# Uradni list L 315/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 315 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6030. november 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 315

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6030. november 2017

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007 | 1 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2017/2108 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o spremembi Direktive 2009/45/ES o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (
  1
  ) | 40 |
| | * | Direktiva (EU) 2017/2109 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o spremembi Direktive 98/41/ES o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih, in Direktive 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih | 52 |
| | * | Direktiva (EU) 2017/2110 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o sistemu inšpekcijskih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro potniškimi ladjami in visokohitrostnimi potniškimi plovili ter spremembi Direktive 2009/16/ES ter razveljavitvi Direktive Sveta 1999/35/ES (
  1
  ) | 61 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007

1

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2017/2108 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o spremembi Direktive 2009/45/ES o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (
  1
  )

1

40

*

Direktiva (EU) 2017/2109 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o spremembi Direktive 98/41/ES o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih, in Direktive 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih

52

*

Direktiva (EU) 2017/2110 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o sistemu inšpekcijskih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro potniškimi ladjami in visokohitrostnimi potniškimi plovili ter spremembi Direktive 2009/16/ES ter razveljavitvi Direktive Sveta 1999/35/ES (
  1
  )

1

61

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe (EU) št. 98/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive ( UL L 39, 9.2.2013 ) | 78 |

Popravki

*

Popravek Uredbe (EU) št. 98/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive ( UL L 39, 9.2.2013 )

( UL L 39, 9.2.2013 )

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 30.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/1

---

UREDBA (EU) 2017/2107 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. novembra 2017

o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj skupne ribiške politike, kot je določen v Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je zagotoviti izkoriščanje morskih bioloških virov, ki ustvarja dolgotrajno okoljsko, gospodarsko in socialno vzdržnost. |
| --- | --- |

(1)

Cilj skupne ribiške politike, kot je določen v Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je zagotoviti izkoriščanje morskih bioloških virov, ki ustvarja dolgotrajno okoljsko, gospodarsko in socialno vzdržnost.

| (2) | Unija je s Sklepom Sveta 98/392/ES (4) odobrila Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu, ki med drugim zajema načela in pravila v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem živih morskih virov. Unija v okviru svojih širših mednarodnih obveznosti sodeluje pri prizadevanjih za ohranitev staležev rib v mednarodnih vodah. |
| --- | --- |

(2)

Unija je s Sklepom Sveta 98/392/ES (4) odobrila Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu, ki med drugim zajema načela in pravila v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem živih morskih virov. Unija v okviru svojih širših mednarodnih obveznosti sodeluje pri prizadevanjih za ohranitev staležev rib v mednarodnih vodah.

| (3) | V skladu s Sklepom Sveta 86/238/EGS (5) je Unija od 14. novembra 1997 pogodbenica Mednarodne konvencije za ohranitev atlantskega tuna (v nadaljnjem besedilu: Konvencija ICCAT). |
| --- | --- |

(3)

V skladu s Sklepom Sveta 86/238/EGS (5) je Unija od 14. novembra 1997 pogodbenica Mednarodne konvencije za ohranitev atlantskega tuna (v nadaljnjem besedilu: Konvencija ICCAT).

| (4) | Konvencija ICCAT določa okvir za regionalno sodelovanje pri ohranjanju in upravljanju tunov in tunom podobnih vrst v Atlantskem oceanu in sosednjih morjih z ustanovitvijo Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT). |
| --- | --- |

(4)

Konvencija ICCAT določa okvir za regionalno sodelovanje pri ohranjanju in upravljanju tunov in tunom podobnih vrst v Atlantskem oceanu in sosednjih morjih z ustanovitvijo Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT).

| (5) | ICCAT je pristojna za sprejetje obveznih odločitev (priporočil) o ohranjanju in upravljanju ribištva v okviru njenih pristojnosti, ki so za pogodbenice obvezujoče. Ta priporočila so naslovljena predvsem na pogodbenice Konvencije ICCAT, vendar vsebujejo tudi obveznosti za zasebne subjekte (na primer poveljnike ribiških plovil). Priporočila ICCAT začnejo veljati šest mesecev po njihovem sprejetju in jih je, kar zadeva Unijo, treba čim hitreje prenesti v pravo Unije. |
| --- | --- |

(5)

ICCAT je pristojna za sprejetje obveznih odločitev (priporočil) o ohranjanju in upravljanju ribištva v okviru njenih pristojnosti, ki so za pogodbenice obvezujoče. Ta priporočila so naslovljena predvsem na pogodbenice Konvencije ICCAT, vendar vsebujejo tudi obveznosti za zasebne subjekte (na primer poveljnike ribiških plovil). Priporočila ICCAT začnejo veljati šest mesecev po njihovem sprejetju in jih je, kar zadeva Unijo, treba čim hitreje prenesti v pravo Unije.

| (6) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot (6) bo določala, da se navedena uredba uporablja brez poseganja v določbe prava Unije, ki prenašajo določbe, sprejete s strani regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, katerih pogodbenica je Unija. |
| --- | --- |

(6)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot (6) bo določala, da se navedena uredba uporablja brez poseganja v določbe prava Unije, ki prenašajo določbe, sprejete s strani regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, katerih pogodbenica je Unija.

| (7) | Priporočila ICCAT za ohranjanje in izvrševanje so bila zadnjič prenesena z uredbama Sveta (ES) št. 1936/2001 (7) in (ES) št. 520/2007 (8). |
| --- | --- |

(7)

Priporočila ICCAT za ohranjanje in izvrševanje so bila zadnjič prenesena z uredbama Sveta (ES) št. 1936/2001 (7) in (ES) št. 520/2007 (8).

| (8) | Priporočilo ICCAT o večletnem načrtu za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju je bilo preneseno z Uredbo (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta (9). Ta uredba ne zajema takega večletnega načrta za obnovo staleža. |
| --- | --- |

(8)

Priporočilo ICCAT o večletnem načrtu za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju je bilo preneseno z Uredbo (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta (9). Ta uredba ne zajema takega večletnega načrta za obnovo staleža.

| (9) | Pri izvajanju teh priporočil bi si morale Unija in države članice prizadevati za spodbujanje dejavnosti priobalnega ribolova ter uporabe ribolovnega orodja in tehnik, ki so selektivni in imajo manjši vpliv na okolje, vključno z orodji in tehnikami, ki se uporabljajo pri tradicionalnem in obrtnem ribolovu, s čimer bi pripomogle k primernemu življenjskemu standardu lokalnih gospodarstev. |
| --- | --- |

(9)

Pri izvajanju teh priporočil bi si morale Unija in države članice prizadevati za spodbujanje dejavnosti priobalnega ribolova ter uporabe ribolovnega orodja in tehnik, ki so selektivni in imajo manjši vpliv na okolje, vključno z orodji in tehnikami, ki se uporabljajo pri tradicionalnem in obrtnem ribolovu, s čimer bi pripomogle k primernemu življenjskemu standardu lokalnih gospodarstev.

| (10) | Priporočila ICCAT bi se morala zgolj prenesti v zakonodajo Unije, da se izenačijo pogoji za ribiče iz Unije in tretjih držav ter da se zagotovi, da so pravila sprejemljiva za vse. |
| --- | --- |

(10)

Priporočila ICCAT bi se morala zgolj prenesti v zakonodajo Unije, da se izenačijo pogoji za ribiče iz Unije in tretjih držav ter da se zagotovi, da so pravila sprejemljiva za vse.

| (11) | Delegirani in izvedbeni akti, določeni v tej uredbi, ne bi smeli posegati v prenos prihodnjih priporočil ICCAT v pravo Unije po rednem zakonodajnem postopku. |
| --- | --- |

(11)

Delegirani in izvedbeni akti, določeni v tej uredbi, ne bi smeli posegati v prenos prihodnjih priporočil ICCAT v pravo Unije po rednem zakonodajnem postopku.

| (12) | Da bi prihodnje zavezujoče spremembe priporočil ICCAT hitro prenesli v pravo Unije, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte, s katerimi bo spremenila priloge k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (10). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(12)

Da bi prihodnje zavezujoče spremembe priporočil ICCAT hitro prenesli v pravo Unije, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte, s katerimi bo spremenila priloge k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (10). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (13) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(13)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (14) | Za zagotovitev skladnosti s skupno ribiško politiko je bila sprejeta zakonodaja Unije, da se vzpostavi sistem nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Zlasti Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 (12) vzpostavlja sistem Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje z globalnim in celostnim pristopom, da se zagotovi skladnost z vsemi pravili skupne ribiške politike. Izvedbena Uredba Komisije (EU) št. 404/2011 (13) določa podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1224/2009. Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 (14) vzpostavlja sistem Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. Navedene uredbe že prenašajo številne določbe iz priporočil ICCAT. Zato navedenih določb ni treba vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev skladnosti s skupno ribiško politiko je bila sprejeta zakonodaja Unije, da se vzpostavi sistem nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Zlasti Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 (12) vzpostavlja sistem Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje z globalnim in celostnim pristopom, da se zagotovi skladnost z vsemi pravili skupne ribiške politike. Izvedbena Uredba Komisije (EU) št. 404/2011 (13) določa podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1224/2009. Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 (14) vzpostavlja sistem Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. Navedene uredbe že prenašajo številne določbe iz priporočil ICCAT. Zato navedenih določb ni treba vključiti v to uredbo.

| (15) | Priporočila ICCAT skupaj s pravili iz Uredbe (ES) št. 1224/2009 omogočajo plovilom za pelagični ribolov s parangali pretovarjanje na morju v vodah zunaj Unije, a znotraj območja ICCAT. Vendar bi morala Unija to vprašanje celostno in redno obravnavati v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, da bi se prepoved Unije o pretovarjanju na morju v vodah Unije razširila na vse vode. |
| --- | --- |

(15)

Priporočila ICCAT skupaj s pravili iz Uredbe (ES) št. 1224/2009 omogočajo plovilom za pelagični ribolov s parangali pretovarjanje na morju v vodah zunaj Unije, a znotraj območja ICCAT. Vendar bi morala Unija to vprašanje celostno in redno obravnavati v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, da bi se prepoved Unije o pretovarjanju na morju v vodah Unije razširila na vse vode.

| (16) | S členom 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 je bila uvedena obveznost iztovarjanja, ki se uporablja od 1. januarja 2015 za ribolov malih in velikih pelagičnih vrst, ribolov za industrijske namene ter ribolov lososa v Baltskem morju. Vendar v skladu s členom 15(2) navedene uredbe obveznost iztovarjanja ne posega v mednarodne obveznosti Unije, kot so obveznosti, ki izhajajo iz priporočil ICCAT. V skladu z isto določbo je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, s katerimi se takšne mednarodne obveznosti prenesejo v pravo Unije, kar zlasti vključuje odstopanje od obveznosti iztovarjanja. Zato so v nekaterih primerih, določenih v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2015/98 (15), zavržki za nekatere vrste ribolova malih in velikih pelagičnih vrst ter ribolova za industrijske namene dovoljeni. |
| --- | --- |

(16)

S členom 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 je bila uvedena obveznost iztovarjanja, ki se uporablja od 1. januarja 2015 za ribolov malih in velikih pelagičnih vrst, ribolov za industrijske namene ter ribolov lososa v Baltskem morju. Vendar v skladu s členom 15(2) navedene uredbe obveznost iztovarjanja ne posega v mednarodne obveznosti Unije, kot so obveznosti, ki izhajajo iz priporočil ICCAT. V skladu z isto določbo je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, s katerimi se takšne mednarodne obveznosti prenesejo v pravo Unije, kar zlasti vključuje odstopanje od obveznosti iztovarjanja. Zato so v nekaterih primerih, določenih v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2015/98 (15), zavržki za nekatere vrste ribolova malih in velikih pelagičnih vrst ter ribolova za industrijske namene dovoljeni.

| (17) | Uredba Sveta (ES) št. 1984/2003 (16) vzpostavlja programe statističnih dokumentov za mečarico in veleokega tuna v skladu z zadevnimi določbami ICCAT. Ker je ICCAT v zvezi s pretovarjanjem na morju sprejela nove določbe o statističnih programih, je primerno spremeniti Uredbo (ES) št. 1984/2003, da se navedene določbe prenesejo v pravo Unije. |
| --- | --- |

(17)

Uredba Sveta (ES) št. 1984/2003 (16) vzpostavlja programe statističnih dokumentov za mečarico in veleokega tuna v skladu z zadevnimi določbami ICCAT. Ker je ICCAT v zvezi s pretovarjanjem na morju sprejela nove določbe o statističnih programih, je primerno spremeniti Uredbo (ES) št. 1984/2003, da se navedene določbe prenesejo v pravo Unije.

| (18) | Številna priporočila ICCAT so bila v zadnjih letih spremenjena ali razveljavljena. Zato je zaradi jasnosti, poenostavitve in pravne varnosti primerno spremeniti uredbi (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 520/2007 – |
| --- | --- |

(18)

Številna priporočila ICCAT so bila v zadnjih letih spremenjena ali razveljavljena. Zato je zaradi jasnosti, poenostavitve in pravne varnosti primerno spremeniti uredbi (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 520/2007 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba vsebuje določbe o upravljanju, ohranjanju in nadzoru v zvezi z ribolovom izrazito selivskih vrst rib, ki jih upravlja Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT).

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za:

| (a) | ribiška plovila Unije in plovila Unije, ki izvajajo rekreacijski ribolov in delujejo na območju Konvencije ICCAT, v primeru pretovarjanja pa tudi zunaj območja Konvencije ICCAT, če pretovarjajo vrste, ulovljene na tem območju; |
| --- | --- |

(a)

ribiška plovila Unije in plovila Unije, ki izvajajo rekreacijski ribolov in delujejo na območju Konvencije ICCAT, v primeru pretovarjanja pa tudi zunaj območja Konvencije ICCAT, če pretovarjajo vrste, ulovljene na tem območju;

| (b) | plovila tretjih držav, ki se pregledajo v pristaniščih držav članic in ki imajo na krovu vrste ICCAT ali ribiške proizvode, ki izvirajo iz takšnih vrst, ki niso bile predhodno iztovorjene ali pretovorjene v pristaniščih; |
| --- | --- |

(b)

plovila tretjih držav, ki se pregledajo v pristaniščih držav članic in ki imajo na krovu vrste ICCAT ali ribiške proizvode, ki izvirajo iz takšnih vrst, ki niso bile predhodno iztovorjene ali pretovorjene v pristaniščih;

| (c) | ribiška plovila tretjih držav in plovila tretjih držav, ki izvajajo rekreacijski ribolov in delujejo v vodah Unije. |
| --- | --- |

(c)

ribiška plovila tretjih držav in plovila tretjih držav, ki izvajajo rekreacijski ribolov in delujejo v vodah Unije.

Člen 3

Razmerje do drugih aktov Unije

Ta uredba se uporablja brez poseganja v določbe iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot (17) in Uredbe (EU) 2016/1627.

17

Ukrepi, ki jih določa ta uredba, se uporabljajo poleg tistih iz Uredb (ES) št. 1005/2008 in (ES) št. 1224/2009.

Člen 4

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „vrste ICCAT“ pomeni vrste iz Priloge I; |
| --- | --- |

(1)

„vrste ICCAT“ pomeni vrste iz Priloge I;

| (2) | „tropski tun“ pomeni veleokega tuna, rumenoplavutega tuna in črtastega tuna; |
| --- | --- |

(2)

„tropski tun“ pomeni veleokega tuna, rumenoplavutega tuna in črtastega tuna;

| (3) | „ribiško plovilo“ pomeni vsako plovilo, ki je opremljeno za gospodarsko izkoriščanje morskih bioloških virov, ali past za modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

(3)

„ribiško plovilo“ pomeni vsako plovilo, ki je opremljeno za gospodarsko izkoriščanje morskih bioloških virov, ali past za modroplavutega tuna;

| (4) | „plovilo za ulov“ pomeni ribiško plovilo, ki se uporablja za ulov morskih bioloških virov; |
| --- | --- |

(4)

„plovilo za ulov“ pomeni ribiško plovilo, ki se uporablja za ulov morskih bioloških virov;

| (5) | „ribiško plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji; |
| --- | --- |

(5)

„ribiško plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji;

| (6) | „dovoljenje za ribolov“ pomeni dovoljenje, izdano za ribiško plovilo Unije in na podlagi katerega lahko to plovilo pod posebnimi pogoji v določenem obdobju, na določenem območju ali za določen ribolov opravlja določene ribolovne dejavnosti; |
| --- | --- |

(6)

„dovoljenje za ribolov“ pomeni dovoljenje, izdano za ribiško plovilo Unije in na podlagi katerega lahko to plovilo pod posebnimi pogoji v določenem obdobju, na določenem območju ali za določen ribolov opravlja določene ribolovne dejavnosti;

| (7) | „posebno dovoljenje za ribolov“ pomeni dovoljenje, izdano za ribiško plovilo Unije in na podlagi katerega lahko to plovilo pod posebnimi pogoji v določenem obdobju, na določenem območju ali za določen ribolov opravlja določene ribolovne dejavnosti z določenim orodjem; |
| --- | --- |

(7)

„posebno dovoljenje za ribolov“ pomeni dovoljenje, izdano za ribiško plovilo Unije in na podlagi katerega lahko to plovilo pod posebnimi pogoji v določenem obdobju, na določenem območju ali za določen ribolov opravlja določene ribolovne dejavnosti z določenim orodjem;

| (8) | „pretovarjanje“ pomeni raztovarjanje dela ali vseh ribiških proizvodov s krova plovila na drugo plovilo; |
| --- | --- |

(8)

„pretovarjanje“ pomeni raztovarjanje dela ali vseh ribiških proizvodov s krova plovila na drugo plovilo;

| (9) | „rekreacijski ribolov“ pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki morske biološke vire izkoriščajo za rekreacijo, turizem ali šport; |
| --- | --- |

(9)

„rekreacijski ribolov“ pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki morske biološke vire izkoriščajo za rekreacijo, turizem ali šport;

| (10) | „podatki iz naloge I“ pomeni podatke iz naloge I, kot jih je opredelila ICCAT v „Operativnem priročniku za statistiko in vzorčenje tuna in tunu podobnih vrst v Atlantskem oceanu“; |
| --- | --- |

(10)

„podatki iz naloge I“ pomeni podatke iz naloge I, kot jih je opredelila ICCAT v „Operativnem priročniku za statistiko in vzorčenje tuna in tunu podobnih vrst v Atlantskem oceanu“;

| (11) | „podatki iz naloge II“ pomenijo podatke iz naloge II, kot jih je opredelila ICCAT v „Operativnem priročniku za statistiko in vzorčenje tuna in tunu podobnih vrst v Atlantskem oceanu“; |
| --- | --- |

(11)

„podatki iz naloge II“ pomenijo podatke iz naloge II, kot jih je opredelila ICCAT v „Operativnem priročniku za statistiko in vzorčenje tuna in tunu podobnih vrst v Atlantskem oceanu“;

| (12) | „pogodbenice Konvencije“ pomeni pogodbenice Konvencije ICCAT in sodelujoče nepogodbenice ter ribolovne ali druge subjekte; |
| --- | --- |

(12)

„pogodbenice Konvencije“ pomeni pogodbenice Konvencije ICCAT in sodelujoče nepogodbenice ter ribolovne ali druge subjekte;

| (13) | „območje Konvencije ICCAT“ pomeni vse vode Atlantskega oceana in sosednjih morij; |
| --- | --- |

(13)

„območje Konvencije ICCAT“ pomeni vse vode Atlantskega oceana in sosednjih morij;

| (14) | „sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu“ pomeni mednarodni sporazum, kot je opredeljen v točki 37 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(14)

„sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu“ pomeni mednarodni sporazum, kot je opredeljen v točki 37 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (15) | „dolžina plovila“ pomeni razdaljo, merjeno v ravni črti med skrajnim sprednjim delom premca in skrajnim zadnjim delom krme; |
| --- | --- |

(15)

„dolžina plovila“ pomeni razdaljo, merjeno v ravni črti med skrajnim sprednjim delom premca in skrajnim zadnjim delom krme;

| (16) | „veliko plovilo za pelagični ribolov s parangali“ pomeni plovilo za pelagični ribolov s parangali s skupno dolžino več kot 24 metrov; |
| --- | --- |

(16)

„veliko plovilo za pelagični ribolov s parangali“ pomeni plovilo za pelagični ribolov s parangali s skupno dolžino več kot 24 metrov;

| (17) | „veliko ribiško plovilo“ pomeni ribiško plovilo s skupno dolžino več kot 20 metrov; |
| --- | --- |

(17)

„veliko ribiško plovilo“ pomeni ribiško plovilo s skupno dolžino več kot 20 metrov;

| (18) | „veliko plovilo za ulov“ pomeni plovilo za ulov s skupno dolžino več kot 20 metrov; |
| --- | --- |

(18)

„veliko plovilo za ulov“ pomeni plovilo za ulov s skupno dolžino več kot 20 metrov;

| (19) | „evidenca ICCAT o velikih ribiških plovilih“ pomeni seznam, ki ga vodi sekretariat ICCAT, velikih ribiških plovil z dovoljenjem za ciljni ribolov vrst ICCAT na območju Konvencije ICCAT; |
| --- | --- |

(19)

„evidenca ICCAT o velikih ribiških plovilih“ pomeni seznam, ki ga vodi sekretariat ICCAT, velikih ribiških plovil z dovoljenjem za ciljni ribolov vrst ICCAT na območju Konvencije ICCAT;

| (20) | „podporno plovilo“ pomeni plovilo, ki ni plovilo na krovu in ni opremljeno z delujočim ribolovnim orodjem in ki se uporablja za lažje izvajanje ribolovnih dejavnosti, pomoč pri njih ali pripravo nanje, vključno z oskrbovanjem plovila za ulov; |
| --- | --- |

(20)

„podporno plovilo“ pomeni plovilo, ki ni plovilo na krovu in ni opremljeno z delujočim ribolovnim orodjem in ki se uporablja za lažje izvajanje ribolovnih dejavnosti, pomoč pri njih ali pripravo nanje, vključno z oskrbovanjem plovila za ulov;

| (21) | „transportno plovilo“ pomeni podporno plovilo, ki pretovarja in sprejema vrste ICCAT z velikega plovila za pelagični ribolov s parangali; |
| --- | --- |

(21)

„transportno plovilo“ pomeni podporno plovilo, ki pretovarja in sprejema vrste ICCAT z velikega plovila za pelagični ribolov s parangali;

| (22) | „evidenca ICCAT o transportnih plovilih“ pomeni seznam, ki ga vodi sekretariat ICCAT, plovil, ki imajo dovoljenje za sprejemanje pretovora na morju z velikih plovil za pelagični ribolov s parangali na območju Konvencije ICCAT; |
| --- | --- |

(22)

„evidenca ICCAT o transportnih plovilih“ pomeni seznam, ki ga vodi sekretariat ICCAT, plovil, ki imajo dovoljenje za sprejemanje pretovora na morju z velikih plovil za pelagični ribolov s parangali na območju Konvencije ICCAT;

| (23) | „evidenca ICCAT o plovilih z dovoljenjem za ribolov za tropske tune“ pomeni seznam velikih ribiških plovil, ki imajo dovoljenje za ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje, prevažanje, predelovanje ali iztovarjanje tropskih tunov na območju Konvencije ICCAT, ki ga vodi sekretariat ICCAT; |
| --- | --- |

(23)

„evidenca ICCAT o plovilih z dovoljenjem za ribolov za tropske tune“ pomeni seznam velikih ribiških plovil, ki imajo dovoljenje za ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje, prevažanje, predelovanje ali iztovarjanje tropskih tunov na območju Konvencije ICCAT, ki ga vodi sekretariat ICCAT;

| (24) | „naprave za zbiranje rib“ pomeni kakršno koli opremo, ki plava na morski gladini in se uporablja za privabljanje rib; |
| --- | --- |

(24)

„naprave za zbiranje rib“ pomeni kakršno koli opremo, ki plava na morski gladini in se uporablja za privabljanje rib;

| (25) | „nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov“ pomeni ribolovne dejavnosti, kot so opredeljene v točki 1 člena 2 Uredbe (ES) št. 1005/2008; |
| --- | --- |

(25)

„nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov“ pomeni ribolovne dejavnosti, kot so opredeljene v točki 1 člena 2 Uredbe (ES) št. 1005/2008;

| (26) | „seznam ICCAT o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu“ pomeni seznam plovil, za katere ICCAT meni, da opravljajo nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov; |
| --- | --- |

(26)

„seznam ICCAT o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu“ pomeni seznam plovil, za katere ICCAT meni, da opravljajo nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov;

| (27) | „parangali“ pomeni ribolovno orodje, sestavljeno iz glavne vrvi različnih dolžin, na katero so pritrjene stranske vrvi (predvrvice) s številnimi trnki v različnih presledkih glede na ciljno vrsto; |
| --- | --- |

(27)

„parangali“ pomeni ribolovno orodje, sestavljeno iz glavne vrvi različnih dolžin, na katero so pritrjene stranske vrvi (predvrvice) s številnimi trnki v različnih presledkih glede na ciljno vrsto;

| (28) | „zaporna plavarica“ pomeni vsako obkroževalno mrežo, katere dno se potegne skupaj z zaporno vrvico na dnu mreže, ki gre skozi vrsto obročev ob spodnji vrvici in omogoča, da se mreža stisne in zapre; |
| --- | --- |

(28)

„zaporna plavarica“ pomeni vsako obkroževalno mrežo, katere dno se potegne skupaj z zaporno vrvico na dnu mreže, ki gre skozi vrsto obročev ob spodnji vrvici in omogoča, da se mreža stisne in zapre;

| (29) | „trnek“ pomeni ukrivljen, oster kos jeklene žice. |
| --- | --- |

(29)

„trnek“ pomeni ukrivljen, oster kos jeklene žice.

NASLOV II

UPRAVLJALNI, OHRANITVENI IN NADZORNI UKREPI V ZVEZI Z NEKATERIMI VRSTAMI

POGLAVJE I

Tropski tun

Člen 5

Omejitve glede števila velikih plovil Unije za ulov, ki ciljno lovijo veleokega tuna

Število in skupna zmogljivost v bruto tonaži (BT) velikih plovil Unije za ulov, ki ciljno lovijo veleokega tuna na območju Konvencije ICCAT, se določita:

| (a) | kot povprečno število in zmogljivost v BT plovil Unije za ulov, ki ciljno lovijo veleokega tuna na območju Konvencije ICCAT v obdobju od leta 1991 do 1992, ter |
| --- | --- |

(a)

kot povprečno število in zmogljivost v BT plovil Unije za ulov, ki ciljno lovijo veleokega tuna na območju Konvencije ICCAT v obdobju od leta 1991 do 1992, ter

| (b) | na podlagi omejitve števila plovil Unije za ulov, ki so leta 2005 ciljno lovila veleokega tuna, kot je bilo priglašeno ICCAT 30. junija 2005. |
| --- | --- |

(b)

na podlagi omejitve števila plovil Unije za ulov, ki so leta 2005 ciljno lovila veleokega tuna, kot je bilo priglašeno ICCAT 30. junija 2005.

Člen 6

Posebna dovoljenja za ribolov za velika plovila za ulov tropskega tuna in podporna plovila

1.   Države članice v skladu z določbami iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot (18) velikim plovilom za ulov, ki plujejo pod njihovo zastavo, izdajo dovoljenja za ribolov tropskega tuna na območju Konvencije ICCAT.

2.   Države članice izdajo dovoljenja podpornim plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo in se uporabljajo za vse vrste podpore plovilom, navedenim v odstavku 1.

Člen 7

Evidenca ICCAT o plovilih z dovoljenjem za ribolov tropskega tuna

1.   Države članice brez odlašanja, najpozneje pa v 30 dneh po vsakem dogodku, ki zahteva nov vnos v evidenco ICCAT o plovilih z dovoljenjem za tropskega tuna, črtanje iz nje ali njeno spremembo, uradno obvestijo Komisijo. Komisija brez odlašanja, najpozneje pa v 45 dneh od datuma takšnega dogodka, zadevne informacije predloži sekretariatu ICCAT.

2.   Velika ribiška plovila, ki niso v evidenci ICCAT o plovilih z dovoljenjem za ribolov tropskega tuna, ne smejo izvajati ribolova, obdržati na krovu, pretovarjati, prevažati, prenašati, predelovati ali iztovarjati tropskega tuna na območju Konvencije ICCAT. Člen 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se v teh primerih ne uporablja.

Člen 8

Seznam plovil, ki lovijo tropskega tuna v danem letu

Države članice do 30. junija vsako leto Komisiji predložijo seznam plovil z dovoljenjem za ribolov, ki plujejo pod njihovo zastavo in so v prejšnjem koledarskem letu lovila tropskega tuna na območju Konvencije ICCAT. Komisija vsako leto do 31. julija ICCAT uradno obvesti o seznamih, ki jih prejme od držav članic.

Člen 9

Načrti upravljanja za naprave za zbiranje rib

1.   Do 31. decembra vsako leto države članice za plovila z zaporno plavarico in plovili za prevoz vabe, ki lovijo tropskega tuna s pomočjo naprav za zbiranje rib, Komisiji predložijo načrte upravljanja za uporabo takih naprav za zbiranje rib na plovilih, ki plujejo pod njihovo zastavo. Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT do 31. januarja naslednjega leta.

2.   Cilji načrtov upravljanja iz odstavka 1 so:

| (a) | izboljšati poznavanje lastnosti naprav za zbiranje rib, lastnosti boj, ribolova z napravami za zbiranje rib, vključno z ribolovnim naporom, ter s tem povezanih vplivov na ciljne in neciljne vrste; |
| --- | --- |

(a)

izboljšati poznavanje lastnosti naprav za zbiranje rib, lastnosti boj, ribolova z napravami za zbiranje rib, vključno z ribolovnim naporom, ter s tem povezanih vplivov na ciljne in neciljne vrste;

| (b) | učinkovito upravljati namestitev in izvlek naprav za zbiranje rib in odzivnikov ter njihovo morebitno izgubo; |
| --- | --- |

(b)

učinkovito upravljati namestitev in izvlek naprav za zbiranje rib in odzivnikov ter njihovo morebitno izgubo;

| (c) | zmanjšati in omejiti vplive naprav za zbiranje rib in ribolova z napravami za zbiranje rib na ekosistem, po potrebi vključno z ukrepanjem glede različnih elementov ribolovne umrljivosti (npr. števila uporabljenih naprav za zbiranje rib, vključno s številom naprav za zbiranje rib s strani plovil z zaporno plavarico, ribolovno zmogljivostjo, številom podpornih plovil). |
| --- | --- |

(c)

zmanjšati in omejiti vplive naprav za zbiranje rib in ribolova z napravami za zbiranje rib na ekosistem, po potrebi vključno z ukrepanjem glede različnih elementov ribolovne umrljivosti (npr. števila uporabljenih naprav za zbiranje rib, vključno s številom naprav za zbiranje rib s strani plovil z zaporno plavarico, ribolovno zmogljivostjo, številom podpornih plovil).

3.   Načrti upravljanja iz odstavka 1 vsebujejo informacije, določene v Prilogi II.

4.   Države članice zagotovijo, da naenkrat deluje največ 500 instrumentalnih boj za vsako zaporno plavarico, ki pluje pod njihovo zastavo in lovi tropske tune s pomočjo naprav za zbiranje rib.

Člen 10

Zahteve za naprave za zbiranje rib

1.   Naprave za zbiranje rib izpolnjujejo vse naslednje zahteve:

| (a) | površinska struktura naprave za zbiranje rib ni pokrita z nobenim materialom ali je pokrita samo z materialom, ki pomeni le minimalno tveganje zapletanja neciljnih vrst; in |
| --- | --- |

(a)

površinska struktura naprave za zbiranje rib ni pokrita z nobenim materialom ali je pokrita samo z materialom, ki pomeni le minimalno tveganje zapletanja neciljnih vrst; in

| (b) | podpovršinske komponente so sestavljene izključno iz materiala, v katerega se neciljne vrste ne zapletajo. |
| --- | --- |

(b)

podpovršinske komponente so sestavljene izključno iz materiala, v katerega se neciljne vrste ne zapletajo.

2.   Pri zasnovi naprav za zbiranje rib imajo prednost, če je to možno, biološko razgradljivi materiali, da bi biološko nerazgradljive naprave za zbiranje rib postopno odpravili do leta 2018.

3.   Države članice kot del letnega poročila iz člena 71 poročajo Komisiji o ukrepih, sprejetih za zagotavljanje skladnosti z odstavkoma 1 in 2 tega člena. Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT.

Člen 11

Informacije o napravah za zbiranje rib, ki jih predložijo plovila

1.   Za vsako namestitev naprave za zbiranje rib plovila Unije za ulov z zaporno plavarico in za prevoz vabe ter podporna plovila Unije zberejo in sporočijo naslednje informacije in podatke:

| (a) | položaj naprave za zbiranje rib; |
| --- | --- |

(a)

položaj naprave za zbiranje rib;

| (b) | datum uporabe naprave za zbiranje rib; |
| --- | --- |

(b)

datum uporabe naprave za zbiranje rib;

| (c) | vrsto naprave za zbiranje rib (zasidrana naprava za zbiranje rib, plavajoča umetna naprava za zbiranje rib); |
| --- | --- |

(c)

vrsto naprave za zbiranje rib (zasidrana naprava za zbiranje rib, plavajoča umetna naprava za zbiranje rib);

| (d) | identifikator naprave za zbiranje rib (tj. oznaka naprave za zbiranje rib ali identifikacija odzivnika, vrsta boje – npr. preprosta boja ali povezana z ultrazvočnim globinomerom) ali kakršne koli informacije, ki omogočajo identifikacijo lastnika; |
| --- | --- |

(d)

identifikator naprave za zbiranje rib (tj. oznaka naprave za zbiranje rib ali identifikacija odzivnika, vrsta boje – npr. preprosta boja ali povezana z ultrazvočnim globinomerom) ali kakršne koli informacije, ki omogočajo identifikacijo lastnika;

| (e) | zasnovne značilnosti naprave za zbiranje rib (dimenzija in material plavajočega dela in podvodne viseče strukture ter zapletne značilnosti podvodne viseče strukture). |
| --- | --- |

(e)

zasnovne značilnosti naprave za zbiranje rib (dimenzija in material plavajočega dela in podvodne viseče strukture ter zapletne značilnosti podvodne viseče strukture).

2.   Za vsak obisk naprave za zbiranje rib, če mu sledi sklop ribolovnih operacij ali ne, plovila Unije za ulov z zaporno plavarico in za prevoz vabe ter podporna plovila Unije zberejo in sporočijo naslednje informacije:

| (a) | vrsto obiska (vleka, iskanje, posredovanje na elektronski opremi); |
| --- | --- |

(a)

vrsto obiska (vleka, iskanje, posredovanje na elektronski opremi);

| (b) | položaj naprave za zbiranje rib; |
| --- | --- |

(b)

položaj naprave za zbiranje rib;

| (c) | datum obiska; |
| --- | --- |

(c)

datum obiska;

| (d) | vrsto naprave za zbiranje rib (zasidrana naprava za zbiranje rib, plavajoča naravna naprava za zbiranje rib, plavajoča umetna naprava za zbiranje rib); |
| --- | --- |

(d)

vrsto naprave za zbiranje rib (zasidrana naprava za zbiranje rib, plavajoča naravna naprava za zbiranje rib, plavajoča umetna naprava za zbiranje rib);

| (e) | identifikator naprave za zbiranje rib (tj. oznaka naprave za zbiranje rib ali identifikacija odzivnika) ali kakršne koli informacije, ki omogočajo identifikacijo lastnika; |
| --- | --- |

(e)

identifikator naprave za zbiranje rib (tj. oznaka naprave za zbiranje rib ali identifikacija odzivnika) ali kakršne koli informacije, ki omogočajo identifikacijo lastnika;

| (f) | če obisku sledi sklop ribolovnih operacij, izide sklopa ribolovnih operacij v smislu ulova in prilova, bodisi obdržanega ali zavrženega, mrtvega ali živega, ali, če obisku ne sledi sklop ribolovnih operacij, navedbo razlogov za takšno odločitev (na primer ni dovolj rib ali ribe so premajhne). |
| --- | --- |

(f)

če obisku sledi sklop ribolovnih operacij, izide sklopa ribolovnih operacij v smislu ulova in prilova, bodisi obdržanega ali zavrženega, mrtvega ali živega, ali, če obisku ne sledi sklop ribolovnih operacij, navedbo razlogov za takšno odločitev (na primer ni dovolj rib ali ribe so premajhne).

3.   Za vsako izgubo naprave za zbiranje rib plovila Unije za ulov z zaporno plavarico in za prevoz vabe ter podporna plovila Unije zberejo in sporočijo naslednje informacije:

| (a) | zadnji zabeleženi položaj; |
| --- | --- |

(a)

zadnji zabeleženi položaj;

| (b) | datum zadnjega zabeleženega položaja; |
| --- | --- |

(b)

datum zadnjega zabeleženega položaja;

| (c) | identifikator naprave za zbiranje rib (tj. oznaka naprave za zbiranje rib ali identifikacija odzivnika) ali vse informacije, ki omogočajo identifikacijo lastnika. |
| --- | --- |

(c)

identifikator naprave za zbiranje rib (tj. oznaka naprave za zbiranje rib ali identifikacija odzivnika) ali vse informacije, ki omogočajo identifikacijo lastnika.

4.   Ribiška plovila Unije vodijo seznam nameščenih naprav za zbiranje rib, ki se posodablja vsako četrtletje in vsebuje vsaj informacije, določene v Prilogi III.

Člen 12

Informacije o napravah za zbiranje rib, ki jih predložijo države članice

Da so na voljo sekretariatu ICCAT, države članice vsako leto 15 dni pred rokom, ki ga je določila ICCAT za dano leto, Komisiji predložijo naslednje informacije:

| (a) | na četrtletni osnovi število dejansko nameščenih naprav za zbiranje rib, po vrsti naprave za zbiranje rib, z navedbo prisotnosti ali odsotnosti odzivnika/boje ali ultrazvočnega globinomera, povezanega z napravo za zbiranje rib; |
| --- | --- |

(a)

na četrtletni osnovi število dejansko nameščenih naprav za zbiranje rib, po vrsti naprave za zbiranje rib, z navedbo prisotnosti ali odsotnosti odzivnika/boje ali ultrazvočnega globinomera, povezanega z napravo za zbiranje rib;

| (b) | na četrtletni osnovi število in vrsto dejansko nameščenih odzivnikov/boj (npr. radijski, z ultrazvočnim globinomerom); |
| --- | --- |

(b)

na četrtletni osnovi število in vrsto dejansko nameščenih odzivnikov/boj (npr. radijski, z ultrazvočnim globinomerom);

| (c) | na četrtletni osnovi povprečno število aktivnih odzivnikov/boj, ki jih je spremljalo posamezno plovilo; |
| --- | --- |

(c)

na četrtletni osnovi povprečno število aktivnih odzivnikov/boj, ki jih je spremljalo posamezno plovilo;

| (d) | na četrtletni osnovi povprečno število aktivnih izgubljenih naprav za zbiranje rib; |
| --- | --- |

(d)

na četrtletni osnovi povprečno število aktivnih izgubljenih naprav za zbiranje rib;

| (e) | za vsako podporno plovilo število dni, preživetih na morju, na 1°-mrežno območje, mesec in državo članico zastave. |
| --- | --- |

(e)

za vsako podporno plovilo število dni, preživetih na morju, na 1°-mrežno območje, mesec in državo članico zastave.

Člen 13

Ladijski dnevniki

Države članice zagotovijo, da:

| (a) | se ribolovni ladijski dnevniki v papirni in elektronski obliki ter ladijski dnevniki v zvezi z napravami za zbiranje rib, kjer je primerno, nemudoma zberejo in dajo na razpolago znanstvenikom Unije; |
| --- | --- |

(a)

se ribolovni ladijski dnevniki v papirni in elektronski obliki ter ladijski dnevniki v zvezi z napravami za zbiranje rib, kjer je primerno, nemudoma zberejo in dajo na razpolago znanstvenikom Unije;

| (b) | podatki iz naloge II, posredovani Komisiji v skladu s členom 50, vključujejo informacije, zbrane iz ribolovnih ladijskih dnevnikov ali ladijskih dnevnikov v zvezi z napravami za zbiranje rib, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

(b)

podatki iz naloge II, posredovani Komisiji v skladu s členom 50, vključujejo informacije, zbrane iz ribolovnih ladijskih dnevnikov ali ladijskih dnevnikov v zvezi z napravami za zbiranje rib, kadar je to primerno.

Člen 14

Časovna in območna zapora ribolova za zaščito nedoraslih organizmov

1.   Prepovedan je ciljni ribolov ali podporne dejavnosti za ciljni ribolov tropskega tuna s pomočjo predmetov, ki bi lahko vplivali na zbiranje rib, vključno z napravami za zbiranje rib:

| (a) | od 1. januarja do 28. februarja vsako leto in |
| --- | --- |

(a)

od 1. januarja do 28. februarja vsako leto in

| (b) | na območju, ki je omejeno, kot sledi:






  — | severna meja – vzporednik 5° severne širine |
| --- | --- | --- |

(b)

na območju, ki je omejeno, kot sledi:

—

severna meja – vzporednik 5° severne širine

| — | južna meja – vzporednik 4° južne širine |
| --- | --- |

—

južna meja – vzporednik 4° južne širine

| — | zahodna meja – poldnevnik 20° zahodne dolžine |
| --- | --- |

—

zahodna meja – poldnevnik 20° zahodne dolžine

| — | vzhodna meja – afriška obala. |
| --- | --- |

—

vzhodna meja – afriška obala.

2.   Prepoved iz odstavka 1 vključuje naslednje:

| (a) | spust kakršnih koli plavajočih predmetov z bojami ali brez njih; |
| --- | --- |

(a)

spust kakršnih koli plavajočih predmetov z bojami ali brez njih;

| (b) | ribolov okrog, pod ali s pomočjo umetnih predmetov, vključno plovil; |
| --- | --- |

(b)

ribolov okrog, pod ali s pomočjo umetnih predmetov, vključno plovil;

| (c) | ribolov okrog, pod ali s pomočjo naravnih predmetov; |
| --- | --- |

(c)

ribolov okrog, pod ali s pomočjo naravnih predmetov;

| (d) | vleko plavajočih predmetov s tega območja. |
| --- | --- |

(d)

vleko plavajočih predmetov s tega območja.

3.   Vsaka država članica, katere plovila izvajajo ribolov na geografskem območju časovne in območne zapore:

| (a) | sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da imajo vsa plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, vključno s podpornimi plovili, na krovu opazovalca, ko opravljajo ribolovne dejavnosti med časovno in območno zaporo iz odstavka 1 tega člena. Brez poseganja v člen 73 Uredbe (ES) št. 1224/2009 mora biti program opazovanja skladen s Prilogo IV k tej uredbi; |
| --- | --- |

(a)

sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da imajo vsa plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, vključno s podpornimi plovili, na krovu opazovalca, ko opravljajo ribolovne dejavnosti med časovno in območno zaporo iz odstavka 1 tega člena. Brez poseganja v člen 73 Uredbe (ES) št. 1224/2009 mora biti program opazovanja skladen s Prilogo IV k tej uredbi;

| (b) | Komisiji vsako leto do 30. junija predloži informacije, ki so jih zbrali opazovalci iz točke (a), Komisija pa nato do 31. julija uradno obvesti ICCAT; |
| --- | --- |

(b)

Komisiji vsako leto do 30. junija predloži informacije, ki so jih zbrali opazovalci iz točke (a), Komisija pa nato do 31. julija uradno obvesti ICCAT;

| (c) | sprejme ustrezne ukrepe proti ribiškim plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo in ne upoštevajo časovne in območne zapore iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(c)

sprejme ustrezne ukrepe proti ribiškim plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo in ne upoštevajo časovne in območne zapore iz odstavka 1;

| (d) | predloži Komisiji poročilo o svojem upoštevanju časovne in območne zapore kot del svojega letnega poročila iz člena 71. |
| --- | --- |

(d)

predloži Komisiji poročilo o svojem upoštevanju časovne in območne zapore kot del svojega letnega poročila iz člena 71.

Člen 15

Ribolov tropskega tuna v nekaterih portugalskih vodah

Prepovedano je zadržanje na krovu vsakršne količine tropskega tuna, ujetega z zapornimi plavaricami v vodah, ki so pod suverenostjo ali jurisdikcijo Portugalske na podobmočju ICES X severno od 36°30′ S ali na območjih CECAF severno od 31° S in vzhodno od 17°30′ Z, ali ciljni ribolov te vrste na navedenih območjih z navedenim orodjem. Člen 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se v teh primerih ne uporablja.

Člen 16

Odkrivanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova

Če izvršni sekretar ICCAT uradno obvesti Komisijo o morebitni kršitvi člena 7(2) in člena 14(1) in (2) s strani ribiških plovil Unije, Komisija brez odlašanja obvesti zadevno državo članico zastave. Ta država članica nemudoma preuči razmere in, če plovilo izvaja ribolov s pomočjo predmetov, ki bi lahko vplivali na zbiranje rib, vključno z napravami za zbiranje rib, od plovila zahteva, naj preneha izvajati ribolov in, če je potrebno, brez odlašanja zapusti območje. Zadevna država članica zastave brez odlašanja poroča Komisiji o rezultatih preiskave in ustreznih sprejetih ukrepih. Komisija te informacije posreduje obalni državi in izvršnemu sekretarju ICCAT.

POGLAVJE II

Severnoatlantski beli tun

Člen 17

Omejitev števila plovil

Največje število plovil Unije za ulov, ki ciljno lovijo severnoatlantskega belega tuna na območju Konvencije ICCAT, se določi kot povprečno število plovil Unije za ulov, ki so lovila severnoatlantskega belega tuna kot ciljno vrsto v obdobju od leta 1993 do 1995.

POGLAVJE III

Mečarica

Oddelek 1

Mečarica v Atlantiku

Člen 18

Načrti upravljanja za severnoatlantsko mečarico

Države članice, ki jim je bila dodeljena kvota in katerih plovila lovijo severnoatlantsko mečarico, Komisiji vsako leto do 15. avgusta predložijo načrte upravljanja. Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT do 15. septembra vsako leto.

Člen 19

Najmanjša velikost severnoatlantske mečarice

1.   Prepovedan je ciljni ribolov, zadržanje na krovu ali pretovarjanje, iztovarjanje, prevažanje, skladiščenje, razstavljanje ali ponujanje v prodajo, prodajanje ali trženje mečaric, katerih živa teža je nižja od 25 kg ali katerih dolžina od spodnje čeljusti do repne plavuti je krajša od 125 cm. Člen 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se v teh primerih ne uporablja.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko naključni ulov največ 15 % mečaric, katerih živa teža je nižja od 25 kg ali katerih dolžina od spodnje čeljusti do repne plavuti je krajša od 125 cm, obdrži na krovu, pretovarja, prenaša, iztovarja, prevaža, skladišči, prodaja, razstavlja ali ponuja v prodajo.

3.   Toleranca 15 % iz odstavka 2 se izračuna na podlagi števila mečaric v celotnem ulovu teh rib na plovilu na iztovarjanje.

Oddelek 2

Mečarica v Sredozemskem morju

Člen 20

Plovila z dovoljenjem za ciljni ribolov sredozemske mečarice

1.   Države članice v skladu z določbami iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot (19) izdajo dovoljenja za ciljni ribolov sredozemske mečarice.

2.   Države članice vsako leto do 8. januarja v obliki, določeni v Smernicah za predložitev podatkov in informacij, ki jih zahteva ICCAT, predložijo Komisiji naslednje:

| (a) | seznam plovil za ulov, ki plujejo pod njihovo zastavo, z dovoljenjem za ciljni ribolov sredozemske mečarice; |
| --- | --- |

(a)

seznam plovil za ulov, ki plujejo pod njihovo zastavo, z dovoljenjem za ciljni ribolov sredozemske mečarice;

| (b) | seznam plovil z dovoljenjem za ciljni ribolov sredozemske mečarice, ki so ga izdale države članice, v okviru rekreacijskega ribolova. |
| --- | --- |

(b)

seznam plovil z dovoljenjem za ciljni ribolov sredozemske mečarice, ki so ga izdale države članice, v okviru rekreacijskega ribolova.

3.   Komisija informacije iz točk (a) in (b) odstavka 2 posreduje sekretariatu ICCAT do 15. januarja vsako leto.

4.   Države članice brez odlašanja, najpozneje pa v 30 dneh, obvestijo Komisijo o kakršnem koli novem vnosu na sezname plovil iz točk (a) in (b) odstavka 2, črtanju z njih ali njihovi spremembi. Komisija brez odlašanja, najpozneje pa v 45 dneh od datuma tega novega vnosa, črtanja ali spremembe zadevne informacije predloži sekretariatu ICCAT.

Člen 21

Prilov

Plovila Unije za ulov, ki niso vključena na seznam iz točke (a) člena 20(2), ne smejo loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, prevažati, predelovati ali iztovarjati mečaric, ki presegajo 5 % skupnega ulova na krovu po teži in/ali številu kosov.

Člen 22

Posebno dovoljenje za ribolov

1.   Plovila Unije za ulov, ki so vključena na seznam iz točke (a) člena 20(2) in uporabljajo harpune ali parangale, imajo posebno dovoljenje za ribolov.

2.   Vsako leto do 30. junija države članice Komisiji elektronsko predložijo seznam dovoljenj iz odstavka 1, izdanih za predhodno leto. Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT do 31. julija vsako leto.

Člen 23

Zaprte ribolovne sezone

1.   Sredozemska mečarica se ne lovi (bodisi kot ciljna vrsta ali prilov), obdrži na krovu, pretovarja ali iztovarja v obdobju od 1. do 31. marca in od 1. oktobra do 30. novembra vsako leto.

2.   Države članice spremljajo učinkovitost zapore in Komisiji do 15. avgusta vsako leto predložijo vse relevantne informacije o ustreznih kontrolah in inšpekcijskih pregledih, izvedenih za zagotovitev skladnosti z odstavkom 1. Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT vsaj dva meseca pred letnim zasedanjem ICCAT.

Člen 24

Najmanjša velikost sredozemske mečarice

1.   Samo celotni primerki mečarice, brez odstranjenega katerega koli zunanjega dela, ali osebki brez škrg in drobovja se lahko obdržijo na krovu, pretovarjajo, iztovarjajo in prevažajo.

2.   Prepovedan je ulov, zadržanje na krovu, pretovarjanje, iztovarjanje, prevažanje, skladiščenje, razstavljanje ali ponujanje v prodajo sredozemskih mečaric, katerih dolžina od spodnje čeljusti do repne plavuti je krajša od 90 cm ali katerih zaokrožena teža je nižja od 10 kg ali, če so brez škrg in drobovja, od 9 kg ali očiščena teža (brez škrg, drobovja, plavuti, dela glave) od 7,5 kg.

3.   Z odstopanjem od odstavka 2 se naključni ulov sredozemskih mečaric, manjših od najmanjše velikosti iz navedenega odstavka, lahko obdrži na krovu, pretovarja, iztovarja, prevaža, skladišči, razstavlja ali ponuja v prodajo, če pri posameznem iztovarjanju ne presega 5 % glede na težo ali število kosov skupnega ulova sredozemske mečarice na krovu plovila.

Člen 25

Tehnične specifikacije ribolovnega orodja za plovila z dovoljenjem za ciljni ribolov sredozemske mečarice

1.   Z odstopanjem od člena 12 Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 (20) je največje število trnkov, ki jih lahko nastavijo ali vzamejo na krov plovil, ki ciljno lovijo sredozemsko mečarico, določeno na 2 800 trnkov.

2.   Poleg največjega števila iz odstavka 1 se na krovu lahko dovoli drugi set pripravljenih trnkov za ribolovna potovanja, ki trajajo več kot dva dneva, če je ustrezno pripet in spravljen v podpalubju tako, da ga ni mogoče takoj uporabiti.

3.   Velikost trnka ne sme biti manj kot 7 cm v višino.

4.   Dolžina plavajočih parangalov ne presega 30 navtičnih milj (55,56 km).

Člen 26

Obveznosti poročanja za sredozemsko mečarico

1.   Države članice vsako leto do 30. junija Komisiji predložijo naslednje informacije, ki zadevajo plovila za ulov, ki plujejo pod njihovo zastavo, ki so imela v predhodnem letu dovoljenje za ciljni pelagični ribolov sredozemske mečarice s parangali ali harpunami:

| (a) | informacije o plovilu za ulov:






  (i) | ime plovila (če ni imena, se navede registrska številka brez začetnice države); |
| --- | --- | --- |

(a)

informacije o plovilu za ulov:

(i)

ime plovila (če ni imena, se navede registrska številka brez začetnice države);

| (ii) | številko registra flote Unije, kakor je opredeljena v Prilogi I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218 (21); |
| --- | --- |

(ii)

številko registra flote Unije, kakor je opredeljena v Prilogi I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218 (21);

| (iii) | številko v evidenci ICCAT; |
| --- | --- |

(iii)

številko v evidenci ICCAT;

| (b) | informacije v zvezi z ribolovnimi dejavnostmi, na podlagi vzorčenja ali za celotno floto:






  (i) | ribolovna obdobja in skupno letno število ribolovnih dni plovila, po ciljnih vrstah in območjih; |
| --- | --- | --- |

(b)

informacije v zvezi z ribolovnimi dejavnostmi, na podlagi vzorčenja ali za celotno floto:

(i)

ribolovna obdobja in skupno letno število ribolovnih dni plovila, po ciljnih vrstah in območjih;

| (ii) | geografska območja po statističnih območjih ICCAT za ribolovne dejavnosti, ki jih izvaja plovilo, po ciljnih vrstah in območjih; |
| --- | --- |

(ii)

geografska območja po statističnih območjih ICCAT za ribolovne dejavnosti, ki jih izvaja plovilo, po ciljnih vrstah in območjih;

| (iii) | vrsto plovila po ciljnih vrstah in območjih; |
| --- | --- |

(iii)

vrsto plovila po ciljnih vrstah in območjih;

| (iv) | število trnkov, ki jih je uporabilo plovilo, po ciljnih vrstah in območjih; |
| --- | --- |

(iv)

število trnkov, ki jih je uporabilo plovilo, po ciljnih vrstah in območjih;

| (v) | število enot parangalov, ki jih je uporabilo plovilo, po ciljnih vrstah in območjih; |
| --- | --- |

(v)

število enot parangalov, ki jih je uporabilo plovilo, po ciljnih vrstah in območjih;

| (vi) | skupno dolžino enot parangalov za plovilo po ciljnih vrstah in območjih; |
| --- | --- |

(vi)

skupno dolžino enot parangalov za plovilo po ciljnih vrstah in območjih;

| (c) | podatke o ulovu za najkrajši možni čas in najmanjše možno območje:






  (i) | velikost, in če je mogoče, starostno porazdelitev ulova; |
| --- | --- | --- |

(c)

podatke o ulovu za najkrajši možni čas in najmanjše možno območje:

(i)

velikost, in če je mogoče, starostno porazdelitev ulova;

| (ii) | ulov in sestavo ulova na plovilo; |
| --- | --- |

(ii)

ulov in sestavo ulova na plovilo;

| (iii) | ribolovni napor (povprečno število ribolovnih dni na plovilo, povprečno število trnkov na plovilo, povprečne enote parangalov na plovilo, povprečna skupna dolžina parangala na plovilo). |
| --- | --- |

(iii)

ribolovni napor (povprečno število ribolovnih dni na plovilo, povprečno število trnkov na plovilo, povprečne enote parangalov na plovilo, povprečna skupna dolžina parangala na plovilo).

2.   Informacije iz odstavka 1 se predložijo v obliki, ki jo določi ICCAT.

3.   Komisija informacije iz odstavka 1 posreduje sekretariatu ICCAT do 31. julija vsako leto.

POGLAVJE IV

Sinja in bela jadrovnica v Atlantiku

Člen 27

Izpust sinje in bele jadrovnice, ulovljene žive

1.   Z odstopanjem od člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 države članice, ko se približujejo izčrpanju svoje kvote, zagotovijo, da plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, izpustijo vse sinje jadrovnice (Makaira nigricans) in bele jadrovnice (Tetrapturus albidus), ki so ob izvleku na krov žive.

2.   Države članice iz odstavka 1 sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se sinje in bele jadrovnice izpustijo na način, ki kar najbolj poveča njihove možnosti za preživetje.

Člen 28

Iztovarjanje sinje in bele jadrovnice prek ribolovnih možnosti

Ko država članica izčrpa svojo kvoto, zagotovi, da se iztovor sinjih in belih jadrovnic, ki so mrtve, ko se privedejo ob ladijski bok, ne prodajo ali dajo v promet. Ti iztovori se ne štejejo v omejitve ulova države članice, ki jih določa odstavek 1 Priporočila ICCAT 2015-05, pod pogojem, da je taka prepoved jasno pojasnjena v letnem poročilu iz člena 71 te uredbe.

Člen 29

Rekreacijski ribolov sinje in bele jadrovnice

1.   Države članice, katerih plovila izvajajo rekreacijski ribolov sinje in bele jadrovnice, ohranjajo znanstveno opazovanje za 5 % iztovorov sinje in bele jadrovnice na turnirjih.

2.   Za rekreacijski ribolov sinje jadrovnice se uporablja najmanjša velikost ohranjanja 251 cm od spodnje čeljusti do repne plavuti.

3.   Za rekreacijski ribolov bele jadrovnice se uporablja najmanjša velikost ohranjanja 168 cm od spodnje čeljusti do repne plavuti.

4.   Prepovedano je prodajati ali ponujati v prodajo del ali celotni trup sinje ali bele jadrovnice, ulovljene pri rekreacijskem ribolovu.

POGLAVJE V

Morski psi

Člen 30

Splošne določbe

1.   Pri ribolovu, ki ni usmerjen na morske pse, se živi morski psi, ki so ujeti naključno in se ne uporabljajo za hrano ali preživetje, izpustijo.

2.   Države članice po možnosti izvajajo raziskave na vrstah morskih psov, ujetih na območju Konvencije ICCAT, da bi izboljšale selektivnost ribolovnega orodja, odkrile morebitna območja odraščanja ter preučile možnost časovne in območne zapore ter drugih ukrepih, kot je ustrezno. Takšne raziskave zagotavljajo informacije o ključnih bioloških in ekoloških parametrih, življenjskem krogu in vedenjskih lastnostih, kot tudi o odkrivanju morebitnih območij parjenja, izleganja in odraščanja.

Člen 31

Atlantski morski pes (Lamna nasus)

1.   Prepovedano je obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje dela ali celotnega trupa atlantskega morskega psa, ujetega med ribolovom, ki ga ureja ICCAT.

2.   Plovila Unije za ulov takoj izpustijo nepoškodovane atlantske morske pse, ujete med ribolovom, ki ga ureja ICCAT, ko se privedejo ob ladijski bok.

Člen 32

Velikooka morska lisica (Alopias superciliosus)

1.   Prepovedano je obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje dela ali celotnega trupa velikooke morske lisice, ujete med ribolovom, ki ga ureja ICCAT.

2.   Plovila Unije za ulov takoj izpustijo nepoškodovane velikooke morske lisice, ujete med ribolovom, ki ga ureja ICCAT, ko se privedejo ob ladijski bok.

Člen 33

Atlantski mako (Isurus oxyrinchus)

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zmanjšanje ribolovne umrljivosti pri ciljnem ribolovu na atlantski mako ter kot del letnega poročila iz člena 71 Komisiji poročajo o napredku.

Člen 34

Oceanski beloplavuti morski pes (Carcharhinus longimanus)

1.   Prepovedano je obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje dela ali celotnega trupa oceanskega beloplavutega morskega psa, ujetega med ribolovom, ki ga ureja ICCAT.

2.   Plovila Unije za ulov takoj izpustijo nepoškodovane oceanske beloplavute morske pse, ujete med ribolovom, ki ga ureja ICCAT, ko se privedejo ob ladijski bok.

Člen 35

Kladvenice

1.   Prepovedano je obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje dela ali celotnega trupa kladvenic iz družine Sphyrnidae (razen rodu Sphyrna tiburo), ujetih med ribolovom, ki ga ureja ICCAT.

2.   Plovila Unije za ulov takoj izpustijo nepoškodovane kladvenice, ujete med ribolovom, ki ga ureja ICCAT, ko se privedejo ob ladijski bok.

Člen 36

Svilnati morski pes (Carcharhinus falciformis)

1.   Prepovedano je obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje dela ali celotnega trupa svilnatega morskega psa, ujetega med ribolovom, ki ga ureja ICCAT.

2.   Plovila Unije za ulov takoj izpustijo nepoškodovane svilnate morske pse, ujete med ribolovom, ki ga ureja ICCAT, najpozneje preden ulov spravijo v skladišče za ribe, ob ustreznem upoštevanju varnosti članov posadke.

3.   Plovila Unije z zaporno plavarico, ki izvajajo ribolov, ki ga ureja ICCAT, sprejmejo dodatne ukrepe, da bi povečala stopnjo preživetja naključno ujetega svilnatega morskega psa. Države članice kot del letnega poročila iz člena 71 Komisiji poročajo o napredku.

Člen 37

Vzorčenje vrst morskih psov, ki ga opravljajo znanstveni opazovalci in drugi pooblaščeni posamezniki

1.   Z odstopanjem od prepovedi obdržanja na krovu atlantskega morskega psa, velikooke morske lisice, oceanskega beloplavutega morskega psa, kladvenice (družine Sphyrnidae, razen rodu Sphyrna tiburo) in svilnatega morskega psa, kot je določeno v členih 31, 32, 34, 35 in 36, se zbiranje bioloških vzorcev med operacijami gospodarskega ribolova, ki ga opravljajo znanstveni opazovalci ali posamezniki, ki jih pogodbenice Konvencije pooblastijo za zbiranje bioloških vzorcev, dovoli pod naslednjimi pogoji:

| (a) | biološki vzorci se zberejo samo od živali, ki so mrtve ob izvleku; |
| --- | --- |

(a)

biološki vzorci se zberejo samo od živali, ki so mrtve ob izvleku;

| (b) | biološki vzorci se odvzamejo v okviru raziskovalnega projekta, priglašenega Stalnemu odboru ICCAT za raziskave in statistiko, in razvijajo ob upoštevanju priporočenih raziskovalnih prednostnih nalog navedenega odbora. Raziskovalni projekt bi moral vključevati dokument s podrobnim opisom cilja projekta, metodologij, ki bodo uporabljene, števila in vrst vzorcev, ki se odvzamejo, ter časa in območja vzorčenja; |
| --- | --- |

(b)

biološki vzorci se odvzamejo v okviru raziskovalnega projekta, priglašenega Stalnemu odboru ICCAT za raziskave in statistiko, in razvijajo ob upoštevanju priporočenih raziskovalnih prednostnih nalog navedenega odbora. Raziskovalni projekt bi moral vključevati dokument s podrobnim opisom cilja projekta, metodologij, ki bodo uporabljene, števila in vrst vzorcev, ki se odvzamejo, ter časa in območja vzorčenja;

| (c) | biološki vzorci se hranijo na krovu do pristanišča iztovarjanja ali pretovarjanja ter |
| --- | --- |

(c)

biološki vzorci se hranijo na krovu do pristanišča iztovarjanja ali pretovarjanja ter

| (d) | dovoljenje države članice zastave ali, v primeru najetih plovil, pogodbenice Konvencije, ki najame plovilo, in države članice zastave mora biti priloženo vsem vzorcem, zbranim v skladu s tem členom, do končnega pristanišča iztovarjanja. Takšni vzorci in drugi deli osebkov morskih psov se ne smejo tržiti ali prodajati. |
| --- | --- |

(d)

dovoljenje države članice zastave ali, v primeru najetih plovil, pogodbenice Konvencije, ki najame plovilo, in države članice zastave mora biti priloženo vsem vzorcem, zbranim v skladu s tem členom, do končnega pristanišča iztovarjanja. Takšni vzorci in drugi deli osebkov morskih psov se ne smejo tržiti ali prodajati.

2.   Biološki vzorci iz odstavka 1 lahko vključujejo zlasti vretenca, tkiva, reproduktivne trakte, želodce, vzorce kože, spiralna črevesa, čeljusti, cele ribe ali okostja za taksonomske študije in popise živalskih vrst.

3.   Vzorčenje se lahko začne šele, ko je zadevna država članica izdala dovoljenje.

POGLAVJE VI

Morske ptice

Člen 38

Omilitveni ukrepi za morske ptice na območju med 20° J in 25° J

1.   Vsa plovila, ki lovijo med 20° in 25° J, imajo na krovu, in jih uporabljajo, vrvi za odganjanje ptic (plašilne vrvi) in drogove za plašilne vrvi, ki izpolnjujejo zahteve in dodatne smernice, določene v Prilogi V.

2.   Drogovi za plašilne vrvi se uporabijo vedno, preden se parangali spustijo v vodo.

3.   Kadar je to izvedljivo, se v času, ko je ptic veliko ali so zelo dejavne, uporabita še en drog za plašilne vrvi in plašilna vrv.

4.   Vsa plovila imajo na krovu dodatne plašilne vrvi, ki so pripravljene za takojšnjo uporabo.

5.   Plovila s parangali, ki ciljno lovijo mečarico in uporabljajo enonitni parangal, so izvzeta iz zahtev iz odstavkov 1, 2 in 3, ob upoštevanju naslednjih pogojev:

| (a) | parangali se namestijo ponoči, pri čemer je noč opredeljena kot obdobje med navtičnim mrakom/zoro, kakor je določeno v navtičnemu almanahu o navtičnem mraku/zori za zemljepisni položaj ribolova; in |
| --- | --- |

(a)

parangali se namestijo ponoči, pri čemer je noč opredeljena kot obdobje med navtičnim mrakom/zoro, kakor je določeno v navtičnemu almanahu o navtičnem mraku/zori za zemljepisni položaj ribolova; in

| (b) | uporablja se najmanj 60-gramska vrtljiva utež, ki se namesti največ 3 metrov od trnka, za zagotovitev najboljših stopenj potopitve; |
| --- | --- |

(b)

uporablja se najmanj 60-gramska vrtljiva utež, ki se namesti največ 3 metrov od trnka, za zagotovitev najboljših stopenj potopitve;

Države članice zastave plovil, za katere velja izjema iz prvega pododstavka, obvestijo Komisijo o svojih znanstvenih ugotovitvah, ki izhajajo iz opazovanja teh plovil.

Člen 39

Omilitveni ukrepi za morske ptice na območju južno od 25° J

Plovila s parangali uporabljajo vsaj dva od naslednjih omilitvenih ukrepov v skladu z zahtevami in dodatnimi smernicami, določenimi v Prilogi V:

| (a) | nastavljanje ponoči z minimalno osvetlitvijo krova; |
| --- | --- |

(a)

nastavljanje ponoči z minimalno osvetlitvijo krova;

| (b) | vrvi za odganjanje ptic (plašilne vrvi); |
| --- | --- |

(b)

vrvi za odganjanje ptic (plašilne vrvi);

| (c) | obteževanje vrvi. |
| --- | --- |

(c)

obteževanje vrvi.

Člen 40

Obveznosti poročanja za morske ptice

1.   Plovila s parangali zberejo in državi članici zastave predložijo informacije o interakciji z morskimi pticami, vključno z naključnim ulovom. Države članice te informacije predložijo Komisiji do 30. junija vsako leto. Komisija te informacije brez odlašanja posreduje sekretariatu ICCAT.

2.   Države članice obvestijo Komisijo o izvajanju ukrepov, določenih v členih 38 in 39, ter o napredku pri izvajanju akcijskega načrta Unije za zmanjšanje naključnega ulova morskih ptic v ribolovno orodje.

POGLAVJE VII

Morske želve

Člen 41

Splošne določbe za morske želve

1.   Plovila z zaporno plavarico se izogibajo obkrožanju morskih želv, vključno z napravami za zbiranje rib, in izpustijo obkrožene morske želve ali morske želve, ki so se zapletle. O interakciji med zaporno plavarico ali napravami za zbiranje rib in morskimi želvami poročajo svoji državi članici zastave.

2.   Plovila za pelagični ribolov s parangali imajo na krovu opremo za varno ravnanje, rešitev iz mreže in izpustitev morskih želv ter jo uporabljajo na način, ki kar najbolj poveča njihove možnosti za preživetje.

3.   Ribiči na plovilih za pelagični ribolov s parangali uporabljajo opremo, navedeno v odstavku 2, v skladu s Prilogo VI, da se možnosti za preživetje morskih želv kar najbolj povečajo.

4.   Države članice ribiče na plovilih za pelagični ribolov s parangali usposobijo glede tehnik za varno ravnanje in izpustitev.

Člen 42

Obveznosti poročanja za morske želve

1.   Države članice zbirajo in Komisiji vsako leto do 30. junija za vsako vrsto orodja posredujejo informacije o interakcijah njihovih plovil z morskimi želvami v okviru ribolova, ki ga ureja ICCAT. Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT do 31. julija vsako leto. Te informacije vključujejo:

| (a) | količine ulova, značilnosti orodja, čas in lokacije, ciljne vrste in status ravnanja (tj. zavržene mrtve ali izpuščene žive); |
| --- | --- |

(a)

količine ulova, značilnosti orodja, čas in lokacije, ciljne vrste in status ravnanja (tj. zavržene mrtve ali izpuščene žive);

| (b) | razčlenitev interakcij po vrstah morskih želv ter |
| --- | --- |

(b)

razčlenitev interakcij po vrstah morskih želv ter

| (c) | naravo ujetja s trnkom ali zapletanja (vključno z napravami za zbiranje rib), vrsto vabe, velikost in vrsto trnka ter velikost živali. |
| --- | --- |

(c)

naravo ujetja s trnkom ali zapletanja (vključno z napravami za zbiranje rib), vrsto vabe, velikost in vrsto trnka ter velikost živali.

2.   Države članice Komisiji kot del letnega poročila iz člena 71 poročajo o izvajanju člena 41 in o drugih ustreznih ukrepih, sprejetih za izvajanje Smernic za zmanjšanje umrljivosti morskih želv pri ribolovnih operacijah, ki jih je objavila Organizacija za prehrano in kmetijstvo (FAO), v zvezi z ribolovom, ki ga ureja ICCAT.

POGLAVJE VIII

Ribolovne možnosti za staleže modroplavutega tuna in mečarice

Člen 43

Splošno načelo

V skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013 države članice pri dodeljevanju razpoložljivih ribolovnih možnosti za staleže modroplavutega tuna in mečarice uporabljajo pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska, ter si prizadevajo tudi za pravično porazdelitev nacionalnih kvot med posamezne segmente flote, pri čemer posebno pozornost namenjajo tradicionalnemu in obrtnemu ribolovu, poleg tega pa skrbijo za spodbude ribiškim plovilom Unije, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje.

NASLOV III

SKUPNI NADZORNI UKREPI

POGLAVJE I

Dovoljenja

Člen 44

Evidenca ICCAT o velikih ribiških plovilih

1.   Države članice v skladu z določbami iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot (22) izdajo dovoljenja za velika ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, za ciljni ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje vrst ICCAT na območju Konvencije ICCAT.

2.   Države članice ob izdaji dovoljenj predložijo Komisiji sezname velikih ribiških plovil, ki jim je bilo izdano dovoljenje na podlagi odstavka 1. Komisija te informacije brez odlašanja predloži sekretariatu ICCAT za vključitev v evidenco ICCAT o velikih ribiških plovilih.

3.   Države članice brez odlašanja, najpozneje pa v 30 dneh, Komisijo uradno obvestijo o vsakem dogodku, ki zahteva nov vnos v evidenco ICCAT o velikih ribiških plovilih, črtanje iz nje ali njeno spremembo. Komisija najpozneje v 45 dneh od datuma takega dogodka zadevne informacije predloži sekretariatu ICCAT.

4.   Velika ribiška plovila, ki niso v evidenci ICCAT o velikih ribiških plovilih, ne smejo ciljno loviti, obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati vrst ICCAT iz območja Konvencije ICCAT. Člen 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se v teh primerih ne uporablja.

POGLAVJE II

Najem ribiških plovil

Člen 45

Področje uporabe

To poglavje se uporablja za sporazume o najemu, razen najema plovil brez posadke, med plovili Unije za ulov in plovili pogodbenic Konvencije, če zadevna plovila Unije za ulov ne spremenijo svoje zastave.

Člen 46

Splošne določbe

1.   Plovilom Unije za ulov je dovoljeno sodelovanje pri sporazumu o najemu, sklenjenem s pogodbenicami Konvencije, samo kot najetim plovilom pod naslednjimi pogoji:

| (a) | najeta plovila imajo ribolovno dovoljenje, ki ga izda pogodbenica Konvencije, ki najame plovilo, in niso na seznamu ICCAT o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu; |
| --- | --- |

(a)

najeta plovila imajo ribolovno dovoljenje, ki ga izda pogodbenica Konvencije, ki najame plovilo, in niso na seznamu ICCAT o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu;

| (b) | najeta plovila nimajo istočasno dovoljenja za ribolov na podlagi več kot enega sporazuma o najemu; |
| --- | --- |

(b)

najeta plovila nimajo istočasno dovoljenja za ribolov na podlagi več kot enega sporazuma o najemu;

| (c) | ulov najetih plovil se iztovori izključno v pristaniščih pogodbenic Konvencije, ki najamejo plovilo, razen če ni drugače določeno v sporazumu o najemu; in |
| --- | --- |

(c)

ulov najetih plovil se iztovori izključno v pristaniščih pogodbenic Konvencije, ki najamejo plovilo, razen če ni drugače določeno v sporazumu o najemu; in

| (d) | družba, ki najame plovilo, je zakonito ustanovljena v pogodbenici Konvencije, ki najame plovilo. |
| --- | --- |

(d)

družba, ki najame plovilo, je zakonito ustanovljena v pogodbenici Konvencije, ki najame plovilo.

2.   Vsako pretovarjanje na morju predhodno ustrezno odobri pogodbenica Konvencije, ki najame plovilo, in je skladno s poglavjem IV tega naslova.

Člen 47

Uradno obveščanje

1.   Država članica zastave ob sklenitvi sporazuma o najemu Komisijo uradno obvesti o svojem soglasju k temu sporazumu.

2.   Če Komisija v 15 koledarskih dneh po tem, ko ji je bilo posredovano uradno obvestilo iz odstavka 1, ne zahteva dodatnih informacij, lahko najeto plovilo začne opravljati zadevne ribolovne dejavnosti.

3.   Država članica zastave brez odlašanja obvesti Komisijo o zaključku vsakega najema.

4.   Komisija informacije iz odstavkov 1 in 3 brez odlašanja posreduje sekretariatu ICCAT.

POGLAVJE III

Nadzor ulova

Člen 48

Upoštevanje kvot in zahteve glede najmanjše velikosti

1.   Države članice vsako leto do 20. avgusta Komisiji predložijo informacije o ulovu vrst ICCAT iz predhodnega leta, za katere veljajo kvote, in o upoštevanju minimalnih velikosti.

2.   Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT do 15. septembra vsako leto.

Člen 49

Vzorčenje ulova

1.   Vzorčenje ulova za namene izboljšanja znanja o biologiji zadevnih vrst ICCAT in ugotavljanja potrebnih parametrov za njihovo oceno se izvaja v skladu z Uredbo (EU) 2017/1004 Evropskega parlamenta in Sveta (23) in Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2016/1251 (24) ter „Operativnim priročnikom za statistiko in vzorčenje tuna in tunu podobnih vrst v Atlantskem oceanu“, ki ga je ICCAT objavil leta 1990.

2.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte v zvezi s podrobnimi zahtevami glede vzorčenja ulova iz odstavka 1 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 75(2).

Člen 50

Uradno obveščanje o ulovu in ribolovnem naporu

1.   Če Komisija ne določi drugače, da bi izpolnila letne roke, ki jih določi ICCAT, države članice Komisiji do 30. junija vsako leto pošljejo naslednje podatke (podatke iz naloge I):

| (a) | informacije o značilnostih njihovih flot v predhodnem letu; |
| --- | --- |

(a)

informacije o značilnostih njihovih flot v predhodnem letu;

| (b) | ocene podatkov o letnem nominalnem ulovu (vključno s podatki o prilovu in zavržkih) v zvezi z vrstami ICCAT za predhodno leto. |
| --- | --- |

(b)

ocene podatkov o letnem nominalnem ulovu (vključno s podatki o prilovu in zavržkih) v zvezi z vrstami ICCAT za predhodno leto.

2.   Če Komisija ne določi drugače, da bi izpolnila letne roke, ki jih določi ICCAT, države članice Komisiji najpozneje do 30. junija vsako leto pošljejo naslednje podatke (podatke iz naloge II):

| (a) | podatke o ulovu in ribolovnem naporu za predhodno leto s podrobno prostorsko in časovno razčlenitvijo; navedeni podatki vključujejo ocene zavržkov in izpustov z navedbo stanja rib (mrtve ali žive); |
| --- | --- |

(a)

podatke o ulovu in ribolovnem naporu za predhodno leto s podrobno prostorsko in časovno razčlenitvijo; navedeni podatki vključujejo ocene zavržkov in izpustov z navedbo stanja rib (mrtve ali žive);

| (b) | vse podatke o ulovu pri rekreacijskem ribolovu za predhodno leto. |
| --- | --- |

(b)

vse podatke o ulovu pri rekreacijskem ribolovu za predhodno leto.

3.   Komisija brez odlašanja posreduje podatke, navedene v odstavkih 1 in 2, sekretariatu ICCAT.

4.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte v zvezi s podrobnimi zahtevami za podatke iz nalog I in II iz odstavka 1 oziroma 2 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 75(2).

POGLAVJE IV

Pretovarjanje

Člen 51

Področje uporabe

1.   To poglavje se uporablja za naslednje operacije pretovarjanja:

| (a) | operacije pretovarjanja, ki se izvajajo na območju Konvencije ICCAT v zvezi z vrstami ICCAT in drugimi vrstami, ujetimi med ribolovom teh vrst, ter |
| --- | --- |

(a)

operacije pretovarjanja, ki se izvajajo na območju Konvencije ICCAT v zvezi z vrstami ICCAT in drugimi vrstami, ujetimi med ribolovom teh vrst, ter

| (b) | operacije pretovarjanja, ki se izvajajo zunaj območja Konvencije ICCAT v zvezi z vrstami ICCAT in drugimi vrstami, ujetimi med ribolovom teh vrst, ki so bile ulovljene na območju Konvencije ICCAT. |
| --- | --- |

(b)

operacije pretovarjanja, ki se izvajajo zunaj območja Konvencije ICCAT v zvezi z vrstami ICCAT in drugimi vrstami, ujetimi med ribolovom teh vrst, ki so bile ulovljene na območju Konvencije ICCAT.

2.   Z odstopanjem od točke (b) odstavka 1 se to poglavje ne uporablja za pretovarjanje rib, ulovljenih na območju Konvencije ICCAT, na morju zunaj območja Konvencije ICCAT, kadar je takšno pretovarjanje predmet programa za pretovarjanje, ki ga je vzpostavila druga regionalna organizacija za upravljanje ribištva za tune.

3.   To poglavje se ne uporablja za plovila s harpuno, ki opravljajo pretovarjanje sveže mečarice na morju.

Člen 52

Pretovarjanje v pristaniščih

1.   Vse operacije pretovarjanja se izvajajo v pristaniščih, določenih v ta namen, razen tistih, ki jih izvajajo velika plovila za pelagični ribolov s parangali v skladu s členi 53 do 60.

2.   Ribiška plovila Unije spoštujejo obveznosti, določene v Prilogi VII, kadar opravljajo pretovarjanja v pristanišču.

3.   Ta člen ne posega v člene 17 do 22 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in člene 4, 6, 7 in 8 Uredbe (ES) št. 1005/2008.

Člen 53

Pretovarjanje na morju

Pretovarjanja na velikih plovilih za pelagični ribolov s parangali na morju potekajo v skladu s členi 54 do 60.

Člen 54

Evidenca ICCAT o transportnih plovilih

1.   Države članice v skladu z določbami iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot (25) izdajo dovoljenja transportnim plovilom za sprejemanje pretovorov z velikih plovil za pelagični ribolov s parangali na morju na območju Konvencije ICCAT.

2.   Države članice ob izdaji dovoljenj Komisiji predložijo sezname transportnih plovil, ki jim je bilo izdano dovoljenje na podlagi odstavka 1. Komisija te informacije brez odlašanja predloži sekretariatu ICCAT za vključitev v evidenco ICCAT o transportnih plovilih.

3.   Države članice zastave Komisijo nemudoma uradno obvestijo o vsakem novem vnosu v evidenco ICCAT o transportnih plovilih, črtanju iz nje ali njeni spremembi. Komisija te informacije brez odlašanja posreduje sekretariatu ICCAT.

4.   Uradno obvestilo iz odstavkov 2 in 3 je skladno s formatom in obliko, ki ju določi sekretariat ICCAT, in vsebuje naslednje podatke:

| — | ime plovila, registrsko številko, |
| --- | --- |

—

ime plovila, registrsko številko,

| — | številko v evidenci ICCAT (če obstaja), |
| --- | --- |

—

številko v evidenci ICCAT (če obstaja),

| — | številko IMO (če obstaja), |
| --- | --- |

—

številko IMO (če obstaja),

| — | prejšnje ime (če obstaja), |
| --- | --- |

—

prejšnje ime (če obstaja),

| — | prejšnjo zastavo (če obstaja), |
| --- | --- |

—

prejšnjo zastavo (če obstaja),

| — | prejšnje podatke o črtanju iz drugih registrov (če obstajajo), |
| --- | --- |

—

prejšnje podatke o črtanju iz drugih registrov (če obstajajo),

| — | mednarodni radijski klicni znak, |
| --- | --- |

—

mednarodni radijski klicni znak,

| — | vrsto plovila, dolžino, bruto registrsko tonažo in nosilnost, |
| --- | --- |

—

vrsto plovila, dolžino, bruto registrsko tonažo in nosilnost,

| — | ime in naslov lastnika/lastnikov in nosilca/nosilcev dejavnosti, |
| --- | --- |

—

ime in naslov lastnika/lastnikov in nosilca/nosilcev dejavnosti,

| — | časovno obdobje, za katero se dovoli pretovarjanje. |
| --- | --- |

—

časovno obdobje, za katero se dovoli pretovarjanje.

5.   Pretovor na morju iz člena 53 lahko prejmejo le transportna plovila, vpisana v evidenco ICCAT o transportnih plovilih.

Člen 55

Dovoljenje za pretovarjanje na območju Konvencije ICCAT, izdano velikim plovilom za pelagični ribolov s parangali

1.   Države članice v skladu z določbami iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot (26) izdajo dovoljenja velikim plovilom za pelagični ribolov s parangali, ki plujejo pod njihovo zastavo, za pretovarjanje na morju.

2.   Države članice ob izdaji dovoljenj predložijo Komisiji sezname velikih plovil za pelagični ribolov s parangali, ki jim je bilo izdano dovoljenje na podlagi odstavka 1. Komisija te informacije brez odlašanja posreduje sekretariatu ICCAT.

3.   Države članice zastave Komisijo nemudoma uradno obvestijo o vsakem novem vnosu na sezname velikih plovil za pelagični ribolov s parangali z dovoljenjem za pretovarjanje na morju, črtanju z njih ali njihovi spremembi. Komisija te informacije nemudoma posreduje sekretariatu ICCAT.

4.   Uradno obvestilo iz odstavkov 2 in 3 je skladno s formatom in obliko, ki ju določi sekretariat ICCAT, in vsebuje naslednje podatke:

| — | ime plovila, registrsko številko; |
| --- | --- |

—

ime plovila, registrsko številko;

| — | številko v evidenci ICCAT; |
| --- | --- |

—

številko v evidenci ICCAT;

| — | časovno obdobje, za katero se dovoli pretovarjanje na morju; |
| --- | --- |

—

časovno obdobje, za katero se dovoli pretovarjanje na morju;

| — | zastavo(-e), ime(-na) in registrsko(-e) številko(-e) transportnega(-ih) plovila(-) z dovoljenjem, da ga/jih uporabljajo velika plovila za pelagični ribolov s parangali. |
| --- | --- |

—

zastavo(-e), ime(-na) in registrsko(-e) številko(-e) transportnega(-ih) plovila(-) z dovoljenjem, da ga/jih uporabljajo velika plovila za pelagični ribolov s parangali.

Člen 56

Predhodno dovoljenje za pretovarjanje na morju

1.   Za pretovarjanje velikih plovil za pelagični ribolov s parangali v vodah pod jurisdikcijo pogodbenice Konvencije je potrebno predhodno dovoljenje te pogodbenice Konvencije. Izvirnik ali kopija tega dovoljenja se obdrži na krovu plovila in je na zahtevo na voljo regionalnemu opazovalcu ICCAT.

2.   Velikim plovilom za pelagični ribolov s parangali ni dovoljeno pretovarjanje na morju, razen če je zanje predhodno izdala dovoljenje država članica zastave. Izvirnik ali kopija dokumentacije navedenega dovoljenja se obdrži na krovu plovila in je na zahtevo na voljo regionalnemu opazovalcu ICCAT.

3.   Za pridobitev predhodnih dovoljenj, navedenih v odstavkih 1 in 2, poveljnik ali lastnik velikega plovila za pelagični ribolov s parangali najmanj 24 ur pred načrtovanim pretovarjanjem organom svoje države članice zastave in obalni pogodbenici Konvencije posreduje naslednje informacije:

| (a) | ime velikega plovila za pelagični ribolov s parangali in njegovo številko v evidenci ICCAT z velikimi plovili za pelagični ribolov s parangali z dovoljenjem za pretovarjanje na morju; |
| --- | --- |

(a)

ime velikega plovila za pelagični ribolov s parangali in njegovo številko v evidenci ICCAT z velikimi plovili za pelagični ribolov s parangali z dovoljenjem za pretovarjanje na morju;

| (b) | ime transportnega plovila in njegovo številko v evidenci ICCAT o transportnih plovilih; |
| --- | --- |

(b)

ime transportnega plovila in njegovo številko v evidenci ICCAT o transportnih plovilih;

| (c) | proizvod, ki se bo pretovarjal, po vrstah (če so znane), in če je mogoče, po staležu; |
| --- | --- |

(c)

proizvod, ki se bo pretovarjal, po vrstah (če so znane), in če je mogoče, po staležu;

| (d) | količine vrst ICCAT, ki se bodo pretovarjale, če je mogoče, po staležu; |
| --- | --- |

(d)

količine vrst ICCAT, ki se bodo pretovarjale, če je mogoče, po staležu;

| (e) | količine drugih vrst, ujetih med ribolovom vrst ICCAT, ki se bodo pretovarjale, po vrstah, če so znane; |
| --- | --- |

(e)

količine drugih vrst, ujetih med ribolovom vrst ICCAT, ki se bodo pretovarjale, po vrstah, če so znane;

| (f) | datum in lokacijo pretovarjanja; |
| --- | --- |

(f)

datum in lokacijo pretovarjanja;

| (g) | zemljepisno lokacijo ulova po vrstah in, kadar je primerno, po staležu, v skladu s statističnimi področji ICCAT. |
| --- | --- |

(g)

zemljepisno lokacijo ulova po vrstah in, kadar je primerno, po staležu, v skladu s statističnimi področji ICCAT.

Člen 57

Deklaracija ICCAT o pretovarjanju

1.   Poveljnik ali lastnik velikega plovila za pelagični ribolov s parangali najpozneje 15 dni po pretovarjanju izpolni in pošlje svoji državi članici zastave in obalni pogodbenici Konvencije deklaracijo ICCAT o pretovarjanju.

2.   Poveljnik prejemnega transportnega plovila v 24 urah po zaključku pretovarjanja izpolni in posreduje sekretariatu ICCAT, državi zastave pogodbenice Konvencije velikega plovila za pelagični ribolov s parangali in svoji državi članici zastave deklaracijo ICCAT o pretovarjanju, skupaj s številko v evidenci ICCAT o transportnih plovilih.

3.   Poveljnik prejemnega transportnega plovila najmanj 48 ur pred iztovarjanjem posreduje pristojnim organom države iztovarjanja deklaracijo ICCAT o pretovarjanju, skupaj s številko v evidenci ICCAT o transportnih plovilih.

4.   Dokler ni izvedena prva prodaja, se vsem vrstam ICCAT in drugim vrstam, ujetim med ribolovom tistih vrst, ki se iztovorijo ali uvozijo na območje ali ozemlje pogodbenice Konvencije, bodisi nepredelane bodisi predelane na krovu, in ki se pretovorijo na morju, priloži deklaracija ICCAT o pretovarjanju.

Člen 58

Regionalni opazovalni program ICCAT za pretovarjanje na morju

1.   Vsaka država članica zagotovi, da imajo vsa transportna plovila, ki pretovarjajo na morju, na krovu regionalnega opazovalca ICCAT v skladu z regionalnim opazovalnim programom ICCAT za pretovarjanje na morju, kot je določeno v Prilogi VIII.

2.   Brez poseganja v člen 73 Uredbe (ES) št. 1224/2009 je regionalni opazovalec ICCAT zadolžen, da preveri skladnost s tem poglavjem in predvsem, ali so pretovorjene količine skladne s sporočenim ulovom v deklaraciji ICCAT o pretovarjanju in ulovom, zabeleženim v ladijskem dnevniku ribiškega plovila.

3.   Plovila ne smejo začeti ali nadaljevati pretovarjanja na območju Konvencije ICCAT brez regionalnega opazovalca ICCAT na krovu, razen v primerih višje sile, ustrezno priglašene sekretariatu ICCAT.

Člen 59

Obveznosti poročanja

1.   Država članica zastave velikih plovil za pelagični ribolov s parangali, ki so v predhodnem letu pretovarjala, in država članica zastave transportnih plovil, ki so v predhodnem letu pretovor prejele, vsako leto do 15. avgusta Komisiji sporočita:

| (a) | količine ulova vrst ICCAT, pretovorjenih v predhodnem letu, po vrstah, in če je mogoče, po staležih; |
| --- | --- |

(a)

količine ulova vrst ICCAT, pretovorjenih v predhodnem letu, po vrstah, in če je mogoče, po staležih;

| (b) | količine drugih vrst, ujetih med ribolovom vrst ICCAT, pretovorjenih v predhodnem letu, po vrstah, če so znane; |
| --- | --- |

(b)

količine drugih vrst, ujetih med ribolovom vrst ICCAT, pretovorjenih v predhodnem letu, po vrstah, če so znane;

| (c) | seznam velikih plovil za pelagični ribolov s parangali, ki so pretovarjala v prejšnjem letu; |
| --- | --- |

(c)

seznam velikih plovil za pelagični ribolov s parangali, ki so pretovarjala v prejšnjem letu;

| (d) | izčrpno poročilo, v katerem so ocenjeni vsebina in sklepi poročil regionalnih opazovalcev ICCAT, dodeljenih transportnim plovilom, ki so prejela pretovor s svojih velikih plovil za pelagični ribolov s parangali. |
| --- | --- |

(d)

izčrpno poročilo, v katerem so ocenjeni vsebina in sklepi poročil regionalnih opazovalcev ICCAT, dodeljenih transportnim plovilom, ki so prejela pretovor s svojih velikih plovil za pelagični ribolov s parangali.

2.   Komisija informacije, prejete v skladu z odstavkom 1, posreduje sekretariatu ICCAT do 15. septembra vsako leto.

Člen 60

Doslednost sporočenih podatkov

Država članica zastave velikega plovila za pelagični ribolov s parangali, ki opravlja pretovarjanje na morju, pregleda informacije, prejete na podlagi te uredbe, da ugotovi skladnost med sporočenimi ulovi, pretovarjanji in iztovarjanji vsakega plovila, po potrebi tudi v sodelovanju z državo iztovarjanja. To preverjanje se izvaja tako, da se zagotovi, da je plovilo izpostavljeno najmanjšim možnim motnjam in težavam ter da ne povzroča poslabšanja kakovosti rib.

POGLAVJE V

Programi znanstvenega opazovanja

Člen 61

Vzpostavitev domačih programov znanstvenega opazovanja

1.   Države članice vzpostavijo domače programe znanstvenega opazovanja, pri čemer zagotovijo:

| (a) | opazovanje za najmanj 5 % ribolovnega napora za vsak pelagični ribolov s parangali, ribolov z zapornimi plavaricami in ribolov s plovili za prevoz vabe; |
| --- | --- |

(a)

opazovanje za najmanj 5 % ribolovnega napora za vsak pelagični ribolov s parangali, ribolov z zapornimi plavaricami in ribolov s plovili za prevoz vabe;

| (b) | z odstopanjem od točke (a) za najeta plovila opazovanje za najmanj 10 % ribolovnega napora za vsak pelagični ribolov s parangali, ribolov z zapornimi plavaricami in ribolov s plovili za prevoz vabe; |
| --- | --- |

(b)

z odstopanjem od točke (a) za najeta plovila opazovanje za najmanj 10 % ribolovnega napora za vsak pelagični ribolov s parangali, ribolov z zapornimi plavaricami in ribolov s plovili za prevoz vabe;

| (c) | reprezentativno časovno in prostorsko pokritost dejavnosti flote, da se zagotovi zbiranje ustreznih in primernih podatkov, pri čemer se upoštevajo značilnosti flote in ribolova; |
| --- | --- |

(c)

reprezentativno časovno in prostorsko pokritost dejavnosti flote, da se zagotovi zbiranje ustreznih in primernih podatkov, pri čemer se upoštevajo značilnosti flote in ribolova;

| (d) | zbiranje podatkov o vseh vidikih ribolovne operacije, vključno z ulovom, kot je določeno v členu 63(1). |
| --- | --- |

(d)

zbiranje podatkov o vseh vidikih ribolovne operacije, vključno z ulovom, kot je določeno v členu 63(1).

2.   Opazovanje iz točk (a) in (b) odstavka 1 se izračuna na naslednji način:

| (a) | v številu ribolovnih operacij ali potovanj za ribolov z zaporno plavarico; |
| --- | --- |

(a)

v številu ribolovnih operacij ali potovanj za ribolov z zaporno plavarico;

| (b) | v ribolovnih dnevih, številu ribolovnih operacij ali potovanj za pelagični ribolov s parangalom; ali |
| --- | --- |

(b)

v ribolovnih dnevih, številu ribolovnih operacij ali potovanj za pelagični ribolov s parangalom; ali

| (c) | v ribolovnih dnevih za ribolov s plovili za prevoz vabe. |
| --- | --- |

(c)

v ribolovnih dnevih za ribolov s plovili za prevoz vabe.

3.   Z odstopanjem od točke (a) odstavka 1 država članica lahko uporabi alternativni pristop znanstvenega spremljanja za plovila s skupno dolžino manj kot 15 metrov, če obstajajo resni varnostni pomisleki, ki izključujejo uporabo opazovalca na krovu. Navedeni alternativni pristop zagotavlja kritje, primerljivo s tistim, določenim v točki (a) odstavka 1, in enakovredno zbiranje podatkov. Zadevna država članica Komisiji predloži podrobnosti o alternativnem pristopu.

4.   Komisija predloži podrobnosti o alternativnem pristopu iz odstavka 3 v oceno Stalnemu odboru ICCAT za raziskave in statistiko. Alternativne pristope pred njihovim izvajanjem odobri Komisija ICCAT na letnem zasedanju ICCAT.

Člen 62

Kvalifikacije znanstvenih opazovalcev

Države članice zagotovijo, da so opazovalci opravili potrebno usposabljanje, so ustrezno kvalificirani in so bili odobreni pred začetkom opravljanj nalog. Opazovalci imajo naslednje kvalifikacije:

| (a) | zadovoljivo znanje in izkušnje za prepoznavanje vrst in zbiranje informacij o različnih konfiguracijah ribolovnega orodja; |
| --- | --- |

(a)

zadovoljivo znanje in izkušnje za prepoznavanje vrst in zbiranje informacij o različnih konfiguracijah ribolovnega orodja;

| (b) | zadovoljivo znanje o ohranitvenih in upravljalnih ukrepih ICCAT; |
| --- | --- |

(b)

zadovoljivo znanje o ohranitvenih in upravljalnih ukrepih ICCAT;

| (c) | sposobnost natančnega opazovanja in beleženja podatkov, ki se zbirajo v okviru programa; |
| --- | --- |

(c)

sposobnost natančnega opazovanja in beleženja podatkov, ki se zbirajo v okviru programa;

| (d) | sposobnost zbiranja bioloških vzorcev; |
| --- | --- |

(d)

sposobnost zbiranja bioloških vzorcev;

| (e) | niso člani posadke opazovanega ribiškega plovila ter |
| --- | --- |

(e)

niso člani posadke opazovanega ribiškega plovila ter

| (f) | niso zaposleni v družbi ribiškega plovila, ki se ukvarja z opazovanim ribolovom. |
| --- | --- |

(f)

niso zaposleni v družbi ribiškega plovila, ki se ukvarja z opazovanim ribolovom.

Člen 63

Odgovornosti znanstvenih opazovalcev

1.   Države članice zlasti zahtevajo, da opazovalci:

| (a) | evidentirajo ribolovno dejavnost in poročajo o njej, kar vključuje vsaj:






  (i) | podatke o skupnem ciljnem ulovu, prilovu in zavržkih (vključno z morskimi psi, morskimi želvami, morskimi sesalci in morskimi pticami), sestavi ulova po velikosti, statusu ravnanja (tj. obdržan, zavržen mrtev, izpuščen živ) in biološke vzorce za študije o življenjskem ciklu (npr. spolnih žlez, otolitov, hrbtenic, lusk); |
| --- | --- | --- |

(a)

evidentirajo ribolovno dejavnost in poročajo o njej, kar vključuje vsaj:

(i)

podatke o skupnem ciljnem ulovu, prilovu in zavržkih (vključno z morskimi psi, morskimi želvami, morskimi sesalci in morskimi pticami), sestavi ulova po velikosti, statusu ravnanja (tj. obdržan, zavržen mrtev, izpuščen živ) in biološke vzorce za študije o življenjskem ciklu (npr. spolnih žlez, otolitov, hrbtenic, lusk);

| (ii) | informacije o ribolovni operaciji, vključno z območjem ulova glede na zemljepisno dolžino in širino, informacije o ribolovnem naporu (npr. število ribolovnih operacij, število trnkov itd.), datum vsake ribolovne operacije, po potrebi vključno s časom začetka in konca ribolovne dejavnosti; |
| --- | --- |

(ii)

informacije o ribolovni operaciji, vključno z območjem ulova glede na zemljepisno dolžino in širino, informacije o ribolovnem naporu (npr. število ribolovnih operacij, število trnkov itd.), datum vsake ribolovne operacije, po potrebi vključno s časom začetka in konca ribolovne dejavnosti;

| (b) | opazujejo in evidentirajo uporabo ukrepov za zmanjšanje prilova in druge ustrezne informacije; |
| --- | --- |

(b)

opazujejo in evidentirajo uporabo ukrepov za zmanjšanje prilova in druge ustrezne informacije;

| (c) | posredujejo vse predloge, za katere menijo, da so primerni za izboljšanje učinkovitosti ohranitvenih ukrepov ter znanstvenega spremljanja. |
| --- | --- |

(c)

posredujejo vse predloge, za katere menijo, da so primerni za izboljšanje učinkovitosti ohranitvenih ukrepov ter znanstvenega spremljanja.

2.   Države članice zagotovijo uporabo zanesljivih protokolov za zbiranje podatkov, po potrebi vključno z uporabo fotografije ali kamer.

3.   Poveljniki plovil zagotovijo primeren dostop do plovila in njegovih operacij, da se opazovalcem omogoči učinkovito izvajanje njihovih odgovornosti.

Člen 64

Predložitev zbranih informacij

Države članice vsako leto do 30. junija Komisiji predložijo informacije, zbrane v okviru domačih programov znanstvenega opazovanja. Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT do 31. julija vsako leto.

POGLAVJE VI

Nadzor nad ribiškimi plovili tretjih držav v pristaniščih držav članic

Člen 65

Obveznosti poročanja v zvezi s pristanišči, določenimi v ta namen, in kontaktnimi točkami

1.   Države članice, ki želijo omogočiti dostop do svojih pristanišč za ribiška plovila tretjih držav, ki imajo na krovu vrste ICCAT ali ribiške proizvode, ki se proizvajajo iz takšnih vrst, ki niso bili predhodno iztovorjeni ali pretovorjeni v pristaniščih:

| (a) | določijo svoja pristanišča, za katera lahko ribiška plovila tretjih držav zahtevajo vstop na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 1005/2008; |
| --- | --- |

(a)

določijo svoja pristanišča, za katera lahko ribiška plovila tretjih držav zahtevajo vstop na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 1005/2008;

| (b) | določijo kontaktno točko za prejemanje predhodnega obvestila na podlagi člena 6 Uredbe (ES) št. 1005/2008; |
| --- | --- |

(b)

določijo kontaktno točko za prejemanje predhodnega obvestila na podlagi člena 6 Uredbe (ES) št. 1005/2008;

| (c) | določijo kontaktno točko za posredovanje poročil o inšpekcijskih pregledih v pristanišču na podlagi člena 66 te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

določijo kontaktno točko za posredovanje poročil o inšpekcijskih pregledih v pristanišču na podlagi člena 66 te uredbe.

2.   Države članice Komisiji posredujejo kakršne koli spremembe seznama pristanišč, določenih v ta namen, in kontaktnih točk najmanj 30 dni, preden takšne spremembe začnejo veljati. Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT najmanj 14 dni, preden takšne spremembe začnejo veljati.

Člen 66

Obveznosti poročanja v zvezi z inšpekcijskimi pregledi v pristaniščih

1.   Država članica, ki izvaja inšpekcijski pregled, Komisiji najpozneje 10 dni po zaključku inšpekcijskega pregleda posreduje kopijo poročila o inšpekcijskem pregledu v pristanišču iz člena 10(3) Uredbe (ES) št. 1005/2008. Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT najpozneje v 14 dneh po zaključku inšpekcijskega pregleda.

2.   Če poročila o inšpekcijskem pregledu v pristanišču ni mogoče posredovati v obdobju 10 dni iz odstavka 1, država članica, ki izvaja inšpekcijski pregled, Komisijo v tem roku uradno obvesti o razlogih za zamudo in o tem, kdaj bo poročilo predloženo.

3.   Če se na podlagi informacij, pridobljenih med inšpekcijskim pregledom, utemeljeno domneva, da je plovilo tretje države kršilo ohranitvene in upravljalne ukrepe ICCAT, se uporabi člen 11 Uredbe (ES) št. 1005/2008.

POGLAVJE VII

Izvrševanje

Člen 67

Domnevne kršitve, o katerih poročajo države članice

1.   Poleg zahtev, določenih v členu 48(4) Uredbe (ES) št. 1005/2008, države članice vsaj 140 dni pred letnim zasedanjem ICCAT Komisiji predložijo vse dokumentirane informacije, ki kažejo na morebitno neupoštevanje ohranitvenih in upravljalnih ukrepov ICCAT s strani pogodbenic Konvencije. Komisija te informacije preuči in, če je primerno, posreduje sekretariatu ICCAT najmanj 120 dni pred letnim zasedanjem ICCAT.

2.   Države članice Komisiji predložijo seznam plovil za ulov s skupno dolžino 12 metrov ali več, plovil za predelavo rib, vlečnih plovil, plovil, ki opravljajo pretovarjanje, in podpornih plovil, ki naj bi v tekočem in predhodnem letu izvajala dejavnosti nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova na območju Konvencije ICCAT; seznamu so priložena ustrezna dokazila v zvezi z domnevo o dejavnosti nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova. Ta seznam se predloži najmanj 140 dni pred letnim zasedanjem ICCAT. Komisija te informacije preuči in jih, če so zadostno dokumentirane, posreduje sekretariatu ICCAT najmanj 120 dni pred letnim zasedanjem ICCAT, da se pripravi osnutek seznama ICCAT v zvezi z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom.

Člen 68

Osnutek seznama ICCAT v zvezi z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom

Države članice natančno spremljajo plovila z osnutka seznama ICCAT v zvezi z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom, ki ga razpošlje izvršni sekretar ICCAT, da bi ugotovile dejavnosti in morebitne spremembe imen, zastav ali registriranih lastnikov teh plovil.

Člen 69

Domnevne neskladnosti, o katerih poroča izvršni sekretar ICCAT

1.   Če Komisija od izvršnega sekretarja ICCAT prejme kakršne koli informacije o domnevni neskladnosti države članice, Komisija te informacije brez odlašanja posreduje zadevni državi članici.

2.   Zadevna država članica Komisiji najmanj 45 dni pred letnim zasedanjem ICCAT predloži rezultate vseh preiskav, izvedenih v zvezi z domnevami o neskladnosti, in vse sprejete ukrepe za obravnavo vprašanja skladnosti. Komisija te informacije posreduje izvršnemu sekretarju ICCAT najmanj 30 dni pred letnim zasedanjem ICCAT.

Člen 70

Domnevne kršitve, o katerih poroča pogodbenica Konvencije

1.   Države članice določijo kontaktno točko za prejemanje poročil o inšpekcijskih pregledih v pristanišču od pogodbenic Konvencije.

2.   Države članice Komisiji posredujejo kakršne koli spremembe glede kontaktne točke iz odstavka 1 najmanj 30 dni pred začetkom veljavnosti teh sprememb. Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT najmanj 14 dni pred začetkom veljavnosti teh sprememb.

3.   Če kontaktna točka, ki jo določi država članica, od pogodbenice Konvencije prejme poročilo o inšpekcijskem pregledu v pristanišču, ki dokazuje, da je ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo te države članice, kršilo ohranitvene in upravljalne ukrepe ICCAT, država članica nemudoma razišče kršitev in v 160 dneh od prejema takega poročila o inšpekcijskem pregledu v pristanišču Komisijo obvesti o stanju preiskave in o vseh izvršilnih ukrepih, ki so bili morda sprejeti.

4.   Če država članica zastave ne more spoštovati roka iz odstavka 3, Komisijo uradno obvesti o razlogih za zamudo in o tem, kdaj bo poročilo o stanju preiskave predloženo.

5.   Komisija te informacije v 180 dneh od prejema poročila o inšpekcijskem pregledu v pristanišču posreduje sekretariatu ICCAT in v letno poročilo iz člena 71 vključi informacije o stanju preiskav in izvršilnih ukrepov, ki jih je sprejela država članica zastave.

NASLOV IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 71

Letno poročilo

1.   Države članice vsako leto do 20. avgusta Komisiji predložijo letno poročilo za predhodno koledarsko leto, ki vsebuje informacije o ribištvu, raziskavah, statistiki, upravljanju, dejavnostih inšpekcije in preprečevanja nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ter morebitne dodatne informacije, kot je primerno.

2.   Letno poročilo vključuje informacije o ukrepih, sprejetih za zmanjšanje prilova in zavržkov, ter vseh pomembnih raziskavah na tem področju.

3.   Komisija prejete informacije iz odstavkov 1 in 2 zbere in jih brez odlašanja posreduje sekretariatu ICCAT.

4.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte v zvezi s podrobnimi zahtevami glede formata letnega poročila iz tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 75(2).

Člen 72

Zaupnost

Podatki, zbrani in izmenjani na podlagi te uredbe, se obravnavajo v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti na podlagi členov 112 in 113 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 73

Postopek za spremembe

1.   Kadar je to potrebno za prenos sprememb veljavnih priporočil ICCAT, ki postanejo zavezujoča za Unijo, v pravo Unije in kolikor spremembe prava Unije ne presegajo priporočil ICCAT, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 74 za spreminjanje:

| (a) | prilog II do VIII; |
| --- | --- |

(a)

prilog II do VIII;

| (b) | rokov iz člena 7(1), člena 8, členov 9(1) in 10(2), člena 14(1) in (3), člena 18, člena 20(2), (3), in (4), člena 22(2), člena 23(1) in (2), člena 26(1) in (3), členov 40(1), 42(1), 44(3) in 47(2), člena 48(1) in (2), člena 50(1) in (2), člena 56(3), člena 57(1), (2) in (3), člena 59(1) in (2), člena 64, člena 65(2), člena 66(1) in (2), člena 67(1) in (2), člena 69(2), člena 70(2), (3) in (5) ter člena 71(1); |
| --- | --- |

(b)

rokov iz člena 7(1), člena 8, členov 9(1) in 10(2), člena 14(1) in (3), člena 18, člena 20(2), (3), in (4), člena 22(2), člena 23(1) in (2), člena 26(1) in (3), členov 40(1), 42(1), 44(3) in 47(2), člena 48(1) in (2), člena 50(1) in (2), člena 56(3), člena 57(1), (2) in (3), člena 59(1) in (2), člena 64, člena 65(2), člena 66(1) in (2), člena 67(1) in (2), člena 69(2), člena 70(2), (3) in (5) ter člena 71(1);

| (c) | območja iz točke (b) člena 14(1); |
| --- | --- |

(c)

območja iz točke (b) člena 14(1);

| (d) | najmanjših velikosti, določenih v členu 19(1) in (2), členu 24(2) ter členu 29(2) in (3); |
| --- | --- |

(d)

najmanjših velikosti, določenih v členu 19(1) in (2), členu 24(2) ter členu 29(2) in (3);

| (e) | tolerance, določene v členu 19(2) in (3), členu 21 in členu 24(3); |
| --- | --- |

(e)

tolerance, določene v členu 19(2) in (3), členu 21 in členu 24(3);

| (f) | tehničnih specifikacij trnkov in parangalov iz člena 25 in točke (b) člena 38(5); |
| --- | --- |

(f)

tehničnih specifikacij trnkov in parangalov iz člena 25 in točke (b) člena 38(5);

| (g) | znanstvenega opazovanja, določenega v členih 29(1) in točkah (a) in (b) člena 61(1); |
| --- | --- |

(g)

znanstvenega opazovanja, določenega v členih 29(1) in točkah (a) in (b) člena 61(1);

| (h) | vrste informacij in podatkov iz člena 11(1), (2) in (3), člena 12, členov 20(2), 26(1) in 42(1), člena 50(1) in (2) ter členov 54(4), 55(4), 56(3) in 59(1); |
| --- | --- |

(h)

vrste informacij in podatkov iz člena 11(1), (2) in (3), člena 12, členov 20(2), 26(1) in 42(1), člena 50(1) in (2) ter členov 54(4), 55(4), 56(3) in 59(1);

| (i) | največjega števila instrumentalnih boj iz člena 9(4). |
| --- | --- |

(i)

največjega števila instrumentalnih boj iz člena 9(4).

2.   Vse spremembe, sprejete v skladu z odstavkom 1, se strogo omejijo le na prenos sprememb zadevnih priporočil ICCAT v pravo Unije.

Člen 74

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 73 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 3. decembra 2017. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 73 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 73, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 75

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen s členom 47 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 76

Spremembe Uredbe (ES) št. 1936/2001

V Uredbi (ES) št. 1936/2001 se črtajo členi 4, 5, 6, člen 6a, členi 7, 8a, 8b, 8c, 9, 9a in 10 do 19.

Člen 77

Spremembe Uredbe (ES) št. 1984/2003

Uredba (ES) št. 1984/2003 se spremeni:

| (a) | v členu 3 se dodata naslednji točki:
  „(g)   ‚velika ribiška plovila‘: ribiška plovila s skupno dolžino 20 metrov ali več;
  (h)   ‚velika plovila za pelagični ribolov s parangali‘: plovila za pelagični ribolov s parangali s skupno dolžino 24 metrov ali več;“; |
| --- | --- |

(a)

v členu 3 se dodata naslednji točki:

„(g)   ‚velika ribiška plovila‘: ribiška plovila s skupno dolžino 20 metrov ali več;

‚velika ribiška plovila‘

(h)   ‚velika plovila za pelagični ribolov s parangali‘: plovila za pelagični ribolov s parangali s skupno dolžino 24 metrov ali več;“;

‚velika plovila za pelagični ribolov s parangali‘

| (b) | v členu 4(2) se doda naslednja točka:






  „(c) | če je ribolov opravilo veliko ribiško plovilo, se sprejme samo takrat, kadar je to plovilo v evidenci plovil ICCAT.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v členu 4(2) se doda naslednja točka:

„(c)

če je ribolov opravilo veliko ribiško plovilo, se sprejme samo takrat, kadar je to plovilo v evidenci plovil ICCAT.“;

| (c) | v členu 5(2) se doda naslednja točka:






  „(c) | če je ribolov opravilo veliko ribiško plovilo, se potrdi samo takrat, kadar je to plovilo v evidenci plovil ICCAT.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v členu 5(2) se doda naslednja točka:

„(c)

če je ribolov opravilo veliko ribiško plovilo, se potrdi samo takrat, kadar je to plovilo v evidenci plovil ICCAT.“;

| (d) | v poglavju 2 se doda naslednji oddelek:



  „Oddelek 4




  Zahteve za države članice v zvezi s pretovorjenimi proizvodi na območju Konvencije ICCAT




  Člen 7a
  Statistični dokumenti in poročanje

  1.   Pri potrjevanju statističnih dokumentov država članica zastave velikega plovila za pelagični ribolov s parangali zagotovi, da je pretovarjanje skladno s sporočeno količino ulova vsakega takega plovila.


  2.   Država članica zastave velikega plovila za pelagični ribolov s parangali potrdi statistične dokumente za pretovorjene ribe po potrditvi, da je pretovarjanje potekalo v skladu s členi 51 do 58 Uredbe (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta (*1). To potrdilo temelji na informacijah, pridobljenih z regionalnim opazovalnim programom ICCAT za pretovarjanje na morju.


  3.   Države članice zahtevajo, da se za vrste rib, ki so zajete v programih statističnih dokumentov, ki jih ujamejo velika plovila za pelagični ribolov s parangali na območju Konvencije ICCAT, kadar se uvažajo na njihovo območje ali ozemlje, priložijo statistični dokumenti, potrjeni za plovila na seznamu ICCAT velikih plovil za pelagični ribolov s parangali z dovoljenjem za pretovarjanje na morju, in kopija deklaracije ICCAT o pretovarjanju.




  (*1)  Uredba (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007 (UL L 315, 30.11.2017, str. 1).“
  " |
| --- | --- |

(d)

v poglavju 2 se doda naslednji oddelek:

„Oddelek 4

Zahteve za države članice v zvezi s pretovorjenimi proizvodi na območju Konvencije ICCAT

Člen 7a

Statistični dokumenti in poročanje

1.   Pri potrjevanju statističnih dokumentov država članica zastave velikega plovila za pelagični ribolov s parangali zagotovi, da je pretovarjanje skladno s sporočeno količino ulova vsakega takega plovila.

2.   Država članica zastave velikega plovila za pelagični ribolov s parangali potrdi statistične dokumente za pretovorjene ribe po potrditvi, da je pretovarjanje potekalo v skladu s členi 51 do 58 Uredbe (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta (*1). To potrdilo temelji na informacijah, pridobljenih z regionalnim opazovalnim programom ICCAT za pretovarjanje na morju.

3.   Države članice zahtevajo, da se za vrste rib, ki so zajete v programih statističnih dokumentov, ki jih ujamejo velika plovila za pelagični ribolov s parangali na območju Konvencije ICCAT, kadar se uvažajo na njihovo območje ali ozemlje, priložijo statistični dokumenti, potrjeni za plovila na seznamu ICCAT velikih plovil za pelagični ribolov s parangali z dovoljenjem za pretovarjanje na morju, in kopija deklaracije ICCAT o pretovarjanju.

(*1)  Uredba (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007 (UL L 315, 30.11.2017, str. 1).“
  "

*1

Člen 78

Spremembe Uredbe (ES) št. 520/2007

V Uredbi (ES) št. 520/2007 se črtajo člen 4(1), naslov II ter priloge II, III in IV.

Člen 79

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 15. novembra 2017

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

M. MAASIKAS

---

(1)  
  UL C 34, 2.2.2017, str. 142.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 3. oktobra 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 23. oktobra 2017.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

3

(4)  Sklep Sveta 98/392/ES z dne 23. marca 1998 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 s strani Evropske skupnosti (UL L 179, 23.6.1998, str. 1).

4

(5)  Sklep Sveta 86/238/EGS z dne 9. junija 1986 o pristopu Skupnosti k Mednarodni konvenciji za ohranitev tunov v Atlantiku, kakor je bila spremenjena s Protokolom, priloženim k Sklepni listini Konference pooblaščencev držav pogodbenic konvencije, ki je bila podpisana 10. julija 1984 v Parizu (UL L 162, 18.6.1986, str. 33).

5

(6)  Številka postopka 2015/0289(COD), še ni objavljeno v Uradnem listu.

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 1936/2001 z dne 27. septembra 2001 o nadzornih ukrepih za ribolov določenih staležev izrazito selivskih vrst rib (UL L 263, 3.10.2001, str. 1).

7

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 520/2007 z dne 7. maja 2007 o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranitev nekaterih staležev izrazito selivskih vrst in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 973/2001 (UL L 123, 12.5.2007, str. 3).

8

(9)  Uredba (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 302/2009 (UL L 252, 16.9.2016, str. 1).

9

(10)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

10

(11)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

11

(12)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

12

(13)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 404/2011 z dne 8. aprila 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 112, 30.4.2011, str. 1).

13

(14)  Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (UL L 286, 29.10.2008, str. 1).

14

(15)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/98 z dne 18. novembra 2014 o izvajanju mednarodnih obveznosti Unije iz člena 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v okviru Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku in Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika (UL L 16, 23.1.2015, str. 23).

15

(16)  Uredba Sveta (ES) št. 1984/2003 z dne 8. aprila 2003 o uvedbi sistema statističnega spremljanja trgovinez mečaricami in veleokimi tuni znotraj Skupnosti (UL L 295, 13.11.2003, str. 1).

16

(17)  Številka postopka 2015/0289(COD), še ni objavljeno v Uradnem listu.

17

(18)  Številka postopka 2015/0289(COD), še ni objavljeno v Uradnem listu.

18

(19)  Številka postopka 2015/0289(COD), še ni objavljeno v Uradnem listu.

19

(20)  Uredba Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju, spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1626/94 (UL L 409, 30.12.2006, str. 11).

20

(21)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/218 z dne 6. februarja 2017 o registru ribiške flote Unije (UL L 34, 9.2.2017, str. 9).

21

(22)  Številka postopka 2015/0289(COD), še ni objavljeno v Uradnem listu.

22

(23)  Uredba (EU) 2017/1004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o vzpostavitvi okvira Unije za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v ribiškem sektorju in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 (UL L 157, 20.6.2017, str. 1).

23

(24)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1251 z dne 12. julija 2016 o sprejetju večletnega programa Unije za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorjih ribištva in akvakulture za obdobje 2017–2019 (UL L 207, 1.8.2016, str. 113).

24

(25)  Številka postopka 2015/0289(COD), še ni objavljeno v Uradnem listu.

25

(26)  Številka postopka 2015/0289(COD), še ni objavljeno v Uradnem listu.

26

---

PRILOGA I

VRSTE ICCAT

| Družina | Latinsko ime | Slovensko ime |
| --- | --- | --- |
| Scombridae | Acanthocybium solandri | vahu |
| Allothunnus fallai | vitki tun |
| Auxis rochei | trupec |
| Auxis thazard | fregatni trupec |
| Euthynnus alletteratus | pegasti tun |
| Gasterochisma melampus | velikoluska skuša |
| Katsuwonus pelamis | črtasti tun |
| Orcynopsis unicolor | bela palamida |
| Sarda sarda | palamida |
| Scomberomorus brasiliensis | brazilska kraljevska skuša |
| Scomberomorus cavalla | kraljevska skuša |
| Scomberomorus maculatus | lisasta kraljevska skuša |
| Scomberomorus regalis | karibska kraljeva skuša |
| Scomberomorus tritor | zahodnoafriška kraljevska skuša |
| Thunnus alalunga | beli tun |
| Thunnus albacares | rumenoplavuti tun |
| Thunnus atlanticus | črnoplavuti tun |
| Thunnus maccoyii | južni tun |
| Thunnus obesus | veleoki tun |
| Thunnus thynnus | modroplavuti tun |
| Istiophoridae | Istiophorus albicans | atlantska pahljačasta mečarica |
| Makaira indica | indijska jadrovnica |
| Makaira nigricans | sinja jadrovnica |
| Tetrapturus albidus | bela jadrovnica |
| Tetrapturus belone | jadrovnica |
| Tetrapturus georgii | okrogloluskasta jadrovnica |
| Tetrapturus pfluegeri | dolgokljuna jadrovnica |
| Xiphiidae | Xiphias gladius | mečarica |
| Alopiidae | Alopias superciliosus | velikooka morska lisica |
| Carcharhinidae | Carcharhinus falciformis | svilnati morski pes |
| Carcharhinus longimanus | oceanski beloplavuti morski pes |
| Prionace glauca | sinji morski pes |
| Lamnidae | Isurus oxyrinchus | atlantski mako |
| Lamna nasus | atlantski morski pes |
| Sphyrnidae | Sphyrna spp. | kladvenice |
| Coryphaenidae | Coryphaena hippurus | delfinka |

Družina

Latinsko ime

Slovensko ime

Scombridae

Acanthocybium solandri

vahu

Allothunnus fallai

vitki tun

Auxis rochei

trupec

Auxis thazard

fregatni trupec

Euthynnus alletteratus

pegasti tun

Gasterochisma melampus

velikoluska skuša

Katsuwonus pelamis

črtasti tun

Orcynopsis unicolor

bela palamida

Sarda sarda

palamida

Scomberomorus brasiliensis

brazilska kraljevska skuša

Scomberomorus cavalla

kraljevska skuša

Scomberomorus maculatus

lisasta kraljevska skuša

Scomberomorus regalis

karibska kraljeva skuša

Scomberomorus tritor

zahodnoafriška kraljevska skuša

Thunnus alalunga

beli tun

Thunnus albacares

rumenoplavuti tun

Thunnus atlanticus

črnoplavuti tun

Thunnus maccoyii

južni tun

Thunnus obesus

veleoki tun

Thunnus thynnus

modroplavuti tun

Istiophoridae

Istiophorus albicans

atlantska pahljačasta mečarica

Makaira indica

indijska jadrovnica

Makaira nigricans

sinja jadrovnica

Tetrapturus albidus

bela jadrovnica

Tetrapturus belone

jadrovnica

Tetrapturus georgii

okrogloluskasta jadrovnica

Tetrapturus pfluegeri

dolgokljuna jadrovnica

Xiphiidae

Xiphias gladius

mečarica

Alopiidae

Alopias superciliosus

velikooka morska lisica

Carcharhinidae

Carcharhinus falciformis

svilnati morski pes

Carcharhinus longimanus

oceanski beloplavuti morski pes

Prionace glauca

sinji morski pes

Lamnidae

Isurus oxyrinchus

atlantski mako

Lamna nasus

atlantski morski pes

Sphyrnidae

Sphyrna spp.

kladvenice

Coryphaenidae

Coryphaena hippurus

delfinka

---

PRILOGA II

SMERNICE ZA PRIPRAVO NAČRTA UPRAVLJANJA NAPRAV ZA ZBIRANJE RIB

Načrt upravljanja naprav za zbiranje rib za flote pogodbenic Konvencije za ribolov z zaporno plavarico in plovil za prevoz vabe mora vključevati naslednje:

| 1. | Opis






  (a) | Vrsta naprave za zbiranje rib: AFAD = zasidrana; DFAD = plavajoča |
| --- | --- | --- |

1.

Opis

(a)

Vrsta naprave za zbiranje rib: AFAD = zasidrana; DFAD = plavajoča

| (b) | Vrsta odzivnika/boje |
| --- | --- |

(b)

Vrsta odzivnika/boje

| (c) | Največje število naprav za zbiranje rib, ki se uporabijo na zaporno plavarico in na vrsto naprave za zbiranje rib |
| --- | --- |

(c)

Največje število naprav za zbiranje rib, ki se uporabijo na zaporno plavarico in na vrsto naprave za zbiranje rib

| (d) | Najmanjša razdalja med zasidranimi napravami za zbiranje rib |
| --- | --- |

(d)

Najmanjša razdalja med zasidranimi napravami za zbiranje rib

| (e) | Politike za zmanjševanje in uporabo naključnega prilova |
| --- | --- |

(e)

Politike za zmanjševanje in uporabo naključnega prilova

| (f) | Upoštevanje interakcij z drugimi vrstami orodja |
| --- | --- |

(f)

Upoštevanje interakcij z drugimi vrstami orodja

| (g) | Izjava ali politika o lastništvu naprave za zbiranje rib |
| --- | --- |

(g)

Izjava ali politika o lastništvu naprave za zbiranje rib

| 2. | Institucionalni dogovori






  (a) | Institucionalne odgovornosti za načrt upravljanja naprav za zbiranje rib |
| --- | --- | --- |

2.

Institucionalni dogovori

(a)

Institucionalne odgovornosti za načrt upravljanja naprav za zbiranje rib

| (b) | Postopek prijave za odobritev uporabe naprave za zbiranje rib |
| --- | --- |

(b)

Postopek prijave za odobritev uporabe naprave za zbiranje rib

| (c) | Obveznosti lastnikov in poveljnikov plovil v zvezi z uporabo in rabo naprav za zbiranje rib |
| --- | --- |

(c)

Obveznosti lastnikov in poveljnikov plovil v zvezi z uporabo in rabo naprav za zbiranje rib

| (d) | Politika nadomeščanja naprav za zbiranje rib |
| --- | --- |

(d)

Politika nadomeščanja naprav za zbiranje rib

| (e) | Dodatne obveznosti poročanja, ki presegajo to uredbo |
| --- | --- |

(e)

Dodatne obveznosti poročanja, ki presegajo to uredbo

| (f) | Politika reševanja sporov v zvezi z napravami za zbiranje rib |
| --- | --- |

(f)

Politika reševanja sporov v zvezi z napravami za zbiranje rib

| (g) | Podrobnosti o vseh zaprtih območjih ali obdobjih, npr. teritorialne vode, plovne poti, bližina območij obrtnega ribolova itd. |
| --- | --- |

(g)

Podrobnosti o vseh zaprtih območjih ali obdobjih, npr. teritorialne vode, plovne poti, bližina območij obrtnega ribolova itd.

| 3. | Specifikacije in zahteve glede konstrukcije naprav za zbiranje rib






  (a) | Zasnovne značilnosti naprave za zbiranje rib (opis) |
| --- | --- | --- |

3.

Specifikacije in zahteve glede konstrukcije naprav za zbiranje rib

(a)

Zasnovne značilnosti naprave za zbiranje rib (opis)

| (b) | Zahteve glede osvetlitve |
| --- | --- |

(b)

Zahteve glede osvetlitve

| (c) | Radarski odsevniki |
| --- | --- |

(c)

Radarski odsevniki

| (d) | Vidna razdalja |
| --- | --- |

(d)

Vidna razdalja

| (e) | Oznake in identifikator naprave za zbiranje rib |
| --- | --- |

(e)

Oznake in identifikator naprave za zbiranje rib

| (f) | Oznake in identifikator radijskih boj (zahteva po serijskih številkah) |
| --- | --- |

(f)

Oznake in identifikator radijskih boj (zahteva po serijskih številkah)

| (g) | Oznake in identifikator boj z ultrazvočnim globinomerom (zahteva za serijske številke) |
| --- | --- |

(g)

Oznake in identifikator boj z ultrazvočnim globinomerom (zahteva za serijske številke)

| (h) | Satelitske oddajno-sprejemne naprave |
| --- | --- |

(h)

Satelitske oddajno-sprejemne naprave

| (i) | Raziskave o biološko razgradljivih napravah za zbiranje rib |
| --- | --- |

(i)

Raziskave o biološko razgradljivih napravah za zbiranje rib

| (j) | Preprečevanje izgube ali opustitve naprav za zbiranje rib |
| --- | --- |

(j)

Preprečevanje izgube ali opustitve naprav za zbiranje rib

| (k) | Upravljanje izvleka naprav za zbiranje rib |
| --- | --- |

(k)

Upravljanje izvleka naprav za zbiranje rib

| 4. | Veljavno obdobje načrta upravljanja naprav za zbiranje rib |
| --- | --- |

4.

Veljavno obdobje načrta upravljanja naprav za zbiranje rib

| 5. | Načini spremljanja in revizije izvajanja načrta upravljanja naprav za zbiranje rib |
| --- | --- |

5.

Načini spremljanja in revizije izvajanja načrta upravljanja naprav za zbiranje rib

---

PRILOGA III

SEZNAM UPORABLJENIH NAPRAV ZA ZBIRANJE RIB NA ČETRTLETNI OSNOVI

| Identifikator naprave za zbiranje rib | Vrste naprave za zbiranje rib in elektronske opreme | Zasnovne značilnosti naprave za zbiranje rib | Ugotovitve |
| --- | --- | --- | --- |
| Oznaka naprave za zbiranje rib | Identifikacija povezanega odzivnika | Vrsta naprave za zbiranje rib | Vrsta povezanega odzivnika in/ali elektronskih naprav | Plavajoči del naprave za zbiranje rib | Podvodna viseča struktura naprave za zbiranje rib |
| Dimenzije | Materiali | Dimenzije | Materiali |
| (1) | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (4) | (6) | (7) |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |

Identifikator naprave za zbiranje rib

Vrste naprave za zbiranje rib in elektronske opreme

Zasnovne značilnosti naprave za zbiranje rib

Ugotovitve

Oznaka naprave za zbiranje rib

Identifikacija povezanega odzivnika

Vrsta naprave za zbiranje rib

Vrsta povezanega odzivnika in/ali elektronskih naprav

Plavajoči del naprave za zbiranje rib

Podvodna viseča struktura naprave za zbiranje rib

Dimenzije

Materiali

Dimenzije

Materiali

(1)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(4)

(6)

(7)

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

---

(1)  Če oznaka naprave za zbiranje rib in identifikacija povezanega odzivnika ne obstajata ali sta neberljivi, to navedite in navedite vse razpoložljive informacije, ki lahko pomagajo ugotoviti identiteto lastnika naprave za zbiranje rib.

(2)  Zasidrana naprava za zbiranje rib, plavajoča naravna naprava za zbiranje rib, plavajoča umetna naprava za zbiranje rib.

(3)  Npr. GPS, ultrazvočni globinomer itd. Če z napravo za zbiranje rib ni povezana nobena elektronska naprava, to navedite.

(4)  Npr. širina, dolžina, višina, globina, velikost mrežnega očesa itd.

(5)  Navedite, iz kakšnega materiala sta struktura in prekrivna plast ter ali sta biološko razgradljivi.

(6)  Npr. mreže, vrvi, palmovi listi itd. in navedite zapletne in/ali biološko razgradljive lastnosti materiala.

(7)  V tem okencu navedite podatke o specifikaciji osvetlitve, radarskih odsevnikih in vidni razdalji.

---

PRILOGA IV

ZAHTEVE OPAZOVALNEGA PROGRAMA ZA PLOVILA, KI LOVIJO TROPSKEGA TUNA NA ZAPRTIH GEOGRAFSKIH OBMOČJIH ČASOVNE IN OBMOČNE ZAPORE

| 1. | Da lahko izpolnijo svoje naloge, imajo opazovalci:






  — | dovolj izkušenj za prepoznavanje vrst rib in ribolovnih orodij; |
| --- | --- | --- |

1.

—

dovolj izkušenj za prepoznavanje vrst rib in ribolovnih orodij;

| — | zadovoljivo znanje o ohranitvenih in upravljalnih ukrepih ICCAT, dokazano s potrdilom države članice, ki ustreza smernicam ICCAT za usposabljanje; |
| --- | --- |

—

zadovoljivo znanje o ohranitvenih in upravljalnih ukrepih ICCAT, dokazano s potrdilom države članice, ki ustreza smernicam ICCAT za usposabljanje;

| — | sposobnost natančnega opazovanja in evidentiranja; |
| --- | --- |

—

sposobnost natančnega opazovanja in evidentiranja;

| — | zadovoljivo znanje jezika države zastave opazovanega plovila. |
| --- | --- |

—

zadovoljivo znanje jezika države zastave opazovanega plovila.

| 2. | Opazovalci niso člani posadke opazovanega ribiškega plovila in:






  (a) | so državljani ene od pogodbenic Konvencije; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

so državljani ene od pogodbenic Konvencije;

| (b) | so sposobni opravljati naloge iz točke 3; |
| --- | --- |

(b)

so sposobni opravljati naloge iz točke 3;

| (c) | trenutno nimajo finančnega interesa za ribolov tropskega tuna ali koristi od njega. |
| --- | --- |

(c)

trenutno nimajo finančnega interesa za ribolov tropskega tuna ali koristi od njega.

Naloge opazovalca

| 3. | Naloge opazovalca so zlasti, da:






  (a) | nadzoruje, ali plovilo upošteva ustrezne ohranitvene in upravljalne ukrepe, ki jih je sprejela Komisija ICCAT.
  Opazovalci zlasti:






  (i) | evidentirajo opravljene ribolovne dejavnosti in poročajo o njih; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

(a)

nadzoruje, ali plovilo upošteva ustrezne ohranitvene in upravljalne ukrepe, ki jih je sprejela Komisija ICCAT.

Opazovalci zlasti:

(i)

evidentirajo opravljene ribolovne dejavnosti in poročajo o njih;

| (ii) | opazujejo in ocenjujejo ulov ter potrjujejo vnose v ladijski dnevnik; |
| --- | --- |

(ii)

opazujejo in ocenjujejo ulov ter potrjujejo vnose v ladijski dnevnik;

| (iii) | opazujejo in evidentirajo plovila, ki morda opravljajo ribolov v nasprotju z ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT; |
| --- | --- |

(iii)

opazujejo in evidentirajo plovila, ki morda opravljajo ribolov v nasprotju z ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT;

| (iv) | preverjajo položaj plovila, ko opravlja ribolovne dejavnosti; |
| --- | --- |

(iv)

preverjajo položaj plovila, ko opravlja ribolovne dejavnosti;

| (v) | na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko opravljajo znanstveno delo, na primer zbirajo podatke v okviru naloge II, kot to zahteva ICCAT; |
| --- | --- |

(v)

na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko opravljajo znanstveno delo, na primer zbirajo podatke v okviru naloge II, kot to zahteva ICCAT;

| (b) | brez odlašanja poroča o vseh ribolovnih dejavnostih, ki so povezane z napravami za zbiranje rib in ki jih izvaja plovilo na območju in v obdobju iz člena 11, pri čemer ustrezno poskrbi za svojo varnost; |
| --- | --- |

(b)

brez odlašanja poroča o vseh ribolovnih dejavnostih, ki so povezane z napravami za zbiranje rib in ki jih izvaja plovilo na območju in v obdobju iz člena 11, pri čemer ustrezno poskrbi za svojo varnost;

| (c) | pripravlja splošna poročila z informacijami, zbranimi v skladu s to točko 3, pri čemer poveljniku da možnost, da vanj vključita vse pomembne informacije. |
| --- | --- |

(c)

pripravlja splošna poročila z informacijami, zbranimi v skladu s to točko 3, pri čemer poveljniku da možnost, da vanj vključita vse pomembne informacije.

| 4. | Opazovalci obravnavajo vse informacije v zvezi z ribolovnimi operacijami in operacijami pretovarjanja ribiških plovil kot zaupne ter pisno sprejmejo to zahtevo kot pogoj, da so lahko imenovani za opazovalca. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Opazovalci ravnajo v skladu z zahtevami iz zakonov in predpisov države članice zastave, ki izvaja jurisdikcijo nad plovilom, ki mu je opazovalec dodeljen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Opazovalci spoštujejo hierarhijo in splošna pravila ravnanja, ki veljajo za vse osebje na plovilu, pod pogojem, da ta pravila niso v nasprotju z nalogami opazovalca na podlagi tega programa in obveznostmi iz točke 7. |
| --- | --- |

6.

Obveznosti države članice zastave

| 7. | Odgovornosti opazovalcev države članice zastave ribiških plovil in poveljnikov plovil vključujejo zlasti naslednje:






  (a) | opazovalcem se dovoli dostop do osebja na plovilu ter do orodja in opreme; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

opazovalcem se dovoli dostop do osebja na plovilu ter do orodja in opreme;

| (b) | na zahtevo se opazovalcem dovoli tudi dostop do naslednje opreme, če se nahaja na plovilu, ki so mu dodeljeni, in sicer da bi lažje opravljali svoje naloge, določene v točki 3:






  (i) | satelitske navigacijske opreme; |
| --- | --- | --- |

(b)

na zahtevo se opazovalcem dovoli tudi dostop do naslednje opreme, če se nahaja na plovilu, ki so mu dodeljeni, in sicer da bi lažje opravljali svoje naloge, določene v točki 3:

(i)

satelitske navigacijske opreme;

| (ii) | zaslonov radarja, kadar so v uporabi; |
| --- | --- |

(ii)

zaslonov radarja, kadar so v uporabi;

| (iii) | elektronskih sredstev komuniciranja; |
| --- | --- |

(iii)

elektronskih sredstev komuniciranja;

| (c) | opazovalcem se zagotovi nastanitev, vključno s prenočiščem, hrano in ustreznimi sanitarnimi prostori, ki je enaka nastanitvi častnikov; |
| --- | --- |

(c)

opazovalcem se zagotovi nastanitev, vključno s prenočiščem, hrano in ustreznimi sanitarnimi prostori, ki je enaka nastanitvi častnikov;

| (d) | opazovalcem se zagotovi ustrezen prostor na poveljniškem mostu ali v krmarnici za pisarniško delo ter prostor na krovu, primeren za opravljanje nalog opazovanja; in |
| --- | --- |

(d)

opazovalcem se zagotovi ustrezen prostor na poveljniškem mostu ali v krmarnici za pisarniško delo ter prostor na krovu, primeren za opravljanje nalog opazovanja; in

| (e) | država članica zastave zagotovi, da poveljniki, posadka in lastniki plovil ne ovirajo, ustrahujejo, podkupujejo ali skušajo podkupiti opazovalcev pri opravljanju njihovih nalog ter ne posegajo v njihovo delo ali vplivajo nanj. |
| --- | --- |

(e)

država članica zastave zagotovi, da poveljniki, posadka in lastniki plovil ne ovirajo, ustrahujejo, podkupujejo ali skušajo podkupiti opazovalcev pri opravljanju njihovih nalog ter ne posegajo v njihovo delo ali vplivajo nanj.

---

PRILOGA V

MINIMALNI TEHNIČNI STANDARDI ZA OMILITVENE UKREPE

| Omilitveni ukrep | Opis | Specifikacija |
| --- | --- | --- |
| Nastavljanje ponoči z minimalno osvetlitvijo krova | Med navtično zoro in navtičnim mrakom ni nastavljanja. Osvetlitev na krovu je minimalna. | Navtični mrak in navtična zora sta določena v razpredelnicah Navtičnega almanaha za zadevno širino, lokalni čas in datum. Minimalna osvetlitev krova ne bi smela kršiti minimalnih standardov za varnost in navigacijo. |
| Vrvi za odganjanje ptic (plašilne vrvi) | Vrvi za odganjanje ptic se uporabijo med nastavljanjem parangalov za odvračanje ptic od približevanja stranskim vrvicam. | Za plovila dolžine 35 m ali več:






  — | uporabi se najmanj ena vrv za odganjanje ptic. Kadar je to izvedljivo, naj plovila uporabijo dodatna drog za plašilne vrvi in plašilno vrv, ko je ptic veliko in so zelo dejavne. Obe plašilni vrvi bi bilo treba uporabiti hkrati, ena na vsaki strani nastavljene vrvice; |

Omilitveni ukrep

Opis

Specifikacija

Nastavljanje ponoči z minimalno osvetlitvijo krova

Med navtično zoro in navtičnim mrakom ni nastavljanja. Osvetlitev na krovu je minimalna.

Navtični mrak in navtična zora sta določena v razpredelnicah Navtičnega almanaha za zadevno širino, lokalni čas in datum. Minimalna osvetlitev krova ne bi smela kršiti minimalnih standardov za varnost in navigacijo.

Vrvi za odganjanje ptic (plašilne vrvi)

Vrvi za odganjanje ptic se uporabijo med nastavljanjem parangalov za odvračanje ptic od približevanja stranskim vrvicam.

Za plovila dolžine 35 m ali več:

—

uporabi se najmanj ena vrv za odganjanje ptic. Kadar je to izvedljivo, naj plovila uporabijo dodatna drog za plašilne vrvi in plašilno vrv, ko je ptic veliko in so zelo dejavne. Obe plašilni vrvi bi bilo treba uporabiti hkrati, ena na vsaki strani nastavljene vrvice;

| — | zračna dolžina vrvi za odganjanje ptic mora znašati 100 m ali več; |
| --- | --- |

—

zračna dolžina vrvi za odganjanje ptic mora znašati 100 m ali več;

| — | v mirnih razmerah je treba uporabiti dolge zastavice, ki so dovolj dolge, da dosežejo gladino morja; |
| --- | --- |

—

v mirnih razmerah je treba uporabiti dolge zastavice, ki so dovolj dolge, da dosežejo gladino morja;

| — | presledki med dolgimi zastavicami lahko znašajo največ 5 metrov. |
| --- | --- |

—

presledki med dolgimi zastavicami lahko znašajo največ 5 metrov.

Za plovila, krajša od 35 m:

| — | uporabi se najmanj ena vrv za odganjanje ptic; |
| --- | --- |

—

uporabi se najmanj ena vrv za odganjanje ptic;

| — | zračna dolžina mora znašati 75 m ali več; |
| --- | --- |

—

zračna dolžina mora znašati 75 m ali več;

| — | uporabiti je treba dolge in/ali kratke zastavice (vendar daljše od enega metra), ki se namestijo v naslednjih presledkih:






  — | kratke zastavice: presledki merijo največ 2 metra; |
| --- | --- | --- |

—

uporabiti je treba dolge in/ali kratke zastavice (vendar daljše od enega metra), ki se namestijo v naslednjih presledkih:

—

kratke zastavice: presledki merijo največ 2 metra;

| — | dolge zastavice: presledki na prvih 55 metrih vrvi za odganjanje ptic merijo največ 5 metrov. |
| --- | --- |

—

dolge zastavice: presledki na prvih 55 metrih vrvi za odganjanje ptic merijo največ 5 metrov.

Dodatne smernice za zasnovo in uporabo vrvi za odganjanje ptic so na voljo v Dodatnih smernicah za zasnovo in uporabo plašilnih vrvi.

Obtežitev vrvic

Na predvrvice se pred uporabo parangala namestijo uteži.

Uteži, ki skupaj tehtajo več kot 45 g, se namestijo največ 1 m od trnka ali

uteži, ki skupaj tehtajo več kot 60 g, se namestijo največ 3,5 m od trnka ali

uteži, ki skupaj tehtajo več kot 98 g, se namestijo največ 4 m od trnka.

---

DODATNE SMERNICE ZA ZASNOVO IN UPORABO PLAŠILNIH VRVI

Uvod

Minimalni tehnični standardi za uporabo plašilnih vrvi so navedeni v zgornji tabeli. Te dodatne smernice so oblikovane kot pomoč pri pripravi in izvajanju predpisov za plašilne vrvi za plovila s parangali. Čeprav so te smernice razmeroma jasne, je zaželeno, da se z eksperimentiranjem v okviru zahtev iz zgornje tabele izboljša učinkovitost plašilnih vrvi. Smernice upoštevajo okoljske in operativne spremenljivke, kot so vremenski pogoji, hitrost nastavljanja in velikost ladje, kar vse vpliva na delovanje in zasnovo plašilnih vrvi pri zaščiti vab pred pticami. Ob upoštevanju teh spremenljivk se zasnova in uporaba plašilnih vrvi lahko spreminjata pod pogojem, da delovanje plašilne vrvi ni ovirano. Predvidene so stalne izboljšave zasnove plašilnih vrvi, zato bi bilo treba v prihodnosti izvesti revizijo teh smernic.

Zasnova plašilne vrvi

| 1. | Ustrezna vlečna naprava na delu plašilne vrvi v vodi lahko izboljša raztezanje v zraku. |
| --- | --- |

1.

Ustrezna vlečna naprava na delu plašilne vrvi v vodi lahko izboljša raztezanje v zraku.

| 2. | Del vrvi nad vodo mora biti dovolj lahek, tako da je gibanje vrvi nepredvidljivo in se ptice nanjo ne privadijo, ter dovolj težek, da se prepreči nihanje vrvi zaradi vetra. |
| --- | --- |

2.

Del vrvi nad vodo mora biti dovolj lahek, tako da je gibanje vrvi nepredvidljivo in se ptice nanjo ne privadijo, ter dovolj težek, da se prepreči nihanje vrvi zaradi vetra.

| 3. | Najbolje je, da je vrv pritrjena na plovila z močno vrtljivko, da se zmanjša zavozlanje vrvi. |
| --- | --- |

3.

Najbolje je, da je vrv pritrjena na plovila z močno vrtljivko, da se zmanjša zavozlanje vrvi.

| 4. | Zastavice bi morale biti iz materiala, ki je opazen in ustvarja nepredvidljivo živahno gibanje (npr. močna tanka vrv, ovita v rdečo poliuretansko paspulo), obešene na močno trojno vrtljivko (ki prav tako zmanjšuje zavozlanje), pritrjeno na plašilno vrv. |
| --- | --- |

4.

Zastavice bi morale biti iz materiala, ki je opazen in ustvarja nepredvidljivo živahno gibanje (npr. močna tanka vrv, ovita v rdečo poliuretansko paspulo), obešene na močno trojno vrtljivko (ki prav tako zmanjšuje zavozlanje), pritrjeno na plašilno vrv.

| 5. | Vsaka zastavica bi morala biti sestavljena iz dveh ali več trakov. |
| --- | --- |

5.

Vsaka zastavica bi morala biti sestavljena iz dveh ali več trakov.

| 6. | Vsak par zastavic bi moral biti snemljiv z zaponko, tako da je pospravljanje vrvi učinkovitejše. |
| --- | --- |

6.

Vsak par zastavic bi moral biti snemljiv z zaponko, tako da je pospravljanje vrvi učinkovitejše.

Uporaba plašilnih vrvi

| 1. | Vrv bi bilo treba spustiti z droga, pritrjenega na plovilo. Drog za plašilno vrv bi bilo treba namestiti čim višje, tako da vrv vabe ščiti dovolj daleč za ladjo in se ne zaplete v ribolovno orodje. Višji kot je drog, bolj je vaba zaščitena. Višina približno 7 m nad vodno linijo na primer omogoča zaščito vabe na približno 100 m. |
| --- | --- |

1.

Vrv bi bilo treba spustiti z droga, pritrjenega na plovilo. Drog za plašilno vrv bi bilo treba namestiti čim višje, tako da vrv vabe ščiti dovolj daleč za ladjo in se ne zaplete v ribolovno orodje. Višji kot je drog, bolj je vaba zaščitena. Višina približno 7 m nad vodno linijo na primer omogoča zaščito vabe na približno 100 m.

| 2. | Če plovila uporabljajo samo eno plašilno vrv, bi jo bilo treba nastaviti na privetrni strani potopnih vab. Če se trnki z vabo nastavijo zunaj območja vodne brazde, bi bilo treba plašilno vrv na plovilo pritrditi nekaj metrov stran od plovila na strani, s katere se nastavijo vabe. Če plovila uporabljajo dve plašilni vrvi, bi bilo treba trnke z vabami nastaviti znotraj območja med plašilnima vrvema. |
| --- | --- |

2.

Če plovila uporabljajo samo eno plašilno vrv, bi jo bilo treba nastaviti na privetrni strani potopnih vab. Če se trnki z vabo nastavijo zunaj območja vodne brazde, bi bilo treba plašilno vrv na plovilo pritrditi nekaj metrov stran od plovila na strani, s katere se nastavijo vabe. Če plovila uporabljajo dve plašilni vrvi, bi bilo treba trnke z vabami nastaviti znotraj območja med plašilnima vrvema.

| 3. | Spodbuja se uporaba več plašilnih vrvi, da se zagotovi še večja zaščita vab pred pticami. |
| --- | --- |

3.

Spodbuja se uporaba več plašilnih vrvi, da se zagotovi še večja zaščita vab pred pticami.

| 4. | Ker obstaja možnost, da se vrv strga in zaplete, bi bilo treba na krovu hraniti nadomestne plašilne vrvi za zamenjavo poškodovanih vrvi in zagotovitev neprekinjenega nadaljevanja ribolovnih operacij. V plašilne vrvi se lahko vstavijo vponke za zmanjšanje varnostnih in operativnih težav, če bi se parangal obrnil v napačno smer ali bi se zapletel z delom plašilne vrvi v vodi. |
| --- | --- |

4.

Ker obstaja možnost, da se vrv strga in zaplete, bi bilo treba na krovu hraniti nadomestne plašilne vrvi za zamenjavo poškodovanih vrvi in zagotovitev neprekinjenega nadaljevanja ribolovnih operacij. V plašilne vrvi se lahko vstavijo vponke za zmanjšanje varnostnih in operativnih težav, če bi se parangal obrnil v napačno smer ali bi se zapletel z delom plašilne vrvi v vodi.

| 5. | Kadar ribiči uporabljajo stroj za metanje vab, morajo poskrbeti za usklajeno delovanje plašilnih vrvi in stroja, tako da zagotovijo, da stroj za metanje vab meče vabe neposredno pod zaščito plašilne vrvi. Kadar se uporabi stroj za metanje vab (ali več takih strojev), ki omogoča metanje ob levem in desnem boku ladje, bi bilo treba uporabiti dve plašilni vrvi. |
| --- | --- |

5.

Kadar ribiči uporabljajo stroj za metanje vab, morajo poskrbeti za usklajeno delovanje plašilnih vrvi in stroja, tako da zagotovijo, da stroj za metanje vab meče vabe neposredno pod zaščito plašilne vrvi. Kadar se uporabi stroj za metanje vab (ali več takih strojev), ki omogoča metanje ob levem in desnem boku ladje, bi bilo treba uporabiti dve plašilni vrvi.

| 6. | Če se stranske vrvice mečejo ročno, bi morali ribiči zagotoviti, da se trnki z vabo in naviti deli stranske vrvice vržejo pod zaščito plašilne vrvi, pri čemer se izogibajo vrtinčenju zaradi propelerja, ki lahko upočasni hitrost potapljanja. |
| --- | --- |

6.

Če se stranske vrvice mečejo ročno, bi morali ribiči zagotoviti, da se trnki z vabo in naviti deli stranske vrvice vržejo pod zaščito plašilne vrvi, pri čemer se izogibajo vrtinčenju zaradi propelerja, ki lahko upočasni hitrost potapljanja.

| 7. | Ribiče se spodbuja k namestitvi ročnih, električnih ali hidravličnih vitlov, da se olajšata uporaba in izvlek plašilnih vrvi. |
| --- | --- |

7.

Ribiče se spodbuja k namestitvi ročnih, električnih ali hidravličnih vitlov, da se olajšata uporaba in izvlek plašilnih vrvi.

---

PRILOGA VI

PODROBNE ZAHTEVE ZA IZPUŠČANJE MORSKIH ŽELV

Prakse varnega ravnanja:

| (i) | Morske želve, ki se ujamejo ali zapletejo v orodje, se s primerno dvižno košaro ali podmetalko izvlečejo na krov. Morske želve se ne izvlečejo iz vode z ribiško vrvico, ki je zapeta v telo morske želve ali zapletena okoli njega. Če morske želve ni mogoče varno odstraniti iz vode, bi morala posadka vrvico odrezati čim bližje trnku, ne da se morska želva dodatno po nepotrebnem poškoduje. |
| --- | --- |

(i)

Morske želve, ki se ujamejo ali zapletejo v orodje, se s primerno dvižno košaro ali podmetalko izvlečejo na krov. Morske želve se ne izvlečejo iz vode z ribiško vrvico, ki je zapeta v telo morske želve ali zapletena okoli njega. Če morske želve ni mogoče varno odstraniti iz vode, bi morala posadka vrvico odrezati čim bližje trnku, ne da se morska želva dodatno po nepotrebnem poškoduje.

| (ii) | V primerih, ko se morske želve izvlečejo na krov, upravljavci plovil ali posadka pred izpustom ocenijo stanje ujetih ali zapletenih morskih želv. Morske želve, ki se težko premikajo ali se ne odzivajo, se obdržijo na krovu, kolikor je to mogoče, poleg tega se jim pomaga, da se pred izpustom čim bolj povečajo možnosti njihovega preživetja. Te prakse so podrobneje opisane v smernicah FAO za zmanjšanje umrljivosti morskih želv pri ribolovnih operacijah. |
| --- | --- |

(ii)

V primerih, ko se morske želve izvlečejo na krov, upravljavci plovil ali posadka pred izpustom ocenijo stanje ujetih ali zapletenih morskih želv. Morske želve, ki se težko premikajo ali se ne odzivajo, se obdržijo na krovu, kolikor je to mogoče, poleg tega se jim pomaga, da se pred izpustom čim bolj povečajo možnosti njihovega preživetja. Te prakse so podrobneje opisane v smernicah FAO za zmanjšanje umrljivosti morskih želv pri ribolovnih operacijah.

| (iii) | Kolikor je to izvedljivo, se z morskimi želvami med ribolovnimi operacijami ali nacionalnimi opazovalnimi programi (npr. dejavnosti označevanja) ravna v skladu s smernicami FAO za zmanjšanje umrljivosti morskih želv pri ribolovnih operacijah. |
| --- | --- |

(iii)

Kolikor je to izvedljivo, se z morskimi želvami med ribolovnimi operacijami ali nacionalnimi opazovalnimi programi (npr. dejavnosti označevanja) ravna v skladu s smernicami FAO za zmanjšanje umrljivosti morskih želv pri ribolovnih operacijah.

Ščipalnik za vrvice:

| (i) | Plovila s parangali imajo na krovu ščipalnik za vrvice in ga uporabijo, kadar morskih želv pri izpustu ni mogoče sneti s trnka, ne da bi jih pri tem poškodovali. |
| --- | --- |

(i)

Plovila s parangali imajo na krovu ščipalnik za vrvice in ga uporabijo, kadar morskih želv pri izpustu ni mogoče sneti s trnka, ne da bi jih pri tem poškodovali.

| (ii) | Druge vrste plovil, ki uporabljajo orodje, v katerega se morske želve lahko zapletejo, imajo na krovu ščipalnik za vrvice, ki ga uporabijo, da varno odstranijo orodje in morske želve izpustijo. |
| --- | --- |

(ii)

Druge vrste plovil, ki uporabljajo orodje, v katerega se morske želve lahko zapletejo, imajo na krovu ščipalnik za vrvice, ki ga uporabijo, da varno odstranijo orodje in morske želve izpustijo.

Orodje za odstranjevanje trnkov:

| (i) | Plovila s parangali imajo na krovu orodje za odstranjevanje trnkov, s katerimi lahko učinkovito odstranijo trnke z morskih želv. |
| --- | --- |

(i)

Plovila s parangali imajo na krovu orodje za odstranjevanje trnkov, s katerimi lahko učinkovito odstranijo trnke z morskih želv.

| (ii) | Če morska želva trnek pogoltne, ga ne poskušamo odstraniti. Namesto tega je treba vrvico prerezati čim bližje trnku in se izogniti dodatnemu in nepotrebnemu poškodovanju morske želve. |
| --- | --- |

(ii)

Če morska želva trnek pogoltne, ga ne poskušamo odstraniti. Namesto tega je treba vrvico prerezati čim bližje trnku in se izogniti dodatnemu in nepotrebnemu poškodovanju morske želve.

---

PRILOGA VII

PRETOVARJANJE V PRISTANIŠČU

1.   Pretovarjanje, ki ga v pristaniščih izvajajo plovila Unije ali se izvaja v pristaniščih Unije, tunov in tunom podobnih vrst ter drugih vrst, ujetih med ribolovom teh vrst na območju Konvencije ICCAT, se izvede v skladu z naslednjim postopkom:

Obveznosti obveščanja

2.   Ribiško plovilo

2.1   Kapitan ribiškega plovila mora organom države pristanišča najmanj 48 ur pred pretovarjanjem sporočiti ime transportnega plovila in datum/uro pretovarjanja.

2.2   Kapitan ribiškega plovila ob času pretovarjanja svoji državi članici zastave sporoči:

| — | količine tuna in tunom podobnih vrst, ki se bodo pretovarjale, če je mogoče, po staležu; |
| --- | --- |

—

količine tuna in tunom podobnih vrst, ki se bodo pretovarjale, če je mogoče, po staležu;

| — | količine drugih vrst, ujetih med ribolovom tunov in tunom podobnih vrst, ki se bodo pretovarjale, po vrstah, če so znane; |
| --- | --- |

—

količine drugih vrst, ujetih med ribolovom tunov in tunom podobnih vrst, ki se bodo pretovarjale, po vrstah, če so znane;

| — | datum in pristanišče pretovarjanja; |
| --- | --- |

—

datum in pristanišče pretovarjanja;

| — | ime, registrsko številko in zastavo prejemnega transportnega plovila ter |
| --- | --- |

—

ime, registrsko številko in zastavo prejemnega transportnega plovila ter

| — | zemljepisno lokacijo ulova po vrstah in, kadar je primerno, po staležu, v skladu s statističnimi področji ICCAT. |
| --- | --- |

—

zemljepisno lokacijo ulova po vrstah in, kadar je primerno, po staležu, v skladu s statističnimi področji ICCAT.

2.3   Kapitan zadevnega ribiškega plovila izpolni in svoji državi članici zastave predloži deklaracijo ICCAT o pretovarjanju in njeno številko v evidenci ICCAT o ribiških plovilih, kjer je primerno, najpozneje 15 dni po koncu pretovarjanja.

3.   Prejemno plovilo

3.1   Poveljnik prejemnega transportnega plovila najpozneje 24 ur pred začetkom in ob koncu pretovarjanja obvesti organe države pristanišča o količinah ulova tuna in tunu podobnih vrst, ki se pretovorijo na njegovo plovilo, ter v 24 urah izpolni in pristojnim organom pošlje deklaracijo ICCAT o pretovarjanju.

3.2   Poveljnik prejemnega transportnega plovila vsaj 48 ur pred iztovarjanjem izpolni in pristojnim organom države iztovarjanja predloži deklaracijo ICCAT o pretovarjanju.

Sodelovanje držav pristanišča in iztovarjanja

4.   Država pristanišča in država iztovarjanja iz zgornjih točk pregledata informacije, prejete v skladu z določbami te priloge, tudi v sodelovanju z državo zastavo pogodbenico Konvencije ribiškega plovila, če je potrebno, in sicer da se preveri skladnost med sporočenimi ulovi, pretovarjanji in iztovarjanji posameznega plovila. To preverjanje se izvaja tako, da je plovilo izpostavljeno najmanjšim možnim motnjam in težavam ter da se ne poslabša kakovost rib.

Poročanje

5.   Vsaka država članica zastave ribiškega plovila v svoje letno poročilo za ICCAT vključi podrobnosti o pretovarjanjih, ki jih izvedejo njena plovila.

---

PRILOGA VIII

REGIONALNI OPAZOVALNI PROGRAM ICCAT ZA PRETOVARJANJE NA MORJU

| 1. | Države članice zahtevajo, da je na transportnih plovilih, vključenih v evidenco plovil ICCAT, ki jim je dovoljeno prejemanje pretovorov na območju Konvencije ICCAT in ki izvajajo pretovarjanje na morju, med vsako operacijo pretovarjanja na območju Konvencije ICCAT prisoten regionalni opazovalec ICCAT. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opazovalce imenuje ICCAT in so prisotni na krovu transportnih plovil, ki jim je dovoljeno prejemanje pretovorov na območju Konvencije ICCAT z velikih plovil za pelagični ribolov s parangali, ki plujejo pod zastavo pogodbenic Konvencije, ki izvajajo regionalni opazovalni program ICCAT. |
| --- | --- |

2.

Imenovanje opazovalcev

| 3. | Da lahko izpolnijo svoje naloge, imajo imenovani opazovalci:






  — | dokazano sposobnost za prepoznavanje vrst rib in ribolovnega orodja ICCAT, pri čemer imajo veliko prednost opazovalci, ki imajo izkušnje kot opazovalci na plovilih za pelagični ribolov s parangali; |
| --- | --- | --- |

3.

—

dokazano sposobnost za prepoznavanje vrst rib in ribolovnega orodja ICCAT, pri čemer imajo veliko prednost opazovalci, ki imajo izkušnje kot opazovalci na plovilih za pelagični ribolov s parangali;

| — | zadovoljivo znanje o ohranitvenih in upravljalnih ukrepih ICCAT; |
| --- | --- |

—

zadovoljivo znanje o ohranitvenih in upravljalnih ukrepih ICCAT;

| — | sposobnost natančnega opazovanja in evidentiranja; |
| --- | --- |

—

sposobnost natančnega opazovanja in evidentiranja;

| — | zadovoljivo znanje jezika države zastave opazovanega plovila. |
| --- | --- |

—

zadovoljivo znanje jezika države zastave opazovanega plovila.

Obveznosti opazovalca

| 4. | Opazovalci:






  (a) | so opravili tehnično usposabljanje v skladu s smernicami ICCAT; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

so opravili tehnično usposabljanje v skladu s smernicami ICCAT;

| (b) | niso državljani ali prebivalci države zastave prejemnega transportnega plovila; |
| --- | --- |

(b)

niso državljani ali prebivalci države zastave prejemnega transportnega plovila;

| (c) | so sposobni opravljati naloge iz točke 5; |
| --- | --- |

(c)

so sposobni opravljati naloge iz točke 5;

| (d) | so na seznamu opazovalcev, ki ga vodi ICCAT; |
| --- | --- |

(d)

so na seznamu opazovalcev, ki ga vodi ICCAT;

| (e) | niso člani posadke na velikem plovilu za pelagični ribolov s parangali ali transportnem plovilu ali zaposleni v družbi velikega plovila za pelagični ribolov s parangali ali transportnega plovila. |
| --- | --- |

(e)

niso člani posadke na velikem plovilu za pelagični ribolov s parangali ali transportnem plovilu ali zaposleni v družbi velikega plovila za pelagični ribolov s parangali ali transportnega plovila.

| 5. | Opazovalec spremlja, ali veliko plovilo za pelagični ribolov s parangali in transportno plovilo upoštevata ustrezne ohranitvene in upravljalne ukrepe, ki jih je sprejela ICCAT. Naloge opazovalca so zlasti:






  5.1 | Obisk velikega plovila za pelagični ribolov s parangali, ki namerava pretovarjati ulov na transportno plovilo, ob upoštevanju pomislekov iz točke 9, in sicer pred izvedbo pretovarjanja, da:






  (a) | preveri veljavnost dovoljenja ribiškega plovila za ulov tuna in tunom podobnih vrst ter drugih vrst, ujetih med ribolovom navedenih vrst na območju Konvencije ICCAT; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

5.1

Obisk velikega plovila za pelagični ribolov s parangali, ki namerava pretovarjati ulov na transportno plovilo, ob upoštevanju pomislekov iz točke 9, in sicer pred izvedbo pretovarjanja, da:

(a)

preveri veljavnost dovoljenja ribiškega plovila za ulov tuna in tunom podobnih vrst ter drugih vrst, ujetih med ribolovom navedenih vrst na območju Konvencije ICCAT;

| (b) | pregleda predhodna dovoljenja ribiškega plovila za pretovarjanje na morju, ki so jih izdale države zastave pogodbenice Konvencije, in če je primerno, obalna država; |
| --- | --- |

(b)

pregleda predhodna dovoljenja ribiškega plovila za pretovarjanje na morju, ki so jih izdale države zastave pogodbenice Konvencije, in če je primerno, obalna država;

| (c) | pregleda in evidentira skupno količino ulova na krovu po vrstah in, če je mogoče, po staležih ter količine, ki se pretovorijo na transportno plovilo; |
| --- | --- |

(c)

pregleda in evidentira skupno količino ulova na krovu po vrstah in, če je mogoče, po staležih ter količine, ki se pretovorijo na transportno plovilo;

| (d) | preveri, ali sistem za spremljanje plovil (VMS) deluje, ter pregleda ladijski dnevnik in preveri vnose vanj, če je to mogoče; |
| --- | --- |

(d)

preveri, ali sistem za spremljanje plovil (VMS) deluje, ter pregleda ladijski dnevnik in preveri vnose vanj, če je to mogoče;

| (e) | preveri, ali je kateri koli ulov na krovu posledica prenosa z drugih plovil, ter pregleda vso dokumentacijo o teh prenosih; |
| --- | --- |

(e)

preveri, ali je kateri koli ulov na krovu posledica prenosa z drugih plovil, ter pregleda vso dokumentacijo o teh prenosih;

| (f) | če kar koli kaže na to, da v zvezi z ribiškim plovilom obstajajo kršitve, o teh kršitvah nemudoma obvesti poveljnika transportnega plovila (ob ustreznem upoštevanju varnostnih vidikov) in družbo, ki izvaja opazovalni program, ki sporočilo takoj posreduje organom države zastave ribiškega plovila, ki je pogodbenica Konvencije; in |
| --- | --- |

(f)

če kar koli kaže na to, da v zvezi z ribiškim plovilom obstajajo kršitve, o teh kršitvah nemudoma obvesti poveljnika transportnega plovila (ob ustreznem upoštevanju varnostnih vidikov) in družbo, ki izvaja opazovalni program, ki sporočilo takoj posreduje organom države zastave ribiškega plovila, ki je pogodbenica Konvencije; in

| (g) | opravljene naloge na ribiškem plovilu evidentira v poročilu opazovalca. |
| --- | --- |

(g)

opravljene naloge na ribiškem plovilu evidentira v poročilu opazovalca.

| 5.2 | Opazovalec opazuje dejavnosti transportnega plovila in:






  (a) | evidentira opravljene dejavnosti pretovarjanja in poroča o njih; |
| --- | --- | --- |

5.2

Opazovalec opazuje dejavnosti transportnega plovila in:

(a)

evidentira opravljene dejavnosti pretovarjanja in poroča o njih;

| (b) | preverja položaj plovila, ko to opravlja prenos; |
| --- | --- |

(b)

preverja položaj plovila, ko to opravlja prenos;

| (c) | opazuje in oceni količino pretovorjenega tuna in tunu podobnih vrst po vrstah, če so znane, in po možnosti po staležih; |
| --- | --- |

(c)

opazuje in oceni količino pretovorjenega tuna in tunu podobnih vrst po vrstah, če so znane, in po možnosti po staležih;

| (d) | opazuje in oceni količine drugih vrst, ujetih med ribolovom tunov in tunom podobnih vrst po vrstah, če so znane; |
| --- | --- |

(d)

opazuje in oceni količine drugih vrst, ujetih med ribolovom tunov in tunom podobnih vrst po vrstah, če so znane;

| (e) | preveri in evidentira ime zadevnega velikega plovila za pelagični ribolov s parangali ter njegovo številko v evidenci ICCAT; |
| --- | --- |

(e)

preveri in evidentira ime zadevnega velikega plovila za pelagični ribolov s parangali ter njegovo številko v evidenci ICCAT;

| (f) | preveri podatke v deklaraciji o pretovarjanju, vključno s primerjavo z ladijskim dnevnikom velikega plovila za pelagični ribolov s parangali, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

(f)

preveri podatke v deklaraciji o pretovarjanju, vključno s primerjavo z ladijskim dnevnikom velikega plovila za pelagični ribolov s parangali, kjer je to mogoče;

| (g) | potrjuje podatke v deklaraciji o pretovarjanju; |
| --- | --- |

(g)

potrjuje podatke v deklaraciji o pretovarjanju;

| (h) | sopodpiše deklaracijo o pretovarjanju; in |
| --- | --- |

(h)

sopodpiše deklaracijo o pretovarjanju; in

| (i) | opazuje in oceni količine proizvoda po vrstah, ko se raztovorijo v pristanišču, kjer se opazovalec izkrca, da preveri skladnost s količinami, prejetimi med operacijami pretovarjanja na morju. |
| --- | --- |

(i)

opazuje in oceni količine proizvoda po vrstah, ko se raztovorijo v pristanišču, kjer se opazovalec izkrca, da preveri skladnost s količinami, prejetimi med operacijami pretovarjanja na morju.

| 5.3 | Poleg tega opazovalec:






  (a) | izda dnevno poročilo o operacijah pretovarjanja transportnega plovila; |
| --- | --- | --- |

5.3

Poleg tega opazovalec:

(a)

izda dnevno poročilo o operacijah pretovarjanja transportnega plovila;

| (b) | pripravlja splošna poročila z informacijami, zbranimi v skladu z nalogami opazovalca, pri čemer omogoči kapitanu, da vanj vnese vse relevantne informacije; |
| --- | --- |

(b)

pripravlja splošna poročila z informacijami, zbranimi v skladu z nalogami opazovalca, pri čemer omogoči kapitanu, da vanj vnese vse relevantne informacije;

| (c) | splošno poročilo iz točke (b) predloži sekretariatu ICCAT v 20 dneh po koncu obdobja opazovanja; |
| --- | --- |

(c)

splošno poročilo iz točke (b) predloži sekretariatu ICCAT v 20 dneh po koncu obdobja opazovanja;

| (d) | opravlja vse druge naloge, ki jih določi ICCAT. |
| --- | --- |

(d)

opravlja vse druge naloge, ki jih določi ICCAT.

| 6. | Opazovalci obravnavajo vse informacije v zvezi z ribolovnimi operacijami velikih plovil za pelagični ribolov s parangali in lastniki navedenih plovil kot zaupne ter pisno sprejmejo to zahtevo kot pogoj, da so lahko imenovani za opazovalca; |
| --- | --- |

6.

| 7. | Opazovalci ravnajo v skladu z zahtevami iz zakonov in predpisov države članice zastave, in kjer je primerno, obalne države, ki izvaja jurisdikcijo nad plovilom, ki mu je opazovalec dodeljen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Opazovalci spoštujejo hierarhijo in splošna pravila ravnanja, ki veljajo za vse osebje na plovilu, pod pogojem, da ta pravila niso v nasprotju z nalogami opazovalca na podlagi tega programa in obveznostmi osebja na plovilu, določenimi v točki 9. |
| --- | --- |

8.

Odgovornosti države zastave transportnega plovila

| 9. | Pogoji v zvezi z izvajanjem regionalnega opazovalnega programa glede držav zastave transportnih plovil in njihovih kapitanov vključujejo zlasti naslednje:






  (a) | opazovalcem se dovoli dostop do osebja na plovilu, zadevnih dokumentov ter do orodja in opreme; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

opazovalcem se dovoli dostop do osebja na plovilu, zadevnih dokumentov ter do orodja in opreme;

| (b) | na zahtevo se opazovalcem dovoli tudi dostop do naslednje opreme, če se nahaja na plovilu, ki so mu dodeljeni, in sicer da bi lažje opravljali svoje naloge, določene v točki 5:






  (i) | satelitske navigacijske opreme; |
| --- | --- | --- |

(b)

na zahtevo se opazovalcem dovoli tudi dostop do naslednje opreme, če se nahaja na plovilu, ki so mu dodeljeni, in sicer da bi lažje opravljali svoje naloge, določene v točki 5:

(i)

satelitske navigacijske opreme;

| (ii) | zaslonov radarja, kadar so v uporabi; |
| --- | --- |

(ii)

zaslonov radarja, kadar so v uporabi;

| (iii) | elektronskih sredstev komuniciranja in |
| --- | --- |

(iii)

elektronskih sredstev komuniciranja in

| (iv) | tehtnice, uporabljene za tehtanje pretovorjenih proizvodov; |
| --- | --- |

(iv)

tehtnice, uporabljene za tehtanje pretovorjenih proizvodov;

| (c) | opazovalcem se zagotovi nastanitev, vključno s prenočiščem, hrano in ustreznimi sanitarnimi prostori, ki je enaka nastanitvi častnikov; |
| --- | --- |

(c)

opazovalcem se zagotovi nastanitev, vključno s prenočiščem, hrano in ustreznimi sanitarnimi prostori, ki je enaka nastanitvi častnikov;

| (d) | opazovalcem se zagotovi ustrezen prostor na poveljniškem mostu ali v krmarnici za pisarniško delo ter prostor na krovu, primeren za opravljanje nalog opazovanja; |
| --- | --- |

(d)

opazovalcem se zagotovi ustrezen prostor na poveljniškem mostu ali v krmarnici za pisarniško delo ter prostor na krovu, primeren za opravljanje nalog opazovanja;

| (e) | opazovalci lahko določijo najbolj ugodno lokacijo in način za ogled operacij pretovarjanja ter oceno vrst/staležev in pretovorjenih količin. V zvezi s tem poveljnik transportnega plovila ob ustreznem upoštevanju varnosti in praktičnih pomislekov zadosti potrebam opazovalcev, vključno s tem, da na zahtevo proizvod začasno namesti na krov transportnega plovila, da ga opazovalci pregledajo, in opazovalcem zagotovi dovolj časa za izvajanje njihovih nalog. Opazovanja se opravijo tako, da se čim bolj zmanjša motenje in se prepreči poslabšanje kakovosti proizvodov, ki se pretovarjajo; |
| --- | --- |

(e)

opazovalci lahko določijo najbolj ugodno lokacijo in način za ogled operacij pretovarjanja ter oceno vrst/staležev in pretovorjenih količin. V zvezi s tem poveljnik transportnega plovila ob ustreznem upoštevanju varnosti in praktičnih pomislekov zadosti potrebam opazovalcev, vključno s tem, da na zahtevo proizvod začasno namesti na krov transportnega plovila, da ga opazovalci pregledajo, in opazovalcem zagotovi dovolj časa za izvajanje njihovih nalog. Opazovanja se opravijo tako, da se čim bolj zmanjša motenje in se prepreči poslabšanje kakovosti proizvodov, ki se pretovarjajo;

| (f) | glede na določbe iz točke 10 poveljnik transportnega plovila opazovalcu zagotovi vso potrebno pomoč za zagotovitev varnega prevoza med transportnim in ribiškim plovilom, kadar vremenski in drugi pogoji omogočajo takšno izmenjavo; in |
| --- | --- |

(f)

glede na določbe iz točke 10 poveljnik transportnega plovila opazovalcu zagotovi vso potrebno pomoč za zagotovitev varnega prevoza med transportnim in ribiškim plovilom, kadar vremenski in drugi pogoji omogočajo takšno izmenjavo; in

| (g) | države članice zastave zagotovijo, da kapitani, posadka in lastniki plovil ne ovirajo, ustrahujejo, podkupujejo ali skušajo podkupiti opazovalcev pri opravljanju njihovih nalog ter ne posegajo v njihovo delo ali vplivajo nanj. |
| --- | --- |

(g)

države članice zastave zagotovijo, da kapitani, posadka in lastniki plovil ne ovirajo, ustrahujejo, podkupujejo ali skušajo podkupiti opazovalcev pri opravljanju njihovih nalog ter ne posegajo v njihovo delo ali vplivajo nanj.

Odgovornost velikih plovil za pelagični ribolov s parangali med pretovarjanjem

| 10. | Opazovalci lahko obiščejo ribiško plovilo, če to omogočajo vremenski in drugi pogoji, ter imajo dostop do osebja, vseh zadevnih dokumentov in prostorov na plovilu, potrebnih za opravljanje svojih nalog iz točke 5. Poveljnik ribiškega plovila zagotovi vso potrebno pomoč opazovalcu za zagotovitev varnega prevoza med transportnim in ribiškim plovilom. Če pogoji predstavljajo nesprejemljivo tveganje za dobrobit opazovalca do take mere, da obisk velikega plovila za pelagični ribolov s parangali ni izvedljiv pred začetkom operacij pretovarjanja, se navedene operacije vseeno lahko izvedejo. |
| --- | --- |

10.

Pristojbine za opazovalca

| 11. | Stroške izvajanja tega programa krije država zastave pogodbenice Konvencije velikega plovila za pelagični ribolov s parangali, ki želi sodelovati v operacijah pretovarjanja. Pristojbina se izračuna na podlagi skupnih stroškov programa. Ta pristojbina se izračuna na podlagi skupnih stroškov programa. Ta pristojbina se vplača na poseben račun sekretariata ICCAT, ki upravlja račun za izvajanje programa. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Nobeno veliko plovilo za pelagični ribolov s parangali ne sme sodelovati v programu pretovarjanja na morju, če pristojbine iz točke 11 niso plačane. |
| --- | --- |

12.

---

DIREKTIVE

| 30.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/40 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/40

---

DIREKTIVA (EU) 2017/2108 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. novembra 2017

o spremembi Direktive 2009/45/ES o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za ohranitev visoke ravni varnosti in s tem zaupanja potnikov, ki ju zagotavljajo skupni varnostni standardi, opredeljeni v Direktivi 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), ter za ohranitev enakih konkurenčnih pogojev bi bilo treba izboljšati uporabo navedene direktive. Direktiva 2009/45/ES bi se morala uporabljati le za potniške ladje in plovila, za katere so bili zasnovani varnostni standardi, določeni v navedeni direktivi. Zato bi bilo treba iz področja uporabe navedene direktive izključiti nekatere posebne vrste ladij, zlasti pomožna plovila, jadrnice in ladje, ki prevažajo, denimo k priobalnim napravam, usposobljeno osebje, ki se ne ukvarja z delovanjem ladje. |
| --- | --- |

(1)

Za ohranitev visoke ravni varnosti in s tem zaupanja potnikov, ki ju zagotavljajo skupni varnostni standardi, opredeljeni v Direktivi 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), ter za ohranitev enakih konkurenčnih pogojev bi bilo treba izboljšati uporabo navedene direktive. Direktiva 2009/45/ES bi se morala uporabljati le za potniške ladje in plovila, za katere so bili zasnovani varnostni standardi, določeni v navedeni direktivi. Zato bi bilo treba iz področja uporabe navedene direktive izključiti nekatere posebne vrste ladij, zlasti pomožna plovila, jadrnice in ladje, ki prevažajo, denimo k priobalnim napravam, usposobljeno osebje, ki se ne ukvarja z delovanjem ladje.

| (2) | Pomožna plovila na ladji se uporabljajo za prevoz potnikov od potniških ladij neposredno do obale in nazaj po najkrajši varni morski poti. Ta plovila niso ustrezna za druge vrste storitev, kot so denimo turistični izleti ob obali, in se jih ne bi smelo uporabljati v takšne namene. Tovrstne izlete bi bilo treba opravljati z ladjami, ki izpolnjujejo zahteve obalne države za potniške ladje, kot je med drugim določeno v smernicah Mednarodne pomorske organizacije (IMO) (MSC.1/Circ.1417 o smernicah za pomožna plovila na potniških ladjah). Države članice in Komisija bi morale spodbujati razpravo v okviru IMO, da bi revidirali smernice in tako povečali varnost. Komisija bi morala oceniti, ali bi morale biti smernice zavezujoče. |
| --- | --- |

(2)

Pomožna plovila na ladji se uporabljajo za prevoz potnikov od potniških ladij neposredno do obale in nazaj po najkrajši varni morski poti. Ta plovila niso ustrezna za druge vrste storitev, kot so denimo turistični izleti ob obali, in se jih ne bi smelo uporabljati v takšne namene. Tovrstne izlete bi bilo treba opravljati z ladjami, ki izpolnjujejo zahteve obalne države za potniške ladje, kot je med drugim določeno v smernicah Mednarodne pomorske organizacije (IMO) (MSC.1/Circ.1417 o smernicah za pomožna plovila na potniških ladjah). Države članice in Komisija bi morale spodbujati razpravo v okviru IMO, da bi revidirali smernice in tako povečali varnost. Komisija bi morala oceniti, ali bi morale biti smernice zavezujoče.

| (3) | Potniške ladje brez mehaničnega pogona ne spadajo v področje uporabe Direktive 2009/45/ES. Jadrnic, katerih mehanični pogon je namenjen le pomožni uporabi in uporabi v sili, se ne bi smelo registrirati v skladu z navedeno direktivo. Zato bi morala Komisija do leta 2020 oceniti potrebo po skupnih evropskih zahtevah za to kategorijo potniških ladij. |
| --- | --- |

(3)

Potniške ladje brez mehaničnega pogona ne spadajo v področje uporabe Direktive 2009/45/ES. Jadrnic, katerih mehanični pogon je namenjen le pomožni uporabi in uporabi v sili, se ne bi smelo registrirati v skladu z navedeno direktivo. Zato bi morala Komisija do leta 2020 oceniti potrebo po skupnih evropskih zahtevah za to kategorijo potniških ladij.

| (4) | Priobalne naprave oskrbujejo plovila, ki prevažajo industrijske delavce. Ti delavci morajo uspešno opraviti obvezno varnostno usposabljanje in izpolnjevati določena obvezna merila zdravstvene sposobnosti. Zato bi morala zanje veljati drugačna in posebna varnostna pravila, ki ne spadajo v področje uporabe te direktive. Države članice in Komisija bi morale dejavno podpirati delo IMO na področju varnostnih standardov za priobalna plovila, ki poteka na podlagi resolucije MSC.418(97). |
| --- | --- |

(4)

Priobalne naprave oskrbujejo plovila, ki prevažajo industrijske delavce. Ti delavci morajo uspešno opraviti obvezno varnostno usposabljanje in izpolnjevati določena obvezna merila zdravstvene sposobnosti. Zato bi morala zanje veljati drugačna in posebna varnostna pravila, ki ne spadajo v področje uporabe te direktive. Države članice in Komisija bi morale dejavno podpirati delo IMO na področju varnostnih standardov za priobalna plovila, ki poteka na podlagi resolucije MSC.418(97).

| (5) | Program ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) je pokazal, da nekatere države članice ne registrirajo ladij iz aluminija v skladu z Direktivo 2009/45/ES. To ustvarja neenake razmere, ki otežujejo uresničitev cilja glede doseganja visoke skupne ravni varnosti za potnike, ki potujejo v notranji plovbi v Uniji. Da bi se izognili neenotni uporabi, ki izhaja iz različnih razlag opredelitve aluminija kot enakovrednega materiala in uporabljivosti ustreznih standardov požarne varnosti, zaradi katerih prihaja do različnih razlag področja uporabe Direktive, bi bilo treba pojasniti opredelitev enakovrednega materiala iz Direktive 2009/45/ES. Države članice bi morale imeti možnost, da določijo strožje ukrepe za preprečevanje požarov v skladu z določbami te direktive o dodatnih varnostnih zahtevah. |
| --- | --- |

(5)

Program ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) je pokazal, da nekatere države članice ne registrirajo ladij iz aluminija v skladu z Direktivo 2009/45/ES. To ustvarja neenake razmere, ki otežujejo uresničitev cilja glede doseganja visoke skupne ravni varnosti za potnike, ki potujejo v notranji plovbi v Uniji. Da bi se izognili neenotni uporabi, ki izhaja iz različnih razlag opredelitve aluminija kot enakovrednega materiala in uporabljivosti ustreznih standardov požarne varnosti, zaradi katerih prihaja do različnih razlag področja uporabe Direktive, bi bilo treba pojasniti opredelitev enakovrednega materiala iz Direktive 2009/45/ES. Države članice bi morale imeti možnost, da določijo strožje ukrepe za preprečevanje požarov v skladu z določbami te direktive o dodatnih varnostnih zahtevah.

| (6) | Precejšnje število potniških ladij, zgrajenih iz aluminijeve zlitine, zagotavlja redne in pogoste pomorske povezave med različnimi pristanišči v posamezni državi članici. Ker bi izpolnjevanje zahtev iz te direktive imelo resne posledice za takšne prevoze in s tem povezane socialno-ekonomske razmere ter finančne in tehnične posledice za obstoječe in nove ladje, bi morale imeti te države članice možnost, da za takšne potniške ladje za določen čas uporabljajo nacionalno pravo, pri čemer zagotovijo, da se ohrani ustrezna raven varnosti. |
| --- | --- |

(6)

Precejšnje število potniških ladij, zgrajenih iz aluminijeve zlitine, zagotavlja redne in pogoste pomorske povezave med različnimi pristanišči v posamezni državi članici. Ker bi izpolnjevanje zahtev iz te direktive imelo resne posledice za takšne prevoze in s tem povezane socialno-ekonomske razmere ter finančne in tehnične posledice za obstoječe in nove ladje, bi morale imeti te države članice možnost, da za takšne potniške ladje za določen čas uporabljajo nacionalno pravo, pri čemer zagotovijo, da se ohrani ustrezna raven varnosti.

| (7) | Za povečanje pravne jasnosti in skladnosti, s tem pa tudi ravni varnosti, bi bilo treba številne opredelitve pojmov in sklicevanja posodobiti ter dodatno uskladiti s povezanimi mednarodnimi pravili ali pravili Unije. Pri tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti nespreminjanju obstoječega področja uporabe Direktive 2009/45/ES. Zlasti opredelitev tradicionalne ladje bi bilo treba bolje uskladiti z Direktivo 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter hkrati ohraniti veljavna merila glede leta izdelave in vrste materiala. Opredelitev jahte za prosti čas in plovila za prosti čas bi bilo treba bolje uskladiti z Mednarodno konvencijo o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1974 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija SOLAS iz leta 1974). |
| --- | --- |

(7)

Za povečanje pravne jasnosti in skladnosti, s tem pa tudi ravni varnosti, bi bilo treba številne opredelitve pojmov in sklicevanja posodobiti ter dodatno uskladiti s povezanimi mednarodnimi pravili ali pravili Unije. Pri tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti nespreminjanju obstoječega področja uporabe Direktive 2009/45/ES. Zlasti opredelitev tradicionalne ladje bi bilo treba bolje uskladiti z Direktivo 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter hkrati ohraniti veljavna merila glede leta izdelave in vrste materiala. Opredelitev jahte za prosti čas in plovila za prosti čas bi bilo treba bolje uskladiti z Mednarodno konvencijo o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1974 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija SOLAS iz leta 1974).

| (8) | Za obstoječe predpisane zahteve, ki izhajajo iz Konvencije SOLAS iz leta 1974, se je z vidika načela sorazmernosti izkazalo, da jih je težko prilagoditi majhnim potniškim plovilom, krajšim od 24 metrov. Poleg tega so majhne ladje večinoma zgrajene iz materialov, ki niso jeklo. Zato je bilo v skladu z Direktivo 2009/45/ES registrirano zelo majhno število takih ladij. Za ladje, krajše od 24 metrov, ne obstajajo posebni pomisleki glede varnosti, Direktiva 2009/45/ES pa ne zagotavlja ustreznih standardov zanje, zato bi morale biti takšne ladje izključene iz področja uporabe navedene direktive in bi morali zanje veljati posebni varnostni standardi, ki jih določijo države članice, ki lahko bolje ocenijo lokalne omejitve plovbe za te ladje v smislu razdalje do obale ali pristanišča in vremenskih razmer. Pri določanju teh standardov bi morale države članice upoštevati smernice, ki jih bo objavila Komisija. V teh smernicah bi bilo treba, kakor je primerno, upoštevati mednarodne sporazume in konvencije IMO, z njimi pa ne bi smeli uvajati dodatnih zahtev, ki presegajo veljavne mednarodne predpise. Komisija naj čim prej sprejme takšne smernice. |
| --- | --- |

(8)

Za obstoječe predpisane zahteve, ki izhajajo iz Konvencije SOLAS iz leta 1974, se je z vidika načela sorazmernosti izkazalo, da jih je težko prilagoditi majhnim potniškim plovilom, krajšim od 24 metrov. Poleg tega so majhne ladje večinoma zgrajene iz materialov, ki niso jeklo. Zato je bilo v skladu z Direktivo 2009/45/ES registrirano zelo majhno število takih ladij. Za ladje, krajše od 24 metrov, ne obstajajo posebni pomisleki glede varnosti, Direktiva 2009/45/ES pa ne zagotavlja ustreznih standardov zanje, zato bi morale biti takšne ladje izključene iz področja uporabe navedene direktive in bi morali zanje veljati posebni varnostni standardi, ki jih določijo države članice, ki lahko bolje ocenijo lokalne omejitve plovbe za te ladje v smislu razdalje do obale ali pristanišča in vremenskih razmer. Pri določanju teh standardov bi morale države članice upoštevati smernice, ki jih bo objavila Komisija. V teh smernicah bi bilo treba, kakor je primerno, upoštevati mednarodne sporazume in konvencije IMO, z njimi pa ne bi smeli uvajati dodatnih zahtev, ki presegajo veljavne mednarodne predpise. Komisija naj čim prej sprejme takšne smernice.

| (9) | Za nadaljnjo poenostavitev opredelitev morskih območij iz Direktive 2009/45/ES in zmanjšanje bremena za države članice bi bilo treba črtati odvečna in neustrezna merila. Ob ohranitvi ravni varnosti bi bilo treba opredelitev morskih območij, v katerih lahko plujejo ladje razreda C in D, poenostaviti s črtanjem merila „na kateri lahko pristanejo brodolomci“ in črtanjem „oddaljenosti od mesta zatočišča“ za namen opredelitve morskih območij. Primernost določene obale kot mesta zatočišča je dinamičen parameter, ki ga države članice lahko ocenijo le za vsak posamezen primer. Po potrebi bi bilo treba morebitne operativne omejitve za posamezno ladjo, povezane z njeno oddaljenostjo od mesta zatočišča, navesti v spričevalu o varnosti potniške ladje. |
| --- | --- |

(9)

Za nadaljnjo poenostavitev opredelitev morskih območij iz Direktive 2009/45/ES in zmanjšanje bremena za države članice bi bilo treba črtati odvečna in neustrezna merila. Ob ohranitvi ravni varnosti bi bilo treba opredelitev morskih območij, v katerih lahko plujejo ladje razreda C in D, poenostaviti s črtanjem merila „na kateri lahko pristanejo brodolomci“ in črtanjem „oddaljenosti od mesta zatočišča“ za namen opredelitve morskih območij. Primernost določene obale kot mesta zatočišča je dinamičen parameter, ki ga države članice lahko ocenijo le za vsak posamezen primer. Po potrebi bi bilo treba morebitne operativne omejitve za posamezno ladjo, povezane z njeno oddaljenostjo od mesta zatočišča, navesti v spričevalu o varnosti potniške ladje.

| (10) | Zaradi specifičnih zemljepisnih in vremenskih značilnosti Grčije in velikega števila otokov, na katerih so potrebne redne in pogoste povezave tako s celino kot med samimi otoki, ter posledično velikega števila možnih pomorskih povezav, bi bilo treba Grčiji dovoliti, da odstopa od zahteve po določitvi morskih območij. Namesto tega bi bilo treba Grčiji dovoliti, da razvršča potniške ladje glede na specifično morsko pot, na kateri plujejo, pri čemer bi morala ohraniti enaka merila za razrede potniških ladij in enake varnostne standarde. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi specifičnih zemljepisnih in vremenskih značilnosti Grčije in velikega števila otokov, na katerih so potrebne redne in pogoste povezave tako s celino kot med samimi otoki, ter posledično velikega števila možnih pomorskih povezav, bi bilo treba Grčiji dovoliti, da odstopa od zahteve po določitvi morskih območij. Namesto tega bi bilo treba Grčiji dovoliti, da razvršča potniške ladje glede na specifično morsko pot, na kateri plujejo, pri čemer bi morala ohraniti enaka merila za razrede potniških ladij in enake varnostne standarde.

| (11) | V izogib nenamernih negativnih posledic obstoječih določb, v skladu s katerimi se spremenjene tovorne ladje ne smejo šteti za nove potniške ladje, bi bilo treba pojasniti, da se zahteve glede sprememb uporabljajo za vse ladje, ne le za obstoječe potniške ladje. |
| --- | --- |

(11)

V izogib nenamernih negativnih posledic obstoječih določb, v skladu s katerimi se spremenjene tovorne ladje ne smejo šteti za nove potniške ladje, bi bilo treba pojasniti, da se zahteve glede sprememb uporabljajo za vse ladje, ne le za obstoječe potniške ladje.

| (12) | Ker lahko država pristanišča v skladu z Direktivo 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) pregleda potniško ladjo ali visokohitrostno potniško plovilo, ki pluje pod zastavo, ki ni zastava države pristanišča, ko opravlja notranja potovanja, so posebne določbe člena 5(3) Direktive 2009/45/ES odvečne in bi jih bilo treba črtati. |
| --- | --- |

(12)

Ker lahko država pristanišča v skladu z Direktivo 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) pregleda potniško ladjo ali visokohitrostno potniško plovilo, ki pluje pod zastavo, ki ni zastava države pristanišča, ko opravlja notranja potovanja, so posebne določbe člena 5(3) Direktive 2009/45/ES odvečne in bi jih bilo treba črtati.

| (13) | Zaradi razlik v pristopu med zahtevami iz Konvencije SOLAS iz leta 1974 glede stabilnosti v poškodovanem stanju in posebnimi zahtevami Unije glede stabilnosti poškodovanih ro-ro potniških ladij iz Direktive 2003/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) bi bilo treba oceniti potrebnost in dodano vrednost Direktive 2003/25/ES na podlagi tega, ali zahteve iz Konvencije SOLAS iz leta 1974 zagotavljajo enako raven varnosti. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi razlik v pristopu med zahtevami iz Konvencije SOLAS iz leta 1974 glede stabilnosti v poškodovanem stanju in posebnimi zahtevami Unije glede stabilnosti poškodovanih ro-ro potniških ladij iz Direktive 2003/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) bi bilo treba oceniti potrebnost in dodano vrednost Direktive 2003/25/ES na podlagi tega, ali zahteve iz Konvencije SOLAS iz leta 1974 zagotavljajo enako raven varnosti.

| (14) | Za večjo preglednost ter lažje obveščanje o izjemah, enakovrednih nadomestitvah in dodatnih varnostnih ukrepih s strani držav članic bi morala Komisija vzpostaviti in vzdrževati podatkovno zbirko. Ta bi morala vključevati sporočene ukrepe v obliki osnutka in v njihovi sprejeti obliki. Sprejeti ukrepi bi morali biti javno dostopni. |
| --- | --- |

(14)

Za večjo preglednost ter lažje obveščanje o izjemah, enakovrednih nadomestitvah in dodatnih varnostnih ukrepih s strani držav članic bi morala Komisija vzpostaviti in vzdrževati podatkovno zbirko. Ta bi morala vključevati sporočene ukrepe v obliki osnutka in v njihovi sprejeti obliki. Sprejeti ukrepi bi morali biti javno dostopni.

| (15) | Ob upoštevanju sprememb, uvedenih s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU), bi bilo treba ustrezno posodobiti pooblastila za izvajanje Direktive 2009/45/ES, prenesena na Komisijo. Izvedbene akte bi bilo treba sprejeti v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(15)

Ob upoštevanju sprememb, uvedenih s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU), bi bilo treba ustrezno posodobiti pooblastila za izvajanje Direktive 2009/45/ES, prenesena na Komisijo. Izvedbene akte bi bilo treba sprejeti v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (16) | Da bi upoštevali razvoj na mednarodni ravni in izkušnje ter povečali preglednost, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z neuporabo – za namene te direktive – sprememb mednarodnih instrumentov, če bi bilo to potrebno, in posodobitvijo tehničnih zahtev. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(16)

Da bi upoštevali razvoj na mednarodni ravni in izkušnje ter povečali preglednost, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z neuporabo – za namene te direktive – sprememb mednarodnih instrumentov, če bi bilo to potrebno, in posodobitvijo tehničnih zahtev. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (17) | Ker so specifična sklicevanja v členu 14 na delo v IMO zastarela, bi bilo treba ta člen črtati. Toda splošni cilji mednarodnega ukrepanja za izboljšanje varnosti potniških ladij in vzpostavitve enakih konkurenčnih pogojev so še vedno relevantni in bi jih bilo treba še naprej uresničevati v skladu s Pogodbama. Zato bi si morale države članice in Komisija v okviru IMO prizadevati za revizijo in izboljšanje pravil iz Konvencije SOLAS iz leta 1974. |
| --- | --- |

(17)

Ker so specifična sklicevanja v členu 14 na delo v IMO zastarela, bi bilo treba ta člen črtati. Toda splošni cilji mednarodnega ukrepanja za izboljšanje varnosti potniških ladij in vzpostavitve enakih konkurenčnih pogojev so še vedno relevantni in bi jih bilo treba še naprej uresničevati v skladu s Pogodbama. Zato bi si morale države članice in Komisija v okviru IMO prizadevati za revizijo in izboljšanje pravil iz Konvencije SOLAS iz leta 1974.

| (18) | Pomembno je, da se vse kazni, ki jih določijo države članice, ustrezno izvršijo ter da so učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(18)

Pomembno je, da se vse kazni, ki jih določijo države članice, ustrezno izvršijo ter da so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (19) | Komisija bi morala ob upoštevanju celotnega cikla spremljanja obiskov Evropske agencije za pomorsko varnost (EMSA) do 21. decembra 2026 oceniti izvajanje Direktive 2009/45/ES ter glede tega Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo. Države članice bi morale sodelovati s Komisijo, da se zberejo vse informacije, ki so potrebne za to oceno. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi morala ob upoštevanju celotnega cikla spremljanja obiskov Evropske agencije za pomorsko varnost (EMSA) do 21. decembra 2026 oceniti izvajanje Direktive 2009/45/ES ter glede tega Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo. Države članice bi morale sodelovati s Komisijo, da se zberejo vse informacije, ki so potrebne za to oceno.

| (20) | Da neobalnim državam članicam, ki nimajo morskih pristanišč niti ladij, ki plujejo pod njihovo zastavo in spadajo v področje uporabe te direktive, ne bi naložili nesorazmernega upravnega bremena, bi jim moralo biti dovoljeno, da odstopajo od določb te direktive. To pomeni, da jim ni treba prenesti te direktive, dokler izpolnjujejo navedene pogoje. |
| --- | --- |

(20)

Da neobalnim državam članicam, ki nimajo morskih pristanišč niti ladij, ki plujejo pod njihovo zastavo in spadajo v področje uporabe te direktive, ne bi naložili nesorazmernega upravnega bremena, bi jim moralo biti dovoljeno, da odstopajo od določb te direktive. To pomeni, da jim ni treba prenesti te direktive, dokler izpolnjujejo navedene pogoje.

| (21) | Človeški dejavnik je temeljni del varnosti ladij in z njo povezanih postopkov. Da bi ohranili visoko raven varnosti, je treba upoštevati povezavo med varnostjo, življenjskimi razmerami na ladji, delovnimi pogoji in usposabljanjem, vključno z usposabljanjem o čezmejnih dejavnostih reševanja in ukrepih v sili v skladu z mednarodnimi zahtevami. Zato bi morale države članice in Komisija imeti proaktivno vlogo na mednarodni ravni, da bi spremljali in izboljšali socialne vidike pomorščakov na ladjah. |
| --- | --- |

(21)

Človeški dejavnik je temeljni del varnosti ladij in z njo povezanih postopkov. Da bi ohranili visoko raven varnosti, je treba upoštevati povezavo med varnostjo, življenjskimi razmerami na ladji, delovnimi pogoji in usposabljanjem, vključno z usposabljanjem o čezmejnih dejavnostih reševanja in ukrepih v sili v skladu z mednarodnimi zahtevami. Zato bi morale države članice in Komisija imeti proaktivno vlogo na mednarodni ravni, da bi spremljali in izboljšali socialne vidike pomorščakov na ladjah.

| (22) | Da bi olajšali proces izvajanja, bi morala EMSA podpirati Komisijo in države članice v skladu z zadevnimi določbami Uredbe (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (8). |
| --- | --- |

(22)

Da bi olajšali proces izvajanja, bi morala EMSA podpirati Komisijo in države članice v skladu z zadevnimi določbami Uredbe (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

| (23) | Direktivo 2009/45/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(23)

Direktivo 2009/45/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2009/45/ES

Direktiva 2009/45/ES se spremeni:

| (1) | člen 2 se spremeni:






  (a) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | ‚mednarodne konvencije‘ pomeni najnovejši različici naslednjih konvencij, vključno z njunimi protokoli in spremembami:






  (i) | Mednarodna konvencija o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1974 (Konvencija SOLAS iz leta 1974) in |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 2 se spremeni:

(a)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

‚mednarodne konvencije‘ pomeni najnovejši različici naslednjih konvencij, vključno z njunimi protokoli in spremembami:

(i)

Mednarodna konvencija o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1974 (Konvencija SOLAS iz leta 1974) in

| (ii) | Mednarodna konvencija o tovornih črtah iz leta 1966;“; |
| --- | --- |

(ii)

Mednarodna konvencija o tovornih črtah iz leta 1966;“;

| (b) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ‚Kodeks o neokrnjeni stabilnosti‘ pomeni najnovejšo različico ‚Kodeksa o neokrnjeni stabilnosti za vse vrste ladij, zajete v instrumentih IMO‘, ki ga vsebuje Resolucija Skupščine IMO A.749(18) z dne 4. novembra 1993, ali ‚Mednarodnega kodeksa o neokrnjeni stabilnosti iz leta 2008‘, ki ga vsebuje Resolucija IMO MSC.267(85) z dne 4. decembra 2008;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

‚Kodeks o neokrnjeni stabilnosti‘ pomeni najnovejšo različico ‚Kodeksa o neokrnjeni stabilnosti za vse vrste ladij, zajete v instrumentih IMO‘, ki ga vsebuje Resolucija Skupščine IMO A.749(18) z dne 4. novembra 1993, ali ‚Mednarodnega kodeksa o neokrnjeni stabilnosti iz leta 2008‘, ki ga vsebuje Resolucija IMO MSC.267(85) z dne 4. decembra 2008;“;

| (c) | točka (g)(ii) se nadomesti z naslednjim:






  „(ii) | je njihova največja hitrost, kot je opredeljena v pravilu 1.4.30 Kodeksa o visokohitrostnih plovilih iz leta 1994 in pravilu 1.4.38 Kodeksa o visokohitrostnih plovilih iz leta 2000, manjša od 20 vozlov;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (g)(ii) se nadomesti z naslednjim:

„(ii)

je njihova največja hitrost, kot je opredeljena v pravilu 1.4.30 Kodeksa o visokohitrostnih plovilih iz leta 1994 in pravilu 1.4.38 Kodeksa o visokohitrostnih plovilih iz leta 2000, manjša od 20 vozlov;“;

| (d) | točka (m) se nadomesti z naslednjim:






  „(m) | ‚višina premca‘ pomeni višino ladijskega premca, kot je opredeljena v pravilu 39 Mednarodne konvencije o tovornih črtah iz leta 1966;“; |
| --- | --- | --- |

(d)

točka (m) se nadomesti z naslednjim:

„(m)

‚višina premca‘ pomeni višino ladijskega premca, kot je opredeljena v pravilu 39 Mednarodne konvencije o tovornih črtah iz leta 1966;“;

| (e) | v točki (q) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:






  „(q) | ‚morsko območje‘ pomeni katero koli morsko območje ali morsko pot, določeno v skladu s členom 4;“; |
| --- | --- | --- |

(e)

v točki (q) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„(q)

‚morsko območje‘ pomeni katero koli morsko območje ali morsko pot, določeno v skladu s členom 4;“;

| (f) | točka (r) se nadomesti z naslednjim:






  „(r) | ‚pristaniško območje‘ pomeni območje, ki ni morsko območje, določeno v skladu s členom 4, kot ga je opredelila država članica, ki je pristojna zanj, in sega do najbolj oddaljenih stalnih pristaniških objektov, ki tvorijo sestavni del pristaniškega sistema, ali do meja, opredeljenih z naravnimi geografskimi značilnostmi, ki ščitijo estuarij ali podobno zaščiteno območje“; |
| --- | --- | --- |

(f)

točka (r) se nadomesti z naslednjim:

„(r)

‚pristaniško območje‘ pomeni območje, ki ni morsko območje, določeno v skladu s členom 4, kot ga je opredelila država članica, ki je pristojna zanj, in sega do najbolj oddaljenih stalnih pristaniških objektov, ki tvorijo sestavni del pristaniškega sistema, ali do meja, opredeljenih z naravnimi geografskimi značilnostmi, ki ščitijo estuarij ali podobno zaščiteno območje“;

| (g) | točka (s) se črta; |
| --- | --- |

(g)

točka (s) se črta;

| (h) | točka (u) se nadomesti z naslednjim:






  „(u) | ‚država pristanišča‘ pomeni državo članico, v katere pristanišče ali pristanišča ali iz katere pristanišča ali pristanišč ladja ali plovilo, ki pluje pod zastavo, ki ni zastava te države članice, opravlja notranja potovanja;“; |
| --- | --- | --- |

(h)

točka (u) se nadomesti z naslednjim:

„(u)

‚država pristanišča‘ pomeni državo članico, v katere pristanišče ali pristanišča ali iz katere pristanišča ali pristanišč ladja ali plovilo, ki pluje pod zastavo, ki ni zastava te države članice, opravlja notranja potovanja;“;

| (i) | točka (v) se nadomesti z naslednjim:






  „(v) | ‚priznana organizacija‘ pomeni organizacijo, priznano v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (*1); |
| --- | --- | --- |

(i)

točka (v) se nadomesti z naslednjim:

„(v)

‚priznana organizacija‘ pomeni organizacijo, priznano v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (*1);

*1

(*1)  Uredba (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (UL L 131, 28.5.2009, str. 11).“;"

*1

| (j) | točka (y) se nadomesti z naslednjim:






  „(y) | ‚osebe z zmanjšano mobilnostjo‘ pomeni osebe, ki imajo posebne težave pri uporabi javnega prevoza, vključno s starejšimi osebami, invalidi, osebami s prizadetimi čutili in uporabniki invalidskih vozičkov, nosečnicami in osebami, ki spremljajo majhne otroke;“; |
| --- | --- | --- |

(j)

točka (y) se nadomesti z naslednjim:

„(y)

‚osebe z zmanjšano mobilnostjo‘ pomeni osebe, ki imajo posebne težave pri uporabi javnega prevoza, vključno s starejšimi osebami, invalidi, osebami s prizadetimi čutili in uporabniki invalidskih vozičkov, nosečnicami in osebami, ki spremljajo majhne otroke;“;

| (k) | dodajo se naslednje točke:






  „(z) | ‚jadrnica‘ pomeni ladjo, ki jo poganjajo jadra, četudi je opremljena z mehaničnim pogonom za pomožno uporabo in uporabo v sili; |
| --- | --- | --- |

(k)

dodajo se naslednje točke:

„(z)

‚jadrnica‘ pomeni ladjo, ki jo poganjajo jadra, četudi je opremljena z mehaničnim pogonom za pomožno uporabo in uporabo v sili;

| (za) | ‚enakovredni material‘ pomeni aluminijevo zlitino ali kateri koli drug negorljiv material, ki ob koncu ustrezne izpostavljenosti standardnemu preskusu požarne varnosti sam po sebi ali zaradi svoje izolacije ohranja lastnosti strukture in celovitosti, enakovredne jeklu; |
| --- | --- |

(za)

‚enakovredni material‘ pomeni aluminijevo zlitino ali kateri koli drug negorljiv material, ki ob koncu ustrezne izpostavljenosti standardnemu preskusu požarne varnosti sam po sebi ali zaradi svoje izolacije ohranja lastnosti strukture in celovitosti, enakovredne jeklu;

| (zb) | ‚standardni preskus požarne varnosti‘ pomeni preskus, pri katerem so vzorci ustreznih pregrad ali krovov v preskusni peči izpostavljeni temperaturam, ki približno ustrezajo standardni krivulji temperature in časa v skladu s preskusno metodo, določeno v najnovejši različici Mednarodnega kodeksa za uporabo postopkov požarnega preskusa iz leta 2010, ki ga vsebuje Resolucija IMO MSC.307(88) z dne 3. decembra 2010; |
| --- | --- |

(zb)

‚standardni preskus požarne varnosti‘ pomeni preskus, pri katerem so vzorci ustreznih pregrad ali krovov v preskusni peči izpostavljeni temperaturam, ki približno ustrezajo standardni krivulji temperature in časa v skladu s preskusno metodo, določeno v najnovejši različici Mednarodnega kodeksa za uporabo postopkov požarnega preskusa iz leta 2010, ki ga vsebuje Resolucija IMO MSC.307(88) z dne 3. decembra 2010;

| (zc) | ‚tradicionalna ladja‘ pomeni katero koli vrsto zgodovinske potniške ladje, zasnovane pred letom 1965, in njihove kopije, izdelane predvsem iz prvotnih materialov, vključno s tistimi, ki so namenjene spodbujanju in promociji tradicionalnih spretnosti in mornarskih veščin, ki skupaj tvorijo žive kulturne spomenike, s katerimi se upravlja v skladu s tradicionalnimi načeli pomorstva in tehnike; |
| --- | --- |

(zc)

‚tradicionalna ladja‘ pomeni katero koli vrsto zgodovinske potniške ladje, zasnovane pred letom 1965, in njihove kopije, izdelane predvsem iz prvotnih materialov, vključno s tistimi, ki so namenjene spodbujanju in promociji tradicionalnih spretnosti in mornarskih veščin, ki skupaj tvorijo žive kulturne spomenike, s katerimi se upravlja v skladu s tradicionalnimi načeli pomorstva in tehnike;

| (zd) | ‚jahta za prosti čas ali plovilo za prosti čas‘ pomeni plovilo, ki se ne uporablja v gospodarske namene, ne glede na pogon; |
| --- | --- |

(zd)

‚jahta za prosti čas ali plovilo za prosti čas‘ pomeni plovilo, ki se ne uporablja v gospodarske namene, ne glede na pogon;

| (ze) | ‚pomožno plovilo‘ pomeni čoln na ladji, ki se uporablja za prevažanje več kot 12 potnikov z mirujoče potniške ladje na obalo in nazaj; |
| --- | --- |

(ze)

‚pomožno plovilo‘ pomeni čoln na ladji, ki se uporablja za prevažanje več kot 12 potnikov z mirujoče potniške ladje na obalo in nazaj;

| (zf) | ‚priobalna oskrbovalna ladja‘ pomeni ladjo, ki se uporablja za prevoz in namestitev industrijskih delavcev, ki na krovu ne opravljajo dela, bistvenega za delovanje ladje; |
| --- | --- |

(zf)

‚priobalna oskrbovalna ladja‘ pomeni ladjo, ki se uporablja za prevoz in namestitev industrijskih delavcev, ki na krovu ne opravljajo dela, bistvenega za delovanje ladje;

| (zg) | ‚priobalno oskrbovalno plovilo‘ pomeni plovilo, ki se uporablja za prevoz in namestitev industrijskih delavcev, ki na krovu ne opravljajo dela, bistvenega za delovanje plovila; |
| --- | --- |

(zg)

‚priobalno oskrbovalno plovilo‘ pomeni plovilo, ki se uporablja za prevoz in namestitev industrijskih delavcev, ki na krovu ne opravljajo dela, bistvenega za delovanje plovila;

| (zh) | ‚popravila, predelave in spremembe večjega pomena‘ pomeni karkoli od naslednjega:






  — | vsako spremembo, ki znatno spremeni dimenzije ladje, kot je podaljšava z dodatkom novega srednjega dela, |
| --- | --- | --- |

(zh)

‚popravila, predelave in spremembe večjega pomena‘ pomeni karkoli od naslednjega:

—

vsako spremembo, ki znatno spremeni dimenzije ladje, kot je podaljšava z dodatkom novega srednjega dela,

| — | vsako spremembo, ki znatno spremeni potniško zmogljivost ladje, kot je sprememba krova za vozila v potniške bivalne prostore, |
| --- | --- |

—

vsako spremembo, ki znatno spremeni potniško zmogljivost ladje, kot je sprememba krova za vozila v potniške bivalne prostore,

| — | vsako spremembo, ki znatno podaljša življenjsko dobo ladje, kot je obnovitev potniških bivalnih prostorov na enem celotnem krovu; |
| --- | --- |

—

vsako spremembo, ki znatno podaljša življenjsko dobo ladje, kot je obnovitev potniških bivalnih prostorov na enem celotnem krovu;

| — | vsako spremembo katere koli vrste ladje v potniško ladjo.“; |
| --- | --- |

—

vsako spremembo katere koli vrste ladje v potniško ladjo.“;

| (2) | člen 3 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 3
  Področje uporabe

  1.   Ta direktiva se uporablja za naslednje potniške ladje in plovila, ne glede na njihovo zastavo, ko opravljajo notranja potovanja:






  (a) | nove in obstoječe potniške ladje z dolžino 24 metrov ali več; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za naslednje potniške ladje in plovila, ne glede na njihovo zastavo, ko opravljajo notranja potovanja:

(a)

nove in obstoječe potniške ladje z dolžino 24 metrov ali več;

| (b) | visokohitrostna potniška plovila. |
| --- | --- |

(b)

visokohitrostna potniška plovila.

Vsaka država članica kot država pristanišča zagotavlja, da potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila, ki plujejo pod zastavo države, ki ni država članica, v celoti izpolnjujejo zahteve iz te direktive, preden lahko opravljajo notranja potovanja v navedeni državi članici.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za:

| (a) | potniške ladje, ki so:






  (i) | vojaške ladje in ladje za prevoz čet; |
| --- | --- | --- |

(a)

potniške ladje, ki so:

(i)

vojaške ladje in ladje za prevoz čet;

| (ii) | jadrnice; |
| --- | --- |

(ii)

jadrnice;

| (iii) | ladje brez mehaničnega pogona; |
| --- | --- |

(iii)

ladje brez mehaničnega pogona;

| (iv) | plovila, zgrajena iz materialov, ki niso jeklo ali enakovredni material in ki niso zajeta v standardih o visokohitrostnih plovilih (resolucija MSC 36(63) ali MSC.97(73)) ali o dinamično podprtih plovilih (resolucija A.373(X)); |
| --- | --- |

(iv)

plovila, zgrajena iz materialov, ki niso jeklo ali enakovredni material in ki niso zajeta v standardih o visokohitrostnih plovilih (resolucija MSC 36(63) ali MSC.97(73)) ali o dinamično podprtih plovilih (resolucija A.373(X));

| (v) | lesene ladje enostavne gradnje; |
| --- | --- |

(v)

lesene ladje enostavne gradnje;

| (vi) | tradicionalne ladje; |
| --- | --- |

(vi)

tradicionalne ladje;

| (vii) | jahte za prosti čas; |
| --- | --- |

(vii)

jahte za prosti čas;

| (viii) | ladje, ki delujejo izključno v pristaniških območjih; |
| --- | --- |

(viii)

ladje, ki delujejo izključno v pristaniških območjih;

| (ix) | priobalne oskrbovalne ladje ali |
| --- | --- |

(ix)

priobalne oskrbovalne ladje ali

| (x) | pomožna plovila; |
| --- | --- |

(x)

pomožna plovila;

| (b) | visokohitrostna potniška plovila, ki so:






  (i) | vojaška plovila in plovila za prevoz čet; |
| --- | --- | --- |

(b)

visokohitrostna potniška plovila, ki so:

(i)

vojaška plovila in plovila za prevoz čet;

| (ii) | plovila za prosti čas; |
| --- | --- |

(ii)

plovila za prosti čas;

| (iii) | plovila, ki delujejo izključno v pristaniških območjih; ali |
| --- | --- |

(iii)

plovila, ki delujejo izključno v pristaniških območjih; ali

| (iv) | priobalna oskrbovalna plovila. |
| --- | --- |

(iv)

priobalna oskrbovalna plovila.

3.   Države članice, ki nimajo morskih pristanišč niti potniških ladij ali plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in spadajo v področje uporabe te direktive, lahko odstopajo od določb te direktive, razen kar zadeva obveznost iz drugega pododstavka.

Države članice, ki nameravajo uveljaviti takšno odstopanje, Komisiji najpozneje 21. decembra 2019 sporočijo, ali so izpolnjeni ustrezni pogoji, in nato Komisijo vsako leto obvestijo o morebitnih spremembah. Takšne države članice potniškim ladjam ali plovilom, ki spadajo v področje uporabe te direktive, ne smejo dovoliti, da plujejo pod njihovo zastavo, dokler ne prenesejo te direktive in je ne začnejo izvajati.“;

| (3) | člen 4 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 4
  Kategorizacija morskih območij in razredi potniških ladij

  1.   Morska območja so razvrščena v naslednje kategorije:






  ‚Območje A‘ | pomeni morsko območje zunaj območij B, C in D. |
| --- | --- | --- |
| ‚Območje B‘ | pomeni morsko območje, katerega zemljepisne koordinate niso nikoli več kot 20 milj oddaljene od linije obale v skladu s srednjo višino plime, vendar je zunaj območij C in D. |
| ‚Območje C‘ | pomeni morsko območje, katerega zemljepisne koordinate niso nikoli več kot 5 milj oddaljene od linije obale v skladu s srednjo višino plime, vendar je zunaj morskega območja D, če obstaja.
  Pri tem mora biti tudi verjetnost visokih valov, višjih od 2,5 metra, manjša od 10 %, merjeno v obdobju enega leta pri celoletni plovbi ali v določenem obdobju pri sezonski plovbi, kot je plovba v poletnem obdobju. |
| ‚Območje D‘ | pomeni morsko območje, katerega zemljepisne koordinate niso nikoli več kot 3 milje oddaljene od linije obale v skladu s srednjo višino plime.
  Pri tem mora biti tudi verjetnost visokih valov, višjih od 1,5 metra, manjša od 10 %, merjeno v obdobju enega leta pri celoletni plovbi ali v določenem obdobju pri sezonski plovbi, kot je plovba v poletnem obdobju. |

(3)

člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Kategorizacija morskih območij in razredi potniških ladij

1.   Morska območja so razvrščena v naslednje kategorije:

‚Območje A‘

pomeni morsko območje zunaj območij B, C in D.

‚Območje B‘

pomeni morsko območje, katerega zemljepisne koordinate niso nikoli več kot 20 milj oddaljene od linije obale v skladu s srednjo višino plime, vendar je zunaj območij C in D.

‚Območje C‘

pomeni morsko območje, katerega zemljepisne koordinate niso nikoli več kot 5 milj oddaljene od linije obale v skladu s srednjo višino plime, vendar je zunaj morskega območja D, če obstaja.

Pri tem mora biti tudi verjetnost visokih valov, višjih od 2,5 metra, manjša od 10 %, merjeno v obdobju enega leta pri celoletni plovbi ali v določenem obdobju pri sezonski plovbi, kot je plovba v poletnem obdobju.

‚Območje D‘

pomeni morsko območje, katerega zemljepisne koordinate niso nikoli več kot 3 milje oddaljene od linije obale v skladu s srednjo višino plime.

Pri tem mora biti tudi verjetnost visokih valov, višjih od 1,5 metra, manjša od 10 %, merjeno v obdobju enega leta pri celoletni plovbi ali v določenem obdobju pri sezonski plovbi, kot je plovba v poletnem obdobju.

2.   Vsaka država članica:

| (a) | vzpostavi in po potrebi posodablja seznam morskih območij v njeni pristojnosti; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavi in po potrebi posodablja seznam morskih območij v njeni pristojnosti;

| (b) | določi notranjo mejo morskega območja, ki je najbližje njeni obali; |
| --- | --- |

(b)

določi notranjo mejo morskega območja, ki je najbližje njeni obali;

| (c) | seznam objavi v javni podatkovni zbirki, ki je na voljo na spletišču pristojnega pomorskega organa; |
| --- | --- |

(c)

seznam objavi v javni podatkovni zbirki, ki je na voljo na spletišču pristojnega pomorskega organa;

| (d) | Komisijo obvesti o tem, kje so ti podatki na voljo, in o spremembah tega seznama. |
| --- | --- |

(d)

Komisijo obvesti o tem, kje so ti podatki na voljo, in o spremembah tega seznama.

3.   Z odstopanjem od obveznosti vzpostavitve seznama morskih območij lahko Grčija vzpostavi in po potrebi posodablja seznam morskih poti v Grčiji, pri tem pa uporabi ustrezna merila za kategorije iz odstavka 1.

4.   Potniške ladje so razvrščene v naslednje razrede glede na morska območja, v katerih lahko plujejo:

| ‚Razred A‘ | pomeni potniško ladjo, ki opravlja notranja potovanja v območjih A, B, C in D. |
| --- | --- |
| ‚Razred B‘ | pomeni potniško ladjo, ki opravlja notranja potovanja v območjih B, C in D. |
| ‚Razred C‘ | pomeni potniško ladjo, ki opravlja notranja potovanja v območjih C in D. |
| ‚Razred D‘ | pomeni potniško ladjo, ki opravlja notranja potovanja v območju D. |

‚Razred A‘

pomeni potniško ladjo, ki opravlja notranja potovanja v območjih A, B, C in D.

‚Razred B‘

pomeni potniško ladjo, ki opravlja notranja potovanja v območjih B, C in D.

‚Razred C‘

pomeni potniško ladjo, ki opravlja notranja potovanja v območjih C in D.

‚Razred D‘

pomeni potniško ladjo, ki opravlja notranja potovanja v območju D.

5.   Za visokohitrostna potniška plovila se uporabljajo kategorije iz poglavja 1 (točki 1.4.10 in 1.4.11) Kodeksa o visokohitrostnih plovilih iz leta 1994 ali poglavja 1 (točki 1.4.12 in 1.4.13) Kodeksa o visokohitrostnih plovilih iz leta 2000.“;

| (4) | člen 5 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Vsaka država članica kot država pristanišča priznava spričevalo o varnosti visokohitrostnega plovila in dovoljenje za upravljanje, ki ga izda druga država članica za visokohitrostna potniška plovila, ko opravljajo notranja potovanja, ali spričevalo o varnosti potniške ladje iz člena 13, ki ga izda druga država članica za potniške ladje, ki opravljajo notranja potovanja.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 5 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Vsaka država članica kot država pristanišča priznava spričevalo o varnosti visokohitrostnega plovila in dovoljenje za upravljanje, ki ga izda druga država članica za visokohitrostna potniška plovila, ko opravljajo notranja potovanja, ali spričevalo o varnosti potniške ladje iz člena 13, ki ga izda druga država članica za potniške ladje, ki opravljajo notranja potovanja.“;

| (b) | odstavek 3 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se črta;

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Za pomorsko opremo, ki izpolnjuje zahteve iz Direktive 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*2), se šteje, da izpolnjuje zahteve iz te direktive.


  (*2)  Direktiva 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o pomorski opremi in razveljavitvi Direktive Sveta 96/98/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 146).“;" |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Za pomorsko opremo, ki izpolnjuje zahteve iz Direktive 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*2), se šteje, da izpolnjuje zahteve iz te direktive.

(*2)  Direktiva 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o pomorski opremi in razveljavitvi Direktive Sveta 96/98/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 146).“;"

*2

| (5) | člen 6 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | konstrukcija in vzdrževanje trupa, glavnih in pomožnih strojev, električnih in avtomatskih naprav ustreza standardom, ki so določeni za klasifikacijo po pravilih priznane organizacije ali enakovrednih pravilih, ki jih uporablja uprava v skladu s členom 11(2) Direktive 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*3); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(5)

člen 6 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

konstrukcija in vzdrževanje trupa, glavnih in pomožnih strojev, električnih in avtomatskih naprav ustreza standardom, ki so določeni za klasifikacijo po pravilih priznane organizacije ali enakovrednih pravilih, ki jih uporablja uprava v skladu s členom 11(2) Direktive 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*3);

*3

(*3)  Direktiva 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (UL L 131, 28.5.2009, str. 47).“;"

*3

| (ii) | točka (c) se črta; |
| --- | --- |

(ii)

točka (c) se črta;

| (b) | v točki (b) odstavka 2 se:






  — | točka (ii) črta; |
| --- | --- | --- |

(b)

v točki (b) odstavka 2 se:

—

točka (ii) črta;

| — | točka (iii) nadomesti z naslednjim:






  „(iii) | ne glede na točko (i) so nove potniške ladje razreda D izvzete iz zahteve o minimalni višini premca iz Mednarodne konvencije o tovornih črtah iz leta 1966;“; |
| --- | --- | --- |

—

točka (iii) nadomesti z naslednjim:

„(iii)

ne glede na točko (i) so nove potniške ladje razreda D izvzete iz zahteve o minimalni višini premca iz Mednarodne konvencije o tovornih črtah iz leta 1966;“;

| (c) | odstavek 3 se spremeni:






  (i) | točki (c) in (d) se nadomestita z naslednjim:






  „(c) | obstoječe potniške ladje razredov C in D so v skladu s posebnimi ustreznimi zahtevami iz te direktive ter, v zvezi z zadevami, ki niso vključene v takšne zahteve, s pravili uprave države zastave; taka pravila predvidevajo enakovredno raven varnosti kot tista v poglavjih II-1 in II-2 Priloge I, hkrati pa upoštevajo posebne krajevne pogoje opravljanja prevozov, povezane z morskimi območji, v katerih smejo pluti ladje takšnih razredov; preden lahko obstoječe potniške ladje razredov C in D opravljajo linijska notranja potovanja v državi pristanišča, uprava države zastave pridobi soglasje države pristanišča o zadevnih pravilih; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

odstavek 3 se spremeni:

(i)

točki (c) in (d) se nadomestita z naslednjim:

„(c)

obstoječe potniške ladje razredov C in D so v skladu s posebnimi ustreznimi zahtevami iz te direktive ter, v zvezi z zadevami, ki niso vključene v takšne zahteve, s pravili uprave države zastave; taka pravila predvidevajo enakovredno raven varnosti kot tista v poglavjih II-1 in II-2 Priloge I, hkrati pa upoštevajo posebne krajevne pogoje opravljanja prevozov, povezane z morskimi območji, v katerih smejo pluti ladje takšnih razredov; preden lahko obstoječe potniške ladje razredov C in D opravljajo linijska notranja potovanja v državi pristanišča, uprava države zastave pridobi soglasje države pristanišča o zadevnih pravilih;

| (d) | kadar država članica meni, da so pravila, ki jih zahteva uprava države pristanišča v skladu s točko (c) tega odstavka, nerazumna, o tem nemudoma obvesti Komisijo. Komisija sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo njeno odločitev, ali so navedena pravila razumna. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2).“; |
| --- | --- |

(d)

kadar država članica meni, da so pravila, ki jih zahteva uprava države pristanišča v skladu s točko (c) tega odstavka, nerazumna, o tem nemudoma obvesti Komisijo. Komisija sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo njeno odločitev, ali so navedena pravila razumna. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2).“;

| (ii) | točki (e) in (f) se črtata; |
| --- | --- |

(ii)

točki (e) in (f) se črtata;

| (d) | odstavek 4 se spremeni:






  (i) | v točki (a) se tretja alinea nadomesti z naslednjim:






  „— | je popolnoma v skladu z zahtevami iz najnovejše različice Kodeksa o varnosti dinamično podprtih plovil (Kodeks DSC) iz Resolucije IMO A.373(10);“; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

odstavek 4 se spremeni:

(i)

v točki (a) se tretja alinea nadomesti z naslednjim:

„—

je popolnoma v skladu z zahtevami iz najnovejše različice Kodeksa o varnosti dinamično podprtih plovil (Kodeks DSC) iz Resolucije IMO A.373(10);“;

| (ii) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | konstrukcija in vzdrževanje visokohitrostnega potniškega plovila in njegove opreme je v skladu s pravili za klasifikacijo visokohitrostnega potniškega plovila priznane organizacije ali enakovrednimi pravili, ki jih uporablja uprava v skladu s členom 11(2) Direktive 2009/15/ES.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

konstrukcija in vzdrževanje visokohitrostnega potniškega plovila in njegove opreme je v skladu s pravili za klasifikacijo visokohitrostnega potniškega plovila priznane organizacije ali enakovrednimi pravili, ki jih uporablja uprava v skladu s členom 11(2) Direktive 2009/15/ES.“;

| (e) | dodajo se naslednji odstavki:

  „5.   Popravila, predelave in spremembe večjega pomena novih in obstoječih ladij in s tem povezano opremljanje so v skladu z zahtevami za nove ladje iz točke (a) odstavka 2; predelave ladje, ki so namenjene zgolj doseganju daljše dobe uporabe, se ne štejejo za spremembe večjega pomena.


  6.   Ladje, zgrajene iz enakovrednega materiala pred 20. decembrom 2017, izpolnjujejo zahteve iz te direktive do 22. decembra 2025.


  7.   Z odstopanjem od te direktive lahko država članica z več kot 60 potniškimi ladjami, ki so izdelane iz aluminijeve zlitine in plujejo pod njeno zastavo 20. decembra 2017, izvzame iz določb te direktive naslednje potniške ladje za naslednja obdobja:






  (a) | potniške ladje razredov B, C in D, zgrajene iz aluminijeve zlitine po 20. decembru 2017, za obdobje 10 let po tem datumu; in |
| --- | --- | --- |

(e)

dodajo se naslednji odstavki:

„5.   Popravila, predelave in spremembe večjega pomena novih in obstoječih ladij in s tem povezano opremljanje so v skladu z zahtevami za nove ladje iz točke (a) odstavka 2; predelave ladje, ki so namenjene zgolj doseganju daljše dobe uporabe, se ne štejejo za spremembe večjega pomena.

6.   Ladje, zgrajene iz enakovrednega materiala pred 20. decembrom 2017, izpolnjujejo zahteve iz te direktive do 22. decembra 2025.

7.   Z odstopanjem od te direktive lahko država članica z več kot 60 potniškimi ladjami, ki so izdelane iz aluminijeve zlitine in plujejo pod njeno zastavo 20. decembra 2017, izvzame iz določb te direktive naslednje potniške ladje za naslednja obdobja:

(a)

potniške ladje razredov B, C in D, zgrajene iz aluminijeve zlitine po 20. decembru 2017, za obdobje 10 let po tem datumu; in

| (b) | potniške ladje razredov B, C in D, zgrajene iz aluminijeve zlitine pred 20. decembrom 2017, za obdobje 12 let po tem datumu, |
| --- | --- |

(b)

potniške ladje razredov B, C in D, zgrajene iz aluminijeve zlitine pred 20. decembrom 2017, za obdobje 12 let po tem datumu,

če navedene ladje plujejo izključno med pristanišči te države članice.

Vsaka država članica, ki želi uveljaviti to odstopanje, Komisijo do 21. decembra 2019 obvesti o takšni nameri in o njegovi vsebini. Komisiji sporoči tudi vse naknadne spremembe. Komisija obvesti druge države članice v skladu s členom 9(4).“;

| (6) | člen 7 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Ro-ro potniške ladje razreda C, katerih gredelj je bil položen, ali ki so bile v podobni fazi gradnje, 1. oktobra 2004 ali po tem datumu, in vse ro-ro potniške ladje razredov A in B so skladne s členi 6, 8 in 9 Direktive 2003/25/ES.“; |
| --- | --- | --- |

(6)

člen 7 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Ro-ro potniške ladje razreda C, katerih gredelj je bil položen, ali ki so bile v podobni fazi gradnje, 1. oktobra 2004 ali po tem datumu, in vse ro-ro potniške ladje razredov A in B so skladne s členi 6, 8 in 9 Direktive 2003/25/ES.“;

| (b) | odstavek 2 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se črta;

| (7) | člen 8 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se drugi pododstavek črta; |
| --- | --- | --- |

(7)

člen 8 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se drugi pododstavek črta;

| (b) | odstavek 4 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se črta;

| (8) | člen 9 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Država članica lahko po postopku iz odstavka 4 sprejme ukrepe, ki dovoljujejo enakovredne nadomestitve nekaterih posebnih zahtev iz te direktive, če so take enakovredne nadomestitve vsaj tako učinkovite kot take zahteve.“; |
| --- | --- | --- |

(8)

člen 9 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Država članica lahko po postopku iz odstavka 4 sprejme ukrepe, ki dovoljujejo enakovredne nadomestitve nekaterih posebnih zahtev iz te direktive, če so take enakovredne nadomestitve vsaj tako učinkovite kot take zahteve.“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Država članica, ki uveljavi pravice iz odstavka 1, 2 ali 3, postopa v skladu z drugim do sedmim pododstavkom tega odstavka.
  Država članica obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih namerava sprejeti, vključno z zadostnimi podrobnostmi za potrditev primernega vzdrževanja ravni varnosti.
  Če Komisija v šestih mesecih po prejemu obvestila sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo njeno odločitev, da predlagani ukrepi niso upravičeni, se od navedene države članice zahteva, da spremeni predlagane ukrepe ali da jih ne sprejme. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2).
  Sprejeti ukrepi se določijo v ustrezni nacionalni zakonodaji ter se sporočijo Komisiji in drugim državam članicam.
  Vsak takšen ukrep se uporablja za vse potniške ladje istega razreda ali za plovila, ki opravljajo prevoze pod istimi določenimi pogoji, brez diskriminacije glede na njihovo zastavo ali državljanstvo ali sedež njihovega upravljavca.
  Ukrepi iz odstavka 3 se uporabljajo le, dokler ladja ali plovilo deluje pod navedenimi pogoji.
  Države članice obvestijo Komisijo o ukrepih iz drugega in četrtega pododstavka prek podatkovne zbirke, ki jo v ta namen vzpostavi in vzdržuje Komisija in do katere imajo dostop Komisija in države članice. Komisija objavi sprejete ukrepe na javno dostopnem spletišču.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Država članica, ki uveljavi pravice iz odstavka 1, 2 ali 3, postopa v skladu z drugim do sedmim pododstavkom tega odstavka.

Država članica obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih namerava sprejeti, vključno z zadostnimi podrobnostmi za potrditev primernega vzdrževanja ravni varnosti.

Če Komisija v šestih mesecih po prejemu obvestila sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo njeno odločitev, da predlagani ukrepi niso upravičeni, se od navedene države članice zahteva, da spremeni predlagane ukrepe ali da jih ne sprejme. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2).

Sprejeti ukrepi se določijo v ustrezni nacionalni zakonodaji ter se sporočijo Komisiji in drugim državam članicam.

Vsak takšen ukrep se uporablja za vse potniške ladje istega razreda ali za plovila, ki opravljajo prevoze pod istimi določenimi pogoji, brez diskriminacije glede na njihovo zastavo ali državljanstvo ali sedež njihovega upravljavca.

Ukrepi iz odstavka 3 se uporabljajo le, dokler ladja ali plovilo deluje pod navedenimi pogoji.

Države članice obvestijo Komisijo o ukrepih iz drugega in četrtega pododstavka prek podatkovne zbirke, ki jo v ta namen vzpostavi in vzdržuje Komisija in do katere imajo dostop Komisija in države članice. Komisija objavi sprejete ukrepe na javno dostopnem spletišču.“;

| (c) | v odstavku 5 se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | Komisija sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo njeno odločitev, ali je odločitev države članice, s katero se plovba s tako ladjo ali plovilom prekine ali naloži dodatne ukrepe, upravičena zaradi velike nevarnosti za varnost življenja, premoženja ali okolja, in ki, če prekinitev ali naložitev dodatnih ukrepov ni upravičena, vsebuje njeno odločitev, ki od zadevne države članice zahteva umik prekinitve ali ukrepov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2).“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 5 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

Komisija sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo njeno odločitev, ali je odločitev države članice, s katero se plovba s tako ladjo ali plovilom prekine ali naloži dodatne ukrepe, upravičena zaradi velike nevarnosti za varnost življenja, premoženja ali okolja, in ki, če prekinitev ali naložitev dodatnih ukrepov ni upravičena, vsebuje njeno odločitev, ki od zadevne države članice zahteva umik prekinitve ali ukrepov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2).“;

| (9) | člen 10 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | posebna sklicevanja na ‚mednarodne konvencije‘ in resolucije IMO iz točk (g), (m), (q) in (zb) člena 2, točke (a) člena 3(2), točke (b) člena 6(1) in točke (b) člena 6(2).“; |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

člen 10 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

posebna sklicevanja na ‚mednarodne konvencije‘ in resolucije IMO iz točk (g), (m), (q) in (zb) člena 2, točke (a) člena 3(2), točke (b) člena 6(1) in točke (b) člena 6(2).“;

| (b) | v odstavku 2 se:






  (i) | točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | na podlagi izkušenj prilagodile tehnične specifikacije iz sprememb mednarodnih konvencij za ladje razredov B, C in D ter plovila;“ |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se:

(i)

točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

na podlagi izkušenj prilagodile tehnične specifikacije iz sprememb mednarodnih konvencij za ladje razredov B, C in D ter plovila;“

| (ii) | dodata naslednji točki:






  „(c) | poenostavili in pojasnili tehnični elementi na podlagi izkušenj pridobljenih pri njihovem izvajanju; |
| --- | --- | --- |

(ii)

dodata naslednji točki:

„(c)

poenostavili in pojasnili tehnični elementi na podlagi izkušenj pridobljenih pri njihovem izvajanju;

| (d) | posodobila sklicevanja na druge instrumente Unije, ki se uporabljajo za domače potniške ladje.“; |
| --- | --- |

(d)

posodobila sklicevanja na druge instrumente Unije, ki se uporabljajo za domače potniške ladje.“;

| (c) | odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

  „3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 10a, da se sprejmejo spremembe te direktive iz odstavkov 1 in 2 tega člena.


  4.   V izjemnih okoliščinah, kadar je to ustrezno utemeljeno na podlagi primerne analize Komisije ter da bi preprečili hudo in nesprejemljivo grožnjo za pomorsko varnost, zdravje, življenjske razmere na ladji ali za delovne razmere ali morsko okolje ali da bi preprečili neskladnost s pomorsko zakonodajo Unije, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 10a, s katerimi se spremeni ta direktiva, da se sprememba mednarodnih instrumentov iz člena 2 za namene te direktive ne bi uporabljala.
  Ti delegirani akti se sprejmejo vsaj tri mesece pred iztekom roka, ki je mednarodno določen za tihi pristanek na zadevno spremembo, ali predvidenim datumom začetka veljavnosti navedene spremembe. V obdobju pred začetkom veljavnosti takega delegiranega akta se države članice vzdržijo pobud za vključitev spremembe v nacionalno zakonodajo ali uporabo spremembe v zadevnem mednarodnem instrumentu.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

„3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 10a, da se sprejmejo spremembe te direktive iz odstavkov 1 in 2 tega člena.

4.   V izjemnih okoliščinah, kadar je to ustrezno utemeljeno na podlagi primerne analize Komisije ter da bi preprečili hudo in nesprejemljivo grožnjo za pomorsko varnost, zdravje, življenjske razmere na ladji ali za delovne razmere ali morsko okolje ali da bi preprečili neskladnost s pomorsko zakonodajo Unije, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 10a, s katerimi se spremeni ta direktiva, da se sprememba mednarodnih instrumentov iz člena 2 za namene te direktive ne bi uporabljala.

Ti delegirani akti se sprejmejo vsaj tri mesece pred iztekom roka, ki je mednarodno določen za tihi pristanek na zadevno spremembo, ali predvidenim datumom začetka veljavnosti navedene spremembe. V obdobju pred začetkom veljavnosti takega delegiranega akta se države članice vzdržijo pobud za vključitev spremembe v nacionalno zakonodajo ali uporabo spremembe v zadevnem mednarodnem instrumentu.“;

| (10) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 10a
  Izvajanje prenosa pooblastila

  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 10(3) in (4) je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.


  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 10(3) in (4) se prenese na Komisijo za obdobje sedmih let od 20. decembra 2017. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem sedemletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.


  3.   Prenos pooblastila iz člena 10(3) in (4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.


  4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.


  5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.


  6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 10(3) ali (4), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“; |
| --- | --- |

(10)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 10a

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 10(3) in (4) je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 10(3) in (4) se prenese na Komisijo za obdobje sedmih let od 20. decembra 2017. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem sedemletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 10(3) in (4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 10(3) ali (4), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“;

| (11) | člen 11 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (*4).


  (*4)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).“;" |
| --- | --- | --- |

(11)

člen 11 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (*4).

(*4)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).“;"

*4

| (b) | odstavek 3 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se črta;

| (12) | člen 12 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Vsako potniško ladjo pregleda uprava države zastave, kot je določeno v točkah (a), (b) in (c):






  (a) | začetni pregled pred predajo ladje v uporabo; |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

člen 12 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Vsako potniško ladjo pregleda uprava države zastave, kot je določeno v točkah (a), (b) in (c):

(a)

začetni pregled pred predajo ladje v uporabo;

| (b) | redni pregled enkrat na 12 mesecev in |
| --- | --- |

(b)

redni pregled enkrat na 12 mesecev in

| (c) | dodatni pregledi po potrebi.“; |
| --- | --- |

(c)

dodatni pregledi po potrebi.“;

| (b) | odstavek 2 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se črta;

| (13) | člen 13 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Vse nove in obstoječe potniške ladje, ki izpolnjujejo zahteve iz te direktive, so opremljene s spričevalom o varnosti potniške ladje v skladu s to direktivo. Spričevalo je v obliki, določeni v Prilogi II. To spričevalo izda uprava države zastave po opravljenem začetnem pregledu, kot je opisan v točki (a) člena 12(1).“; |
| --- | --- | --- |

(13)

člen 13 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Vse nove in obstoječe potniške ladje, ki izpolnjujejo zahteve iz te direktive, so opremljene s spričevalom o varnosti potniške ladje v skladu s to direktivo. Spričevalo je v obliki, določeni v Prilogi II. To spričevalo izda uprava države zastave po opravljenem začetnem pregledu, kot je opisan v točki (a) člena 12(1).“;

| (b) | v odstavku 3 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Pred izdajo dovoljenja za upravljanje visokohitrostnega potniškega plovila, ki opravlja notranja potovanja v državi pristanišča, se uprava države zastave dogovori z državo pristanišča o kakršnih koli operativnih pogojih, povezanih z upravljanjem plovila v navedeni državi. Uprava države zastave kakršne koli takšne pogoje navede na dovoljenju za upravljanje.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Pred izdajo dovoljenja za upravljanje visokohitrostnega potniškega plovila, ki opravlja notranja potovanja v državi pristanišča, se uprava države zastave dogovori z državo pristanišča o kakršnih koli operativnih pogojih, povezanih z upravljanjem plovila v navedeni državi. Uprava države zastave kakršne koli takšne pogoje navede na dovoljenju za upravljanje.“;

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Dodatni varnostni ukrepi, enakovredna nadomestila in izjeme, odobrene za ladjo ali plovilo na podlagi člena 9(1), (2) in (3) ter v skladu z njim, se navedejo na spričevalu ladje ali plovila.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Dodatni varnostni ukrepi, enakovredna nadomestila in izjeme, odobrene za ladjo ali plovilo na podlagi člena 9(1), (2) in (3) ter v skladu z njim, se navedejo na spričevalu ladje ali plovila.“;

| (14) | člen 14 se črta; |
| --- | --- |

(14)

člen 14 se črta;

| (15) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 16a
  Pregled
  Komisija oceni izvajanje te direktive ter predloži rezultate ocene Evropskemu parlamentu in Svetu do 22. decembra 2026.“; |
| --- | --- |

(15)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 16a

Pregled

Komisija oceni izvajanje te direktive ter predloži rezultate ocene Evropskemu parlamentu in Svetu do 22. decembra 2026.“;

| (16) | Priloga I se spremeni:






  (a) | v odstavku 13.1 dela A poglavja II-2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Na vseh ladjah so kot smernice ladijskim oficirjem stalno izobešeni splošni pregledni načrti, ki za vsak krov jasno kažejo kontrolne postaje, različne požarne oddelke, ograjene s pregradami razreda „A“, oddelke, ograjene s pregradami razreda „B“, skupaj s podrobnimi podatki o sistemih za odkrivanje požara in za požarni alarm, o brizgalni napravi, o sredstvih za gašenje požara, o sredstvih za dostop do različnih oddelkov, krovov itd., prezračevalne sisteme, vključno s podrobnimi podatki o mestu naprave za kontrolo ventilatorjev, o mestu regulacijskih žaluzij in številkami za identifikacijo ventilatorjev za posamezne oddelke. Namesto tega so lahko prej navedeni podatki povzeti v knjižici, katere en izvod dobi vsak oficir, en izvod pa je na ladji vedno na voljo na dostopnem mestu. Načrti in knjižice se obnavljajo in vse spremembe se vanje vpisujejo čim prej. Opisi v takšnih načrtih in knjižicah so napisani v uradnem jeziku države zastave. Če ta jezik ni niti angleški niti francoski, so ti opisi prevedeni v enega od teh dveh jezikov. Če ladja opravlja notranja potovanja v drugi državi članici, je priložen prevod v uradni jezik navedene države pristanišča, če ta jezik ni angleški ali francoski.“ |
| --- | --- | --- |

(16)

Priloga I se spremeni:

(a)

v odstavku 13.1 dela A poglavja II-2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Na vseh ladjah so kot smernice ladijskim oficirjem stalno izobešeni splošni pregledni načrti, ki za vsak krov jasno kažejo kontrolne postaje, različne požarne oddelke, ograjene s pregradami razreda „A“, oddelke, ograjene s pregradami razreda „B“, skupaj s podrobnimi podatki o sistemih za odkrivanje požara in za požarni alarm, o brizgalni napravi, o sredstvih za gašenje požara, o sredstvih za dostop do različnih oddelkov, krovov itd., prezračevalne sisteme, vključno s podrobnimi podatki o mestu naprave za kontrolo ventilatorjev, o mestu regulacijskih žaluzij in številkami za identifikacijo ventilatorjev za posamezne oddelke. Namesto tega so lahko prej navedeni podatki povzeti v knjižici, katere en izvod dobi vsak oficir, en izvod pa je na ladji vedno na voljo na dostopnem mestu. Načrti in knjižice se obnavljajo in vse spremembe se vanje vpisujejo čim prej. Opisi v takšnih načrtih in knjižicah so napisani v uradnem jeziku države zastave. Če ta jezik ni niti angleški niti francoski, so ti opisi prevedeni v enega od teh dveh jezikov. Če ladja opravlja notranja potovanja v drugi državi članici, je priložen prevod v uradni jezik navedene države pristanišča, če ta jezik ni angleški ali francoski.“

| (b) | v prvem odstavku opombe 1 k preglednici v odstavku 2 poglavja III se uvodni del nadomesti z naslednjim:

  „Reševalna plovila so lahko rešilni čolni ali rešilni splavi ali kombinacija obojih v skladu s pravilom III/2.2. Uprava države zastave lahko ob upoštevanju priporočil iz IMO MSC/Circ.1046 sprejme naslednje, če tega ne zavrne država članica pristanišča in kadar je to upravičeno zaradi zaščitene narave potovanj in/ali ugodnih podnebnih pogojev na območju plovbe:“. |
| --- | --- |

(b)

v prvem odstavku opombe 1 k preglednici v odstavku 2 poglavja III se uvodni del nadomesti z naslednjim:

„Reševalna plovila so lahko rešilni čolni ali rešilni splavi ali kombinacija obojih v skladu s pravilom III/2.2. Uprava države zastave lahko ob upoštevanju priporočil iz IMO MSC/Circ.1046 sprejme naslednje, če tega ne zavrne država članica pristanišča in kadar je to upravičeno zaradi zaščitene narave potovanj in/ali ugodnih podnebnih pogojev na območju plovbe:“.

Člen 2

Prenos

1.   Države članice do 21. decembra 2019 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice te predpise uporabljajo od 21. decembra 2019.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 15. novembra 2017

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

M. MAASIKAS

---

(1)  
  UL C 34, 2.2.2017, str. 167.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 23. oktobra 2017.

2

(3)  Direktiva 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (UL L 163, 25.6.2009, str. 1).

3

(4)  Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/75/EGS (UL L 208, 5.8.2002, str. 10).

4

(5)  Direktiva 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča (UL L 131, 28.5.2009, str. 57).

5

(6)  Direktiva 2003/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. aprila 2003 o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij (UL L 123, 17.5.2003, str. 22).

6

(7)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

7

(8)  Uredba (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (UL L 208, 5.8.2002, str. 1).

8

---

| 30.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/52 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/52

---

DIREKTIVA (EU) 2017/2109 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. novembra 2017

o spremembi Direktive 98/41/ES o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih, in Direktive 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Točni in pravočasni podatki o številu ali identiteti oseb na ladji so ključni za pripravo in uspešnost iskalnih in reševalnih akcij. V primeru nesreče na morju lahko dosledno in popolno sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi vključene države oziroma vključenih držav, upravljavcem ladje in njegovimi agenti znatno prispeva k uspešnosti akcij. Nekatere vidike tega sodelovanja ureja Direktiva Sveta 98/41/ES (3). |
| --- | --- |

(1)

Točni in pravočasni podatki o številu ali identiteti oseb na ladji so ključni za pripravo in uspešnost iskalnih in reševalnih akcij. V primeru nesreče na morju lahko dosledno in popolno sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi vključene države oziroma vključenih držav, upravljavcem ladje in njegovimi agenti znatno prispeva k uspešnosti akcij. Nekatere vidike tega sodelovanja ureja Direktiva Sveta 98/41/ES (3).

| (2) | Rezultati preverjanja ustreznosti v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) in izkušnje, pridobljene pri izvajanju Direktive 98/41/ES, so pokazale, da podatki o osebah na ladji pristojnim organom niso vedno na voljo takoj, ko jih potrebujejo. Da bi to stanje izboljšali, bi bilo treba obstoječe zahteve iz Direktive 98/41/ES uskladiti z zahtevami za elektronsko poročanje o podatkih, kar bi privedlo do večje učinkovitosti. Prav tako bo digitalizacija olajšala dostop do podatkov o znatnem številu potnikov v nujnih primerih ali pri odpravljanju posledic nesreče na morju. |
| --- | --- |

(2)

Rezultati preverjanja ustreznosti v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) in izkušnje, pridobljene pri izvajanju Direktive 98/41/ES, so pokazale, da podatki o osebah na ladji pristojnim organom niso vedno na voljo takoj, ko jih potrebujejo. Da bi to stanje izboljšali, bi bilo treba obstoječe zahteve iz Direktive 98/41/ES uskladiti z zahtevami za elektronsko poročanje o podatkih, kar bi privedlo do večje učinkovitosti. Prav tako bo digitalizacija olajšala dostop do podatkov o znatnem številu potnikov v nujnih primerih ali pri odpravljanju posledic nesreče na morju.

| (3) | V zadnjih 17 letih je bil pri sredstvih za sporočanje in hrambo podatkov o premikih ladij dosežen znaten tehnološki napredek. Ob evropskih obalah so bili vzpostavljeni številni obvezni sistemi poročanja z ladij, v skladu z ustreznimi pravili, ki jih je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO). Tako pravo Unije kot nacionalno pravo zagotavljata, da ladje ravnajo skladno z veljavnimi zahtevami glede poročanja v navedenih sistemih. Zdaj bi bilo treba z nadgradnjo dosedanjih rezultatov, tudi na mednarodni ravni, doseči napredek pri tehnoloških inovacijah in ves čas zagotavljati tehnološko nevtralnost. |
| --- | --- |

(3)

V zadnjih 17 letih je bil pri sredstvih za sporočanje in hrambo podatkov o premikih ladij dosežen znaten tehnološki napredek. Ob evropskih obalah so bili vzpostavljeni številni obvezni sistemi poročanja z ladij, v skladu z ustreznimi pravili, ki jih je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO). Tako pravo Unije kot nacionalno pravo zagotavljata, da ladje ravnajo skladno z veljavnimi zahtevami glede poročanja v navedenih sistemih. Zdaj bi bilo treba z nadgradnjo dosedanjih rezultatov, tudi na mednarodni ravni, doseči napredek pri tehnoloških inovacijah in ves čas zagotavljati tehnološko nevtralnost.

| (4) | Zbiranje, prenos in izmenjava podatkov o ladjah so bili omogočeni, poenostavljeni in harmonizirani z nacionalnim enotnim okencem iz Direktive 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter sistemom Unije za izmenjavo pomorskih informacij (SafeSeaNet) iz Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). O podatkih o osebah na ladji, ki se zahtevajo v skladu z Direktivo 98/41/ES, bi bilo zato treba poročati nacionalnemu enotnemu okencu, kar bi pristojnemu organu zagotavljalo takojšnji dostop do podatkov v nujnihprimerih ali pri odpravljanju posledic nesreče na morju. O podatkih o številu oseb na ladji bi bilo treba poročati nacionalnemu enotnemu okencu z ustreznimi tehničnimi sredstvi, ki bi jih morale prosto izbrati države članice. Alternativna možnost pa bi bila poročanje imenovanemu organu prek sistema samodejnega prepoznavanja. |
| --- | --- |

(4)

Zbiranje, prenos in izmenjava podatkov o ladjah so bili omogočeni, poenostavljeni in harmonizirani z nacionalnim enotnim okencem iz Direktive 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter sistemom Unije za izmenjavo pomorskih informacij (SafeSeaNet) iz Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). O podatkih o osebah na ladji, ki se zahtevajo v skladu z Direktivo 98/41/ES, bi bilo zato treba poročati nacionalnemu enotnemu okencu, kar bi pristojnemu organu zagotavljalo takojšnji dostop do podatkov v nujnihprimerih ali pri odpravljanju posledic nesreče na morju. O podatkih o številu oseb na ladji bi bilo treba poročati nacionalnemu enotnemu okencu z ustreznimi tehničnimi sredstvi, ki bi jih morale prosto izbrati države članice. Alternativna možnost pa bi bila poročanje imenovanemu organu prek sistema samodejnega prepoznavanja.

| (5) | Zaradi lažjega zagotavljanja in izmenjave podatkov, o katerih se poroča na podlagi te direktive, in zaradi zmanjševanja upravnih bremen bi morale države članice ravnati v skladu s harmoniziranimi formalnostmi poročanja, ki jih uvaja Direktiva 2010/65/EU. Kadar nesreča zadeva več kot eno državo članico, bi morale države članice dati informacije na voljo drugim državam članicam, in sicer prek prek sistema SafeSeaNet. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi lažjega zagotavljanja in izmenjave podatkov, o katerih se poroča na podlagi te direktive, in zaradi zmanjševanja upravnih bremen bi morale države članice ravnati v skladu s harmoniziranimi formalnostmi poročanja, ki jih uvaja Direktiva 2010/65/EU. Kadar nesreča zadeva več kot eno državo članico, bi morale države članice dati informacije na voljo drugim državam članicam, in sicer prek prek sistema SafeSeaNet.

| (6) | Da bi imele države članice dovolj časa, da nacionalno enotno okence dopolnijo z novimi funkcijami, je primerno, da se določi prehodno obdobje, v katerem bi države članice lahko še naprej uporabljale obstoječi sistem registriranja oseb na potniških ladjah. |
| --- | --- |

(6)

Da bi imele države članice dovolj časa, da nacionalno enotno okence dopolnijo z novimi funkcijami, je primerno, da se določi prehodno obdobje, v katerem bi države članice lahko še naprej uporabljale obstoječi sistem registriranja oseb na potniških ladjah.

| (7) | Napredek pri razvoju nacionalnih enotnih okenc bi moral biti podlaga za prihodnji prehod na okolje z enotnim evropskim okencem. |
| --- | --- |

(7)

Napredek pri razvoju nacionalnih enotnih okenc bi moral biti podlaga za prihodnji prehod na okolje z enotnim evropskim okencem.

| (8) | Države članice bi morale operaterje, zlasti manjše, spodbujati k uporabi nacionalnega enotnega okenca. Vendar pa bi zaradi zagotavljanja skladnosti z načelom sorazmernosti države članice morale imeti možnost, da manjše operaterje, ki še ne uporabljajo nacionalnega enotnega okenca in ki večinoma opravljajo kratka notranja potovanja, krajša od 60 minut, izvzamejo od obveznosti poročanja o številu oseb na ladji nacionalnemu enotnemu okencu. |
| --- | --- |

(8)

Države članice bi morale operaterje, zlasti manjše, spodbujati k uporabi nacionalnega enotnega okenca. Vendar pa bi zaradi zagotavljanja skladnosti z načelom sorazmernosti države članice morale imeti možnost, da manjše operaterje, ki še ne uporabljajo nacionalnega enotnega okenca in ki večinoma opravljajo kratka notranja potovanja, krajša od 60 minut, izvzamejo od obveznosti poročanja o številu oseb na ladji nacionalnemu enotnemu okencu.

| (9) | Zaradi upoštevanja posebne geografske lege otokov Heligoland in Bornholm ter naravo njunih prometnih povezav s celino, bi morali Nemčiji, Danski in Švedski dati za pripravo seznama oseb na ladji več časa, prav tako bi jim bilo treba dovoliti, da v prehodnem obdobju zadevne podatke sporočajo ob uporabi obstoječega sistema. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi upoštevanja posebne geografske lege otokov Heligoland in Bornholm ter naravo njunih prometnih povezav s celino, bi morali Nemčiji, Danski in Švedski dati za pripravo seznama oseb na ladji več časa, prav tako bi jim bilo treba dovoliti, da v prehodnem obdobju zadevne podatke sporočajo ob uporabi obstoječega sistema.

| (10) | Države članice bi morale še naprej imeti možnost, da prag 20 milj za beleženje seznama oseb na ladji in poročanje o njem znižajo. Ta pravica vključuje potovanja, na katerih imajo potniške ladje, ki prevažajo večje število potnikov, na enem daljšem potovanju več zaporednih postankov, med katerimi ni več kot 20 milj. V takšnih primerih bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da prag 20 milj znižajo, tako da bi bilo mogoče beležiti podatke, ki jih zahteva ta direktiva, o potnikih na krovu, ki so se vkrcali v izhodiščnem ali v vmesnih pristaniščih. |
| --- | --- |

(10)

Države članice bi morale še naprej imeti možnost, da prag 20 milj za beleženje seznama oseb na ladji in poročanje o njem znižajo. Ta pravica vključuje potovanja, na katerih imajo potniške ladje, ki prevažajo večje število potnikov, na enem daljšem potovanju več zaporednih postankov, med katerimi ni več kot 20 milj. V takšnih primerih bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da prag 20 milj znižajo, tako da bi bilo mogoče beležiti podatke, ki jih zahteva ta direktiva, o potnikih na krovu, ki so se vkrcali v izhodiščnem ali v vmesnih pristaniščih.

| (11) | Da bi sorodnikom v primeru nesreče lahko ponudili hitre in zanesljive informacije, da bi zmanjšali nepotrebne zamude pri konzularni pomoči in drugih storitvah ter da bi olajšali postopke identifikacije, bi med podatki, ki se sporočajo, morale biti tudi informacije o državljanstvu oseb na ladji. Seznam zahtevanih podatkovnih vnosov za potovanja, daljša od 20 milj, bi bilo treba poenostaviti, pojasniti in, kolikor je mogoče, uskladiti z zahtevami glede poročanja za nacionalno enotno okence. |
| --- | --- |

(11)

Da bi sorodnikom v primeru nesreče lahko ponudili hitre in zanesljive informacije, da bi zmanjšali nepotrebne zamude pri konzularni pomoči in drugih storitvah ter da bi olajšali postopke identifikacije, bi med podatki, ki se sporočajo, morale biti tudi informacije o državljanstvu oseb na ladji. Seznam zahtevanih podatkovnih vnosov za potovanja, daljša od 20 milj, bi bilo treba poenostaviti, pojasniti in, kolikor je mogoče, uskladiti z zahtevami glede poročanja za nacionalno enotno okence.

| (12) | Ob upoštevanju izboljšanja elektronskih sredstev za beleženje podatkov in dejstva, da so osebni podatki v vsakem primeru zbrani pred izplutjem ladje, bi bilo treba 30-minutni rok, ki ga zdaj določa Direktiva 98/41/ES, skrajšati na 15 minut. |
| --- | --- |

(12)

Ob upoštevanju izboljšanja elektronskih sredstev za beleženje podatkov in dejstva, da so osebni podatki v vsakem primeru zbrani pred izplutjem ladje, bi bilo treba 30-minutni rok, ki ga zdaj določa Direktiva 98/41/ES, skrajšati na 15 minut.

| (13) | Pomembno je, da se v skladu z mednarodnimi zahtevami vsem osebam na ladji zagotovijo jasna navodila, ki jih morajo upoštevati v nujnih primerih. |
| --- | --- |

(13)

Pomembno je, da se v skladu z mednarodnimi zahtevami vsem osebam na ladji zagotovijo jasna navodila, ki jih morajo upoštevati v nujnih primerih.

| (14) | Za povečanje pravne jasnosti in skladnosti s sorodno zakonodajo Unije, zlasti z Direktivo 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), bi bilo treba posodobiti ali črtati več zastarelih, dvoumnih in nejasnih sklicevanj. Opredelitev „potniške ladje“ bi bilo treba uskladiti z drugo zakonodajo Unije, in sicer tako da se ne preseže področje uporabe te direktive. Opredelitev „zaščitenega morskega območja“ bi bilo treba nadomestiti s pojmom, ki je za namene izjem na podlagi te direktive usklajen z Direktivo 2009/45/ES, ter s tem zagotoviti, da bodo objekti za iskanje in reševanje dovolj blizu. Opredelitev „popisovalca potnikov“ bi bilo treba spremeniti glede na nove naloge, med katerimi ni več hrambe podatkov. V opredelitev „imenovanega organa“ bi bilo treba vključiti pristojne organe, ki imajo neposreden ali posreden dostop do informacij, ki jih zahteva ta direktiva. Ustrezne zahteve za sisteme družb za registracijo potnikov bi bilo treba črtati. |
| --- | --- |

(14)

Za povečanje pravne jasnosti in skladnosti s sorodno zakonodajo Unije, zlasti z Direktivo 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), bi bilo treba posodobiti ali črtati več zastarelih, dvoumnih in nejasnih sklicevanj. Opredelitev „potniške ladje“ bi bilo treba uskladiti z drugo zakonodajo Unije, in sicer tako da se ne preseže področje uporabe te direktive. Opredelitev „zaščitenega morskega območja“ bi bilo treba nadomestiti s pojmom, ki je za namene izjem na podlagi te direktive usklajen z Direktivo 2009/45/ES, ter s tem zagotoviti, da bodo objekti za iskanje in reševanje dovolj blizu. Opredelitev „popisovalca potnikov“ bi bilo treba spremeniti glede na nove naloge, med katerimi ni več hrambe podatkov. V opredelitev „imenovanega organa“ bi bilo treba vključiti pristojne organe, ki imajo neposreden ali posreden dostop do informacij, ki jih zahteva ta direktiva. Ustrezne zahteve za sisteme družb za registracijo potnikov bi bilo treba črtati.

| (15) | Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za jahte za prosti čas ali plovila za prosti čas. Za jahte za prosti čas ali plovila za prosti čas se ne bi smela uporabljati zlasti takrat, ko so dane v zakup brez posadke in se nato ne uporabljajo v gospodarske namene za prevoz potnikov. |
| --- | --- |

(15)

Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za jahte za prosti čas ali plovila za prosti čas. Za jahte za prosti čas ali plovila za prosti čas se ne bi smela uporabljati zlasti takrat, ko so dane v zakup brez posadke in se nato ne uporabljajo v gospodarske namene za prevoz potnikov.

| (16) | Države članice bi morale biti še naprej odgovorne za zagotavljanje skladnosti z zahtevami glede registracije podatkov v skladu z Direktivo 98/41/ES, in sicer glede točnosti in pravočasne registracije podatkov. Za zagotovitev skladnosti podatkov bi moralo biti mogoče izvajanje naključnih preverjanj. |
| --- | --- |

(16)

Države članice bi morale biti še naprej odgovorne za zagotavljanje skladnosti z zahtevami glede registracije podatkov v skladu z Direktivo 98/41/ES, in sicer glede točnosti in pravočasne registracije podatkov. Za zagotovitev skladnosti podatkov bi moralo biti mogoče izvajanje naključnih preverjanj.

| (17) | Kolikor ukrepi, določeni v direktivah 98/41/ES in 2010/65/EU, vključujejo obdelavo osebnih podatkov, bi morala ta obdelava potekati v skladu s pravom Unije o varstvu osebnih podatkov, zlasti v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (7) in Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Predvsem in brez poseganja v druge pravne obveznosti, ki izhajajo iz prava o varstvu podatkov, se osebni podatki, zbrani v skladu z Direktivo 98/41/ES, ne bi smeli obdelovati ali uporabljati v noben drug namen, prav tako se ne bi smeli hraniti dlje, kot je potrebno za namene Direktive 98/41/ES. Osebne podatke bi bilo zato treba samodejno in brez nepotrebnega odlašanja izbrisati, ko ladja uspešno zaključi potovanje ali, v ustreznem primeru, ko se zaključi preiskovalni ali sodni postopek, ki poteka pri odpravljanju posledic nesreče ali nujnega primera. |
| --- | --- |

(17)

Kolikor ukrepi, določeni v direktivah 98/41/ES in 2010/65/EU, vključujejo obdelavo osebnih podatkov, bi morala ta obdelava potekati v skladu s pravom Unije o varstvu osebnih podatkov, zlasti v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (7) in Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Predvsem in brez poseganja v druge pravne obveznosti, ki izhajajo iz prava o varstvu podatkov, se osebni podatki, zbrani v skladu z Direktivo 98/41/ES, ne bi smeli obdelovati ali uporabljati v noben drug namen, prav tako se ne bi smeli hraniti dlje, kot je potrebno za namene Direktive 98/41/ES. Osebne podatke bi bilo zato treba samodejno in brez nepotrebnega odlašanja izbrisati, ko ladja uspešno zaključi potovanje ali, v ustreznem primeru, ko se zaključi preiskovalni ali sodni postopek, ki poteka pri odpravljanju posledic nesreče ali nujnega primera.

| (18) | Ob upoštevanju najnovejše tehnologije in stroškov izvajanja bi morala vsaka družba izvajati ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za zaščito osebnih podatkov, ki se obdelujejo na podlagi te direktive, pred nenamernim ali nezakonitim uničenjem ali nenamerno izgubo, spreminjanjem, nepooblaščenim razkritjem ali dostopom, v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(18)

Ob upoštevanju najnovejše tehnologije in stroškov izvajanja bi morala vsaka družba izvajati ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za zaščito osebnih podatkov, ki se obdelujejo na podlagi te direktive, pred nenamernim ali nezakonitim uničenjem ali nenamerno izgubo, spreminjanjem, nepooblaščenim razkritjem ali dostopom, v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom o varstvu podatkov.

| (19) | Ob upoštevanju načela sorazmernosti in glede na to, da je zagotavljanje resničnih podatkov v najboljšem interesu potnika, sedanji načini zbiranja osebnih podatkov na podlagi lastne izjave potnikov zadostujejo za namene Direktive 98/41/ES. Hkrati bi morala elektronska sredstva za registracijo in preverjanje podatkov zagotavljati, da se za vsako osebo na ladji vnesejo edinstveni podatki. |
| --- | --- |

(19)

Ob upoštevanju načela sorazmernosti in glede na to, da je zagotavljanje resničnih podatkov v najboljšem interesu potnika, sedanji načini zbiranja osebnih podatkov na podlagi lastne izjave potnikov zadostujejo za namene Direktive 98/41/ES. Hkrati bi morala elektronska sredstva za registracijo in preverjanje podatkov zagotavljati, da se za vsako osebo na ladji vnesejo edinstveni podatki.

| (20) | Za povečanje preglednosti ter za lažje uradno obveščanje s strani držav članic o izjemah in zahtevkih za odstopanje bi morala Komisija v ta namen vzpostaviti in vzdrževati podatkovno zbirko. Ta bi morala vključevati sprejete uradno sporočene ukrepe in njihove osnutke. Sprejeti ukrepi bi morali biti javno dostopni. |
| --- | --- |

(20)

Za povečanje preglednosti ter za lažje uradno obveščanje s strani držav članic o izjemah in zahtevkih za odstopanje bi morala Komisija v ta namen vzpostaviti in vzdrževati podatkovno zbirko. Ta bi morala vključevati sprejete uradno sporočene ukrepe in njihove osnutke. Sprejeti ukrepi bi morali biti javno dostopni.

| (21) | Podatki o uradnih obvestilih o izjemah in zahtevkih držav članic za odstopanje bi morali biti harmonizirani in usklajeni, kolikor je potrebno za zagotovitev kar najbolj učinkovite uporabe teh podatkov. |
| --- | --- |

(21)

Podatki o uradnih obvestilih o izjemah in zahtevkih držav članic za odstopanje bi morali biti harmonizirani in usklajeni, kolikor je potrebno za zagotovitev kar najbolj učinkovite uporabe teh podatkov.

| (22) | Ob upoštevanju sprememb, uvedenih s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU), bi bilo treba ustrezno posodobiti pooblastila za izvajanje Direktive 98/41/ES, prenesena na Komisijo. Izvedbene akte bi bilo treba sprejeti v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (9). |
| --- | --- |

(22)

Ob upoštevanju sprememb, uvedenih s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU), bi bilo treba ustrezno posodobiti pooblastila za izvajanje Direktive 98/41/ES, prenesena na Komisijo. Izvedbene akte bi bilo treba sprejeti v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (9).

| (23) | Zaradi upoštevanja razvoja na mednarodni ravni in povečanja preglednosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z neuporabo – za namene te direktive – sprememb mednarodnih instrumentov, če bi bilo to potrebno. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(23)

Zaradi upoštevanja razvoja na mednarodni ravni in povečanja preglednosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z neuporabo – za namene te direktive – sprememb mednarodnih instrumentov, če bi bilo to potrebno. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (24) | Komisija bi morala ob upoštevanju celotnega cikla spremljanja obiskov Evropske agencije za varnost v pomorskem prometu do 22. decembra 2026 oceniti izvajanje Direktive 98/41/ES ter o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Države članice bi morale sodelovati s Komisijo, da se zberejo vse informacije, ki so potrebne za to oceno. |
| --- | --- |

(24)

Komisija bi morala ob upoštevanju celotnega cikla spremljanja obiskov Evropske agencije za varnost v pomorskem prometu do 22. decembra 2026 oceniti izvajanje Direktive 98/41/ES ter o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Države članice bi morale sodelovati s Komisijo, da se zberejo vse informacije, ki so potrebne za to oceno.

| (25) | Glede na spremembe Direktive 98/41/ES bi bilo na seznam formalnosti poročanja iz dela A Priloge k Direktivi 2010/65/EU treba vključiti podatke o osebah na ladji. |
| --- | --- |

(25)

Glede na spremembe Direktive 98/41/ES bi bilo na seznam formalnosti poročanja iz dela A Priloge k Direktivi 2010/65/EU treba vključiti podatke o osebah na ladji.

| (26) | Da neobalnih držav članic, ki nimajo morskih pristanišč niti potniških ladij, ki plujejo pod njihovo zastavo in spadajo v področje uporabe te direktive, ne bi nesorazmerno upravno obremenili, bi jim moralo biti dovoljeno, da odstopajo od določb te direktive. To pomeni, da jim te direktive, dokler izpolnjujejo navedeni pogoj, ni treba prenesti. |
| --- | --- |

(26)

Da neobalnih držav članic, ki nimajo morskih pristanišč niti potniških ladij, ki plujejo pod njihovo zastavo in spadajo v področje uporabe te direktive, ne bi nesorazmerno upravno obremenili, bi jim moralo biti dovoljeno, da odstopajo od določb te direktive. To pomeni, da jim te direktive, dokler izpolnjujejo navedeni pogoj, ni treba prenesti.

| (27) | V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je 9. decembra 2016 podal uradne pripombe. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je 9. decembra 2016 podal uradne pripombe.

| (28) | Direktivi 98/41/ES in 2010/65/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(28)

Direktivi 98/41/ES in 2010/65/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 98/41/ES

Direktiva 98/41/ES se spremeni:

| (1) | člen 2 se spremeni:






  (a) | druga alinea se nadomesti z naslednjim:






  „— | ‚potniška ladja‘ pomeni ladjo ali visokohitrostno plovilo, ki prevaža več kot 12 potnikov;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 2 se spremeni:

(a)

druga alinea se nadomesti z naslednjim:

„—

‚potniška ladja‘ pomeni ladjo ali visokohitrostno plovilo, ki prevaža več kot 12 potnikov;“;

| (b) | šesta alinea se nadomesti z naslednjim:






  „— | ‚popisovalec potnikov‘ pomeni odgovorno osebo, ki jo družba imenuje za izpolnjevanje obveznosti iz ISM kodeksa, kadar je to ustrezno, ali osebo, ki jo družba imenuje kot odgovorno za pošiljanje podatkov o osebah, vkrcanih na potniško ladjo družbe;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

šesta alinea se nadomesti z naslednjim:

„—

‚popisovalec potnikov‘ pomeni odgovorno osebo, ki jo družba imenuje za izpolnjevanje obveznosti iz ISM kodeksa, kadar je to ustrezno, ali osebo, ki jo družba imenuje kot odgovorno za pošiljanje podatkov o osebah, vkrcanih na potniško ladjo družbe;“;

| (c) | sedma alinea se nadomesti z naslednjim:






  „— | ‚imenovani organ‘ pomeni pristojni organ države članice, ki je odgovoren za iskanje in reševanje ali skrbi za odpravljanje posledic nesreče in ima dostop do podatkov, ki se zahtevajo na podlagi te direktive,“; |
| --- | --- | --- |

(c)

sedma alinea se nadomesti z naslednjim:

„—

‚imenovani organ‘ pomeni pristojni organ države članice, ki je odgovoren za iskanje in reševanje ali skrbi za odpravljanje posledic nesreče in ima dostop do podatkov, ki se zahtevajo na podlagi te direktive,“;

| (d) | deveta alinea se črta; |
| --- | --- |

(d)

deveta alinea se črta;

| (e) | v deseti alinei se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:






  „— | ‚linijski prevoz‘ pomeni zaporedje plovb ladje med dvema ali več istimi pristanišči ali zaporedje potovanj iz istega pristanišča in vanj brez vmesnih postankov bodisi:“; |
| --- | --- | --- |

(e)

v deseti alinei se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„—

‚linijski prevoz‘ pomeni zaporedje plovb ladje med dvema ali več istimi pristanišči ali zaporedje potovanj iz istega pristanišča in vanj brez vmesnih postankov bodisi:“;

| (f) | doda se naslednja alinea:






  „— | ‚pristaniško območje‘ pomeni območje, kakor je opredeljeno v točki (r) člena 2 Direktive 2009/45/ES;“; |
| --- | --- | --- |

(f)

doda se naslednja alinea:

„—

‚pristaniško območje‘ pomeni območje, kakor je opredeljeno v točki (r) člena 2 Direktive 2009/45/ES;“;

| (g) | doda se naslednja alinea:






  „— | ‚jahta za prosti čas ali plovilo za prosti čas‘ pomeni plovilo, ki se ne uporablja v gospodarske namene, ne glede na vrsto pogona.“; |
| --- | --- | --- |

(g)

doda se naslednja alinea:

„—

‚jahta za prosti čas ali plovilo za prosti čas‘ pomeni plovilo, ki se ne uporablja v gospodarske namene, ne glede na vrsto pogona.“;

| (2) | člen 3 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 3

  1.   Ta direktiva se uporablja za potniške ladje, razen za:






  — | vojaške ladje in ladje za prevoz vojakov, |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

1.   Ta direktiva se uporablja za potniške ladje, razen za:

—

vojaške ladje in ladje za prevoz vojakov,

| — | jahte za prosti čas in plovila za prosti čas, |
| --- | --- |

—

jahte za prosti čas in plovila za prosti čas,

| — | ladje, ki plujejo izključno v pristaniških območjih ali po notranjih celinskih poteh. |
| --- | --- |

—

ladje, ki plujejo izključno v pristaniških območjih ali po notranjih celinskih poteh.

2.   Države članice, ki nimajo morskih pristanišč niti potniških ladij, ki plujejo pod njihovo zastavo in spadajo v področje uporabe te direktive, lahko odstopajo od določb te direktive, razen od obveznosti iz drugega pododstavka.

Države članice, ki nameravajo uveljaviti takšno odstopanje, Komisiji najpozneje 21. decembra 2019 sporočijo, ali so izpolnjeni ustrezni pogoji, in nato Komisijo vsako leto obvestijo o morebitnih spremembah. Takšne države članice ladjam, ki spadajo v področje uporabe te direktive, ne smejo dovoliti plovbe pod njihovo zastavo, dokler ne prenesejo direktive in je ne začnejo izvajati.“;

| (3) | v členu 4 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Preden potniška ladja izpluje, se podatki o številu oseb na ladji sporočijo poveljniku ladje in se o njih z ustreznimi tehničnimi sredstvi poroča enotnemu okencu, vzpostavljenemu na podlagi člena 5 Direktive 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*1), ali se – če se tako odloči država članica – sporočijo imenovanemu organu prek sistema samodejnega prepoznavanja.
  Države članice lahko v prehodnem obdobju šestih let od 20. decembra 2017 dovolijo, da se ti podatki še naprej sporočajo popisovalcu potnikov družbe ali sistemu družbe na obali, ki opravlja enako nalogo, namesto da bi zahtevali, da se o njih poroča enotnemu okencu ali imenovanemu organu prek sistema samodejnega prepoznavanja.


  (*1)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2010/65/EU z dne 20. oktobra 2010 o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih, in o razveljavitvi Direktive 2002/6/ES (UL L 283, 29.10.2010, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(3)

v členu 4 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Preden potniška ladja izpluje, se podatki o številu oseb na ladji sporočijo poveljniku ladje in se o njih z ustreznimi tehničnimi sredstvi poroča enotnemu okencu, vzpostavljenemu na podlagi člena 5 Direktive 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*1), ali se – če se tako odloči država članica – sporočijo imenovanemu organu prek sistema samodejnega prepoznavanja.

Države članice lahko v prehodnem obdobju šestih let od 20. decembra 2017 dovolijo, da se ti podatki še naprej sporočajo popisovalcu potnikov družbe ali sistemu družbe na obali, ki opravlja enako nalogo, namesto da bi zahtevali, da se o njih poroča enotnemu okencu ali imenovanemu organu prek sistema samodejnega prepoznavanja.

(*1)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2010/65/EU z dne 20. oktobra 2010 o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih, in o razveljavitvi Direktive 2002/6/ES (UL L 283, 29.10.2010, str. 1).“;"

*1

| 4. | člen 5 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 5

  1.   Kadar potniška ladja izpluje iz pristanišča v državi članici na potovanje, ki je od izhodišča do pristanišča naslednjega postanka daljše od 20 milj, se zabeležijo naslednji podatki:






  — | priimki oseb na njej, njihova imena, njihov spol, njihovo državljanstvo, njihov datum rojstva, |
| --- | --- | --- |

4.

člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

1.   Kadar potniška ladja izpluje iz pristanišča v državi članici na potovanje, ki je od izhodišča do pristanišča naslednjega postanka daljše od 20 milj, se zabeležijo naslednji podatki:

—

priimki oseb na njej, njihova imena, njihov spol, njihovo državljanstvo, njihov datum rojstva,

| — | podatki o posebni negi ali pomoči, ki bi jo utegnili potrebovati v nujnem primeru, če jih potnik navede prostovoljno, |
| --- | --- |

—

podatki o posebni negi ali pomoči, ki bi jo utegnili potrebovati v nujnem primeru, če jih potnik navede prostovoljno,

| — | če država članica tako odloči, kontaktno številko za nujne primere, če jo potnik navede prostovoljno. |
| --- | --- |

—

če država članica tako odloči, kontaktno številko za nujne primere, če jo potnik navede prostovoljno.

2.   Podatki, navedeni v odstavku 1, se zberejo pred izplutjem potniške ladje in se ob njenem izplutju oziroma nikakor ne več kot 15 minut po izplutju o njih poroča enotnemu okencu, vzpostavljenemu na podlagi člena 5 Direktive 2010/65/EU.

3.   Države članice lahko v prehodnem obdobju šestih let od 20. decembra 2017 dovolijo, da se ti podatki še naprej sporočajo popisovalcu potnikov družbe ali sistemu družbe na obali, ki opravlja enako nalogo, namesto da bi zahtevali, da se o njih poroča enotnemu okencu.

4.   Brez poseganja v druge pravne obveznosti, skladne s pravom Unije in nacionalnim pravom o varstvu podatkov, se osebni podatki, zbrani za namene te direktive, ne obdelujejo in uporabljajo v noben drug namen. Ravnanje s temi osebnimi podatki mora biti vselej skladno s pravom Unije o varstvu podatkov in zasebnosti, ko pa ti podatki niso več potrebni, se samodejno in brez nepotrebnega odlašanja izbrišejo.“;

| (5) | v členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Vsaka država članica od družbe zahteva, da za vsako potniško ladjo, ki pluje pod zastavo tretje države in izpluje iz pristanišča zunaj Unije ter je namenjena v pristanišče v zadevni državi članici, v skladu s členoma 4(2) in 5(2) zagotovi podatke iz členov 4(1) in 5(1).“; |
| --- | --- |

(5)

v členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Vsaka država članica od družbe zahteva, da za vsako potniško ladjo, ki pluje pod zastavo tretje države in izpluje iz pristanišča zunaj Unije ter je namenjena v pristanišče v zadevni državi članici, v skladu s členoma 4(2) in 5(2) zagotovi podatke iz členov 4(1) in 5(1).“;

| (6) | člen 8 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 8

  1.   Vsaka družba, ki prevzame odgovornost za upravljanje potniške ladje, imenuje, kadar tako zahtevata člena 4 in 5 te direktive, popisovalca potnikov, odgovornega za poročanje o podatkih iz navedenih določb enotnemu okencu, vzpostavljenemu na podlagi člena 5 Direktive 2010/65/EU, ali imenovanemu organu prek sistema samodejnega prepoznavanja.


  2.   Družba osebnih podatkov, zbranih v skladu s členom 5 te direktive, ne hrani dlje, kot je potrebno za namene te direktive, in najdlje do trenutka, ko se zadevno potovanje ladje varno konča in je bilo o podatkih poročano enotnemu okencu, vzpostavljenemu na podlagi člena 5 Direktive 2010/65/EU. Brez poseganja v druge posebne pravne obveznosti na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, tudi za statistične namene, se podatki, ko niso več potrebni za ta namen, samodejno in brez nepotrebnega odlašanja izbrišejo.


  3.   Vsaka družba zagotovi, da se podatki o potnikih, ki so navedli, da potrebujejo posebno oskrbo ali pomoč v nujnih primerih, ustrezno zabeležijo in posredujejo poveljniku ladje pred izplutjem potniške ladje.“; |
| --- | --- |

(6)

člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

1.   Vsaka družba, ki prevzame odgovornost za upravljanje potniške ladje, imenuje, kadar tako zahtevata člena 4 in 5 te direktive, popisovalca potnikov, odgovornega za poročanje o podatkih iz navedenih določb enotnemu okencu, vzpostavljenemu na podlagi člena 5 Direktive 2010/65/EU, ali imenovanemu organu prek sistema samodejnega prepoznavanja.

2.   Družba osebnih podatkov, zbranih v skladu s členom 5 te direktive, ne hrani dlje, kot je potrebno za namene te direktive, in najdlje do trenutka, ko se zadevno potovanje ladje varno konča in je bilo o podatkih poročano enotnemu okencu, vzpostavljenemu na podlagi člena 5 Direktive 2010/65/EU. Brez poseganja v druge posebne pravne obveznosti na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, tudi za statistične namene, se podatki, ko niso več potrebni za ta namen, samodejno in brez nepotrebnega odlašanja izbrišejo.

3.   Vsaka družba zagotovi, da se podatki o potnikih, ki so navedli, da potrebujejo posebno oskrbo ali pomoč v nujnih primerih, ustrezno zabeležijo in posredujejo poveljniku ladje pred izplutjem potniške ladje.“;

| (7) | člen 9 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se spremeni:






  — | točka (a) se črta; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

člen 9 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se spremeni:

—

točka (a) se črta;

| — | točki (b) in (c) se nadomestita z naslednjim:


  „2.   Država članica, iz pristanišča katere potniška ladja izpluje, lahko to izvzame iz obveznosti poročanja o številu oseb na njej nacionalnemu enotnemu okencu, vzpostavljenemu na podlagi člena 5 Direktive 2010/65/EU, pod pogojem, da zadevna ladja ni visokohitrostno plovilo, da opravlja linijske prevoze, pri katerih je čas plovbe med postanki v pristaniščih krajši od ene ure, izključno v morskem območju D, določenem na podlagi člena 4 Direktive 2009/45/ES, in da so v tem morskem območju objekti za iskanje in reševanje dovolj blizu.
  Država članica lahko potniške ladje, ki plujejo med dvema pristaniščema ali iz enega pristanišča in nazaj v isto pristanišče brez vmesnih postankov, izvzame od obveznosti iz člena 5 te direktive, pod pogojem, da zadevna ladja pluje izključno v morskem območju D, določenem na podlagi člena 4 Direktive 2009/45/ES, in da so v tem morskem območju objekti za iskanje in reševanje dovolj blizu.“; |
| --- | --- |

—

točki (b) in (c) se nadomestita z naslednjim:

„2.   Država članica, iz pristanišča katere potniška ladja izpluje, lahko to izvzame iz obveznosti poročanja o številu oseb na njej nacionalnemu enotnemu okencu, vzpostavljenemu na podlagi člena 5 Direktive 2010/65/EU, pod pogojem, da zadevna ladja ni visokohitrostno plovilo, da opravlja linijske prevoze, pri katerih je čas plovbe med postanki v pristaniščih krajši od ene ure, izključno v morskem območju D, določenem na podlagi člena 4 Direktive 2009/45/ES, in da so v tem morskem območju objekti za iskanje in reševanje dovolj blizu.

Država članica lahko potniške ladje, ki plujejo med dvema pristaniščema ali iz enega pristanišča in nazaj v isto pristanišče brez vmesnih postankov, izvzame od obveznosti iz člena 5 te direktive, pod pogojem, da zadevna ladja pluje izključno v morskem območju D, določenem na podlagi člena 4 Direktive 2009/45/ES, in da so v tem morskem območju objekti za iskanje in reševanje dovolj blizu.“;

| — | doda se naslednji pododstavek:


  „Z odstopanjem od člena 5(2) in brez poseganja v prehodno obdobje, določeno v členu 5(3), imajo naslednje države članice pravico uporabiti naslednje izjeme:






  (i) | Nemčija lahko čas za zbiranje podatkov iz člena 5(1) in poročanje o njih podaljša do ene ure po odhodu, ko gre za potniške ladje, ki plujejo z otoka Heligoland in nazaj, ter |
| --- | --- | --- |

—

doda se naslednji pododstavek:

„Z odstopanjem od člena 5(2) in brez poseganja v prehodno obdobje, določeno v členu 5(3), imajo naslednje države članice pravico uporabiti naslednje izjeme:

(i)

Nemčija lahko čas za zbiranje podatkov iz člena 5(1) in poročanje o njih podaljša do ene ure po odhodu, ko gre za potniške ladje, ki plujejo z otoka Heligoland in nazaj, ter

| (ii) | Danska in Švedska lahko čas za zbiranje podatkov iz člena 5(1) in poročanje o njih podaljšata do ene ure po odhodu, ko gre za potniške ladje, ki plujejo z otoka Bornholm in nazaj.“; |
| --- | --- |

(ii)

Danska in Švedska lahko čas za zbiranje podatkov iz člena 5(1) in poročanje o njih podaljšata do ene ure po odhodu, ko gre za potniške ladje, ki plujejo z otoka Bornholm in nazaj.“;

| (b) | v odstavku 3 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:






  „(a) | država članica nemudoma uradno obvesti Komisijo o odločitvi, da bo odobrila izjemo od obveznosti, določenih v členu 5, pri čemer za to navede vsebinske razloge. To uradno obvestilo se posreduje prek podatkovne zbirke, ki jo v ta namen vzpostavi in vzdržuje Komisija in do katere imajo dostop Komisija in države članice. Komisija sprejete ukrepe objavi na javno dostopnem spletišču; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

država članica nemudoma uradno obvesti Komisijo o odločitvi, da bo odobrila izjemo od obveznosti, določenih v členu 5, pri čemer za to navede vsebinske razloge. To uradno obvestilo se posreduje prek podatkovne zbirke, ki jo v ta namen vzpostavi in vzdržuje Komisija in do katere imajo dostop Komisija in države članice. Komisija sprejete ukrepe objavi na javno dostopnem spletišču;

| (b) | če Komisija v šestih mesecih po prejemu uradnega obvestila ugotovi, da izjema ni upravičena ali bi lahko negativno vplivala na konkurenco, lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi se od države članice zahteva, da odločitev spremeni ali jo umakne. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 13(2).“; |
| --- | --- |

(b)

če Komisija v šestih mesecih po prejemu uradnega obvestila ugotovi, da izjema ni upravičena ali bi lahko negativno vplivala na konkurenco, lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi se od države članice zahteva, da odločitev spremeni ali jo umakne. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 13(2).“;

| (c) | v odstavku 4 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Zahteva se predloži Komisiji prek podatkovne zbirke iz odstavka 3. Če Komisija v šestih mesecih po prejemu takšne zahteve meni, da zadevno odstopanje ni upravičeno ali bi lahko negativno vplivalo na konkurenco, lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi se od države članice zahteva, da predlagano odločitev spremeni ali da je ne sprejme. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 13(2).“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 4 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Zahteva se predloži Komisiji prek podatkovne zbirke iz odstavka 3. Če Komisija v šestih mesecih po prejemu takšne zahteve meni, da zadevno odstopanje ni upravičeno ali bi lahko negativno vplivalo na konkurenco, lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi se od države članice zahteva, da predlagano odločitev spremeni ali da je ne sprejme. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 13(2).“;

| (8) | člen 10 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 10

  1.   Države članice zagotovijo, da imajo družbe določen postopek za registracijo podatkov, ki zagotavlja točnost in pravočasnost poročanja o podatkih, ki jih zahteva ta direktiva.


  2.   Vsaka država članica imenuje organ, ki bo imel dostop do podatkov, ki se zahtevajo na podlagi te direktive. Države članice zagotovijo, da ima takšen imenovani organ v nujnih primerih ali pri odpravljanju posledic nesreče takojšen dostop do podatkov, ki se zahtevajo na podlagi te direktive.


  3.   Osebnih podatkov, zbranih v skladu s členom 5, države članice ne hranijo dlje, kot je potrebno za namene te direktive, in v nobenem primeru ne dlje, kot:






  (a) | do trenutka, ko se zadevno potovanje ladje varno konča, nikakor pa ne dlje kot 60 dni po njenem izplutju, ali |
| --- | --- | --- |

(8)

člen 10 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10

1.   Države članice zagotovijo, da imajo družbe določen postopek za registracijo podatkov, ki zagotavlja točnost in pravočasnost poročanja o podatkih, ki jih zahteva ta direktiva.

2.   Vsaka država članica imenuje organ, ki bo imel dostop do podatkov, ki se zahtevajo na podlagi te direktive. Države članice zagotovijo, da ima takšen imenovani organ v nujnih primerih ali pri odpravljanju posledic nesreče takojšen dostop do podatkov, ki se zahtevajo na podlagi te direktive.

3.   Osebnih podatkov, zbranih v skladu s členom 5, države članice ne hranijo dlje, kot je potrebno za namene te direktive, in v nobenem primeru ne dlje, kot:

(a)

do trenutka, ko se zadevno potovanje ladje varno konča, nikakor pa ne dlje kot 60 dni po njenem izplutju, ali

| (b) | v nujnem primeru ali pri odpravljanju posledic nesreče, dokler ni končan morebitni preiskovalni ali sodni postopek. |
| --- | --- |

(b)

v nujnem primeru ali pri odpravljanju posledic nesreče, dokler ni končan morebitni preiskovalni ali sodni postopek.

4.   Brez poseganja v druge posebne pravne obveznosti na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, tudi obveznosti za statistične namene, se podatki, ko niso več potrebni za namene te direktive, samodejno in brez nepotrebnega odlašanja izbrišejo.“;

| (9) | člen 11 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 11

  1.   Za namene te direktive se zahtevani podatki zbirajo in beležijo tako, da ne prihaja do nepotrebnih zamud pri vkrcanju ali izkrcanju potnikov.


  2.   Treba se je izogibati večkratnemu zbiranju podatkov na istih ali podobnih progah.“; |
| --- | --- |

(9)

člen 11 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

1.   Za namene te direktive se zahtevani podatki zbirajo in beležijo tako, da ne prihaja do nepotrebnih zamud pri vkrcanju ali izkrcanju potnikov.

2.   Treba se je izogibati večkratnemu zbiranju podatkov na istih ali podobnih progah.“;

| (10) | doda se naslednji člen:

  „Člen 11a

  1.   Obdelava osebnih podatkov na podlagi te direktive se izvaja v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (*2).


  2.   Obdelava osebnih podatkov v institucijah in organih Unije na podlagi te direktive, kot denimo v okviru enotnega okenca in SafeSeaNet, se izvaja v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (*3).



  (*2)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1)."


  (*3)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(10)

doda se naslednji člen:

„Člen 11a

1.   Obdelava osebnih podatkov na podlagi te direktive se izvaja v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (*2).

2.   Obdelava osebnih podatkov v institucijah in organih Unije na podlagi te direktive, kot denimo v okviru enotnega okenca in SafeSeaNet, se izvaja v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (*3).

(*2)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1)."

*2

(*3)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).“;"

*3

| (11) | člen 12 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 12

  1.   V izjemnih okoliščinah, kadar je to ustrezno utemeljeno s primerno analizo, ki jo opravi Komisija, ter da bi preprečili hudo in nesprejemljivo grožnjo za pomorsko varnost ali nezdružljivost s pomorsko zakonodajo Unije, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 12a, s katerimi se spremeni ta direktiva, da se sprememba mednarodnih instrumentov iz člena 2 za namene te direktive ne bi uporabljala.“;


  2.   Ti delegirani akti se sprejmejo vsaj tri mesece pred iztekom roka, ki je mednarodno določen za tihi pristanek na zadevno spremembo, ali predvidenim datumom začetka veljavnosti navedene spremembe. V obdobju pred začetkom veljavnosti takšnega delegiranega akta se države članice vzdržijo pobud za vključitev spremembe v nacionalno zakonodajo ali uporabe spremembe zadevnega mednarodnega instrumenta.“; |
| --- | --- |

(11)

člen 12 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 12

1.   V izjemnih okoliščinah, kadar je to ustrezno utemeljeno s primerno analizo, ki jo opravi Komisija, ter da bi preprečili hudo in nesprejemljivo grožnjo za pomorsko varnost ali nezdružljivost s pomorsko zakonodajo Unije, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 12a, s katerimi se spremeni ta direktiva, da se sprememba mednarodnih instrumentov iz člena 2 za namene te direktive ne bi uporabljala.“;

2.   Ti delegirani akti se sprejmejo vsaj tri mesece pred iztekom roka, ki je mednarodno določen za tihi pristanek na zadevno spremembo, ali predvidenim datumom začetka veljavnosti navedene spremembe. V obdobju pred začetkom veljavnosti takšnega delegiranega akta se države članice vzdržijo pobud za vključitev spremembe v nacionalno zakonodajo ali uporabe spremembe zadevnega mednarodnega instrumenta.“;

| (12) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 12a

  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 12 je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.


  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 12 se prenese na Komisijo za obdobje sedmih let od 20. decembra 2017. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem sedemletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.


  3.   Pooblastilo iz člena 12 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.


  4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.


  5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.


  6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 12, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“; |
| --- | --- |

(12)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 12a

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 12 je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 12 se prenese na Komisijo za obdobje sedmih let od 20. decembra 2017. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem sedemletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz člena 12 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 12, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“;

| (13) | člen 13 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (*4).


  (*4)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).“;" |
| --- | --- | --- |

(13)

člen 13 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (*4).

(*4)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).“;"

*4

| (b) | odstavek 3 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se črta;

| (14) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 14a
  Komisija do 22. decembra 2026 oceni izvajanje te direktive ter predloži rezultate ocene Evropskemu parlamentu in Svetu.
  Komisija do 22. decembra 2022 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži vmesno poročilo o izvajanju te direktive.“ |
| --- | --- |

(14)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 14a

Komisija do 22. decembra 2026 oceni izvajanje te direktive ter predloži rezultate ocene Evropskemu parlamentu in Svetu.

Komisija do 22. decembra 2022 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži vmesno poročilo o izvajanju te direktive.“

Člen 2

Spremembe Priloge k Direktivi 2010/65/EU

V delu A Priloge k Direktivi 2010/65/EU se doda naslednja točka:

„7.   Podatki o osebah na ladji

Člena 4(2) in 5(2) Direktive Sveta 98/41/ES z dne 18. junija 1998 o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih (UL L 188, 2.7.1998, str. 35).“

Člen 3

Prenos

1.   Države članice do 21. decembra 2019 sprejmejo in objavijo predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice te predpise uporabljajo od 21. decembra 2019.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 5

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 15. novembra 2017

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

M. MAASIKAS

---

(1)  
  UL C 34, 2.2.2017, str. 172.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 23. oktobra 2017.

2

(3)  Direktiva Sveta 98/41/ES z dne 18. junija 1998 o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih (UL L 188, 2.7.1998, str. 35).

3

(4)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2010/65/EU z dne 20. oktobra 2010 o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih, in o razveljavitvi Direktive 2002/6/ES (UL L 283, 29.10.2010, str. 1).

4

(5)  Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/75/EGS (UL L 208, 5.8.2002, str. 10).

5

(6)  Direktiva 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (UL L 163, 25.6.2009, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

7

(8)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

9

---

| 30.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/61

---

DIREKTIVA (EU) 2017/2110 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. novembra 2017

o sistemu inšpekcijskih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro potniškimi ladjami in visokohitrostnimi potniškimi plovili ter spremembi Direktive 2009/16/ES ter razveljavitvi Direktive Sveta 1999/35/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pravo Unije o sistemu obveznih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro potniškimi ladjami in visokohitrostnimi potniškimi plovili sega v leto 1999. Navedeno pravo je sedaj treba posodobiti, da bi se upošteval napredek, dosežen pri izvajanju sistema pomorske inšpekcije države pristanišča, vzpostavljenega z Direktivo 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), pa tudi izkušnje, pridobljene med izvajanjem Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, podpisanega 26. januarja 1982 v Parizu. |
| --- | --- |

(1)

Pravo Unije o sistemu obveznih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro potniškimi ladjami in visokohitrostnimi potniškimi plovili sega v leto 1999. Navedeno pravo je sedaj treba posodobiti, da bi se upošteval napredek, dosežen pri izvajanju sistema pomorske inšpekcije države pristanišča, vzpostavljenega z Direktivo 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), pa tudi izkušnje, pridobljene med izvajanjem Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, podpisanega 26. januarja 1982 v Parizu.

| (2) | Preverjanje ustreznosti v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) kaže, da je pravni okvir Unije za varnost potniških ladij zagotovil skupno raven varnosti za potniške ladje v Uniji. Kaže tudi, da zato, ker se je pravo Unije na področju varnosti potnikov sčasoma razvilo kot odziv na različne zahteve in okoliščine, obstaja določena stopnja prekrivanja in podvajanja, ki jo je mogoče in bi jo bilo treba racionalizirati in poenostaviti, da bi se zmanjšalo upravno breme za lastnike ladij in da bi se racionalizirala prizadevanja, ki se zahtevajo od pomorskih uprav držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Preverjanje ustreznosti v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) kaže, da je pravni okvir Unije za varnost potniških ladij zagotovil skupno raven varnosti za potniške ladje v Uniji. Kaže tudi, da zato, ker se je pravo Unije na področju varnosti potnikov sčasoma razvilo kot odziv na različne zahteve in okoliščine, obstaja določena stopnja prekrivanja in podvajanja, ki jo je mogoče in bi jo bilo treba racionalizirati in poenostaviti, da bi se zmanjšalo upravno breme za lastnike ladij in da bi se racionalizirala prizadevanja, ki se zahtevajo od pomorskih uprav držav članic.

| (3) | Večina držav članic že, kadar je mogoče, združuje obvezne preglede za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro potniškimi ladjami z drugimi vrstami pregledov in inšpekcijskih pregledov, in sicer s pregledi države zastave in pregledi pomorske inšpekcije države pristanišča. Da bi zagotovili nadaljnje zmanjšanje inšpekcijskih pregledov in podaljšanje časa, v katerem se lahko ladja ali plovilo izkorišča v gospodarske namene, in hkrati še naprej zagotavljali visoke varnostne standarde, bi bilo treba plovila, na katerih se lahko opravljajo pregledi pomorske inšpekcije države pristanišča, prenesti, tako da bi spadala v področje uporabe Direktive 2009/16/ES. Področje uporabe te direktive pa bi moralo biti omejeno na ladje, ki izvajajo linijske prevoze z ro-ro potniškimi ladjami in visokohitrostnimi potniškimi plovili med pristanišči v državi članici ali med pristaniščem države članice in pristaniščem tretje države, kadar plovilo pluje pod zastavo zadevne države članice. Kar zadeva plovila, ki izvajajo linijske prevoze z ro-ro potniškimi ladjami in visokohitrostnimi potniškimi plovili med državo članico in tretjo državo, bi se morala v primeru, ko plovilo ne pluje pod zastavo zadevne države članice, uporabljati Direktiva 2009/16/ES. |
| --- | --- |

(3)

Večina držav članic že, kadar je mogoče, združuje obvezne preglede za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro potniškimi ladjami z drugimi vrstami pregledov in inšpekcijskih pregledov, in sicer s pregledi države zastave in pregledi pomorske inšpekcije države pristanišča. Da bi zagotovili nadaljnje zmanjšanje inšpekcijskih pregledov in podaljšanje časa, v katerem se lahko ladja ali plovilo izkorišča v gospodarske namene, in hkrati še naprej zagotavljali visoke varnostne standarde, bi bilo treba plovila, na katerih se lahko opravljajo pregledi pomorske inšpekcije države pristanišča, prenesti, tako da bi spadala v področje uporabe Direktive 2009/16/ES. Področje uporabe te direktive pa bi moralo biti omejeno na ladje, ki izvajajo linijske prevoze z ro-ro potniškimi ladjami in visokohitrostnimi potniškimi plovili med pristanišči v državi članici ali med pristaniščem države članice in pristaniščem tretje države, kadar plovilo pluje pod zastavo zadevne države članice. Kar zadeva plovila, ki izvajajo linijske prevoze z ro-ro potniškimi ladjami in visokohitrostnimi potniškimi plovili med državo članico in tretjo državo, bi se morala v primeru, ko plovilo ne pluje pod zastavo zadevne države članice, uporabljati Direktiva 2009/16/ES.

| (4) | Pojem „država gostiteljica“ je bil uveden z Direktivo Sveta 1999/35/ES (4), da bi se olajšalo sodelovanje s tretjimi državami pred širitvijo Unije leta 2004. Ugotovljeno je bilo, da ta pojem ni več relevanten in bi ga bilo zato treba črtati. |
| --- | --- |

(4)

Pojem „država gostiteljica“ je bil uveden z Direktivo Sveta 1999/35/ES (4), da bi se olajšalo sodelovanje s tretjimi državami pred širitvijo Unije leta 2004. Ugotovljeno je bilo, da ta pojem ni več relevanten in bi ga bilo zato treba črtati.

| (5) | Direktiva 1999/35/ES je določala, da mora država gostiteljica vsakih 12 mesecev izvesti poseben pregled in pregled med linijskim prevozom. Čeprav je bil cilj te zahteve zagotoviti, da se ta inšpekcijska pregleda izvajata v zadostnem razmiku, je preverjanje ustreznosti v okviru REFIT pokazalo, da ni vedno tako. Da bi se pojasnil sistem inšpekcijskih pregledov in zagotovil harmoniziran inšpekcijski okvir, ki zagotavlja visoko raven varnosti, obenem pa upoštevale skupne potrebe potniških storitev, bi bilo treba pojasniti, da bi se morala letna inšpekcijska pregleda izvajati redno, približno vsakih šest mesecev. Kadar je plovilo v uporabi, bi moral biti razmik med zaporednima inšpekcijskima pregledoma vsaj štiri mesece in ne več kot osem mesecev. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva 1999/35/ES je določala, da mora država gostiteljica vsakih 12 mesecev izvesti poseben pregled in pregled med linijskim prevozom. Čeprav je bil cilj te zahteve zagotoviti, da se ta inšpekcijska pregleda izvajata v zadostnem razmiku, je preverjanje ustreznosti v okviru REFIT pokazalo, da ni vedno tako. Da bi se pojasnil sistem inšpekcijskih pregledov in zagotovil harmoniziran inšpekcijski okvir, ki zagotavlja visoko raven varnosti, obenem pa upoštevale skupne potrebe potniških storitev, bi bilo treba pojasniti, da bi se morala letna inšpekcijska pregleda izvajati redno, približno vsakih šest mesecev. Kadar je plovilo v uporabi, bi moral biti razmik med zaporednima inšpekcijskima pregledoma vsaj štiri mesece in ne več kot osem mesecev.

| (6) | Direktiva 1999/35/ES se nanaša na „preglede“ in ne na „inšpekcijske preglede“. Izraz pregled se uporablja v mednarodnih konvencijah za navajanje obveznosti držav zastave, da spremljajo skladnost ladij z mednarodnimi standardi ter izdajo ali podaljšajo spričevala, kadar je to ustrezno. Sistema posebnih inšpekcijskih pregledov za ro-ro potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila, ki opravljajo linijske prevoze, pa ni mogoče šteti za pregled in ustrezni obrazci o inšpekcijskem pregledu se ne štejejo in jih ni mogoče šteti za spričevala o sposobnosti ladje za plovbo. Izraz „pregled“ bi bilo zato treba nadomestiti z izrazom „inšpekcijski pregled“, ko se nanaša na posebne preglede, kakor je sedaj določeno v Direktivi 1999/35/ES. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva 1999/35/ES se nanaša na „preglede“ in ne na „inšpekcijske preglede“. Izraz pregled se uporablja v mednarodnih konvencijah za navajanje obveznosti držav zastave, da spremljajo skladnost ladij z mednarodnimi standardi ter izdajo ali podaljšajo spričevala, kadar je to ustrezno. Sistema posebnih inšpekcijskih pregledov za ro-ro potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila, ki opravljajo linijske prevoze, pa ni mogoče šteti za pregled in ustrezni obrazci o inšpekcijskem pregledu se ne štejejo in jih ni mogoče šteti za spričevala o sposobnosti ladje za plovbo. Izraz „pregled“ bi bilo zato treba nadomestiti z izrazom „inšpekcijski pregled“, ko se nanaša na posebne preglede, kakor je sedaj določeno v Direktivi 1999/35/ES.

| (7) | Kot prednostno vodilo bi bilo treba ro-ro potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila zaradi njihovega posebnega profila tveganja redno pregledovati. Vsak inšpekcijski pregled ro-ro potniških ladij in visokohitrostnih potniških plovil, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2009/16/ES, bi bilo treba vključiti v skupno število letnih inšpekcijskih pregledov, ki jih opravi vsaka država članica. |
| --- | --- |

(7)

Kot prednostno vodilo bi bilo treba ro-ro potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila zaradi njihovega posebnega profila tveganja redno pregledovati. Vsak inšpekcijski pregled ro-ro potniških ladij in visokohitrostnih potniških plovil, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2009/16/ES, bi bilo treba vključiti v skupno število letnih inšpekcijskih pregledov, ki jih opravi vsaka država članica.

| (8) | Stroške, povezane z inšpekcijskimi pregledi, na podlagi katerih je bila izdana prepoved izplutja, bi morala kriti družba. |
| --- | --- |

(8)

Stroške, povezane z inšpekcijskimi pregledi, na podlagi katerih je bila izdana prepoved izplutja, bi morala kriti družba.

| (9) | Da bi upoštevali razvoj na mednarodni ravni in pridobljene izkušnje, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z neuporabo – za namene te direktive – sprememb mednarodnih instrumentov, če bi bilo to potrebno, in posodobitvijo tehničnih zahtev. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (5). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(9)

Da bi upoštevali razvoj na mednarodni ravni in pridobljene izkušnje, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z neuporabo – za namene te direktive – sprememb mednarodnih instrumentov, če bi bilo to potrebno, in posodobitvijo tehničnih zahtev. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (5). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (10) | Direktivo 2009/16/ES bi bilo treba spremeniti, da se zagotovi ohranitev vsebine in pogostosti inšpekcijskih pregledov ro-ro potniških ladij in visokohitrostnih potniških plovil. Posebne določbe za inšpekcijske preglede ter preverjanja ro-ro potniških ladij in visokohitrostnih potniških plovil, ki opravljajo linijske prevoze in so lahko predmet pomorske inšpekcije države pristanišča, bi bilo treba zato vključiti v Direktivo 2009/16/ES. |
| --- | --- |

(10)

Direktivo 2009/16/ES bi bilo treba spremeniti, da se zagotovi ohranitev vsebine in pogostosti inšpekcijskih pregledov ro-ro potniških ladij in visokohitrostnih potniških plovil. Posebne določbe za inšpekcijske preglede ter preverjanja ro-ro potniških ladij in visokohitrostnih potniških plovil, ki opravljajo linijske prevoze in so lahko predmet pomorske inšpekcije države pristanišča, bi bilo treba zato vključiti v Direktivo 2009/16/ES.

| (11) | Pri inšpekcijskih pregledih na podlagi Direktive 2009/16/ES bi si bilo treba po najboljših močeh prizadevati, da se prepreči neupravičeno zadržanje ali zamuda ladje. |
| --- | --- |

(11)

Pri inšpekcijskih pregledih na podlagi Direktive 2009/16/ES bi si bilo treba po najboljših močeh prizadevati, da se prepreči neupravičeno zadržanje ali zamuda ladje.

| (12) | Pomembno je upoštevati delovne in življenjske razmere posadke na krovu ter usposabljanje in kvalifikacije njenih članov, saj so zdravje, varnost in socialni vidiki med seboj tesno povezani. |
| --- | --- |

(12)

Pomembno je upoštevati delovne in življenjske razmere posadke na krovu ter usposabljanje in kvalifikacije njenih članov, saj so zdravje, varnost in socialni vidiki med seboj tesno povezani.

| (13) | Komisija bi morala ob upoštevanju celotnega cikla spremljanja obiskov Evropske agencije za varnost v pomorskem prometu oceniti izvajanje te direktive najpozneje sedem let po roku za prenos te direktive ter o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Države članice bi morale sodelovati s Komisijo, da se zberejo vse informacije, ki so potrebne za to ocenjevanje. |
| --- | --- |

(13)

Komisija bi morala ob upoštevanju celotnega cikla spremljanja obiskov Evropske agencije za varnost v pomorskem prometu oceniti izvajanje te direktive najpozneje sedem let po roku za prenos te direktive ter o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Države članice bi morale sodelovati s Komisijo, da se zberejo vse informacije, ki so potrebne za to ocenjevanje.

| (14) | Da neobalnim državam članicam ne bi nalagali nesorazmernega upravnega bremena, bi bilo tem državam članicam treba po pravilu de minimis omogočiti odstopanje od določb te direktive, kar pomeni, da te države članice, dokler izpolnjujejo določena merila, niso obvezane prenesti te direktive. |
| --- | --- |

(14)

Da neobalnim državam članicam ne bi nalagali nesorazmernega upravnega bremena, bi bilo tem državam članicam treba po pravilu de minimis omogočiti odstopanje od določb te direktive, kar pomeni, da te države članice, dokler izpolnjujejo določena merila, niso obvezane prenesti te direktive.

| (15) | Ker ciljev te direktive, in sicer zagotavljanja varnih linijskih prevozov z ro-ro potniškimi ladjami in visokohitrostnimi potniškimi plovili, države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi obsežnosti notranjega trga pomorskega potniškega prometa, kot tudi zato, ker te ladje in plovila opravljajo čezmejna potovanja tako naravni Unije kot mednarodni ravni, temveč se z določitvijo skupne ravni varnosti in preprečevanjem izkrivljanja konkurence lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(15)

Ker ciljev te direktive, in sicer zagotavljanja varnih linijskih prevozov z ro-ro potniškimi ladjami in visokohitrostnimi potniškimi plovili, države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi obsežnosti notranjega trga pomorskega potniškega prometa, kot tudi zato, ker te ladje in plovila opravljajo čezmejna potovanja tako naravni Unije kot mednarodni ravni, temveč se z določitvijo skupne ravni varnosti in preprečevanjem izkrivljanja konkurence lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (16) | Za povečanje pravne jasnosti in skladnosti ter ob upoštevanju števila zadevnih sprememb bi bilo treba Direktivo 1999/35/ES razveljaviti, Direktivo 2009/16/ES pa bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(16)

Za povečanje pravne jasnosti in skladnosti ter ob upoštevanju števila zadevnih sprememb bi bilo treba Direktivo 1999/35/ES razveljaviti, Direktivo 2009/16/ES pa bi bilo treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za ro-ro potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila, ki opravljajo:

| (a) | linijske prevoze med pristaniščem države članice in pristaniščem tretje države, kadar plovilo pluje pod zastavo zadevne države članice, ali |
| --- | --- |

(a)

linijske prevoze med pristaniščem države članice in pristaniščem tretje države, kadar plovilo pluje pod zastavo zadevne države članice, ali

| (b) | linijske prevoze na notranjih potovanjih v morskih območjih, v katerih lahko plujejo ladje razreda A v skladu s členom 4 Direktive 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(b)

linijske prevoze na notranjih potovanjih v morskih območjih, v katerih lahko plujejo ladje razreda A v skladu s členom 4 Direktive 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6).

2.   Ta direktiva se ne uporablja za ro-ro potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila, ki spadajo v Direktivo 2009/16/ES.

3.   Države članice lahko uporabljajo to direktivo za ro-ro potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila, ki opravljajo linijske prevoze na notranjih potovanjih v morskih območjih, ki niso navedena v odstavku 1(b).

4.   Države članice, ki nimajo morskih pristanišč in lahko dokažejo, da je bilo od skupnega števila posameznih plovil, ki so v preteklih treh letih vsako leto pristala v njihovih rečnih pristaniščih, manj kot 5 % potniških ladij ali visokohitrostnih potniških plovil, zajetih v tej direktivi, lahko odstopajo od določb te direktive, razen od obveznosti iz drugega pododstavka.

Države članice, ki nimajo morskih pristanišč, do 21. decembra 2019 Komisiji sporočijo skupno število plovil in število ro-ro potniških ladij in visokohitrostnih potniških plovil, ki so v triletnem obdobju iz prvega pododstavka pristale v njihovih pristaniščih, ter jo nato vsako leto obvestijo o vseh nadaljnjih spremembah teh števil.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „ro-ro potniška ladja“ pomeni ladjo, na katero se lahko vkrcajo in izkrcajo cestna ali železniška vozila ter ki lahko prevaža več kot 12 potnikov; |
| --- | --- |

(1)

„ro-ro potniška ladja“ pomeni ladjo, na katero se lahko vkrcajo in izkrcajo cestna ali železniška vozila ter ki lahko prevaža več kot 12 potnikov;

| (2) | „visokohitrostno potniško plovilo“ pomeni plovilo, kakor je opredeljeno v pravilu 1 poglavja X Konvencije SOLAS iz leta 1974, ki prevaža več kot 12 potnikov; |
| --- | --- |

(2)

„visokohitrostno potniško plovilo“ pomeni plovilo, kakor je opredeljeno v pravilu 1 poglavja X Konvencije SOLAS iz leta 1974, ki prevaža več kot 12 potnikov;

| (3) | „Konvencija SOLAS iz leta 1974“ pomeni najnovejšo različico Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1974, vključno z njenimi protokoli in spremembami; |
| --- | --- |

(3)

„Konvencija SOLAS iz leta 1974“ pomeni najnovejšo različico Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1974, vključno z njenimi protokoli in spremembami;

| (4) | „Kodeks o visokohitrostnih plovilih“ pomeni najnovejšo različico „Mednarodnega kodeksa o varnosti visokohitrostnih plovil“ iz Resolucije MSC.36(63) Odbora za pomorsko varnost Mednarodne pomorske organizacije (IMO) z dne 20. maja 1994 ali „Mednarodnega kodeksa o varnosti visokohitrostnih plovil iz leta 2000“ (Kodeks HSC 2000) iz Resolucije MSC.97(73) IMO iz decembra 2000; |
| --- | --- |

(4)

„Kodeks o visokohitrostnih plovilih“ pomeni najnovejšo različico „Mednarodnega kodeksa o varnosti visokohitrostnih plovil“ iz Resolucije MSC.36(63) Odbora za pomorsko varnost Mednarodne pomorske organizacije (IMO) z dne 20. maja 1994 ali „Mednarodnega kodeksa o varnosti visokohitrostnih plovil iz leta 2000“ (Kodeks HSC 2000) iz Resolucije MSC.97(73) IMO iz decembra 2000;

| (5) | „sistem HSSC“ pomeni najnovejšo različico smernic IMO za preglede v okviru harmoniziranega sistema za pregled in izdajanje spričeval; |
| --- | --- |

(5)

„sistem HSSC“ pomeni najnovejšo različico smernic IMO za preglede v okviru harmoniziranega sistema za pregled in izdajanje spričeval;

| (6) | „linijski prevoz“ pomeni zaporedje plovb ro-ro potniških ladij ali visokohitrostnih potniških plovil med dvema ali več istimi pristanišči ali zaporedje potovanj iz istega pristanišča ali vanj brez vmesnih postankov bodisi:






  (a) | po objavljenem voznem redu ali |
| --- | --- | --- |

(6)

„linijski prevoz“ pomeni zaporedje plovb ro-ro potniških ladij ali visokohitrostnih potniških plovil med dvema ali več istimi pristanišči ali zaporedje potovanj iz istega pristanišča ali vanj brez vmesnih postankov bodisi:

(a)

po objavljenem voznem redu ali

| (b) | tako redno ali pogosto, da tvorijo prepoznavno sistematično zaporedje; |
| --- | --- |

(b)

tako redno ali pogosto, da tvorijo prepoznavno sistematično zaporedje;

| (7) | „morsko območje“ pomeni morsko območje ali morsko pot, določeno na podlagi člena 4 Direktive 2009/45/ES; |
| --- | --- |

(7)

„morsko območje“ pomeni morsko območje ali morsko pot, določeno na podlagi člena 4 Direktive 2009/45/ES;

| (8) | „spričevala“ pomeni:






  (a) | za ro-ro potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila na mednarodnih potovanjih: varnostna spričevala, izdana na podlagi Konvencije SOLAS iz leta 1974 oziroma na podlagi Kodeksa o visokohitrostnih plovilih, skupaj z ustreznimi priloženimi listinami o opremi; |
| --- | --- | --- |

(8)

„spričevala“ pomeni:

(a)

za ro-ro potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila na mednarodnih potovanjih: varnostna spričevala, izdana na podlagi Konvencije SOLAS iz leta 1974 oziroma na podlagi Kodeksa o visokohitrostnih plovilih, skupaj z ustreznimi priloženimi listinami o opremi;

| (b) | za ro-ro potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila na notranjih potovanjih: varnostna spričevala, izdana v skladu z Direktivo 2009/45/ES, skupaj z ustreznimi priloženimi listinami o opremi; |
| --- | --- |

(b)

za ro-ro potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila na notranjih potovanjih: varnostna spričevala, izdana v skladu z Direktivo 2009/45/ES, skupaj z ustreznimi priloženimi listinami o opremi;

| (9) | „uprava države zastave“ pomeni pristojne organe države, pod katere zastavo so ro-ro potniške ladje ali visokohitrostna potniška plovila upravičena pluti; |
| --- | --- |

(9)

„uprava države zastave“ pomeni pristojne organe države, pod katere zastavo so ro-ro potniške ladje ali visokohitrostna potniška plovila upravičena pluti;

| (10) | „notranje potovanje“ pomeni potovanje v morskih območjih iz pristanišča države članice v isto ali drugo pristanišče te države članice; |
| --- | --- |

(10)

„notranje potovanje“ pomeni potovanje v morskih območjih iz pristanišča države članice v isto ali drugo pristanišče te države članice;

| (11) | „družba“ pomeni organizacijo ali osebo, ki privoli v prevzem vseh dolžnosti in odgovornosti, določenih z najnovejšo različico Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja (kodeks ISM), ali – v primerih, ko se poglavje IX Konvencije SOLAS iz leta 1974 ne uporablja,– lastnika ro-ro potniške ladje ali visokohitrostnega potniškega plovila ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, kot je upravljavec ali zakupnik, ki od lastnika prevzame odgovornost za opravljanje prevoza z ro-ro potniško ladjo ali visokohitrostnim potniškim plovilom; |
| --- | --- |

(11)

„družba“ pomeni organizacijo ali osebo, ki privoli v prevzem vseh dolžnosti in odgovornosti, določenih z najnovejšo različico Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja (kodeks ISM), ali – v primerih, ko se poglavje IX Konvencije SOLAS iz leta 1974 ne uporablja,– lastnika ro-ro potniške ladje ali visokohitrostnega potniškega plovila ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, kot je upravljavec ali zakupnik, ki od lastnika prevzame odgovornost za opravljanje prevoza z ro-ro potniško ladjo ali visokohitrostnim potniškim plovilom;

| (12) | „inšpektor“ pomeni zaposlenega v javnem sektorju ali drugo osebo, ki jo je pristojni organ države članice pooblastil za opravljanje inšpekcijskih pregledov, določenih v tej direktivi, in ki je odgovorna temu pristojnemu organu ter izpolnjuje minimalna merila iz Priloge XI k Direktivi 2009/16/ES; |
| --- | --- |

(12)

„inšpektor“ pomeni zaposlenega v javnem sektorju ali drugo osebo, ki jo je pristojni organ države članice pooblastil za opravljanje inšpekcijskih pregledov, določenih v tej direktivi, in ki je odgovorna temu pristojnemu organu ter izpolnjuje minimalna merila iz Priloge XI k Direktivi 2009/16/ES;

| (13) | „pristojni organ države članice“ pomeni organ, ki ga imenuje država članica na podlagi te direktive in je odgovoren za izvajanje nalog, ki so mu dodeljene s to direktivo. |
| --- | --- |

(13)

„pristojni organ države članice“ pomeni organ, ki ga imenuje država članica na podlagi te direktive in je odgovoren za izvajanje nalog, ki so mu dodeljene s to direktivo.

Člen 3

Inšpekcijski pregledi pred začetkom opravljanja linijskih prevozov

1.   Pred začetkom opravljanja linijskih prevozov z ro-ro potniško ladjo ali visokohitrostnim potniškim plovilom, zajetim v tej direktivi, pristojni organi države članice opravijo inšpekcijski pregled, ki vključuje:

| (a) | preverjanje skladnosti z zahtevami iz Priloge I; in |
| --- | --- |

(a)

preverjanje skladnosti z zahtevami iz Priloge I; in

| (b) | inšpekcijski pregled v skladu s Prilogo II, da se prepričajo, ali ro-ro potniška ladja ali visokohitrostno plovilo izpolnjuje potrebne zahteve za varno opravljanje linijskih prevozov. |
| --- | --- |

(b)

inšpekcijski pregled v skladu s Prilogo II, da se prepričajo, ali ro-ro potniška ladja ali visokohitrostno plovilo izpolnjuje potrebne zahteve za varno opravljanje linijskih prevozov.

2.   Inšpekcijski pregled pred začetkom opravljanja linijskih prevozov opravi inšpektor.

3.   Družbe na zahtevo države članice vnaprej dokažejo izpolnjevanje zahtev iz Priloge I, vendar ne prej kot en mesec pred inšpekcijskim pregledom pred začetkom opravljanja linijskih prevozov.

Člen 4

Izjeme od obveznosti inšpekcijskega pregleda pred začetkom opravljanja linijskih prevozov

1.   V primeru inšpekcijskega pregleda pred začetkom opravljanja linijskih prevozov lahko država članica odloči, da nekaterih zahtev ali postopkov iz prilog I in II v zvezi z letnim pregledom države zastave ali inšpekcijskim pregledom, opravljenim v preteklih šestih mesecih, ne bo uporabljala, če so bili upoštevani ustrezni postopki in smernice za preglede, določene s sistemom HSSC, ali postopki, zasnovani za dosego istega cilja. Države članice prenesejo ustrezne informacije v inšpekcijsko zbirko podatkov v skladu s členom 10.

2.   Kadar naj bi ro-ro potniška ladja ali visokohitrostno potniško plovilo opravljala linijske prevoze, država članica lahko upošteva inšpekcijske preglede in preglede, ki so bili pred tem opravljeni v zvezi z zadevno ro-ro potniško ladjo ali visokohitrostnim potniškim plovilom za opravljanje drugih linijskih prevozov, zajetih v tej direktivi. Če je država članica zadovoljna s temi preteklimi inšpekcijskimi pregledi in pregledi ter če so ti pregledi relevantni za nove pogoje opravljanja prevozov, inšpekcijskih pregledov iz člena 3(1) ni treba izvesti pred začetkom opravljanja novih linijskih prevozov z ro-ro potniško ladjo ali visokohitrostnim potniškim plovilom.

3.   Države članice lahko na zahtevo družbe vnaprej potrdijo, da soglašajo s tem, da so prejšnji inšpekcijski pregledi in pregledi relevantni za nove pogoje opravljanja prevozov.

4.   Kadar je zaradi nepredvidenih okoliščin nujno potrebna hitra zamenjava ro-ro potniške ladje ali visokohitrostnega potniškega plovila, da se zagotovi nadaljnje opravljanje prevozov, odstavek 2 pa se ne uporablja, lahko država članica ro-ro potniški ladji ali plovilu dovoli začetek opravljanja prevozov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | vizualni pregled in pregled listin ne kažeta, da ro-ro potniška ladja ali visokohitrostno potniško plovilo ne izpolnjuje potrebnih zahtev za varno opravljanje prevozov, in |
| --- | --- |

(a)

vizualni pregled in pregled listin ne kažeta, da ro-ro potniška ladja ali visokohitrostno potniško plovilo ne izpolnjuje potrebnih zahtev za varno opravljanje prevozov, in

| (b) | država članica opravi inšpekcijski pregled pred začetkom opravljanja linijskih prevozov iz člena 3(1) v enem mesecu. |
| --- | --- |

(b)

država članica opravi inšpekcijski pregled pred začetkom opravljanja linijskih prevozov iz člena 3(1) v enem mesecu.

Člen 5

Redni inšpekcijski pregledi

1.   Države članice enkrat vsakih 12 mesecev opravijo:

| (a) | inšpekcijski pregled v skladu s Prilogo II ter |
| --- | --- |

(a)

inšpekcijski pregled v skladu s Prilogo II ter

| (b) | inšpekcijski pregled med linijskim prevozom, vendar ne prej kot štiri mesece in ne pozneje kot osem mesecev po inšpekcijskem pregledu iz točke (a), pri čemer ta inšpekcijski pregled zajema postavke iz Priloge III in število postavk iz prilog I in II, ki glede na strokovno presojo inšpektorja zadostuje za zagotovitev, da ro-ro potniška ladja ali visokohitrostno potniško plovilo še vedno izpolnjuje vse potrebne zahteve za varno opravljanje prevozov. |
| --- | --- |

(b)

inšpekcijski pregled med linijskim prevozom, vendar ne prej kot štiri mesece in ne pozneje kot osem mesecev po inšpekcijskem pregledu iz točke (a), pri čemer ta inšpekcijski pregled zajema postavke iz Priloge III in število postavk iz prilog I in II, ki glede na strokovno presojo inšpektorja zadostuje za zagotovitev, da ro-ro potniška ladja ali visokohitrostno potniško plovilo še vedno izpolnjuje vse potrebne zahteve za varno opravljanje prevozov.

Inšpekcijski pregled pred začetkom opravljanja linijskih prevozov v skladu s členom 3 velja za inšpekcijski pregled za namene točke (a).

2.   Inšpekcijski pregled iz točke (a) odstavka 1 se lahko po presoji države članice opravi hkrati ali v povezavi z letnim pregledom države zastave, če se upoštevajo ustrezni postopki in smernice za preglede, določene s sistemom HSSC, ali postopki, zasnovani za dosego istega cilja.

3.   Države članice opravijo inšpekcijski pregled v skladu s Prilogo II po vsakem večjem popravilu, predelavi ali spremembi ro-ro potniške ladje ali visokohitrostnega potniškega plovila ali kadar se zamenja vodstvo ali razred. Pri zamenjavi vodstva ali razreda pa lahko država članica, potem ko upošteva prej opravljene inšpekcijske preglede za ro-ro potniško ladjo ali visokohitrostno potniško plovilo in pod pogojem, da takšna zamenjava ne vpliva na varno opravljanje prevozov s strani ro-ro potniške ladje ali plovila, ro-ro potniško ladjo ali visokohitrostno potniško plovilo izvzame iz inšpekcijskega pregleda, ki se zahteva v prvem stavku tega odstavka.

Člen 6

Poročilo o inšpekcijskem pregledu

1.   Po končanem inšpekcijskem pregledu, opravljenem v skladu s to direktivo, inšpektor pripravi poročilo v skladu s Prilogo IX k Direktivi 2009/16/ES.

2.   Informacije iz tega poročila se sporočijo v inšpekcijsko zbirko podatkov iz člena 10. Kopija poročila o inšpekcijskem pregledu se predloži tudi poveljniku.

Člen 7

Odprava pomanjkljivosti, prepoved izplutja in opustitev inšpekcijskega pregleda

1.   Države članice zagotovijo, da se pomanjkljivosti, potrjene ali odkrite z inšpekcijskim pregledom, opravljenim v skladu s to direktivo, odpravijo.

2.   Kadar pomanjkljivosti očitno ogrožajo zdravje ali varnost ali neposredno ogrožajo zdravje ali življenje, ro-ro potniško ladjo ali visokohitrostno potniško plovilo, njegovo posadko in potnike, pristojni organ države članice za ro-ro potniško ladjo ali visokohitrostno potniško plovilo odredi prepoved izplutja (v nadaljnjem besedilu: odločitev o prepovedi izplutja). Poveljnik prejme kopijo te odločitve.

3.   Odločitev o prepovedi izplutja se ne prekliče, dokler se pristojni organ države članice ne prepriča, da je pomanjkljivost odpravljena, ali dokler ne ugotovi, glede na vse potrebne pogoje, da ladja ali plovilo lahko izpluje ali nadaljuje z opravljanjem prevozov, ne da bi bila ogrožena varnost in zdravje potnikov ali posadke, ro-ro potniška ladja, visokohitrostno potniško plovilo ali druge ladje.

4.   Če pomanjkljivosti iz odstavka 2 ni mogoče hitro odpraviti v pristanišču, v katerem je bila pomanjkljivost potrjena ali odkrita, lahko pristojni organ države članice ladji ali plovilu dovoli plovbo do ustrezne remontne ladjedelnice, v kateri se lahko pomanjkljivost hitro odpravi.

5.   V izrednih okoliščinah, ko je splošno stanje ro-ro potniške ladje ali visokohitrostnega potniškega plovila očitno podstandardno, lahko pristojni organ države članice prekine inšpekcijski pregled zadevne ladje ali plovila, dokler družba ne sprejme potrebnih ukrepov, s katerimi zagotovi, da ro-ro potniška ladja ali visokohitrostno potniško plovilo ne ogroža več varnosti ali zdravja, da ne predstavlja več neposredne nevarnosti za življenje posadke in potnikov ali da izpolnjuje ustrezne zahteve iz veljavnih mednarodnih konvencij.

6.   Kadar pristojni organ države članice prekine inšpekcijski pregled v skladu z odstavkom 5, za ro-ro potniško ladjo ali visokohitrostno potniško plovilo samodejno velja prepoved izplutja. Odločitev o prepovedi izplutja se prekliče, kadar se inšpekcijski pregled nadaljuje in uspešno zaključi ter kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 3 tega člena in člena 9(2).

7.   Da se zmanjša prezasedenost pristanišča, pristojni organ države članice ro-ro potniški ladji ali visokohitrostnemu potniškemu plovilu, za katerega velja odločitev o prepovedi izplutja, lahko dovoli premik v drug del pristanišča, če je tak premik varen. Vendar se prezasedenost pristanišča ne upošteva kot razlog pri odločanju glede izdaje ali preklica odločitve o prepovedi izplutja. Pristaniški organi ali telesa olajšajo namestitev takih ladij.

Člen 8

Pravica do pritožbe

1.   Družba ima pravico do pritožbe zoper odločitev pristojnega organa države članice o prepovedi izplutja. Pritožba ne zadrži izvršitve odločitve o prepovedi izplutja, razen če se v skladu z nacionalno zakonodajo odobrijo začasni ukrepi. Države članice v ta namen v skladu z nacionalno zakonodajo vzpostavijo in vzdržujejo primerne postopke.

2.   Pristojni organ države članice obvesti poveljnika ro-ro potniške ladje ali visokohitrostnega potniškega plovila, za katerega velja odločitev o prepovedi izplutja, o pravici do pritožbe in postopkih, ki se uporabljajo. Kadar je odločitev o prepovedi izplutja na podlagi pritožbe razveljavljena ali spremenjena, države članice zagotovijo, da se inšpekcijska zbirka podatkov iz člena 10 nemudoma ustrezno posodobi.

Člen 9

Stroški

1.   Kadar se z inšpekcijskimi pregledi iz členov 3 in 5 potrdijo ali odkrijejo pomanjkljivosti, ki so razlog za odločitev o prepovedi izplutja, vse stroške v zvezi z inšpekcijskimi pregledi krije družba.

2.   Odločitev o prepovedi izplutja se ne prekliče, dokler stroški niso v celoti povrnjeni ali ni dano zadostno jamstvo za povračilo stroškov.

Člen 10

Inšpekcijska zbirka podatkov

1.   Komisija razvije, vzdržuje in posodablja inšpekcijsko zbirko podatkov, s katero so povezane vse države članice in ki vsebuje vse informacije, potrebne za izvajanje sistema inšpekcijskih pregledov iz te direktive. Ta zbirka podatkov temelji na inšpekcijski zbirki podatkov iz člena 24 Direktive 2009/16/ES in ima podobne funkcije kot navedena zbirka podatkov.

2.   Države članice zagotovijo, da se informacije, povezane z inšpekcijskimi pregledi, opravljenimi v skladu s to direktivo, tudi o pomanjkljivostih in odločitvah o prepovedi izplutja, prenesejo v inšpekcijsko zbirko podatkov brez odlašanja, kakor hitro je izdelano poročilo o inšpekcijskem pregledu ali preklicana odločitev o prepovedi izplutja. V zvezi s podrobnimi informacijami se smiselno uporabljajo določbe Priloge XIII k Direktivi 2009/16/ES.

3.   Države članice zagotovijo, da se informacije, prenesene v inšpekcijsko zbirko podatkov, potrdijo za namene objave v 72 urah.

4.   Komisija zagotovi, da je na podlagi inšpekcijskih podatkov, ki jih zagotovijo države članice, v inšpekcijski zbirki podatkov mogoč priklic katerih koli relevantnih podatkov v zvezi z izvajanjem te direktive.

5.   Države članice imajo dostop do vseh informacij, shranjenih v inšpekcijski zbirki podatkov, ki so relevantne za izvajanje sistema inšpekcijskih pregledov iz te direktive in Direktive 2009/16/ES.

Člen 11

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 12

Postopek spreminjanja

1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 13, s katerimi se spremenijo priloge k tej direktivi, da bi se upošteval razvoj na mednarodni ravni, zlasti v okviru IMO, in da bi se na podlagi pridobljenih izkušenj izboljšale tehnične specifikacije iz prilog.

2.   V izjemnih okoliščinah, kadar je to ustrezno utemeljeno na podlagi primerne analize, ki jo opravi Komisija, ter da bi preprečili hudo in nesprejemljivo grožnjo za pomorsko varnost, zdravje, življenjske ali delovne razmere na krovu ladje ali morsko okolje oziroma preprečili nezdružljivost s pomorsko zakonodajo Unije, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 13, s katerimi se spremeni ta direktiva, da se sprememba mednarodnih instrumentov iz člena 2 za namene te direktive ne bi uporabljala.

Ti delegirani akti se sprejmejo vsaj tri mesece pred iztekom roka, ki je mednarodno določen za tihi pristanek na zadevno spremembo, ali predvidenim datumom začetka veljavnosti take spremembe. V obdobju pred začetkom veljavnosti takega delegiranega akta se države članice vzdržijo pobud za vključitev spremembe v nacionalno zakonodajo ali uporabo spremembe v zadevnem mednarodnem instrumentu.

Člen 13

Izvajanje prenosa pooblastil

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 12 je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 12 se prenese na Komisijo za obdobje sedmih let od 20. decembra 2017. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem sedemletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 12 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 12, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 14

Spremembe Direktive 2009/16/ES

Direktiva 2009/16/ES se spremeni:

| (1) | v členu 2 se vstavijo naslednje točke:






  „25. | „ro-ro potniška ladja“ pomeni ladjo z možnostjo vkrcanja in izkrcanja cestnih ali železniških vozil ter prevoza več kot 12 potnikov; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 2 se vstavijo naslednje točke:

„25.

„ro-ro potniška ladja“ pomeni ladjo z možnostjo vkrcanja in izkrcanja cestnih ali železniških vozil ter prevoza več kot 12 potnikov;

| 26. | „visokohitrostno potniško plovilo“ pomeni plovilo, kakor je opredeljeno v pravilu 1 poglavja X SOLAS 74, ki prevaža več kot 12 potnikov; |
| --- | --- |

26.

„visokohitrostno potniško plovilo“ pomeni plovilo, kakor je opredeljeno v pravilu 1 poglavja X SOLAS 74, ki prevaža več kot 12 potnikov;

| 27. | „linijski prevoz“ pomeni zaporedje plovb ro-ro potniških ladij ali visokohitrostnih potniških plovil med dvema ali več istimi pristanišči ali zaporedje potovanj iz istega pristanišča ali vanj brez vmesnih postankov bodisi:






  (i) | po objavljenem voznem redu ali |
| --- | --- | --- |

27.

„linijski prevoz“ pomeni zaporedje plovb ro-ro potniških ladij ali visokohitrostnih potniških plovil med dvema ali več istimi pristanišči ali zaporedje potovanj iz istega pristanišča ali vanj brez vmesnih postankov bodisi:

(i)

po objavljenem voznem redu ali

| (ii) | tako redno ali pogosto, da tvorijo prepoznavno sistematično zaporedje;“; |
| --- | --- |

(ii)

tako redno ali pogosto, da tvorijo prepoznavno sistematično zaporedje;“;

| (2) | v členu 3(1) se doda naslednjih pododstavek:
  „Ta direktiva se uporablja tudi za inšpekcijske preglede ro-ro potniških ladij in visokohitrostnih potniških plovil, ki se opravijo zunaj pristanišča ali stran od sidrišča med linijskim prevozom v skladu s členom 14a.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 3(1) se doda naslednjih pododstavek:

„Ta direktiva se uporablja tudi za inšpekcijske preglede ro-ro potniških ladij in visokohitrostnih potniških plovil, ki se opravijo zunaj pristanišča ali stran od sidrišča med linijskim prevozom v skladu s členom 14a.“;

| (3) | v členu 13 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „Države članice zagotovijo, da se na ladjah, izbranih za inšpekcijski pregled v skladu s členom 12 ali členom 14a, opravi začetni ali podrobnejši inšpekcijski pregled, kakor sledi:“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 13 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Države članice zagotovijo, da se na ladjah, izbranih za inšpekcijski pregled v skladu s členom 12 ali členom 14a, opravi začetni ali podrobnejši inšpekcijski pregled, kakor sledi:“;

| (4) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 14a
  Inšpekcijski pregledi ro-ro potniških ladij in visokohitrostnih potniških plovil, ki opravljajo linijske prevoze

  1.   Ro-ro potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila, ki opravljajo linijske prevoze, so primerni za inšpekcijske preglede v skladu s časovnim okvirom in drugimi zahtevami iz Priloge XVII.


  2.   Države članice pri načrtovanju inšpekcijskih pregledov ro-ro potniške ladje ali visokohitrostnega potniškega plovila ustrezno upoštevajo načrt opravljanja prevozov in vzdrževanja ro-ro potniške ladje ali visokohitrostnega potniškega plovila.


  3.   Kadar je ro-ro potniška ladja ali visokohitrostno potniško plovilo predmet inšpekcijskega pregleda v skladu s Prilogo XVII, se tak inšpekcijski pregled zabeleži v inšpekcijsko zbirko podatkov ter upošteva za namene členov 10, 11 in 12 in pri izračunu izpolnjevanja obveznosti posamezne države članice glede izvajanja inšpekcijskih pregledov. Vključi se v skupno število letnih inšpekcijskih pregledov, ki jih opravi posamezna država članica v skladu s členom 5.


  4.   Člen 9(1), člen 11(a) in člen 14 se ne uporabljajo za ro-ro potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila na linijskih prevozih, ki so inšpekcijsko pregledana v skladu s tem členom.


  5.   Pristojni organ zagotovi, da so ro-ro potniške ladje ali visokohitrostna potniška plovila, ki so predmet dodatnega inšpekcijskega pregleda v skladu s členom 11(b), izbrana za inšpekcijski pregled v skladu z delom II 3A(c) in 3B(c) Priloge I. Inšpekcijski pregledi, opravljeni v skladu s tem odstavkom, ne vplivajo na časovni razmik med inšpekcijskimi pregledi, ki je določen v odstavku 2 Priloge XVII.


  6.   Inšpektor pristojnega organa države pristanišča lahko privoli, da ga med inšpekcijskim pregledom ro-ro potniške ladje ali visokohitrostnega potniškega plovila kot opazovalec spremlja inšpektor države pristanišča druge države članice. Kadar je zastava plovila enaka zastavi države članice, država pristanišča na prošnjo povabi predstavnika države zastave, da kot opazovalec spremlja inšpektorja.“; |
| --- | --- |

(4)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 14a

Inšpekcijski pregledi ro-ro potniških ladij in visokohitrostnih potniških plovil, ki opravljajo linijske prevoze

1.   Ro-ro potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila, ki opravljajo linijske prevoze, so primerni za inšpekcijske preglede v skladu s časovnim okvirom in drugimi zahtevami iz Priloge XVII.

2.   Države članice pri načrtovanju inšpekcijskih pregledov ro-ro potniške ladje ali visokohitrostnega potniškega plovila ustrezno upoštevajo načrt opravljanja prevozov in vzdrževanja ro-ro potniške ladje ali visokohitrostnega potniškega plovila.

3.   Kadar je ro-ro potniška ladja ali visokohitrostno potniško plovilo predmet inšpekcijskega pregleda v skladu s Prilogo XVII, se tak inšpekcijski pregled zabeleži v inšpekcijsko zbirko podatkov ter upošteva za namene členov 10, 11 in 12 in pri izračunu izpolnjevanja obveznosti posamezne države članice glede izvajanja inšpekcijskih pregledov. Vključi se v skupno število letnih inšpekcijskih pregledov, ki jih opravi posamezna država članica v skladu s členom 5.

4.   Člen 9(1), člen 11(a) in člen 14 se ne uporabljajo za ro-ro potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila na linijskih prevozih, ki so inšpekcijsko pregledana v skladu s tem členom.

5.   Pristojni organ zagotovi, da so ro-ro potniške ladje ali visokohitrostna potniška plovila, ki so predmet dodatnega inšpekcijskega pregleda v skladu s členom 11(b), izbrana za inšpekcijski pregled v skladu z delom II 3A(c) in 3B(c) Priloge I. Inšpekcijski pregledi, opravljeni v skladu s tem odstavkom, ne vplivajo na časovni razmik med inšpekcijskimi pregledi, ki je določen v odstavku 2 Priloge XVII.

6.   Inšpektor pristojnega organa države pristanišča lahko privoli, da ga med inšpekcijskim pregledom ro-ro potniške ladje ali visokohitrostnega potniškega plovila kot opazovalec spremlja inšpektor države pristanišča druge države članice. Kadar je zastava plovila enaka zastavi države članice, država pristanišča na prošnjo povabi predstavnika države zastave, da kot opazovalec spremlja inšpektorja.“;

| (5) | v členu 15 se črta odstavek 3; |
| --- | --- |

(5)

v členu 15 se črta odstavek 3;

| (6) | v členu 16 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Država članica zavrne dostop do svojih pristanišč in sidrišč vsaki ladji, ki:






  — | pluje pod zastavo države, ki je zaradi števila zadržanj uvrščena na črni seznam, sprejet v skladu s Pariškim MOU na podlagi informacij iz inšpekcijske zbirke podatkov in vsako leto objavljen s strani Komisije, in ki je bila zadržana več kot dvakrat v zadnjih 36 mesecih v pristanišču ali sidrišču države članice ali države pogodbenice Pariškega MOU, ali |
| --- | --- | --- |

(6)

v členu 16 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Država članica zavrne dostop do svojih pristanišč in sidrišč vsaki ladji, ki:

—

pluje pod zastavo države, ki je zaradi števila zadržanj uvrščena na črni seznam, sprejet v skladu s Pariškim MOU na podlagi informacij iz inšpekcijske zbirke podatkov in vsako leto objavljen s strani Komisije, in ki je bila zadržana več kot dvakrat v zadnjih 36 mesecih v pristanišču ali sidrišču države članice ali države pogodbenice Pariškega MOU, ali

| — | pluje pod zastavo države, ki je zaradi števila zadržanj uvrščena na sivi seznam, sprejet v skladu s Pariškim MOU na podlagi informacij iz inšpekcijske zbirke podatkov in vsako leto objavljen s strani Komisije, in ki je bila zadržana več kot dvakrat v zadnjih 24 mesecih v pristanišču ali sidrišču države članice ali države pogodbenice Pariškega MOU. |
| --- | --- |

—

pluje pod zastavo države, ki je zaradi števila zadržanj uvrščena na sivi seznam, sprejet v skladu s Pariškim MOU na podlagi informacij iz inšpekcijske zbirke podatkov in vsako leto objavljen s strani Komisije, in ki je bila zadržana več kot dvakrat v zadnjih 24 mesecih v pristanišču ali sidrišču države članice ali države pogodbenice Pariškega MOU.

Prvi pododstavek se ne uporablja za okoliščine, opisane v členu 21(6).

Zavrnitev dostopa se izvrši takoj, ko ladja zapusti pristanišče ali sidrišče, v katerem je bila tretjič zadržana in kjer je bila izdana odločitev o zavrnitvi dostopa.“;

| (7) | doda se naslednja priloga:


  „PRILOGA XVII
  Inšpekcijski pregledi ro-ro potniških ladij in visokohitrostnih potniških plovil, ki opravljajo linijske prevoze








  1.1 | Države članice pred začetkom opravljanja linijskih prevozov z ro-ro potniško ladjo ali visokohitrostnim potniškim plovilom, zajetih v tej direktivi, opravijo inšpekcijski pregled v skladu s členom 3(1) Direktive (EU) 2017/2110 (*1) za zagotovitev, da ro-ro potniška ladja ali visokohitrostno potniško plovilo izpolnjuje potrebne zahteve za varno opravljanje linijskih prevozov. |
| --- | --- | --- |

(7)

doda se naslednja priloga:

„PRILOGA XVII

Inšpekcijski pregledi ro-ro potniških ladij in visokohitrostnih potniških plovil, ki opravljajo linijske prevoze

1.1

| 1.2 | Kadar naj bi ro-ro potniška ladja ali visokohitrostno potniško plovilo opravljalo druge linijske prevoze, zadevna država članica lahko upošteva inšpekcijske preglede, ki jih je na zadevni ro-ro potniški ladji ali visokohitrostnem potniškem plovilu opravila druga država članica v zadnjih osmih mesecih v zvezi z opravljanjem drugih linijskih prevozov, zajetih v tej direktivi, pod pogojem, da se je država članica v vsakem primeru prepričala, da so prejšnji inšpekcijski pregledi relevantni za nove pogoje opravljanja prevozov in da so bile med temi inšpekcijskimi pregledi izpolnjene zahteve za varno opravljanje linijskih prevozov. Inšpekcijskih pregledov iz točke 1.1 ni treba izvesti pred začetkom opravljanja novih linijskih prevozov z ro-ro potniško ladjo ali visokohitrostnim potniškim plovilom. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kadar je zaradi nepredvidenih okoliščin nujno potrebna hitra zamenjava ro-ro potniške ladje ali visokohitrostnega potniškega plovila, da se zagotovi nadaljnje opravljanje prevozov, točka 1.2 pa se ne uporablja, lahko država članica potniški ladji ali plovili dovoli začetek opravljanja prevozov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | vizualni pregled in preverjanje listin ne kažeta, da ro-ro potniška ladja ali visokohitrostno potniško plovilo ne izpolnjuje potrebnih zahtev za varno opravljanje prevozov, ter |
| --- | --- | --- |

1.3

(a)

vizualni pregled in preverjanje listin ne kažeta, da ro-ro potniška ladja ali visokohitrostno potniško plovilo ne izpolnjuje potrebnih zahtev za varno opravljanje prevozov, ter

| (b) | država članica v enem mesecu zaključi inšpekcijski pregled iz člena 3(1) Direktive (EU) 2017/2110. |
| --- | --- |

(b)

država članica v enem mesecu zaključi inšpekcijski pregled iz člena 3(1) Direktive (EU) 2017/2110.

| 2. | Države članice enkrat na leto, vendar ne prej kot štiri mesece in ne pozneje kot osem mesecev po zadnjem inšpekcijskem pregledu, opravijo:






  (a) | inšpekcijski pregled, vključno z zahtevami iz Priloge II k Direktivi (EU) 2017/2110 in iz Uredbe Komisije (EU) št. 428/2010 (*2), kot je ustrezno, ter |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

inšpekcijski pregled, vključno z zahtevami iz Priloge II k Direktivi (EU) 2017/2110 in iz Uredbe Komisije (EU) št. 428/2010 (*2), kot je ustrezno, ter

| (b) | inšpekcijski pregled med linijskim prevozom. Ta inšpekcijski pregled zajema postavke iz Priloge III k Direktivi (EU) 2017/2110 in število postavk iz prilog I in II k Direktivi (EU) 2017/2110, ki glede na strokovno presojo inšpektorja zadostuje za zagotovitev, da ro-ro potniška ladja ali visokohitrostno potniško plovilo še vedno izpolnjuje vse potrebne zahteve za varno opravljanje prevozov. |
| --- | --- |

(b)

inšpekcijski pregled med linijskim prevozom. Ta inšpekcijski pregled zajema postavke iz Priloge III k Direktivi (EU) 2017/2110 in število postavk iz prilog I in II k Direktivi (EU) 2017/2110, ki glede na strokovno presojo inšpektorja zadostuje za zagotovitev, da ro-ro potniška ladja ali visokohitrostno potniško plovilo še vedno izpolnjuje vse potrebne zahteve za varno opravljanje prevozov.

| 3. | Kadar ro-ro potniška ladja ali visokohitrostno potniško plovilo ni bilo pregledano v skladu s točko 2, se ro-ro potniška ladja ali visokohitrostno potniško plovilo obravnava kot ladja iz prednostne skupine I. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Inšpekcijski pregled v skladu s točko 1.1. velja za inšpekcijski pregled za namene točke 2(a) te priloge. |
| --- | --- |

4.

(*1)  Direktiva (EU) 2017/2110 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o sistemu inšpekcijskih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro potniškimi ladjami in visokohitrostnimi potniškimi plovili ter spremembi Direktive 2009/16/ES ter razveljavitvi Direktive Sveta 1999/35/ES (UL L 315, 30.11.2017. str. 61)."

*1

(*2)  Uredba Komisije (EU) št. 428/2010 z dne 20. maja 2010 o izvajanju člena 14 Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z razširjenimi inšpekcijskimi pregledi ladij (UL L 125, 21.5.2010, str. 2)."

*2

Člen 15

Razveljavitev

Direktiva 1999/35/ES se razveljavi.

Sklicevanje na razveljavljeno direktivo se šteje kot sklicevanje na to direktivo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge IV.

Člen 16

Pregled

Komisija oceni izvajanje te direktive ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži rezultate ocene do 21. decembra 2026.

Člen 17

Prenos

1.   Države članice do 21. decembra 2019 sprejmejo in objavijo predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice te predpise uporabljajo od 21. decembra 2019.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedilo temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 19

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 15. novembra 2017

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

M. MAASIKAS

---

(1)  
  UL C 34, 2.2.2017, str. 176.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 23. oktobra 2017.

2

(3)  Direktiva 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča (UL L 131, 28.5.2009, str. 57).

3

(4)  Direktiva Sveta 1999/35/ES z dne 29. aprila 1999 o sistemu obveznih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro trajekti in visokohitrostnimi potniškimi plovili (UL L 138, 1.6.1999, str. 1).

4

(5)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

5

(6)  Direktiva 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (UL L 163, 25.6.2009, str. 1).

6

---

PRILOGA I

POSEBNE ZAHTEVE ZA PLOVILA, KI OPRAVLJAJO LINIJSKE PREVOZE

(kot so navedene v členih 3 in 5)

Preveri se naslednje:

| 1. | da ima poveljnik pred izplutjem ro-ro potniške ladje ali visokohitrostnega potniškega plovila ustrezne informacije o razpoložljivosti kopenskih navigacijskih sistemov za vodenje plovbe in drugih informacijskih sistemov za pomoč pri varni plovbi ter da uporablja navigacijske sisteme za vodenje plovbe in informacijske sisteme, ki so jih vzpostavile države članice; |
| --- | --- |

1.

da ima poveljnik pred izplutjem ro-ro potniške ladje ali visokohitrostnega potniškega plovila ustrezne informacije o razpoložljivosti kopenskih navigacijskih sistemov za vodenje plovbe in drugih informacijskih sistemov za pomoč pri varni plovbi ter da uporablja navigacijske sisteme za vodenje plovbe in informacijske sisteme, ki so jih vzpostavile države članice;

| 2. | da se uporabljajo ustrezne določbe odstavkov 2 do 6 Okrožnice MSC 699 z dne 17. julija 1995 o spremenjenih smernicah v zvezi z varnostnimi navodili za potnike; |
| --- | --- |

2.

da se uporabljajo ustrezne določbe odstavkov 2 do 6 Okrožnice MSC 699 z dne 17. julija 1995 o spremenjenih smernicah v zvezi z varnostnimi navodili za potnike;

| 3. | da je na lahko dostopnem mestu obešena tabla o delovnem času na ladji, ki navaja:






  (a) | razpored dela na morju in v pristanišču ter |
| --- | --- | --- |

3.

da je na lahko dostopnem mestu obešena tabla o delovnem času na ladji, ki navaja:

(a)

razpored dela na morju in v pristanišču ter

| (b) | največje število delovnih ur ali najmanjše število ur počitka za osebje, ki opravlja ladijsko stražarjenje; |
| --- | --- |

(b)

največje število delovnih ur ali najmanjše število ur počitka za osebje, ki opravlja ladijsko stražarjenje;

| 4. | da poveljnik ladje ni oviran pri sprejemanju odločitev, ki so po njegovi strokovni presoji potrebne za varno plovbo in opravljanje prevozov, zlasti v slabem vremenu in na razburkanem morju; |
| --- | --- |

4.

da poveljnik ladje ni oviran pri sprejemanju odločitev, ki so po njegovi strokovni presoji potrebne za varno plovbo in opravljanje prevozov, zlasti v slabem vremenu in na razburkanem morju;

| 5. | da poveljnik ladje vodi evidenco plovnih dejavnosti in dogodkov, pomembnih za varnost plovbe; |
| --- | --- |

5.

da poveljnik ladje vodi evidenco plovnih dejavnosti in dogodkov, pomembnih za varnost plovbe;

| 6. | da se o vsaki poškodbi ali trajnem preoblikovanju na oklepnih vratih in pripadajoči zunanji oplati, ki bi lahko vplivala na varnost ro-ro potniške ladje ali visokohitrostnega potniškega plovila, in o vsaki pomanjkljivosti v varnostnih sistemih takšnih vrat nemudoma poroča upravi države zastave in državi pristanišča, ter da se nemudoma popravijo tako, da ti to ocenita kot zadovoljivo; |
| --- | --- |

6.

da se o vsaki poškodbi ali trajnem preoblikovanju na oklepnih vratih in pripadajoči zunanji oplati, ki bi lahko vplivala na varnost ro-ro potniške ladje ali visokohitrostnega potniškega plovila, in o vsaki pomanjkljivosti v varnostnih sistemih takšnih vrat nemudoma poroča upravi države zastave in državi pristanišča, ter da se nemudoma popravijo tako, da ti to ocenita kot zadovoljivo;

| 7. | da je pred izplutjem ro-ro potniške ladje ali visokohitrostnega potniškega plovila na voljo posodobljen načrt potovanja in da se pri pripravi načrta potovanja v celoti upoštevajo smernice iz Resolucije Skupščine IMO A.893(21) z dne 25. novembra 1999 o smernicah za načrtovanje potovanja; |
| --- | --- |

7.

da je pred izplutjem ro-ro potniške ladje ali visokohitrostnega potniškega plovila na voljo posodobljen načrt potovanja in da se pri pripravi načrta potovanja v celoti upoštevajo smernice iz Resolucije Skupščine IMO A.893(21) z dne 25. novembra 1999 o smernicah za načrtovanje potovanja;

| 8. | da so potniki seznanjeni s splošnimi informacijami o storitvah in pomoči za starejše in invalidne osebe ter da so take informacije na voljo v obliki, primerni tudi za slabovidne. |
| --- | --- |

8.

da so potniki seznanjeni s splošnimi informacijami o storitvah in pomoči za starejše in invalidne osebe ter da so take informacije na voljo v obliki, primerni tudi za slabovidne.

---

PRILOGA II

POSTOPKI ZA INŠPEKCIJSKE PREGLEDE

(kot so navedeni v členih 3 in 5)

| 1. | Z inšpekcijskimi pregledi se zagotovi izpolnjevanje predpisanih zahtev, ki jih določi država zastave ali se določijo v njenem imenu, zlasti glede konstrukcije, pregrajevanja in stabilnosti, strojev in električnih napeljav, natovarjanja in stabilnosti, požarne varnosti, največjega števila potnikov, opreme za reševanje, prevoza nevarnega blaga, radijske zveze in navigacije. V ta namen inšpekcijski pregledi vključujejo:






  — | zagon zasilnega generatorja električne energije; |
| --- | --- | --- |

1.

—

zagon zasilnega generatorja električne energije;

| — | inšpekcijski pregled zasilne razsvetljave; |
| --- | --- |

—

inšpekcijski pregled zasilne razsvetljave;

| — | inšpekcijski pregled zasilnega vira električne energije za radijske naprave; |
| --- | --- |

—

inšpekcijski pregled zasilnega vira električne energije za radijske naprave;

| — | preskus sistema za obveščanje potnikov; |
| --- | --- |

—

preskus sistema za obveščanje potnikov;

| — | protipožarne vaje, vključno s prikazom usposobljenosti za uporabo gasilske opreme; |
| --- | --- |

—

protipožarne vaje, vključno s prikazom usposobljenosti za uporabo gasilske opreme;

| — | delovanje zasilne požarne črpalke z dvema gasilskima cevema, povezanima z glavnim požarnim vodom; |
| --- | --- |

—

delovanje zasilne požarne črpalke z dvema gasilskima cevema, povezanima z glavnim požarnim vodom;

| — | preskus naprav za daljinsko ustavljanje dovoda goriva v kotle, glavne in pomožne motorje ter za prezračevalne naprave; |
| --- | --- |

—

preskus naprav za daljinsko ustavljanje dovoda goriva v kotle, glavne in pomožne motorje ter za prezračevalne naprave;

| — | preskus daljinskega upravljanja in upravljanja na mestu za zapiranje protipožarnih zapiral; |
| --- | --- |

—

preskus daljinskega upravljanja in upravljanja na mestu za zapiranje protipožarnih zapiral;

| — | preskus sistemov za odkrivanje požara in alarmnih sistemov; |
| --- | --- |

—

preskus sistemov za odkrivanje požara in alarmnih sistemov;

| — | preskus pravilnega zapiranja požarnih vrat; |
| --- | --- |

—

preskus pravilnega zapiranja požarnih vrat;

| — | delovanje drenažnih črpalk; |
| --- | --- |

—

delovanje drenažnih črpalk;

| — | zapiranje za vodo neprepustnih vrat; na mestu in z daljinskim upravljanjem; |
| --- | --- |

—

zapiranje za vodo neprepustnih vrat; na mestu in z daljinskim upravljanjem;

| — | prikaz, da so ključni člani posadke seznanjeni z načrtom ukrepov ob poškodbah; |
| --- | --- |

—

prikaz, da so ključni člani posadke seznanjeni z načrtom ukrepov ob poškodbah;

| — | spuščanje vsaj enega čolna za reševanje in enega rešilnega čolna v vodo, zagon in preskus pogonskega in krmilnega sistema ter dviganje iz vode in namestitev na njihovo mesto na ladji; |
| --- | --- |

—

spuščanje vsaj enega čolna za reševanje in enega rešilnega čolna v vodo, zagon in preskus pogonskega in krmilnega sistema ter dviganje iz vode in namestitev na njihovo mesto na ladji;

| — | preverjanje, ali se vsi rešilni čolni in čolni za reševanje ujemajo s popisom inventarja; |
| --- | --- |

—

preverjanje, ali se vsi rešilni čolni in čolni za reševanje ujemajo s popisom inventarja;

| — | preskus glavnih in pomožnih krmilnih naprav na ladji ali plovilu. |
| --- | --- |

—

preskus glavnih in pomožnih krmilnih naprav na ladji ali plovilu.

| 2. | Inšpekcijski pregledi so osredotočeni na seznanjenost posadke z varnostnimi postopki, postopki v primeru izrednih razmer, vzdrževanjem, delovno prakso, varnostjo potnikov, postopki na mostu ter delovanjem v zvezi s tovorom in vozili ter učinkovitost posadke pri njihovi uporabi. Pri pomorščakih se preveri njihovo razumevanje skupnega delovnega jezika in po potrebi njihova zmožnost dajanja ukazov in navodil ter poročanja v jeziku, navedenem v ladijskem dnevniku. Preverijo se listine, ki dokazujejo, da so člani posadke uspešno opravili poseben program usposabljanja, zlasti na področjih:






  — | obvladovanja množic; |
| --- | --- | --- |

2.

—

obvladovanja množic;

| — | seznanjanja s sistemom; |
| --- | --- |

—

seznanjanja s sistemom;

| — | varnosti za osebje, ki skrbi za varnost potnikov v potniških prostorih, zlasti starejših in invalidnih oseb v sili, ter |
| --- | --- |

—

varnosti za osebje, ki skrbi za varnost potnikov v potniških prostorih, zlasti starejših in invalidnih oseb v sili, ter

| — | obvladovanja kriznih razmer in človeškega vedenja. |
| --- | --- |

—

obvladovanja kriznih razmer in človeškega vedenja.

Inšpekcijski pregled vključuje oceno, ali delovni urnik povzroča čezmerno izčrpanost, zlasti osebja, ki opravlja ladijsko stražarjenje.

| 3. | Spričevala o usposobljenosti članov posadke, ki delajo na plovilih, ki spadajo na področje uporabe te direktive, morajo biti skladna z določbami Direktive 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1). |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Direktiva 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (UL L 323, 3.12.2008, str. 33).

---

PRILOGA III

POSTOPKI ZA IZVAJANJE INŠPEKCIJSKIH PREGLEDOV MED LINIJSKIM PREVOZOM

(kot so navedeni v členu 5)

Pri izvajanju inšpekcijskih pregledov med linijskim prevozom se preveri naslednje:

| 1. | Podatki o potnikih
  Da število potnikov, dovoljeno za ro-ro potniško ladjo ali visokohitrostno potniško plovilo (v nadaljnjem besedilu: ladja), ni preseženo in da je registracija informacij o potnikih skladna z Direktivo Sveta 98/41/ES (1). Kako poteka poročanje poveljniku ladje o skupnem številu potnikov, po potrebi pa tudi, kako so potniki na potovanju v obe smeri brez vmesnega izkrcanja vključeni v skupno število potnikov za povratno potovanje. |
| --- | --- |

1.

Podatki o potnikih

Da število potnikov, dovoljeno za ro-ro potniško ladjo ali visokohitrostno potniško plovilo (v nadaljnjem besedilu: ladja), ni preseženo in da je registracija informacij o potnikih skladna z Direktivo Sveta 98/41/ES (1). Kako poteka poročanje poveljniku ladje o skupnem številu potnikov, po potrebi pa tudi, kako so potniki na potovanju v obe smeri brez vmesnega izkrcanja vključeni v skupno število potnikov za povratno potovanje.

| 2. | Podatki o natovorjenosti in stabilnosti
  Ali, če je primerno, so na ladji nameščene zanesljive naprave za merjenje ugreza in ali se uporabljajo. Ali so sprejeti ukrepi, ki zagotavljajo, da ladja ni preobremenjena in da ustrezna pregradna tovorna črta ni potopljena. Ali je ocena natovorjenosti in stabilnosti izvedena po predpisih. Ali so tovorna vozila in drug tovor po potrebi stehtani, podatki pa predani ladji za ocenjevanje natovorjenosti in stabilnosti. Ali so načrti ukrepov ob poškodbah stalno izobešeni in ali so priročniki s podatki o ukrepih ob poškodbah na voljo ladijskim častnikom. |
| --- | --- |

2.

Podatki o natovorjenosti in stabilnosti

Ali, če je primerno, so na ladji nameščene zanesljive naprave za merjenje ugreza in ali se uporabljajo. Ali so sprejeti ukrepi, ki zagotavljajo, da ladja ni preobremenjena in da ustrezna pregradna tovorna črta ni potopljena. Ali je ocena natovorjenosti in stabilnosti izvedena po predpisih. Ali so tovorna vozila in drug tovor po potrebi stehtani, podatki pa predani ladji za ocenjevanje natovorjenosti in stabilnosti. Ali so načrti ukrepov ob poškodbah stalno izobešeni in ali so priročniki s podatki o ukrepih ob poškodbah na voljo ladijskim častnikom.

| 3. | Primernost za plovbo
  Ali je bil upoštevan postopek, s katerim se zagotovi primernost ladje za plovbo pred njenim izplutjem, vključno s postopkom poročanja, ki potrdi, da so vsa proti vodi in vremenu odporna ali za vodo neprepustna vrata v oklepu zaprta. Ali so vsa vrata krova za vozila zaprta pred izplutjem ladje ali ostanejo odprta le toliko časa, da se lahko zapre ščitnik na premcu, postopek zapiranja vrat na premcu, krmi in bočnih vrat ter ali so nameščene signalne luči in televizijski nadzor njihovega delovanja na poveljniškem mostu. Ugotoviti bi bilo treba morebitne težave pri delovanju signalnih luči, zlasti stikal na vratih, in poročati o njih. |
| --- | --- |

3.

Primernost za plovbo

Ali je bil upoštevan postopek, s katerim se zagotovi primernost ladje za plovbo pred njenim izplutjem, vključno s postopkom poročanja, ki potrdi, da so vsa proti vodi in vremenu odporna ali za vodo neprepustna vrata v oklepu zaprta. Ali so vsa vrata krova za vozila zaprta pred izplutjem ladje ali ostanejo odprta le toliko časa, da se lahko zapre ščitnik na premcu, postopek zapiranja vrat na premcu, krmi in bočnih vrat ter ali so nameščene signalne luči in televizijski nadzor njihovega delovanja na poveljniškem mostu. Ugotoviti bi bilo treba morebitne težave pri delovanju signalnih luči, zlasti stikal na vratih, in poročati o njih.

| 4. | Varnostna sporočila
  Ali sta zagotovljeni oblika rutinskih varnostnih sporočil ter namestitev navodil in smernic o postopkih v sili v ustreznem jeziku ali jezikih. Ali se rutinska varnostna sporočila objavijo ob začetku potovanja in jih je mogoče slišati na vseh javnih mestih, vključno z odprtimi krovi, do katerih imajo potniki dostop. |
| --- | --- |

4.

Varnostna sporočila

Ali sta zagotovljeni oblika rutinskih varnostnih sporočil ter namestitev navodil in smernic o postopkih v sili v ustreznem jeziku ali jezikih. Ali se rutinska varnostna sporočila objavijo ob začetku potovanja in jih je mogoče slišati na vseh javnih mestih, vključno z odprtimi krovi, do katerih imajo potniki dostop.

| 5. | Vpisi v ladijski dnevnik
  Ali je ladijski dnevnik pregledan za zagotovitev, da se ustvarjajo vpisi o zapiranju vrat na premcu in krmi ter drugih proti vodi in vremenu odpornih vrat, o vajah za pregradna, za vodo neprepustna vrata, preskušanju krmilnih mehanizmov itd. Tudi, ali so navedeni ugrezi, nadvodje in stabilnost ter skupni delovni jezik posadke. |
| --- | --- |

5.

Vpisi v ladijski dnevnik

Ali je ladijski dnevnik pregledan za zagotovitev, da se ustvarjajo vpisi o zapiranju vrat na premcu in krmi ter drugih proti vodi in vremenu odpornih vrat, o vajah za pregradna, za vodo neprepustna vrata, preskušanju krmilnih mehanizmov itd. Tudi, ali so navedeni ugrezi, nadvodje in stabilnost ter skupni delovni jezik posadke.

| 6. | Nevarno blago
  Ali se natovorjeno nevarno ali okolju škodljivo blago prevaža v skladu z ustreznimi predpisi in zlasti, ali je deklaraciji o nevarnem in okolju škodljivem blagu priložen tovorni list ali načrt natovarjanja, iz katerega je razvidna njegova lokacija na ladji, pa tudi, ali je določeni tovor dovoljeno prevažati na potniških ladjah in ali je nevarno in okolju škodljivo blago ustrezno označeno, etiketirano, natovorjeno, pritrjeno in ločeno od drugega tovora.
  Ali so vozila, ki prevažajo nevarno in okolju škodljivo blago, ustrezno označena in pritrjena. Ali je pri prevozu nevarnega in okolju škodljivega blaga na kopnem na voljo izvod ustreznega tovornega lista ali načrta natovarjanja. Ali je poveljnik ladje seznanjen z zahtevami glede sporočanja po Direktivi 2002/59/ES Evropskega parlamenta inSveta (2) in navodili o postopkih v sili, ki jih je treba upoštevati, ter o prvi pomoči ob nesreči z nevarnim blagom ali snovmi, ki onesnažujejo morje. Ali sistem prezračevanja na krovih za vozila deluje ves čas, ali je prezračevanje povečano, kadar motorji vozil delujejo, in ali je na poveljniškem mostu naprava, ki kaže, ali prezračevanje na krovu za vozila deluje. |
| --- | --- |

6.

Nevarno blago

Ali se natovorjeno nevarno ali okolju škodljivo blago prevaža v skladu z ustreznimi predpisi in zlasti, ali je deklaraciji o nevarnem in okolju škodljivem blagu priložen tovorni list ali načrt natovarjanja, iz katerega je razvidna njegova lokacija na ladji, pa tudi, ali je določeni tovor dovoljeno prevažati na potniških ladjah in ali je nevarno in okolju škodljivo blago ustrezno označeno, etiketirano, natovorjeno, pritrjeno in ločeno od drugega tovora.

Ali so vozila, ki prevažajo nevarno in okolju škodljivo blago, ustrezno označena in pritrjena. Ali je pri prevozu nevarnega in okolju škodljivega blaga na kopnem na voljo izvod ustreznega tovornega lista ali načrta natovarjanja. Ali je poveljnik ladje seznanjen z zahtevami glede sporočanja po Direktivi 2002/59/ES Evropskega parlamenta inSveta (2) in navodili o postopkih v sili, ki jih je treba upoštevati, ter o prvi pomoči ob nesreči z nevarnim blagom ali snovmi, ki onesnažujejo morje. Ali sistem prezračevanja na krovih za vozila deluje ves čas, ali je prezračevanje povečano, kadar motorji vozil delujejo, in ali je na poveljniškem mostu naprava, ki kaže, ali prezračevanje na krovu za vozila deluje.

| 7. | Pritrjevanje tovornih vozil
  Kako so tovorna vozila pritrjena, na primer ali so pritrjena v skupinah ali posamezno. Ali je na voljo dovolj oprijemališč, potrebnih za pritrjevanje. Kako je urejeno pritrjevanje tovornih vozil v slabem vremenu ali kadar je slabo vreme napovedano. Kako so pritrjeni morebitni avtobusi in motorna kolesa. Ali je na ladji priročnik o pritrjevanju tovora. |
| --- | --- |

7.

Pritrjevanje tovornih vozil

Kako so tovorna vozila pritrjena, na primer ali so pritrjena v skupinah ali posamezno. Ali je na voljo dovolj oprijemališč, potrebnih za pritrjevanje. Kako je urejeno pritrjevanje tovornih vozil v slabem vremenu ali kadar je slabo vreme napovedano. Kako so pritrjeni morebitni avtobusi in motorna kolesa. Ali je na ladji priročnik o pritrjevanju tovora.

| 8. | Krovi za vozila
  Ali so prostori posebne kategorije in prostori za ro-ro tovor pod stalnim nadzorom obhodnih straž ali TV-nadzornega sistema, tako da je mogoče takoj opaziti premikanje vozil v slabem vremenu in nepooblaščeni vstop potnikov. Ali so protipožarna vrata in vhodi zaprti in ali so izobešena obvestila, ki prepovedujejo vstop potnikom na krove za vozila med plovbo. |
| --- | --- |

8.

Krovi za vozila

Ali so prostori posebne kategorije in prostori za ro-ro tovor pod stalnim nadzorom obhodnih straž ali TV-nadzornega sistema, tako da je mogoče takoj opaziti premikanje vozil v slabem vremenu in nepooblaščeni vstop potnikov. Ali so protipožarna vrata in vhodi zaprti in ali so izobešena obvestila, ki prepovedujejo vstop potnikom na krove za vozila med plovbo.

| 9. | Zapiranje za vodo neprepustnih vrat
  Ali so upoštevani predpisi, določeni v navodilih za delovanje ladje, ki se nanašajo na pregradna, za vodo neprepustna vrata. Ali so bile opravljene vse potrebne praktične vaje. Ali je nadzorni sistem za vrata, neprepustna za vodo, na poveljniškem mostu, kadar je mogoče, nastavljen na „lokalni“ nadzor. Ali so vrata pri omejeni vidljivosti in nevarnosti zaprta. Ali je posadka seznanjena s pravilnim delovanjem vrat in ali pozna nevarnosti zlorabe. |
| --- | --- |

9.

Zapiranje za vodo neprepustnih vrat

Ali so upoštevani predpisi, določeni v navodilih za delovanje ladje, ki se nanašajo na pregradna, za vodo neprepustna vrata. Ali so bile opravljene vse potrebne praktične vaje. Ali je nadzorni sistem za vrata, neprepustna za vodo, na poveljniškem mostu, kadar je mogoče, nastavljen na „lokalni“ nadzor. Ali so vrata pri omejeni vidljivosti in nevarnosti zaprta. Ali je posadka seznanjena s pravilnim delovanjem vrat in ali pozna nevarnosti zlorabe.

| 10. | Požarne obhodne straže
  Ali se izvajajo učinkovite obhodne straže za takojšnjo odkritje morebitnega izbruha požara. Te bi morale vključevati prostore posebne kategorije, v katerih ni nameščenega stalnega sistema za odkrivanje požara in alarmnega sistema. Te prostore se lahko nadzira, kot je navedeno v točki 8. |
| --- | --- |

10.

Požarne obhodne straže

Ali se izvajajo učinkovite obhodne straže za takojšnjo odkritje morebitnega izbruha požara. Te bi morale vključevati prostore posebne kategorije, v katerih ni nameščenega stalnega sistema za odkrivanje požara in alarmnega sistema. Te prostore se lahko nadzira, kot je navedeno v točki 8.

| 11. | Sporazumevanje v sili
  Ali je v skladu s seznamom določenih dovolj članov posadke za pomoč potnikom v sili, ali jih je mogoče takoj prepoznati in ali se lahko v sili sporazumevajo s potniki, ob upoštevanju primerne in ustrezne kombinacije naslednjih dejavnikov:






  (a) | jezik ali jeziki pretežnih nacionalnosti potnikov na določenem potovanju; |
| --- | --- | --- |

11.

Sporazumevanje v sili

Ali je v skladu s seznamom določenih dovolj članov posadke za pomoč potnikom v sili, ali jih je mogoče takoj prepoznati in ali se lahko v sili sporazumevajo s potniki, ob upoštevanju primerne in ustrezne kombinacije naslednjih dejavnikov:

(a)

jezik ali jeziki pretežnih nacionalnosti potnikov na določenem potovanju;

| (b) | verjetnost, da bo zmožnost uporabljanja osnovnega besednega zaklada angleškega jezika za osnovna navodila temu osebju omogočala komunikacijo s potniki, ki potrebujejo pomoč, če potniki in posadka ne govorijo skupnega jezika; |
| --- | --- |

(b)

verjetnost, da bo zmožnost uporabljanja osnovnega besednega zaklada angleškega jezika za osnovna navodila temu osebju omogočala komunikacijo s potniki, ki potrebujejo pomoč, če potniki in posadka ne govorijo skupnega jezika;

| (c) | morebitna potreba po drugačnem načinu sporazumevanja v sili (na primer s predstavitvijo, znaki z roko ali opozarjanjem na lokacijo navodil, zbirnih mest, reševalnih sredstev ali evakuacijskih poti, če ustno sporazumevanje v praksi ni mogoče); |
| --- | --- |

(c)

morebitna potreba po drugačnem načinu sporazumevanja v sili (na primer s predstavitvijo, znaki z roko ali opozarjanjem na lokacijo navodil, zbirnih mest, reševalnih sredstev ali evakuacijskih poti, če ustno sporazumevanje v praksi ni mogoče);

| (d) | ali so bila potnikom zagotovljena popolna navodila o varnosti v njihovem maternem jeziku ali jezikih; |
| --- | --- |

(d)

ali so bila potnikom zagotovljena popolna navodila o varnosti v njihovem maternem jeziku ali jezikih;

| (e) | jeziki, v katerih so lahko objavljena sporočila v sili ali med vajami, da dobijo potniki osnovna navodila in je olajšano delo članov posadke, ki pomagajo potnikom. |
| --- | --- |

(e)

jeziki, v katerih so lahko objavljena sporočila v sili ali med vajami, da dobijo potniki osnovna navodila in je olajšano delo članov posadke, ki pomagajo potnikom.

| 12. | Skupni delovni jezik članov posadke
  Ali je bil določen delovni jezik, ki zagotavlja učinkovito delo posadke v varnostnih zadevah, in ali je ta delovni jezik naveden v ladijskem dnevniku. |
| --- | --- |

12.

Skupni delovni jezik članov posadke

Ali je bil določen delovni jezik, ki zagotavlja učinkovito delo posadke v varnostnih zadevah, in ali je ta delovni jezik naveden v ladijskem dnevniku.

| 13. | Varnostna oprema
  Ali je reševalna in protipožarna oprema, vključno s požarnimi vrati in drugimi elementi za strukturno požarno varnost, ki jo je mogoče brez težav preveriti, dobro vzdrževana. Ali so protipožarni načrti stalno izobešeni in ali so priročniki z enakovrednimi informacijami na voljo ladijskim častnikom. Ali so rešilni jopiči primerno shranjeni in ali je mogoče takoj prepoznati skladišče otroških rešilnih jopičev. Ali natovarjanje vozil ne ovira delovanja protipožarnih sredstev, naprav za izklapljanje v sili, reguliranja drenažnih ventilov itd., ki so lahko na krovih za vozila. |
| --- | --- |

13.

Varnostna oprema

Ali je reševalna in protipožarna oprema, vključno s požarnimi vrati in drugimi elementi za strukturno požarno varnost, ki jo je mogoče brez težav preveriti, dobro vzdrževana. Ali so protipožarni načrti stalno izobešeni in ali so priročniki z enakovrednimi informacijami na voljo ladijskim častnikom. Ali so rešilni jopiči primerno shranjeni in ali je mogoče takoj prepoznati skladišče otroških rešilnih jopičev. Ali natovarjanje vozil ne ovira delovanja protipožarnih sredstev, naprav za izklapljanje v sili, reguliranja drenažnih ventilov itd., ki so lahko na krovih za vozila.

| 14. | Navigacijske in radijske naprave
  Ali navigacijske naprave in naprave za radijsko komunikacijo, vključno s satelitskim radijskim indikatorjem položaja v sili (EPIRB), delujejo. |
| --- | --- |

14.

Navigacijske in radijske naprave

Ali navigacijske naprave in naprave za radijsko komunikacijo, vključno s satelitskim radijskim indikatorjem položaja v sili (EPIRB), delujejo.

| 15. | Dodatna zasilna razsvetljava
  Ali obstaja dodatna zasilna razsvetljava, če tako zahtevajo predpisi, in ali se vodi evidenca o pomanjkljivosti delovanja. |
| --- | --- |

15.

Dodatna zasilna razsvetljava

Ali obstaja dodatna zasilna razsvetljava, če tako zahtevajo predpisi, in ali se vodi evidenca o pomanjkljivosti delovanja.

| 16. | Evakuacijske poti
  Ali so evakuacijske poti, vključno z izhodi v sili, označene v skladu z veljavnimi predpisi in ali so osvetljeni z glavnimi in zasilnimi viri električne energije. Ali so sprejeti ukrepi, ki zagotavljajo, da vozila ne ovirajo izhodov v sili, kadar ti prečkajo krove za vozila. Ali so izhodi, zlasti izhodi iz brezcarinskih prodajaln, za katere je bilo že ugotovljeno, da jih je oviralo odvečno blago, prosti. |
| --- | --- |

16.

Evakuacijske poti

Ali so evakuacijske poti, vključno z izhodi v sili, označene v skladu z veljavnimi predpisi in ali so osvetljeni z glavnimi in zasilnimi viri električne energije. Ali so sprejeti ukrepi, ki zagotavljajo, da vozila ne ovirajo izhodov v sili, kadar ti prečkajo krove za vozila. Ali so izhodi, zlasti izhodi iz brezcarinskih prodajaln, za katere je bilo že ugotovljeno, da jih je oviralo odvečno blago, prosti.

| 17. | Čistoča v strojnici
  Ali se v strojnici vzdržuje čistoča v skladu z vzdrževalnimi postopki. |
| --- | --- |

17.

Čistoča v strojnici

Ali se v strojnici vzdržuje čistoča v skladu z vzdrževalnimi postopki.

| 18. | Odstranjevanje odpadkov
  Ali je ureditev ravnanja z odpadki in njihovega odstranjevanja zadovoljiva. |
| --- | --- |

18.

Odstranjevanje odpadkov

Ali je ureditev ravnanja z odpadki in njihovega odstranjevanja zadovoljiva.

| 19. | Redno vzdrževanje
  Ali imajo vse družbe natančne predpise za redno vzdrževanje vseh z varnostjo povezanih področij, vključno z vrati na premcu in krmi ter z bočnimi vrati in njihovimi sistemi zapiranja, pa tudi za vzdrževanje strojnice in varnostne opreme. Ali imajo načrte za redne preglede vseh postavk za zagotovitev najvišje ravni varnostnih standardov. Ali imajo postopke za evidentiranje pomanjkljivosti in potrjevanje, da so bile slednje ustrezno odpravljene, tako da sta poveljnik ladje in imenovana oseba znotraj vodstva družbe na kopnem seznanjena s pomanjkljivostmi in v določenem roku obveščena o njihovi odpravi. Ali redna preverjanja delovanja sistemov zapiranja notranjih in zunanjih vrat na premcu vključujejo kazalnike, nadzorno opremo in morebitne odtočne ventile v prostorih med ščitnikom na premcu in notranjimi vrati ter zlasti mehanizme za zapiranje in njihove hidravlične sisteme. |
| --- | --- |

19.

Redno vzdrževanje

Ali imajo vse družbe natančne predpise za redno vzdrževanje vseh z varnostjo povezanih področij, vključno z vrati na premcu in krmi ter z bočnimi vrati in njihovimi sistemi zapiranja, pa tudi za vzdrževanje strojnice in varnostne opreme. Ali imajo načrte za redne preglede vseh postavk za zagotovitev najvišje ravni varnostnih standardov. Ali imajo postopke za evidentiranje pomanjkljivosti in potrjevanje, da so bile slednje ustrezno odpravljene, tako da sta poveljnik ladje in imenovana oseba znotraj vodstva družbe na kopnem seznanjena s pomanjkljivostmi in v določenem roku obveščena o njihovi odpravi. Ali redna preverjanja delovanja sistemov zapiranja notranjih in zunanjih vrat na premcu vključujejo kazalnike, nadzorno opremo in morebitne odtočne ventile v prostorih med ščitnikom na premcu in notranjimi vrati ter zlasti mehanizme za zapiranje in njihove hidravlične sisteme.

| 20. | Potovanje
  Med potovanjem je treba preveriti, ali je potnikov preveč, vključno z razpoložljivostjo sedežev, in ali prehodov, stopnišč in zasilnih izhodov ne ovirajo prtljaga in potniki, ki nimajo sedežev. Treba je preveriti, ali so potniki zapustili krov za vozila pred izplutjem ladje ter ali imajo dostop do tega prostora šele tik pred pristajanjem. |
| --- | --- |

20.

Potovanje

Med potovanjem je treba preveriti, ali je potnikov preveč, vključno z razpoložljivostjo sedežev, in ali prehodov, stopnišč in zasilnih izhodov ne ovirajo prtljaga in potniki, ki nimajo sedežev. Treba je preveriti, ali so potniki zapustili krov za vozila pred izplutjem ladje ter ali imajo dostop do tega prostora šele tik pred pristajanjem.

---

(1)  Direktiva Sveta 98/41/ES z dne 18. junija 1998 o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih (UL L 188, 2.7.1998, str. 35).

(2)  Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/75/EGS (UL L 208, 5.8.2002, str. 10).

---

PRILOGA IV

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 1999/35/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1 | — |
| Člen 2, točke (a), (b), (d), (e), (f), (g), (h), (j), (m), (n), (o) in (r) | Člen 2, točke (1), (2), (3), (4), (6), (7), (8), (9), (10), (11) in (12) |
| Člen 2, točke (c), (i), (k), (l), (p), (q), (s) | — |
| Člen 3 | Člen 1 |
| Člen 4 | — |
| Člen 5, točka (1)(a) | Člen 3 |
| Člen 5, točki (1)(b) in (2) | — |
| Člen 6 | Člen 3 |
| Člen 7 | Člen 4 |
| Člen 8(1) | Člen 5(1) |
| Člen 8(2) | Člen 5(3) |
| Člen 8(3) | Člen 9(1) |
| Člen 9 | Člen 6 |
| Člen 10(1)(a), (b) in (c) | Člen 7 |
| Člen 10(1)(d) | — |
| Člen 10(2) | Člen 7 |
| Člen 10(3) | Člen 8 |
| Člen 10(4) | — |
| Člen 11(1), (2), (3), (4), (5), (7) in (8) | — |
| Člen 11(6) | Člen 6(1) |
| Člen 13(1), (2), (4) in (5) | — |
| Člen 13(3) | Člen 6(2) in člen 10 |
| Člen 14 | — |
| Člen 15 | — |
| Člen 16 | — |
| Člen 17 | Člen 12 |
| Člen 18 | Člen 11 |
| Člen 19 | Člen 17 |
| Člen 20 | Člen 16 |
| Člen 21 | Člen 18 |
| Člen 22 | Člen 19 |
| Priloga I | Priloga I |

Direktiva 1999/35/ES

Ta direktiva

Člen 1

—

Člen 2, točke (a), (b), (d), (e), (f), (g), (h), (j), (m), (n), (o) in (r)

Člen 2, točke (1), (2), (3), (4), (6), (7), (8), (9), (10), (11) in (12)

Člen 2, točke (c), (i), (k), (l), (p), (q), (s)

—

Člen 3

Člen 1

Člen 4

—

Člen 5, točka (1)(a)

Člen 3

Člen 5, točki (1)(b) in (2)

—

Člen 6

Člen 3

Člen 7

Člen 4

Člen 8(1)

Člen 5(1)

Člen 8(2)

Člen 5(3)

Člen 8(3)

Člen 9(1)

Člen 9

Člen 6

Člen 10(1)(a), (b) in (c)

Člen 7

Člen 10(1)(d)

—

Člen 10(2)

Člen 7

Člen 10(3)

Člen 8

Člen 10(4)

—

Člen 11(1), (2), (3), (4), (5), (7) in (8)

—

Člen 11(6)

Člen 6(1)

Člen 13(1), (2), (4) in (5)

—

Člen 13(3)

Člen 6(2) in člen 10

Člen 14

—

Člen 15

—

Člen 16

—

Člen 17

Člen 12

Člen 18

Člen 11

Člen 19

Člen 17

Člen 20

Člen 16

Člen 21

Člen 18

Člen 22

Člen 19

Priloga I

Priloga I

---

Popravki

| 30.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/78 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/78

---

Popravek Uredbe (EU) št. 98/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive

(
  Uradni list Evropske unije L 39 z dne 9. februarja 2013
  )

| 1. | Stran 10, Priloga I, tabela, opomba številka 1: |
| --- | --- |

1.

Stran 10, Priloga I, tabela, opomba številka 1:

besedilo:

| „(1) | Uredba Komisije (ES) št. 948/2009 (UL L 287, 31.10.2009, str. 1).“ |
| --- | --- |

„(1)

se glasi:

| „(1) | Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).“ |
| --- | --- |

„(1)

| 2. | Stran 11, Priloga II, tabela, opomba številka 1: |
| --- | --- |

2.

Stran 11, Priloga II, tabela, opomba številka 1:

besedilo:

| „(1) | Uredba (ES) št. 948/2009.“ |
| --- | --- |

„(1)

se glasi:

| „(1) | Uredba (EGS) št. 2658/87.“ |
| --- | --- |

„(1)

---