# Euroopan unionin L 276/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 276 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta26. lokakuuta 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 276

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta26. lokakuuta 2017

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1942, annettu 25 päivänä lokakuuta 2017, Sudanin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 747/2014 15 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta | 1 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2017/1943, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU täydentämisestä sijoituspalveluyritysten toimiluvan yhteydessä annettavia tietoja ja sovellettavia vaatimuksia koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1944, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2017, sijoituspalveluyrityksen huomattavan omistusosuuden ehdotettua hankintaa koskevaan ilmoitukseen liittyvässä asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten välisessä kuulemisprosessissa käytettäviä vakiomuotoisia lomakkeita, malleja ja menettelyjä koskevien teknisten täytäntöönpanostandardien vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2004/39/EY ja 2014/65/EU mukaisesti (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1945, annettu 19 päivänä kesäkuuta 2017, toimilupaa hakevien ja toimiluvan saaneiden sijoituspalveluyritysten tekemiä ja niille tehtäviä ilmoituksia koskevista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU mukaisista teknisistä täytäntöönpanostandardeista (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2017/1946, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017, direktiivien 2004/39/EY ja 2014/65/EU täydentämisestä sijoituspalveluyrityksen huomattavan omistusosuuden ehdotettua hankintaa koskevaan hankkijaehdokkaiden ilmoitukseen sisällytettävien tietojen tyhjentävää luetteloa koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (
  1
  ) | 32 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2017/1947, annettu 23 päivänä lokakuuta 2017, viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Armenian tasavallan välisen sopimuksen mukaisesti perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta kyseisen sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymiseen | 44 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (YUTP) 2017/1948, annettu 25 päivänä lokakuuta 2017, Sudanin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2014/450/YUTP täytäntöönpanosta | 60 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/1949, annettu 25 päivänä lokakuuta 2017, Sri Lankan yksilöimisestä sellaiseksi kolmanneksi maaksi, jonka komissio katsoo yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 mukaisesti, annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/715/EU kumoamisesta | 62 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1942, annettu 25 päivänä lokakuuta 2017, Sudanin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 747/2014 15 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta

1

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2017/1943, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU täydentämisestä sijoituspalveluyritysten toimiluvan yhteydessä annettavia tietoja ja sovellettavia vaatimuksia koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (
  1
  )

1

4

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1944, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2017, sijoituspalveluyrityksen huomattavan omistusosuuden ehdotettua hankintaa koskevaan ilmoitukseen liittyvässä asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten välisessä kuulemisprosessissa käytettäviä vakiomuotoisia lomakkeita, malleja ja menettelyjä koskevien teknisten täytäntöönpanostandardien vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2004/39/EY ja 2014/65/EU mukaisesti (
  1
  )

1

12

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1945, annettu 19 päivänä kesäkuuta 2017, toimilupaa hakevien ja toimiluvan saaneiden sijoituspalveluyritysten tekemiä ja niille tehtäviä ilmoituksia koskevista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU mukaisista teknisistä täytäntöönpanostandardeista (
  1
  )

1

22

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2017/1946, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017, direktiivien 2004/39/EY ja 2014/65/EU täydentämisestä sijoituspalveluyrityksen huomattavan omistusosuuden ehdotettua hankintaa koskevaan hankkijaehdokkaiden ilmoitukseen sisällytettävien tietojen tyhjentävää luetteloa koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (
  1
  )

1

32

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2017/1947, annettu 23 päivänä lokakuuta 2017, viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Armenian tasavallan välisen sopimuksen mukaisesti perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta kyseisen sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymiseen

44

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (YUTP) 2017/1948, annettu 25 päivänä lokakuuta 2017, Sudanin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2014/450/YUTP täytäntöönpanosta

60

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/1949, annettu 25 päivänä lokakuuta 2017, Sri Lankan yksilöimisestä sellaiseksi kolmanneksi maaksi, jonka komissio katsoo yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 mukaisesti, annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/715/EU kumoamisesta

62

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 204/16/KOL, annettu 23 päivänä marraskuuta 2016, sääntöjenvastaiseksi väitetystä valtiontuesta, jota on myönnetty Íslandsbanki hf:lle ja Arion Bank hf:lle lainasopimuksilla, joiden ehtojen väitetään asettaneen asianomaiset pankit etuoikeutettuun asemaan (Islanti) [2017/1950] | 64 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 204/16/KOL, annettu 23 päivänä marraskuuta 2016, sääntöjenvastaiseksi väitetystä valtiontuesta, jota on myönnetty Íslandsbanki hf:lle ja Arion Bank hf:lle lainasopimuksilla, joiden ehtojen väitetään asettaneen asianomaiset pankit etuoikeutettuun asemaan (Islanti) [2017/1950]

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 26.10.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/1

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1942,

annettu 25 päivänä lokakuuta 2017,

Sudanin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 747/2014 15 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Sudanin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä sekä asetusten (EY) N:o 131/2004 ja (EY) N:o 1184/2005 kumoamisesta 10 päivänä heinäkuuta 2014 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 747/2014 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 10 päivänä heinäkuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 747/2014. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 10 päivänä heinäkuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 747/2014.

| (2) | Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1591 (2005) nojalla perustettu Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston komitea saattoi 17 päivänä lokakuuta 2017 ajan tasalle tiedot yhden sellaisen henkilön osalta, johon kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1591 (2005) nojalla perustettu Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston komitea saattoi 17 päivänä lokakuuta 2017 ajan tasalle tiedot yhden sellaisen henkilön osalta, johon kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä.

| (3) | Asetuksen (EU) N:o 747/2014 liite I olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) N:o 747/2014 liite I olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 747/2014 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä lokakuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. MAASIKAS

---

(1)  
  EUVL L 203, 11.7.2014, s. 1.

1

---

LIITE

Korvataan ALNSIEM, Musa Hilal Abdallaa koskeva merkintä seuraavasti:

| ”2. | ALNSIEM, Musa Hilal Abdalla

  Alias: a) Sheikh Musa Hilal; b) Abd Allah; c) Abdallah; d) AlNasim; e) Al Nasim; f) AlNaseem; g) Al Naseem; h) AlNasseem; i) Al Nasseem

  Asema: a) entinen Sudanin kansalliskokouksen jäsen Al-Wahan alueelta; b) entinen liittovaltioasioista vastaavan ministeriön erityisneuvonantaja; c) Mahamid-heimon ylin päällikkö Pohjois-Darfurissa

  Syntymäaika: a) 1. tammikuuta 1964; b) 1959

  Syntymäpaikka: Kutum

  Kansalaisuus: sudanilainen

  Osoite: a) Kabkabiya, Sudan; b) Kutum, Sudan (asuu Kabkabiyassa ja Kutumin kaupungissa Pohjois-Darfurissa, on asunut Khartumissa).

  Passi: a) Diplomaattipassi D014433, myönnetty 21. helmikuuta 2013 (voimassaolo päättynyt 21. helmikuuta 2015); b) Diplomaattipassi D009889, myönnetty 17. helmikuuta 2011 (voimassaolo päättynyt 17. helmikuuta 2013).

  Henkilötiedot: Kansalaisuutta koskeva todistus A0680623.

  YK nimennyt:
  25. huhtikuuta 2006.

  Lisätietoja: Linkki Interpolin ilmoitukseen YK:n turvallisuusneuvoston pakotteista: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5795065

  Lisätietoja, jotka on saatu pakotekomitean toimittamasta selostuksesta luetteloon merkitsemisen perustelemiseksi:

  Alnsiem merkittiin 25 päivänä huhtikuuta 2006 luetteloon päätöslauselman 1672 (2006) 1 kohdassa ”Jalul-heimon ylimmäksi päälliköksi Pohjois-Darfurissa”.
  Human Rights Watch ilmoittaa tiedonannossaan, että heillä on 13 päivänä helmikuuta 2004 päivätty tiedote Pohjois-Darfurin paikalliselta hallintovirastolta. Tiedotteessa annetaan ”alueen turvallisuusyksiköille” käsky ”sallia mujahidin-taistelijoiden toimet ja Sheikh Musa Hilalin komentamien vapaaehtoisten eteneminen [Pohjois-Darfurin] alueelle sekä näiden perustarpeiden varmistaminen”. 400 arabimiliisiä hyökkäsi 28 päivänä syyskuuta 2005 Aro Sharrow'n kylään (myös sen pakolaisleiriin) sekä Achon ja Gozmenan kyliin Länsi-Darfurissa. Uskomme myös, että Musa Hilal oli paikan päällä Aro Sharrow'n pakolaisleiriin kohdistuneen hyökkäyksen aikana: hänen poikansa oli saanut surmansa Sudanin vapautusarmeijan (Sudanese Liberation Army, SLA) hyökätessä Shareiaan, joten hän oli nyt toteuttamassa henkilökohtaista verikostoa. On perusteltuja syitä uskoa, että heimon ylimpänä päällikkönä hän oli suoraan vastuussa näistä teoista ja on vastuussa kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden loukkauksista ja muista julmuuksista.” |
| --- | --- |

”2.

Alias: a) Sheikh Musa Hilal; b) Abd Allah; c) Abdallah; d) AlNasim; e) Al Nasim; f) AlNaseem; g) Al Naseem; h) AlNasseem; i) Al Nasseem

Asema: a) entinen Sudanin kansalliskokouksen jäsen Al-Wahan alueelta; b) entinen liittovaltioasioista vastaavan ministeriön erityisneuvonantaja; c) Mahamid-heimon ylin päällikkö Pohjois-Darfurissa

Syntymäaika: a) 1. tammikuuta 1964; b) 1959

Syntymäpaikka: Kutum

Kansalaisuus: sudanilainen

Osoite: a) Kabkabiya, Sudan; b) Kutum, Sudan (asuu Kabkabiyassa ja Kutumin kaupungissa Pohjois-Darfurissa, on asunut Khartumissa).

Passi: a) Diplomaattipassi D014433, myönnetty 21. helmikuuta 2013 (voimassaolo päättynyt 21. helmikuuta 2015); b) Diplomaattipassi D009889, myönnetty 17. helmikuuta 2011 (voimassaolo päättynyt 17. helmikuuta 2013).

Henkilötiedot: Kansalaisuutta koskeva todistus A0680623.

YK nimennyt:
  25. huhtikuuta 2006.

Lisätietoja: Linkki Interpolin ilmoitukseen YK:n turvallisuusneuvoston pakotteista: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5795065

Lisätietoja, jotka on saatu pakotekomitean toimittamasta selostuksesta luetteloon merkitsemisen perustelemiseksi:

Alnsiem merkittiin 25 päivänä huhtikuuta 2006 luetteloon päätöslauselman 1672 (2006) 1 kohdassa ”Jalul-heimon ylimmäksi päälliköksi Pohjois-Darfurissa”.

Human Rights Watch ilmoittaa tiedonannossaan, että heillä on 13 päivänä helmikuuta 2004 päivätty tiedote Pohjois-Darfurin paikalliselta hallintovirastolta. Tiedotteessa annetaan ”alueen turvallisuusyksiköille” käsky ”sallia mujahidin-taistelijoiden toimet ja Sheikh Musa Hilalin komentamien vapaaehtoisten eteneminen [Pohjois-Darfurin] alueelle sekä näiden perustarpeiden varmistaminen”. 400 arabimiliisiä hyökkäsi 28 päivänä syyskuuta 2005 Aro Sharrow'n kylään (myös sen pakolaisleiriin) sekä Achon ja Gozmenan kyliin Länsi-Darfurissa. Uskomme myös, että Musa Hilal oli paikan päällä Aro Sharrow'n pakolaisleiriin kohdistuneen hyökkäyksen aikana: hänen poikansa oli saanut surmansa Sudanin vapautusarmeijan (Sudanese Liberation Army, SLA) hyökätessä Shareiaan, joten hän oli nyt toteuttamassa henkilökohtaista verikostoa. On perusteltuja syitä uskoa, että heimon ylimpänä päällikkönä hän oli suoraan vastuussa näistä teoista ja on vastuussa kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden loukkauksista ja muista julmuuksista.”

---

| 26.10.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/4

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2017/1943,

annettu 14 päivänä heinäkuuta 2016,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU täydentämisestä sijoituspalveluyritysten toimiluvan yhteydessä annettavia tietoja ja sovellettavia vaatimuksia koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta 15 päivänä toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jotta toimivaltaiset viranomaiset voisivat suorittaa perusteellisen arvioinnin sijoituspalveluyritysten toimilupien myöntämisen ja toimilupahakemusten epäämisen yhteydessä, hakijaa olisi vaadittava toimittamaan toimivaltaiselle viranomaiselle tarkat tiedot siinä vaiheessa, kun toimilupaa alun perin haetaan. Toimivaltaisella viranomaisella olisi oltava oikeus pyytää hakijalta arviointiprosessin aikana lisätietoja direktiivissä 2014/65/EU vahvistettujen perusteiden ja aikarajojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Jotta toimivaltaiset viranomaiset voisivat suorittaa perusteellisen arvioinnin sijoituspalveluyritysten toimilupien myöntämisen ja toimilupahakemusten epäämisen yhteydessä, hakijaa olisi vaadittava toimittamaan toimivaltaiselle viranomaiselle tarkat tiedot siinä vaiheessa, kun toimilupaa alun perin haetaan. Toimivaltaisella viranomaisella olisi oltava oikeus pyytää hakijalta arviointiprosessin aikana lisätietoja direktiivissä 2014/65/EU vahvistettujen perusteiden ja aikarajojen mukaisesti.

| (2) | Jotta varmistettaisiin, että toimivaltaisen viranomaisen arviointi perustuu paikkansapitäviin tietoihin, on tärkeää, että hakija toimittaa jäljennökset yrityksen perustamisasiakirjoista, mukaan lukien oikeaksi todistettu jäljennös perustamiskirjasta, säännöistä ja yhtiöjärjestyksestä sekä jäljennös yhtiön rekisteröinnistä kansalliseen kaupparekisteriin. |
| --- | --- |

(2)

Jotta varmistettaisiin, että toimivaltaisen viranomaisen arviointi perustuu paikkansapitäviin tietoihin, on tärkeää, että hakija toimittaa jäljennökset yrityksen perustamisasiakirjoista, mukaan lukien oikeaksi todistettu jäljennös perustamiskirjasta, säännöistä ja yhtiöjärjestyksestä sekä jäljennös yhtiön rekisteröinnistä kansalliseen kaupparekisteriin.

| (3) | Hakijan olisi esitettävä tiedot käytettävissä olevista pääomalähteistä, mukaan lukien taloudellisten resurssien siirtämiseen pääoman hankkimisen yhteydessä käytettävät välineet, jotta toimivaltaiset viranomaiset voisivat arvioida, että kaikkia talousrikosten torjuntaan liittyviä asiaankuuluvia vaatimuksia on noudatettu. |
| --- | --- |

(3)

Hakijan olisi esitettävä tiedot käytettävissä olevista pääomalähteistä, mukaan lukien taloudellisten resurssien siirtämiseen pääoman hankkimisen yhteydessä käytettävät välineet, jotta toimivaltaiset viranomaiset voisivat arvioida, että kaikkia talousrikosten torjuntaan liittyviä asiaankuuluvia vaatimuksia on noudatettu.

| (4) | On mahdollista, että vasta perustetut yhteisöt pystyvät hakemuksen jättämisvaiheessa esittämään ainoastaan tiedot suunnitelluista pääomanhankkimistavoista ja hankittavan pääoman lajeista ja määrästä. Toimivaltaisille viranomaisille olisi kuitenkin toimitettava toimiluvan saamiseksi todisteet maksetusta osakepääomasta ja muista hankituista pääomalajeista sekä tiedot pääomalähteistä, ennen kuin toimilupa myönnetään. Näihin todisteisiin voi sisältyä jäljennöksiä asianomaisista pääomainstrumenteista ja vastaavista pankin tiliotteista. |
| --- | --- |

(4)

On mahdollista, että vasta perustetut yhteisöt pystyvät hakemuksen jättämisvaiheessa esittämään ainoastaan tiedot suunnitelluista pääomanhankkimistavoista ja hankittavan pääoman lajeista ja määrästä. Toimivaltaisille viranomaisille olisi kuitenkin toimitettava toimiluvan saamiseksi todisteet maksetusta osakepääomasta ja muista hankituista pääomalajeista sekä tiedot pääomalähteistä, ennen kuin toimilupa myönnetään. Näihin todisteisiin voi sisältyä jäljennöksiä asianomaisista pääomainstrumenteista ja vastaavista pankin tiliotteista.

| (5) | Jotta toimivaltaiset viranomaiset voisivat arvioida niiden henkilöiden mainetta, jotka tulevat johtamaan sijoituspalveluyrityksen liiketoimintaa, sekä sellaisten ehdotettujen osakkeenomistajien ja jäsenten mainetta, joilla on huomattavia omistusosuuksia, on tärkeää vaatia hakijaa toimittamaan tiedot näistä henkilöistä. |
| --- | --- |

(5)

Jotta toimivaltaiset viranomaiset voisivat arvioida niiden henkilöiden mainetta, jotka tulevat johtamaan sijoituspalveluyrityksen liiketoimintaa, sekä sellaisten ehdotettujen osakkeenomistajien ja jäsenten mainetta, joilla on huomattavia omistusosuuksia, on tärkeää vaatia hakijaa toimittamaan tiedot näistä henkilöistä.

| (6) | Jotta toimivaltaiset viranomaiset pystyisivät arvioimaan niiden henkilöiden kokemusta, jotka tulevat johtamaan sijoituspalveluyrityksen liiketoimintaa, hakijan olisi esitettävä kyseisille viranomaisille tiedot, joista käyvät ilmi ylimmän hallintoelimen jäsenten ja liiketoimintaa tosiasiallisesti johtavien henkilöiden merkityksellinen koulutus ja ammattikoulutus ja -kokemus sekä heidän asiaankuuluvat valtuutensa ja kaikki heidän valtuuttamansa henkilöt. |
| --- | --- |

(6)

Jotta toimivaltaiset viranomaiset pystyisivät arvioimaan niiden henkilöiden kokemusta, jotka tulevat johtamaan sijoituspalveluyrityksen liiketoimintaa, hakijan olisi esitettävä kyseisille viranomaisille tiedot, joista käyvät ilmi ylimmän hallintoelimen jäsenten ja liiketoimintaa tosiasiallisesti johtavien henkilöiden merkityksellinen koulutus ja ammattikoulutus ja -kokemus sekä heidän asiaankuuluvat valtuutensa ja kaikki heidän valtuuttamansa henkilöt.

| (7) | Hakijan olisi toimitettava toimivaltaisille viranomaisille sijoituspalveluyritystä koskevat taloudelliset tiedot, jotta kyseiset viranomaiset voivat arvioida sijoituspalveluyrityksen taloudellista vakautta. |
| --- | --- |

(7)

Hakijan olisi toimitettava toimivaltaisille viranomaisille sijoituspalveluyritystä koskevat taloudelliset tiedot, jotta kyseiset viranomaiset voivat arvioida sijoituspalveluyrityksen taloudellista vakautta.

| (8) | Vasta perustetut yritykset eivät hakemuksen jättämisvaiheessa kenties pysty antamaan tietoja tilintarkastajista. Tällaiset hakijat olisi vapautettava velvollisuudesta antaa nämä tiedot toimivaltaiselle viranomaiselle, jollei tilintarkastajia ole jo nimetty. |
| --- | --- |

(8)

Vasta perustetut yritykset eivät hakemuksen jättämisvaiheessa kenties pysty antamaan tietoja tilintarkastajista. Tällaiset hakijat olisi vapautettava velvollisuudesta antaa nämä tiedot toimivaltaiselle viranomaiselle, jollei tilintarkastajia ole jo nimetty.

| (9) | Sijoituspalveluyrityksen organisaatiorakenteen arvioinnin kannalta merkityksellisten tietojen olisi sisällettävä tiedot sisäisestä valvontajärjestelmästä, eturistiriitojen havaitsemiseksi toteutettavista toimenpiteistä sekä asiakasvarojen suojaamista koskevista järjestelyistä, jotta toimivaltainen viranomainen voisi arvioida, pystyykö sijoituspalveluyritys täyttämään direktiivin 2014/65/EU 16 artiklan mukaiset velvoitteensa. |
| --- | --- |

(9)

Sijoituspalveluyrityksen organisaatiorakenteen arvioinnin kannalta merkityksellisten tietojen olisi sisällettävä tiedot sisäisestä valvontajärjestelmästä, eturistiriitojen havaitsemiseksi toteutettavista toimenpiteistä sekä asiakasvarojen suojaamista koskevista järjestelyistä, jotta toimivaltainen viranomainen voisi arvioida, pystyykö sijoituspalveluyritys täyttämään direktiivin 2014/65/EU 16 artiklan mukaiset velvoitteensa.

| (10) | Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää sijoituspalveluyrityksenä toimimiseen oikeuttavan luvan luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle, jota johtaa yksi luonnollinen henkilö. Tämän vuoksi on aiheellista vahvistaa sellaisten sijoituspalveluyritysten johtamiseen sovellettavat toimilupavaatimukset, jotka ovat luonnollisia henkilöitä tai yhden luonnollisen henkilön johtamia oikeushenkilöitä. |
| --- | --- |

(10)

Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää sijoituspalveluyrityksenä toimimiseen oikeuttavan luvan luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle, jota johtaa yksi luonnollinen henkilö. Tämän vuoksi on aiheellista vahvistaa sellaisten sijoituspalveluyritysten johtamiseen sovellettavat toimilupavaatimukset, jotka ovat luonnollisia henkilöitä tai yhden luonnollisen henkilön johtamia oikeushenkilöitä.

| (11) | Toimilupamenettelyn oikeusvarmuuden, selkeyden ja ennustettavuuden turvaamiseksi on aiheellista, että perusteet, joilla toimivaltaiset viranomaiset sijoituspalveluyritykselle toimilupaa myöntäessään arvioivat niiden osakkeenomistajien tai jäsenten sopivuutta, joilla on huomattavia omistusosuuksia, ovat samat kuin ehdotetun hankinnan arvioinnissa käytettävät direktiivin 2014/65/EU 13 artiklassa säädetyt perusteet. Arvioidessaan niiden osakkeenomistajien tai jäsenten sopivuutta, joilla on huomattavia omistusosuuksia, sekä sijoituspalveluyrityksen taloudellista vakautta toimivaltaisten viranomaisten olisi erityisesti otettava huomioon sijoituspalveluyrityksen liiketoimintaa johtavien henkilöiden maine ja kokemus sekä yrityksen taloudellinen vakaus. |
| --- | --- |

(11)

Toimilupamenettelyn oikeusvarmuuden, selkeyden ja ennustettavuuden turvaamiseksi on aiheellista, että perusteet, joilla toimivaltaiset viranomaiset sijoituspalveluyritykselle toimilupaa myöntäessään arvioivat niiden osakkeenomistajien tai jäsenten sopivuutta, joilla on huomattavia omistusosuuksia, ovat samat kuin ehdotetun hankinnan arvioinnissa käytettävät direktiivin 2014/65/EU 13 artiklassa säädetyt perusteet. Arvioidessaan niiden osakkeenomistajien tai jäsenten sopivuutta, joilla on huomattavia omistusosuuksia, sekä sijoituspalveluyrityksen taloudellista vakautta toimivaltaisten viranomaisten olisi erityisesti otettava huomioon sijoituspalveluyrityksen liiketoimintaa johtavien henkilöiden maine ja kokemus sekä yrityksen taloudellinen vakaus.

| (12) | Tunnistaakseen seikat, jotka voisivat estää valvontatehtävien tehokkaan hoitamisen, toimivaltaisten viranomaisten olisi tarkasteltava sijoituspalveluyrityksen konsernirakenteen monitahoisuutta ja avoimuutta, konsernin yhteisöjen maantieteellistä sijaintia sekä konserniyhteisöjen harjoittamaa toimintaa. |
| --- | --- |

(12)

Tunnistaakseen seikat, jotka voisivat estää valvontatehtävien tehokkaan hoitamisen, toimivaltaisten viranomaisten olisi tarkasteltava sijoituspalveluyrityksen konsernirakenteen monitahoisuutta ja avoimuutta, konsernin yhteisöjen maantieteellistä sijaintia sekä konserniyhteisöjen harjoittamaa toimintaa.

| (13) | Jäsenvaltioiden tämän asetuksen mukaisesti toteuttamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (2). |
| --- | --- |

(13)

Jäsenvaltioiden tämän asetuksen mukaisesti toteuttamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (2).

| (14) | Johdonmukaisuuden vuoksi ja rahoitusmarkkinoiden sujuvan toiminnan varmistamiseksi on tarpeen, että tässä asetuksessa annettuja säännöksiä sekä asiaa koskevia kansallisia säännöksiä, joilla direktiivi 2014/65/EU saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, sovelletaan samasta päivästä. |
| --- | --- |

(14)

Johdonmukaisuuden vuoksi ja rahoitusmarkkinoiden sujuvan toiminnan varmistamiseksi on tarpeen, että tässä asetuksessa annettuja säännöksiä sekä asiaa koskevia kansallisia säännöksiä, joilla direktiivi 2014/65/EU saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, sovelletaan samasta päivästä.

| (15) | Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ’EAMV’, on toimittanut komissiolle. |
| --- | --- |

(15)

Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ’EAMV’, on toimittanut komissiolle.

| (16) | EAMV on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (3) 10 artiklan mukaisesti järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia, analysoinut mahdollisia asiaan liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon kyseisen asetuksen 37 artiklan mukaisesti perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä, |
| --- | --- |

(16)

EAMV on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (3) 10 artiklan mukaisesti järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia, analysoinut mahdollisia asiaan liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon kyseisen asetuksen 37 artiklan mukaisesti perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Yleiset tiedot

Hakijan, joka hakee direktiivin 2014/65/EU II osaston mukaista sijoituspalveluyrityksen toimilupaa, on jätettävä toimivaltaiselle viranomaiselle hakemus, joka sisältää seuraavat yleiset tiedot:

| a) | hakijan nimi (mukaan lukien sen virallinen nimi ja mahdollinen muu käytettävä toiminimi), oikeudellinen rakenne (mukaan lukien tiedot siitä, onko se oikeushenkilö tai, jos kansallinen lainsäädäntö sen sallii, luonnollinen henkilön), päätoimipaikan osoite ja, olemassa olevien yhtiöiden tapauksessa, sääntömääräinen kotipaikka; yhteystiedot, mahdollinen kansallinen tunnistenumero sekä






  i) | kotimaisten sivuliikkeiden osalta tiedot siitä, missä sivuliikkeet tulevat toimimaan; |
| --- | --- | --- |

a)

hakijan nimi (mukaan lukien sen virallinen nimi ja mahdollinen muu käytettävä toiminimi), oikeudellinen rakenne (mukaan lukien tiedot siitä, onko se oikeushenkilö tai, jos kansallinen lainsäädäntö sen sallii, luonnollinen henkilön), päätoimipaikan osoite ja, olemassa olevien yhtiöiden tapauksessa, sääntömääräinen kotipaikka; yhteystiedot, mahdollinen kansallinen tunnistenumero sekä

i)

kotimaisten sivuliikkeiden osalta tiedot siitä, missä sivuliikkeet tulevat toimimaan;

| ii) | kotimaisten sidonnaisasiamiesten osalta tiedot siitä, miten se aikoo käyttää sidonnaisasiamiehiä; |
| --- | --- |

ii)

kotimaisten sidonnaisasiamiesten osalta tiedot siitä, miten se aikoo käyttää sidonnaisasiamiehiä;

| b) | luettelo tarjottavista sijoituspalveluista ja -toiminnasta, oheispalveluista ja rahoitusvälineistä sekä tiedot siitä, pidetäänkö asiakkaiden rahoitusvälineitä ja varoja hallussa (myös väliaikaisesti); |
| --- | --- |

b)

luettelo tarjottavista sijoituspalveluista ja -toiminnasta, oheispalveluista ja rahoitusvälineistä sekä tiedot siitä, pidetäänkö asiakkaiden rahoitusvälineitä ja varoja hallussa (myös väliaikaisesti);

| c) | jäljennökset yrityksen perustamisasiakirjoista sekä todiste mahdollisesta rekisteröinnistä kansalliseen kaupparekisteriin. |
| --- | --- |

c)

jäljennökset yrityksen perustamisasiakirjoista sekä todiste mahdollisesta rekisteröinnistä kansalliseen kaupparekisteriin.

2 artikla

Pääomatiedot

Hakijan, joka hakee direktiivin 2014/65/EU II osaston mukaista sijoituspalveluyrityksen toimilupaa, on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle tiedot ja tarvittaessa todisteet käytettävissään olevista pääomalähteistä. Tietoihin on sisällyttävä

| a) | yksityiskohtaiset tiedot yksityisten taloudellisten resurssien käytöstä, mukaan lukien kyseisten varojen alkuperä ja saatavuus; |
| --- | --- |

a)

yksityiskohtaiset tiedot yksityisten taloudellisten resurssien käytöstä, mukaan lukien kyseisten varojen alkuperä ja saatavuus;

| b) | yksityiskohtaiset tiedot pääomalähteisiin ja rahoitusmarkkinoille pääsystä, mukaan luettuina yksityiskohtaiset tiedot liikkeelle lasketuista tai laskettavista rahoitusvälineistä; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtaiset tiedot pääomalähteisiin ja rahoitusmarkkinoille pääsystä, mukaan luettuina yksityiskohtaiset tiedot liikkeelle lasketuista tai laskettavista rahoitusvälineistä;

| c) | kaikki hankittua pääomaa koskevat merkitykselliset sopimukset; |
| --- | --- |

c)

kaikki hankittua pääomaa koskevat merkitykselliset sopimukset;

| d) | tiedot lainapääoman käytöstä tai odotettavissa olevasta käytöstä, mukaan luettuina asianomaisten lainanantajien nimet ja yksityiskohtaiset tiedot myönnetyistä tai myönnettäviksi tarkoitetuista järjestelyistä, mukaan luettuina maturiteetit, ehdot, pantit ja takaukset, sekä tiedot lainapääoman (tai pääoman, joka todennäköisesti otetaan lainaksi,) alkuperästä, jos lainanantaja ei ole valvottu rahoituslaitos; |
| --- | --- |

d)

tiedot lainapääoman käytöstä tai odotettavissa olevasta käytöstä, mukaan luettuina asianomaisten lainanantajien nimet ja yksityiskohtaiset tiedot myönnetyistä tai myönnettäviksi tarkoitetuista järjestelyistä, mukaan luettuina maturiteetit, ehdot, pantit ja takaukset, sekä tiedot lainapääoman (tai pääoman, joka todennäköisesti otetaan lainaksi,) alkuperästä, jos lainanantaja ei ole valvottu rahoituslaitos;

| e) | yksityiskohtaiset tiedot välineistä, joita käytetään taloudellisten resurssien siirtämiseksi sijoituspalveluyritykseen, mukaan lukien kyseisten varojen siirtämiseen käytettävä verkko.
  Sovellettaessa b alakohtaa hankitun pääoman lajeja koskevilla tiedoilla viitataan soveltuvin osin asetuksessa (EU) N:o 575/2013 määritettyihin pääomalajeihin ja erityisesti siihen, koostuuko pääoma ydinpääoman (CET1), ensisijaisen lisäpääoman (AT1) vai toissijaisen pääoman (T2) eristä. |
| --- | --- |

e)

yksityiskohtaiset tiedot välineistä, joita käytetään taloudellisten resurssien siirtämiseksi sijoituspalveluyritykseen, mukaan lukien kyseisten varojen siirtämiseen käytettävä verkko.

Sovellettaessa b alakohtaa hankitun pääoman lajeja koskevilla tiedoilla viitataan soveltuvin osin asetuksessa (EU) N:o 575/2013 määritettyihin pääomalajeihin ja erityisesti siihen, koostuuko pääoma ydinpääoman (CET1), ensisijaisen lisäpääoman (AT1) vai toissijaisen pääoman (T2) eristä.

3 artikla

Tiedot osakkeenomistajista

Hakijan, joka hakee direktiivin 2014/65/EU II osaston mukaista sijoituspalveluyrityksen toimilupaa, on annettava toimivaltaiselle viranomaiselle seuraavat tiedot osakkeenomistajistaan:

| a) | luettelo henkilöistä, joilla on suoraan tai välillisesti huomattava omistusosuus sijoituspalveluyrityksessä, kyseisten omistusosuuksien määrä sekä välillisten omistusosuuksien osalta sen henkilön nimi, jonka välityksellä kyseinen osuus on hallussa, sekä omistusosuuden lopullisen haltijan nimi; |
| --- | --- |

a)

luettelo henkilöistä, joilla on suoraan tai välillisesti huomattava omistusosuus sijoituspalveluyrityksessä, kyseisten omistusosuuksien määrä sekä välillisten omistusosuuksien osalta sen henkilön nimi, jonka välityksellä kyseinen osuus on hallussa, sekä omistusosuuden lopullisen haltijan nimi;

| b) | niiden henkilöiden osalta, joilla on huomattava (suora tai välillinen) omistusosuus sijoituspalveluyrityksessä, asiakirjat, jotka vaaditaan hankkijaehdokkailta sijoituspalveluyritysten huomattavien omistusosuuksien hankintaan ja lisäämiseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2004/39/EY ja 2014/65/EU täydentämisestä sijoituspalveluyrityksen huomattavan omistusosuuden ehdotettua hankintaa koskevaan hankkijaehdokkaiden ilmoitukseen sisällytettävien tietojen tyhjentävää luetteloa koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla 11 päivänä heinäkuuta 2017 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/1946 (4) 3, 4 ja 5 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

niiden henkilöiden osalta, joilla on huomattava (suora tai välillinen) omistusosuus sijoituspalveluyrityksessä, asiakirjat, jotka vaaditaan hankkijaehdokkailta sijoituspalveluyritysten huomattavien omistusosuuksien hankintaan ja lisäämiseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2004/39/EY ja 2014/65/EU täydentämisestä sijoituspalveluyrityksen huomattavan omistusosuuden ehdotettua hankintaa koskevaan hankkijaehdokkaiden ilmoitukseen sisällytettävien tietojen tyhjentävää luetteloa koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla 11 päivänä heinäkuuta 2017 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/1946 (4) 3, 4 ja 5 artiklan mukaisesti;

4

| c) | konserniin kuuluvien osakasyritysten osalta konsernin organisaatiokaavio, josta ilmenee kunkin konserniin kuuluvan yrityksen pääasiallinen toiminta, kaikkien konserniin kuuluvien säänneltyjen yhteisöjen tunnistetiedot ja asianomaisten valvontaviranomaisten nimet sekä konsernin finanssialan yhteisöjen ja konsernin muiden, finanssialan ulkopuolisten yhteisöjen välinen suhde. |
| --- | --- |

c)

konserniin kuuluvien osakasyritysten osalta konsernin organisaatiokaavio, josta ilmenee kunkin konserniin kuuluvan yrityksen pääasiallinen toiminta, kaikkien konserniin kuuluvien säänneltyjen yhteisöjen tunnistetiedot ja asianomaisten valvontaviranomaisten nimet sekä konsernin finanssialan yhteisöjen ja konsernin muiden, finanssialan ulkopuolisten yhteisöjen välinen suhde.

| d) | Sovellettaessa b alakohtaa, kun huomattavan omistusosuuden haltija ei ole luonnollinen henkilö, asiakirjojen on koskettava myös kaikkia ylimmän hallintoelimen jäseniä ja toimitusjohtajaa tai kaikkia muita henkilöitä, jotka hoitavat vastaavia tehtäviä. |
| --- | --- |

d)

Sovellettaessa b alakohtaa, kun huomattavan omistusosuuden haltija ei ole luonnollinen henkilö, asiakirjojen on koskettava myös kaikkia ylimmän hallintoelimen jäseniä ja toimitusjohtajaa tai kaikkia muita henkilöitä, jotka hoitavat vastaavia tehtäviä.

4 artikla

Tiedot ylimmästä hallintoelimestä ja liiketoimintaa johtavista henkilöistä

Hakijan, joka hakee direktiivin 2014/65/EU II osaston mukaista sijoituspalveluyrityksen toimilupaa, on annettava toimivaltaiselle viranomaiselle seuraavat tiedot:

| a) | ylimmän hallintoelimen jäsenten ja liiketoimintaa tosiasiallisesti johtavien henkilöiden sekä heidän asiaan liittyvien valtuuksiensa ja mahdollisten valtuutettujen henkilöiden osalta:






  i) | henkilötiedot, mukaan luettuina henkilön nimi, syntymäaika ja -paikka, kansallinen henkilötunnus (jos saatavilla), osoite ja yhteystiedot; |
| --- | --- | --- |

a)

ylimmän hallintoelimen jäsenten ja liiketoimintaa tosiasiallisesti johtavien henkilöiden sekä heidän asiaan liittyvien valtuuksiensa ja mahdollisten valtuutettujen henkilöiden osalta:

i)

henkilötiedot, mukaan luettuina henkilön nimi, syntymäaika ja -paikka, kansallinen henkilötunnus (jos saatavilla), osoite ja yhteystiedot;

| ii) | asema, johon henkilö on nimitetty tai tulee nimitetyksi; |
| --- | --- |

ii)

asema, johon henkilö on nimitetty tai tulee nimitetyksi;

| iii) | ansioluettelo, jossa mainitaan merkityksellinen koulutus, ammatillinen kokemus, mukaan luettuina kaikkien niiden organisaatioiden nimet, joille kyseinen henkilö on työskennellyt, ja suoritettujen tehtävien luonne ja kesto, erityisesti kaikki toiminnot, jotka kuuluvat haetun aseman alaan; kymmenen viimeksi kuluneen vuoden aikaisten asemien osalta on sisällytettävä yksityiskohtaiset tiedot kaikista henkilölle delegoiduista valtuuksista ja sisäisistä päätöksentekovaltuuksista sekä johdettavana olleista toiminta-alueista; |
| --- | --- |

iii)

ansioluettelo, jossa mainitaan merkityksellinen koulutus, ammatillinen kokemus, mukaan luettuina kaikkien niiden organisaatioiden nimet, joille kyseinen henkilö on työskennellyt, ja suoritettujen tehtävien luonne ja kesto, erityisesti kaikki toiminnot, jotka kuuluvat haetun aseman alaan; kymmenen viimeksi kuluneen vuoden aikaisten asemien osalta on sisällytettävä yksityiskohtaiset tiedot kaikista henkilölle delegoiduista valtuuksista ja sisäisistä päätöksentekovaltuuksista sekä johdettavana olleista toiminta-alueista;

| iv) | henkilön mainetta ja kokemusta koskevat asiakirjat, erityisesti luettelo yhteyshenkilöistä yhteystietoineen ja suosituskirjeet; |
| --- | --- |

iv)

henkilön mainetta ja kokemusta koskevat asiakirjat, erityisesti luettelo yhteyshenkilöistä yhteystietoineen ja suosituskirjeet;

| v) | rikosrekisteri ja tiedot henkilöön kohdistuvista rikostutkinnoista ja rikosoikeudenkäynneistä, asiaan liittyvistä siviilioikeudellisista ja hallinnollisista tapauksista sekä kurinpitotoimista (mukaan luettuina yrityksen johtajana toimimista koskeva liiketoimintakielto, konkurssi, maksukyvyttömyys ja vastaavat menettelyt) virallisen todistuksen muodossa (jos ja siinä määrin kuin sellainen on saatavilla asianomaisesta jäsenvaltiosta tai kolmannesta maasta) tai muun vastaavan asiakirjan muodossa; vireillä olevaa tutkintaa koskevat tiedot voidaan esittää kunnian ja omantunnon kautta annettavalla vakuutuksella; |
| --- | --- |

v)

rikosrekisteri ja tiedot henkilöön kohdistuvista rikostutkinnoista ja rikosoikeudenkäynneistä, asiaan liittyvistä siviilioikeudellisista ja hallinnollisista tapauksista sekä kurinpitotoimista (mukaan luettuina yrityksen johtajana toimimista koskeva liiketoimintakielto, konkurssi, maksukyvyttömyys ja vastaavat menettelyt) virallisen todistuksen muodossa (jos ja siinä määrin kuin sellainen on saatavilla asianomaisesta jäsenvaltiosta tai kolmannesta maasta) tai muun vastaavan asiakirjan muodossa; vireillä olevaa tutkintaa koskevat tiedot voidaan esittää kunnian ja omantunnon kautta annettavalla vakuutuksella;

| vi) | tiedot rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai toimiluvan epäämisestä kaupankäynnin, liiketoiminnan tai ammatin harjoittamiselle; tai tällaisen rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai toimiluvan peruuttaminen, kumoaminen tai päättäminen; tai erottaminen sääntely- tai hallintoelimen tai ammattiala- tai ammatillisen järjestön toimesta; |
| --- | --- |

vi)

tiedot rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai toimiluvan epäämisestä kaupankäynnin, liiketoiminnan tai ammatin harjoittamiselle; tai tällaisen rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai toimiluvan peruuttaminen, kumoaminen tai päättäminen; tai erottaminen sääntely- tai hallintoelimen tai ammattiala- tai ammatillisen järjestön toimesta;

| vii) | tiedot, joista ilmenee irtisanominen työstä tai luottamusasemasta, fidusiaarisesta suhteesta, tai vastaava tilanne; |
| --- | --- |

vii)

tiedot, joista ilmenee irtisanominen työstä tai luottamusasemasta, fidusiaarisesta suhteesta, tai vastaava tilanne;

| viii) | tiedot siitä, onko toinen valvontaviranomainen jo suorittanut arvioinnin henkilön maineesta ja kokemuksesta hankkijana tai liiketoiminnan johtajana (mukaan lukien arvioinnin päivämäärä, kyseisen viranomaisen tunnistetiedot ja todisteet kyseisen arvioinnin tuloksesta); |
| --- | --- |

viii)

tiedot siitä, onko toinen valvontaviranomainen jo suorittanut arvioinnin henkilön maineesta ja kokemuksesta hankkijana tai liiketoiminnan johtajana (mukaan lukien arvioinnin päivämäärä, kyseisen viranomaisen tunnistetiedot ja todisteet kyseisen arvioinnin tuloksesta);

| ix) | kuvaus henkilön ja hänen lähisukulaistensa mahdollisista taloudellisista ja muista kuin taloudellisista intresseistä ja suhteista ylimmän hallintoelimen jäseniin ja keskeisistä toiminnoista vastaaviin henkilöihin samassa laitoksessa, emoyrityksenä toimivassa laitoksessa ja tytäryrityksissä ja osakkeenomistajissa; |
| --- | --- |

ix)

kuvaus henkilön ja hänen lähisukulaistensa mahdollisista taloudellisista ja muista kuin taloudellisista intresseistä ja suhteista ylimmän hallintoelimen jäseniin ja keskeisistä toiminnoista vastaaviin henkilöihin samassa laitoksessa, emoyrityksenä toimivassa laitoksessa ja tytäryrityksissä ja osakkeenomistajissa;

| x) | arviointitulokset hakijan itsensä mahdollisesti suorittamasta ylimmän hallintoelimen jäsenten sopivuuden arvioinnista; |
| --- | --- |

x)

arviointitulokset hakijan itsensä mahdollisesti suorittamasta ylimmän hallintoelimen jäsenten sopivuuden arvioinnista;

| xi) | tiedot vähimmäisajasta, joka on määrä käyttää kyseisen henkilön tehtävien suorittamiseen sijoituspalveluyrityksessä (vuosi- ja kuukausitasolla); |
| --- | --- |

xi)

tiedot vähimmäisajasta, joka on määrä käyttää kyseisen henkilön tehtävien suorittamiseen sijoituspalveluyrityksessä (vuosi- ja kuukausitasolla);

| xii) | tiedot ylimmän hallintoelimen jäsenten tehtävään asettamiseen ja koulutukseen osoitetuista henkilöstöresursseista ja taloudellisista resursseista (vuositasolla); |
| --- | --- |

xii)

tiedot ylimmän hallintoelimen jäsenten tehtävään asettamiseen ja koulutukseen osoitetuista henkilöstöresursseista ja taloudellisista resursseista (vuositasolla);

| xiii) | luettelo henkilön tämänhetkisistä liikkeenjohtoon osallistuvan ja osallistumattoman johtajan tehtävistä. |
| --- | --- |

xiii)

luettelo henkilön tämänhetkisistä liikkeenjohtoon osallistuvan ja osallistumattoman johtajan tehtävistä.

Sovellettaessa a alakohdan ix alakohtaa taloudellisiin intresseihin kuuluvat muun muassa luottotoimien, takausten ja panttien kaltaiset intressit, kun taas muihin kuin taloudellisiin intresseihin voi kuulua muun muassa perhesuhteita tai läheisiä suhteita.

| b) | Sisäisten hallinto- ja valvontaelinten henkilöstö. |
| --- | --- |

b)

Sisäisten hallinto- ja valvontaelinten henkilöstö.

5 artikla

Taloudelliset tiedot

Hakijan, joka hakee direktiivin 2014/65/EU II osaston mukaista sijoituspalveluyrityksen toimilupaa, on annettava toimivaltaiselle viranomaiselle seuraavat tiedot taloudellisesta tilanteestaan:

| a) | ennusteet yrityskohtaisella tasolla ja tapauksen mukaan konsolidointiryhmän ja alakonsolidointiryhmän tasolla:






  i) | kolmeksi ensimmäiseksi toimintavuodeksi ennakoidut tilinpäätössuunnitelmat, mukaan lukien






  — | tase-ennusteet, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

ennusteet yrityskohtaisella tasolla ja tapauksen mukaan konsolidointiryhmän ja alakonsolidointiryhmän tasolla:

i)

kolmeksi ensimmäiseksi toimintavuodeksi ennakoidut tilinpäätössuunnitelmat, mukaan lukien

—

tase-ennusteet,

| — | tuloslaskelmaennusteet; |
| --- | --- |

—

tuloslaskelmaennusteet;

| ii) | edellä mainittujen ennusteiden perusteina käytetyt suunnitteluolettamukset sekä lukujen selitykset, mukaan lukien arvioitu asiakkaiden lukumäärä ja tyyppi, liiketoimien tai toimeksiantojen arvioitu volyymi, hoidettavana olevien varojen arvioitu määrä; |
| --- | --- |

ii)

edellä mainittujen ennusteiden perusteina käytetyt suunnitteluolettamukset sekä lukujen selitykset, mukaan lukien arvioitu asiakkaiden lukumäärä ja tyyppi, liiketoimien tai toimeksiantojen arvioitu volyymi, hoidettavana olevien varojen arvioitu määrä;

| iii) | tarvittaessa ennustelaskelmat yrityksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (5) mukaisista pääomavaatimuksista ja maksuvalmiusvaatimuksista sekä ensimmäiseksi vuodeksi ennustettu vakavaraisuussuhdeluku; |
| --- | --- |

iii)

tarvittaessa ennustelaskelmat yrityksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (5) mukaisista pääomavaatimuksista ja maksuvalmiusvaatimuksista sekä ensimmäiseksi vuodeksi ennustettu vakavaraisuussuhdeluku;

5

| b) | jos yrityksellä on aiempaa liiketoimintaa, lakisääteinen tilinpäätös yrityskohtaisella tasolla ja tapauksen mukaan konsolidointiryhmän ja alakonsolidointiryhmän tasolla kolmelta viimeiseltä tilikaudelta ulkoisen tarkastajan hyväksymänä, jos kyseisille tilinpäätöksille tehdään tilintarkastus, mukaan lukien seuraavat tiedot:






  i) | tase; |
| --- | --- | --- |

b)

jos yrityksellä on aiempaa liiketoimintaa, lakisääteinen tilinpäätös yrityskohtaisella tasolla ja tapauksen mukaan konsolidointiryhmän ja alakonsolidointiryhmän tasolla kolmelta viimeiseltä tilikaudelta ulkoisen tarkastajan hyväksymänä, jos kyseisille tilinpäätöksille tehdään tilintarkastus, mukaan lukien seuraavat tiedot:

i)

tase;

| ii) | tuloslaskelma; |
| --- | --- |

ii)

tuloslaskelma;

| iii) | vuosikertomukset ja rahoitusta koskevat liitteet ja kaikki muut asiakirjat, jotka on rekisteröity asianomaiseen rekisteriin tai viranomaiseen yhtiön tilinpäätöksen kannalta merkityksellisellä alueella, ja tarvittaessa yhtiön tilintarkastajan kertomus kolmelta viimeiseltä vuodelta tai toiminnan aloittamisesta lähtien; |
| --- | --- |

iii)

vuosikertomukset ja rahoitusta koskevat liitteet ja kaikki muut asiakirjat, jotka on rekisteröity asianomaiseen rekisteriin tai viranomaiseen yhtiön tilinpäätöksen kannalta merkityksellisellä alueella, ja tarvittaessa yhtiön tilintarkastajan kertomus kolmelta viimeiseltä vuodelta tai toiminnan aloittamisesta lähtien;

| c) | asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisen konsolidoidun valvonnan soveltamisalaa koskeva analyysi, mukaan lukien tiedot siitä, mitkä konserniyhteisöt sisältyvät konsolidoidun valvonnan vaatimusten piiriin toimiluvan myöntämisen jälkeen ja millä konsernin sisäisillä tasoilla näitä vaatimuksia sovelletaan täyden konsolidoinnin tai alakonsolidoinnin pohjalta. |
| --- | --- |

c)

asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisen konsolidoidun valvonnan soveltamisalaa koskeva analyysi, mukaan lukien tiedot siitä, mitkä konserniyhteisöt sisältyvät konsolidoidun valvonnan vaatimusten piiriin toimiluvan myöntämisen jälkeen ja millä konsernin sisäisillä tasoilla näitä vaatimuksia sovelletaan täyden konsolidoinnin tai alakonsolidoinnin pohjalta.

6 artikla

Yrityksen toiminnan järjestämistä koskevat tiedot

Hakijan, joka hakee direktiivin 2014/65/EU II osaston mukaista sijoituspalveluyrityksen toimilupaa, on annettava toimivaltaiselle viranomaiselle seuraavat tiedot toimintansa järjestämisestä:

| a) | alkuvaiheen toimintaa koskeva suunnitelma seuraaville kolmelle vuodelle, mukaan lukien tiedot suunnitellusta säännellystä ja sääntelemättömästä toiminnasta, toiminnan alueellisesta jakautumisesta sekä toiminnasta, jota sijoituspalveluyrityksen on tarkoitus harjoittaa. Toimintasuunnitelmaan on sisällyttävä seuraavat merkitykselliset tiedot:






  i) | mahdollisten asiakkaiden ja kohderyhmänä olevien sijoittajien kotipaikka; |
| --- | --- | --- |

a)

alkuvaiheen toimintaa koskeva suunnitelma seuraaville kolmelle vuodelle, mukaan lukien tiedot suunnitellusta säännellystä ja sääntelemättömästä toiminnasta, toiminnan alueellisesta jakautumisesta sekä toiminnasta, jota sijoituspalveluyrityksen on tarkoitus harjoittaa. Toimintasuunnitelmaan on sisällyttävä seuraavat merkitykselliset tiedot:

i)

mahdollisten asiakkaiden ja kohderyhmänä olevien sijoittajien kotipaikka;

| ii) | markkinointi- ja myynninedistämistoiminta ja -järjestelyt, mukaan lukien tarjous- ja myynninedistämisasiakirjojen kielet; niiden jäsenvaltioiden yksilöinti, joissa mainokset ovat näkyvimpiä ja yleisimpiä; myynninedistämisasiakirjojen tyyppi (jotta voidaan arvioida, missä käytännön markkinointia on pääasiassa tarkoitus harjoittaa); |
| --- | --- |

ii)

markkinointi- ja myynninedistämistoiminta ja -järjestelyt, mukaan lukien tarjous- ja myynninedistämisasiakirjojen kielet; niiden jäsenvaltioiden yksilöinti, joissa mainokset ovat näkyvimpiä ja yleisimpiä; myynninedistämisasiakirjojen tyyppi (jotta voidaan arvioida, missä käytännön markkinointia on pääasiassa tarkoitus harjoittaa);

| iii) | suoramarkkinoijien, sijoitusneuvojien ja jakelijoiden nimet ja maantieteelliset toimintapaikat; |
| --- | --- |

iii)

suoramarkkinoijien, sijoitusneuvojien ja jakelijoiden nimet ja maantieteelliset toimintapaikat;

| b) | tiedot yrityksen tilintarkastajista, jos tiedot ovat käytettävissä toimiluvan hakemisajankohtana; |
| --- | --- |

b)

tiedot yrityksen tilintarkastajista, jos tiedot ovat käytettävissä toimiluvan hakemisajankohtana;

| c) | yrityksen organisaatiorakenne ja sisäiset valvontajärjestelmät, mukaan lukien






  i) | sisäisistä toiminnoista (hallinto ja valvonta) vastaavien henkilöiden henkilötiedot, mukaan lukien yksityiskohtainen ansioluettelo, jossa mainitaan merkityksellinen koulutus ja ammattikoulutus sekä ammatillinen kokemus; |
| --- | --- | --- |

c)

yrityksen organisaatiorakenne ja sisäiset valvontajärjestelmät, mukaan lukien

i)

sisäisistä toiminnoista (hallinto ja valvonta) vastaavien henkilöiden henkilötiedot, mukaan lukien yksityiskohtainen ansioluettelo, jossa mainitaan merkityksellinen koulutus ja ammattikoulutus sekä ammatillinen kokemus;

| ii) | kuvaus erilaisiin suunniteltuihin toimintoihin osoitetuista resursseista (erityisesti henkilöstöresurssit ja tekniset resurssit); |
| --- | --- |

ii)

kuvaus erilaisiin suunniteltuihin toimintoihin osoitetuista resursseista (erityisesti henkilöstöresurssit ja tekniset resurssit);

| iii) | asiakkaiden rahoitusvälineiden ja varojen hallussapidon osalta tiedot kaikista asiakasvarojen suojaamista koskevista järjestelyistä (erityisesti silloin, kun rahoitusvälineitä ja varoja pidetään säilytysyhteisön hallussa, kyseisen säilytysyhteisön nimi ja asiaan liittyvät sopimukset); |
| --- | --- |

iii)

asiakkaiden rahoitusvälineiden ja varojen hallussapidon osalta tiedot kaikista asiakasvarojen suojaamista koskevista järjestelyistä (erityisesti silloin, kun rahoitusvälineitä ja varoja pidetään säilytysyhteisön hallussa, kyseisen säilytysyhteisön nimi ja asiaan liittyvät sopimukset);

| iv) | selvitys siitä, miten yritys tulee täyttämään vakavaraisuus- ja liiketoimintavaatimuksensa; |
| --- | --- |

iv)

selvitys siitä, miten yritys tulee täyttämään vakavaraisuus- ja liiketoimintavaatimuksensa;

| d) | tiedot siitä, missä käsittelyvaiheessa sijoituspalveluyrityksen tekemä kotijäsenvaltion sijoittajien korvausjärjestelmän jäsenyyttä koskeva hakemus on, tai tapauksen mukaan todiste jäsenyydestä kyseisessä sijoittajien korvausjärjestelmässä; |
| --- | --- |

d)

tiedot siitä, missä käsittelyvaiheessa sijoituspalveluyrityksen tekemä kotijäsenvaltion sijoittajien korvausjärjestelmän jäsenyyttä koskeva hakemus on, tai tapauksen mukaan todiste jäsenyydestä kyseisessä sijoittajien korvausjärjestelmässä;

| e) | luettelo ulkoistetuista (tai ulkoistettavaksi aiotuista) toiminnoista, palveluista tai toiminnasta ja luettelo ulkopuolisten tarjoajien kanssa tehdyistä ja tehtäväksi tarkoitetuista sopimuksista sekä resursseista (erityisesti henkilöstöresurssit ja tekniset resurssit sekä sisäisen valvonnan järjestelmä), jotka osoitetaan ulkoistettujen toimintojen, palvelujen tai toiminnan valvontaan; |
| --- | --- |

e)

luettelo ulkoistetuista (tai ulkoistettavaksi aiotuista) toiminnoista, palveluista tai toiminnasta ja luettelo ulkopuolisten tarjoajien kanssa tehdyistä ja tehtäväksi tarkoitetuista sopimuksista sekä resursseista (erityisesti henkilöstöresurssit ja tekniset resurssit sekä sisäisen valvonnan järjestelmä), jotka osoitetaan ulkoistettujen toimintojen, palvelujen tai toiminnan valvontaan;

| f) | toimenpiteet sijoitus- tai oheispalvelujen tarjoamisen yhteydessä syntyvien eturistiriitojen havaitsemiseksi ja estämiseksi tai hallitsemiseksi sekä kuvaus tuotevalvontajärjestelyistä; |
| --- | --- |

f)

toimenpiteet sijoitus- tai oheispalvelujen tarjoamisen yhteydessä syntyvien eturistiriitojen havaitsemiseksi ja estämiseksi tai hallitsemiseksi sekä kuvaus tuotevalvontajärjestelyistä;

| g) | kuvaus yrityksen toiminnan seurantaan tarkoitetuista järjestelmistä, mahdolliset varajärjestelmät mukaan luettuina, sekä järjestelmistä ja riskinhallintamenetelmistä, jos yrityksen tarkoituksena on harjoittaa algoritmista kaupankäyntiä ja/tai tarjota suora sähköinen markkinoillepääsy; |
| --- | --- |

g)

kuvaus yrityksen toiminnan seurantaan tarkoitetuista järjestelmistä, mahdolliset varajärjestelmät mukaan luettuina, sekä järjestelmistä ja riskinhallintamenetelmistä, jos yrityksen tarkoituksena on harjoittaa algoritmista kaupankäyntiä ja/tai tarjota suora sähköinen markkinoillepääsy;

| h) | tiedot säännösten noudattamisen valvonnan ja sisäisen valvonnan järjestelmistä sekä riskinhallintajärjestelmistä (seurantajärjestelmä, sisäiset tarkastukset sekä neuvonta- ja avustavat toiminnot); |
| --- | --- |

h)

tiedot säännösten noudattamisen valvonnan ja sisäisen valvonnan järjestelmistä sekä riskinhallintajärjestelmistä (seurantajärjestelmä, sisäiset tarkastukset sekä neuvonta- ja avustavat toiminnot);

| i) | tiedot rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskien arviointiin ja hallintaan tarkoitetuista järjestelmistä; |
| --- | --- |

i)

tiedot rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskien arviointiin ja hallintaan tarkoitetuista järjestelmistä;

| j) | liiketoiminnan jatkuvuussuunnitelmat, mukaan lukien järjestelmät ja henkilöstöresurssit (avainhenkilöstö); |
| --- | --- |

j)

liiketoiminnan jatkuvuussuunnitelmat, mukaan lukien järjestelmät ja henkilöstöresurssit (avainhenkilöstö);

| k) | tietojen hallinnointia, kirjaamista ja säilyttämistä koskevat periaatteet; |
| --- | --- |

k)

tietojen hallinnointia, kirjaamista ja säilyttämistä koskevat periaatteet;

| l) | kuvaus yrityksen sisäisistä toimintaohjeista. |
| --- | --- |

l)

kuvaus yrityksen sisäisistä toimintaohjeista.

7 artikla

Yleiset vaatimukset

1.   Edellä 1 ja 6 artiklassa säädetyt kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle annettavat tiedot on annettava sekä sijoituspalveluyrityksen päätoimipaikan että sen sivuliikkeiden ja sidonnaisasiamiesten osalta.

2.   Edellä 2–5 artiklassa säädetyt kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle annettavat tiedot on annettava sijoituspalveluyrityksen päätoimipaikan osalta.

8 artikla

Sellaisten sijoituspalveluyritysten johtamiseen sovellettavat vaatimukset, jotka ovat luonnollisia henkilöitä tai yhden luonnollisen henkilön johtamia oikeushenkilöitä

1.   Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset saavat myöntää sijoituspalveluyrityksenä toimimiseen oikeuttavan luvan ainoastaan sellaiselle hakijalle, joka on luonnollinen henkilö tai yhden luonnollisen henkilön johtama oikeushenkilö ja jossa

| a) | kyseinen luonnollinen henkilö on helposti ja lyhyellä varoitusajalla toimivaltaisten viranomaisten tavoitettavissa; |
| --- | --- |

a)

kyseinen luonnollinen henkilö on helposti ja lyhyellä varoitusajalla toimivaltaisten viranomaisten tavoitettavissa;

| b) | luonnollinen henkilö voi käyttää riittävästi aikaa kyseiseen tehtävään; |
| --- | --- |

b)

luonnollinen henkilö voi käyttää riittävästi aikaa kyseiseen tehtävään;

| c) | sijoituspalveluyrityksen hallintoelimissä tai säännöissä valtuutetaan tietty henkilö toimimaan viipymättä johtajan sijaisena ja hoitamaan kaikki hänen tehtävänsä, jos johtaja on estynyt hoitamasta tehtäviään; |
| --- | --- |

c)

sijoituspalveluyrityksen hallintoelimissä tai säännöissä valtuutetaan tietty henkilö toimimaan viipymättä johtajan sijaisena ja hoitamaan kaikki hänen tehtävänsä, jos johtaja on estynyt hoitamasta tehtäviään;

| d) | edellisen alakohdan mukaisesti valtuutetun henkilön on oltava riittävän hyvämaineinen, ja hänellä on oltava riittävä kokemus toimiakseen sijaisena johtajan poissaolon ajan tai uuden johtajan nimittämiseen saakka, jotta varmistetaan sijoituspalveluyrityksen järkevä ja vakaa hoito. Sijoituspalveluyrityksissä, jotka ovat luonnollisia henkilöitä, kyseisen valtuutetun henkilön on myös oltava käytettävissä avustamaan maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjiä ja asianomaisia viranomaisia yrityksen selvitysmenettelyssä. Henkilön on oltava tarvittavalla tavalla käytettävissä kyseistä tehtävää varten. |
| --- | --- |

d)

edellisen alakohdan mukaisesti valtuutetun henkilön on oltava riittävän hyvämaineinen, ja hänellä on oltava riittävä kokemus toimiakseen sijaisena johtajan poissaolon ajan tai uuden johtajan nimittämiseen saakka, jotta varmistetaan sijoituspalveluyrityksen järkevä ja vakaa hoito. Sijoituspalveluyrityksissä, jotka ovat luonnollisia henkilöitä, kyseisen valtuutetun henkilön on myös oltava käytettävissä avustamaan maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjiä ja asianomaisia viranomaisia yrityksen selvitysmenettelyssä. Henkilön on oltava tarvittavalla tavalla käytettävissä kyseistä tehtävää varten.

2.   Hakijana olevan sijoituspalveluyrityksen, joka on luonnollinen henkilö tai yhden luonnollisen henkilön johtama oikeushenkilö, on toimilupamenettelynsä yhteydessä annettava toimivaltaiselle viranomaiselle 4 artiklan 1 kohdan a, c, d, e ja f alakohdassa luetellut tiedot tämän artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti valtuutetusta henkilöstä.

9 artikla

Huomattavia omistusosuuksia omistaviin osakkeenomistajiin ja jäseniin sovellettavat vaatimukset

Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että hakijan direktiivin 2014/65/EU II osaston mukaisesti esittämässä sijoituspalveluyrityksen toimilupahakemuksessa annetaan riittävät takeet yhteisön järkevästä ja vakaasta hoidosta, arvioimalla huomattavia omistusosuuksia omistavien ehdotettujen osakkeenomistajiin ja jäsenten sopivuus ottaen huomioon kunkin tällaisen ehdotetun osakkeenomistajan ja jäsenen todennäköinen vaikutus sijoituspalveluyritykseen kaikkien seuraavien perusteiden mukaisesti:

| a) | niiden henkilöiden maine ja kokemus, jotka tulevat johtamaan sijoituspalveluyrityksen liiketoimintaa; |
| --- | --- |

a)

niiden henkilöiden maine ja kokemus, jotka tulevat johtamaan sijoituspalveluyrityksen liiketoimintaa;

| b) | huomattavia omistusosuuksia omistavien ehdotettujen osakkeenomistajien ja jäsenten maine; |
| --- | --- |

b)

huomattavia omistusosuuksia omistavien ehdotettujen osakkeenomistajien ja jäsenten maine;

| c) | huomattavia omistusosuuksia omistavien ehdotettujen osakkeenomistajien ja jäsenten taloudellinen vakaus erityisesti suhteessa siihen, millaista liiketoimintaa sijoituspalveluyrityksessä harjoitetaan ja aiotaan harjoittaa; |
| --- | --- |

c)

huomattavia omistusosuuksia omistavien ehdotettujen osakkeenomistajien ja jäsenten taloudellinen vakaus erityisesti suhteessa siihen, millaista liiketoimintaa sijoituspalveluyrityksessä harjoitetaan ja aiotaan harjoittaa;

| d) | se, pystyykö sijoituspalveluyritys täyttämään jatkuvasti direktiivin 2014/65/EU 15 artiklassa ja soveltuvin osin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 2002/87/EY (6) ja 2013/36/EU (7) säädetyt vakavaraisuusvaatimukset, ja erityisesti se, onko ryhmällä, jonka osa sijoituspalveluyrityksestä tulee, rakenne, joka mahdollistaa tehokkaan valvonnan, tehokkaan tietojenvaihdon toimivaltaisten viranomaisten välillä ja toimivaltaisten viranomaisten keskinäisen vastuunjaon määrittämisen; |
| --- | --- |

d)

se, pystyykö sijoituspalveluyritys täyttämään jatkuvasti direktiivin 2014/65/EU 15 artiklassa ja soveltuvin osin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 2002/87/EY (6) ja 2013/36/EU (7) säädetyt vakavaraisuusvaatimukset, ja erityisesti se, onko ryhmällä, jonka osa sijoituspalveluyrityksestä tulee, rakenne, joka mahdollistaa tehokkaan valvonnan, tehokkaan tietojenvaihdon toimivaltaisten viranomaisten välillä ja toimivaltaisten viranomaisten keskinäisen vastuunjaon määrittämisen;

6

7

| e) | se, onko perusteltua syytä epäillä, että sijoituspalveluyrityksen toimilupamenettelyn yhteydessä syyllistytään tai pyritään tai on syyllistytty tai pyritty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY (8) 1 artiklassa tarkoitettuun rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen tai että toimiluvan myöntäminen sijoituspalveluyritykselle saattaisi lisätä tämän vaaraa. |
| --- | --- |

e)

se, onko perusteltua syytä epäillä, että sijoituspalveluyrityksen toimilupamenettelyn yhteydessä syyllistytään tai pyritään tai on syyllistytty tai pyritty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY (8) 1 artiklassa tarkoitettuun rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen tai että toimiluvan myöntäminen sijoituspalveluyritykselle saattaisi lisätä tämän vaaraa.

8

10 artikla

Valvontatehtävien tehokas hoitaminen

Konsernirakenteen, jossa sijoituspalveluyritys tulee toimimaan, katsotaan direktiivin 2014/65/EU 10 artiklan 1 ja 2 kohtaa sovellettaessa estävän toimivaltaista viranomaista hoitamasta tehokkaasti valvontatehtäväänsä seuraavissa tapauksissa:

| a) | se on monitahoinen ja riittämättömän avoin; |
| --- | --- |

a)

se on monitahoinen ja riittämättömän avoin;

| b) | sillä on konserniyhteisöjen maantieteellinen sijainti; |
| --- | --- |

b)

sillä on konserniyhteisöjen maantieteellinen sijainti;

| c) | se sisältää konserniyhteisöjen harjoittamaa toimintaa, joka saattaa estää toimivaltaista viranomaista arvioimasta tehokkaasti huomattavia omistusosuuksia omistavien osakkeenomistajien tai jäsenten sopivuutta tai sijoituspalveluyrityksen kanssa olevien läheisten sidosten vaikutusta. |
| --- | --- |

c)

se sisältää konserniyhteisöjen harjoittamaa toimintaa, joka saattaa estää toimivaltaista viranomaista arvioimasta tehokkaasti huomattavia omistusosuuksia omistavien osakkeenomistajien tai jäsenten sopivuutta tai sijoituspalveluyrityksen kanssa olevien läheisten sidosten vaikutusta.

11 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan direktiivin 2014/65/EU 93 artiklan 1 artiklan toisessa alakohdassa ensiksi mainitusta päivästä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).

3

(4)  Katso tämän virallisen lehden sivu 32.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/87/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta sekä neuvoston direktiivien 73/239/ETY, 79/267/ETY, 92/49/ETY, 92/96/ETY, 93/6/ETY ja 93/22/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 98/78/EY ja 2000/12/EY muuttamisesta (EUVL L 35, 11.2.2003, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/60/EY, annettu 26 päivänä lokakuuta 2005, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen (EUVL L 309, 25.11.2005, s. 15).

8

---

| 26.10.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/12

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1944,

annettu 13 päivänä kesäkuuta 2017,

sijoituspalveluyrityksen huomattavan omistusosuuden ehdotettua hankintaa koskevaan ilmoitukseen liittyvässä asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten välisessä kuulemisprosessissa käytettäviä vakiomuotoisia lomakkeita, malleja ja menettelyjä koskevien teknisten täytäntöönpanostandardien vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2004/39/EY ja 2014/65/EU mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rahoitusvälineiden markkinoista sekä neuvoston direktiivien 85/611/ETY ja 93/6/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/12/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivin 93/22/ETY kumoamisesta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (1) ja erityisesti sen 10 a artiklan 8 kohdan kuudennen alakohdan,

ottaa huomioon rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta 15 päivänä toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (2) ja erityisesti sen 12 artiklan 9 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | On tarkoituksenmukaista vahvistaa yhteiset vakiomuotoiset lomakkeet, mallit ja menettelyt sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset arvioivat asianmukaisesti huomattavan omistusosuuden ehdotettua hankintaa tai lisäämistä sijoituspalveluyrityksissä koskevat ilmoitukset. Tällaisissa tapauksissa asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten olisi kuultava toisiaan ja annettava toisilleen kaikki olennaiset tai asiaankuuluvat tiedot. |
| --- | --- |

(1)

On tarkoituksenmukaista vahvistaa yhteiset vakiomuotoiset lomakkeet, mallit ja menettelyt sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset arvioivat asianmukaisesti huomattavan omistusosuuden ehdotettua hankintaa tai lisäämistä sijoituspalveluyrityksissä koskevat ilmoitukset. Tällaisissa tapauksissa asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten olisi kuultava toisiaan ja annettava toisilleen kaikki olennaiset tai asiaankuuluvat tiedot.

| (2) | Jotta helpotetaan viranomaisten keskinäistä yhteistyötä ja varmistetaan viranomaisten keskinäisen tietojenvaihdon tehokkuus, direktiivin 2004/39/EY 48 artiklan mukaisesti nimettyjen toimivaltaisten viranomaisten olisi nimettävä yhteyshenkilöt nimenomaisesti direktiivin 2004/39/EY 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua kuulemismenettelyä varten ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi ylläpidettävä keskitettyä luetteloa kyseisistä yhteyshenkilöistä. |
| --- | --- |

(2)

Jotta helpotetaan viranomaisten keskinäistä yhteistyötä ja varmistetaan viranomaisten keskinäisen tietojenvaihdon tehokkuus, direktiivin 2004/39/EY 48 artiklan mukaisesti nimettyjen toimivaltaisten viranomaisten olisi nimettävä yhteyshenkilöt nimenomaisesti direktiivin 2004/39/EY 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua kuulemismenettelyä varten ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi ylläpidettävä keskitettyä luetteloa kyseisistä yhteyshenkilöistä.

| (3) | Olisi säädettävä kuulemismenettelyistä, joille on asetettu selkeät aikarajat, jotta voitaisiin varmistaa toimivaltaisten viranomaisten välisen yhteistyön oikea-aikaisuus ja tehokkuus. Selkeään yhteistyömenettelyyn olisi sisällyttävä pyynnön esittävän viranomaisen pyynnön vastaanottavalle viranomaiselle esittämä alustava ilmoitus, jolla annetaan pyynnön vastaanottavalle viranomaiselle tieto käynnissä olevasta arvioinnista. |
| --- | --- |

(3)

Olisi säädettävä kuulemismenettelyistä, joille on asetettu selkeät aikarajat, jotta voitaisiin varmistaa toimivaltaisten viranomaisten välisen yhteistyön oikea-aikaisuus ja tehokkuus. Selkeään yhteistyömenettelyyn olisi sisällyttävä pyynnön esittävän viranomaisen pyynnön vastaanottavalle viranomaiselle esittämä alustava ilmoitus, jolla annetaan pyynnön vastaanottavalle viranomaiselle tieto käynnissä olevasta arvioinnista.

| (4) | Menettelyissä olisi myös pyrittävä varmistamaan, että toimivaltaiset viranomaiset tekevät yhteistyötä prosessin parantamiseksi edistämällä saatujen tietojen laatua ja relevanssia koskevan palautteen antamista. |
| --- | --- |

(4)

Menettelyissä olisi myös pyrittävä varmistamaan, että toimivaltaiset viranomaiset tekevät yhteistyötä prosessin parantamiseksi edistämällä saatujen tietojen laatua ja relevanssia koskevan palautteen antamista.

| (5) | Toimivaltaisten viranomaisten, muiden viranomaisten, elinten tai henkilöiden vaihtaessa tai siirtäessä tietoja olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (3) säädettyjä henkilötietoja koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

(5)

Toimivaltaisten viranomaisten, muiden viranomaisten, elinten tai henkilöiden vaihtaessa tai siirtäessä tietoja olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (3) säädettyjä henkilötietoja koskevia sääntöjä.

| (6) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (4) sovelletaan arvopaperimarkkinaviranomaisen tämän asetuksen soveltamiseksi suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (4) sovelletaan arvopaperimarkkinaviranomaisen tämän asetuksen soveltamiseksi suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn.

| (7) | Tämä asetus perustuu teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksiin, jotka arvopaperimarkkinaviranomainen on toimittanut komissiolle. |
| --- | --- |

(7)

Tämä asetus perustuu teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksiin, jotka arvopaperimarkkinaviranomainen on toimittanut komissiolle.

| (8) | Arvopaperimarkkinaviranomainen ei suorittanut julkista kuulemista asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten välistä kuulemisprosessia varten käyttöön otettavien vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien eikä menettelyjen mahdollisista kustannuksista eikä hyödyistä eikä analysoinut niitä, koska se katsottiin niiden laajuuteen ja vaikutuksiin nähden suhteettomaksi. |
| --- | --- |

(8)

Arvopaperimarkkinaviranomainen ei suorittanut julkista kuulemista asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten välistä kuulemisprosessia varten käyttöön otettavien vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien eikä menettelyjen mahdollisista kustannuksista eikä hyödyistä eikä analysoinut niitä, koska se katsottiin niiden laajuuteen ja vaikutuksiin nähden suhteettomaksi.

| (9) | Direktiivi 2014/65/EU tuli voimaan 2 päivänä heinäkuuta 2014. Direktiivin 2014/65/EU 12 artiklan 9 kohta korvaa direktiivin 2004/39/EY 10 a artiklan 8 kohdan ja sisältää valtuutukset arvopaperimarkkinaviranomaiselle laatia teknisiä sääntelystandardeja siten, että ne ovat identtiset direktiivin 2004/39/EY 10 a artiklan 8 kohdassa säädettyjen teknisten sääntelystandardien kanssa. Lisäksi direktiivin 2004/39/EY 10 b artiklan 4 kohdan ja 10 artiklan 4 kohdan sisältö on myös identtinen direktiivin 2014/65/EU 13 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2 kohdan sisällön kanssa. Direktiivin 2014/65/EU 94 artiklan 1 kohdan mukaisesti direktiivi 2004/39/EY kumotaan 3 päivästä tammikuuta 2017 alkaen. Sitä, että komissio hyväksyy tekniset sääntelystandardit direktiivin 2004/39/EY 10 a artiklan 8 kohdan mukaisesti, olisi pidettävä myös direktiivin 2014/65/EU 12 artiklan 8 kohdan mukaisena, mistä seuraa, että teknisen standardin soveltaminen jatkuu 3 päivän tammikuuta 2018 jälkeen ilman tarvetta lisämuutoksiin, |
| --- | --- |

(9)

Direktiivi 2014/65/EU tuli voimaan 2 päivänä heinäkuuta 2014. Direktiivin 2014/65/EU 12 artiklan 9 kohta korvaa direktiivin 2004/39/EY 10 a artiklan 8 kohdan ja sisältää valtuutukset arvopaperimarkkinaviranomaiselle laatia teknisiä sääntelystandardeja siten, että ne ovat identtiset direktiivin 2004/39/EY 10 a artiklan 8 kohdassa säädettyjen teknisten sääntelystandardien kanssa. Lisäksi direktiivin 2004/39/EY 10 b artiklan 4 kohdan ja 10 artiklan 4 kohdan sisältö on myös identtinen direktiivin 2014/65/EU 13 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2 kohdan sisällön kanssa. Direktiivin 2014/65/EU 94 artiklan 1 kohdan mukaisesti direktiivi 2004/39/EY kumotaan 3 päivästä tammikuuta 2017 alkaen. Sitä, että komissio hyväksyy tekniset sääntelystandardit direktiivin 2004/39/EY 10 a artiklan 8 kohdan mukaisesti, olisi pidettävä myös direktiivin 2014/65/EU 12 artiklan 8 kohdan mukaisena, mistä seuraa, että teknisen standardin soveltaminen jatkuu 3 päivän tammikuuta 2018 jälkeen ilman tarvetta lisämuutoksiin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa säädetään vakiolomakkeista, malleista ja menettelyistä, joita käytetään tietojenvaihdossa kohdeyhteisön jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen (”pyynnön esittävä/esittänyt viranomainen”) ja hankkijaehdokkaan tai valtuutetun yhteisön, joka on joko hankkijaehdokkaan tytäryhtiö tai hankkijaehdokkaan hallinnassa, jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen (”pyynnön vastaanottava/vastaanottanut viranomainen”) välisen kuulemisprosessin aikana.

2 artikla

Nimetyt yhteyshenkilöt

1.   Direktiivin 2004/39/EY 48 artiklan mukaan nimettyjen toimivaltaisten viranomaisten on nimettävä yhteyshenkilöt tämän asetuksen vaatimaa viestintää varten ja ilmoitettava nimetyistä henkilöistä arvopaperimarkkinaviranomaiselle.

2.   Arvopaperimarkkinaviranomainen ylläpitää ja päivittää luetteloa nimetyistä yhteyshenkilöistä 1 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten tarpeita varten.

3 artikla

Ennakkoilmoitus

1.   Pyynnön esittävän viranomaisen on lähetettävä ennakkoilmoitus pyynnön vastaanottavalle viranomaiselle kolmen työpäivän kuluessa siitä, kun se saa hankkijaehdokkaalta direktiivin 2004/39/EY 10 artiklan 3 kohdan mukaisen ilmoituksen.

2.   Pyynnön esittävän viranomaisen on lähetettävä ennakkoilmoitus täyttämällä liitteessä I vahvistettu malli ja annettava kaikki siinä pyydetyt tiedot.

4 artikla

Kuulemista koskeva ilmoitus

1.   Pyynnön esittävän viranomaisen on lähetettävä pyynnön vastaanottavalle viranomaiselle kuulemista koskeva ilmoitus mahdollisimman pian ja viimeistään 20 työpäivän kuluttua hankkijaehdokkaan direktiivin 2004/39/EY 10 artiklan 3 kohdan mukaisen ilmoituksen vastaanottamisesta.

2.   Pyynnön esittävän viranomaisen on lähetettävä 1 kohdassa tarkoitettu kuulemista koskeva ilmoitus kirjallisena postitse, faksilla tai turvatulla sähköisellä viestimellä ja osoitettava se pyynnön vastaanottavan viranomaisen nimetylle yhteyshenkilölle, ellei pyynnön vastaanottava viranomainen ole muuta täsmentänyt vastauksessaan 3 artiklassa tarkoitettuun ennakkoilmoitukseen.

3.   Pyynnön esittävän viranomaisen on lähetettävä 1 kohdassa tarkoitettu kuulemista koskeva ilmoitus täyttämällä liitteessä II vahvistettu malli, yksilöitävä erityisesti seikat, jotka liittyvät niiden tietojen luottamuksellisuuteen liittyviin seikkoihin, joita pyynnön esittävä viranomainen mahdollisesti saa, ja täsmennettävä yksityiskohtaisesti, mitä asiaankuuluvia tietoja pyynnön esittävä viranomainen pyynnön vastaanottavalta viranomaiselta pyytää.

5 artikla

Kuulemista koskevan ilmoituksen vastaanottokuittaus

Pyynnön vastaanottaneen viranomaisen on lähetettävä kuulemista koskevan ilmoituksen vastaanottamisesta kuittaus kahden työpäivän kuluessa sen vastaanottamisesta, ja kuittaukseen on sisällyttävä sen nimetyn yhteyshenkilön mahdolliset yksityiskohtaiset lisäyhteystiedot ja mahdollisuuksien mukaan arvio vastauksen antamispäivästä.

6 artikla

Pyynnön vastaanottaneen viranomaisen vastaus

1.   Kuulemista koskevaan ilmoitukseen on annettava vastaus kirjallisesti postitse, faksilla tai turvatulla sähköisellä viestimellä. Se on osoitettava nimetylle yhteyshenkilölle, ellei pyynnön esittävä viranomainen ole toisin täsmentänyt.

2.   Pyynnön vastaanottaneen viranomaisen on annettava pyynnön esittäneelle viranomaiselle mahdollisimman pian ja viimeistään 20 työpäivän kuluttua kuulemista koskevan ilmoituksen vastaanottamisesta seuraavat tiedot:

| a) | kuulemista koskevassa ilmoituksessa pyydetyt asiaankuuluvat tiedot, mukaan lukien hankkijaehdokkaan tekemään hankintaan liittyvät mahdolliset näkemykset tai varaukset; |
| --- | --- |

a)

kuulemista koskevassa ilmoituksessa pyydetyt asiaankuuluvat tiedot, mukaan lukien hankkijaehdokkaan tekemään hankintaan liittyvät mahdolliset näkemykset tai varaukset;

| b) | omasta aloitteestaan kaikki muu olennainen tieto, joka voi vaikuttaa arviointiin. |
| --- | --- |

b)

omasta aloitteestaan kaikki muu olennainen tieto, joka voi vaikuttaa arviointiin.

3.   Jos pyynnön vastaanottanut viranomainen ei pysty noudattamaan 2 kohdassa tarkoitettua määräaikaa, sen on ilmoitettava tästä pyynnön esittäneelle viranomaiselle, esitettävä viivästyksen syyt ja arvio vastauksen antamispäivästä. Pyynnön vastaanottaneen viranomaisen on säännöllisesti raportoitava pyydettyjen tietojen toimittamisen etenemisestä.

4.   Pyynnön vastaanottaneen viranomaisen on 2 kohdassa tarkoitettuja tietoja antaessaan käytettävä liitteessä III vahvistettua mallia.

7 artikla

Kuulemismenettelyt

1.   Pyynnön esittävän viranomaisen ja pyynnön vastaanottavan viranomaisen on suoritettava keskinäinen kuulemista koskevaan ilmoitukseen ja vastaukseen liittyvä viestintänsä käyttäen 4 artiklan 2 kohdassa ja 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista viestimistä tarkoituksenmukaisinta ottaen asianmukaisesti huomioon näkökohdat, jotka koskevat luottamuksellisuutta, kirjeenvaihtoon kuluvaa aikaa, toimitettavan aineiston volyymiä ja sitä, kuinka helppo pyynnön esittävän viranomaisen on saada tiedot. Pyynnön esittäneen viranomaisen on vastattava joutuisasti kaikkiin pyynnön vastaanottaneen viranomaisen selvennyspyyntöihin.

2.   Kun pyydetyt tiedot ovat tai saattavat olla samassa jäsenvaltiossa muun viranomaisen kuin pyynnön vastaanottaneen viranomaisen hallussa, pyynnön vastaanottanut viranomainen kokoaa tiedot joutuisasti ja toimittaa ne pyynnön esittäneelle viranomaiselle 6 artiklan mukaisesti.

3.   Pyynnön vastaanottaneen ja pyynnön esittäneen viranomaisen on toimittava yhteistyössä ratkaistakseen kaikki pyyntöön vastattaessa esiin nousevat ongelmat, mukaan lukien kustannuskysymysten ratkaiseminen silloin, kun avustamisesta aiheutuneet kustannukset katsotaan kohtuuttomiksi pyynnön vastaanottaneelle viranomaiselle.

4.   Jos arviointiajanjakson aikana ilmenee uutta tietoa tai lisätiedon tarvetta, pyynnön esittäneen viranomaisen ja pyynnön vastaanottaneen viranomaisen on tehtävä yhteistyötä varmistaakseen, että kaikki asiaankuuluvat lisätiedot on vaihdettu tämän asetuksen mukaisesti.

5.   Kun tietoja vaihdetaan direktiivin 2004/39/EY 10 a artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun ajanjakson 15 viimeisen työpäivän kuluessa, tiedot voidaan 4 artiklan 2 kohdasta ja 6 artiklan 1 kohdasta poiketen antaa suullisesti. Tällaisissa tapauksissa tiedot on antamisen jälkeen vahvistettava 4 artiklan 2 kohdan ja 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti, elleivät asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset toisin sovi.

6.   Pyynnön vastaanottaneen viranomaisen ja pyynnön esittäneen viranomaisen on annettava toisilleen palautetta kuulemisen kohteena olleen arvioinnin tuloksista ja, tapauksen mukaan, saatujen tietojen tai muun avun hyödyllisyydestä tai tällaista apua ja tällaisia tietoja annettaessa kohdatuista mahdollisista ongelmista.

8 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä kesäkuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  
  EUVL L 173, 12.6.2014, p. 349.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

4

---

LIITE I

Ennakkoilmoituksen malli

[Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1944 3 artikla]

Ennakkoilmoitus

Viitenumero:

Päiväys:

Yleiset tiedot

LÄHETTÄJÄ:

Jäsenvaltio:

Pyynnön esittävä viranomainen:

Virallinen osoite:

(Nimetyn yhteyshenkilön yhteystiedot)

Nimi:

Puhelin:

Sähköposti:

VASTAANOTTAJA:

Jäsenvaltio:

Pyynnön vastaanottava viranomainen:

Virallinen osoite:

(Nimetyn yhteyshenkilön yhteystiedot)

Nimi:

Puhelin:

Sähköposti:

Hyvä [lisätkää asianomainen nimi]

Lähetämme teille täten ennakkoilmoituksen alempana yksityiskohtaisesti esitetyistä asioista komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1944, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2017, sijoituspalveluyrityksen huomattavan omistusosuuden ehdotettua hankintaa koskevaan ilmoitukseen liittyvässä asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten välisessä kuulemisprosessissa käytettäviä vakiomuotoisia lomakkeita, malleja ja menettelyjä koskevien teknisten täytäntöönpanostandardien vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2004/39/EY ja 2014/65/EUmukaisesti, 3 artiklan mukaisesti.

Ehdotettua hankintaa koskevat tiedot

Hankkijaehdokkaan tunnistetiedot:

[ilmoittakaa luonnollisten henkilöiden osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2004/39/EY ja 2014/65/EU täydentämisestä sijoituspalveluyrityksen huomattavan omistusosuuden ehdotettua hankintaa koskevaan hank-kijaehdokkaiden ilmoitukseen sisällytettävien tietojen tyhjentävää luetteloa koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla 11 päivänä heinäkuuta 2017 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/1946, 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut tiedot; ilmoittakaa oikeushenkilöiden osalta delegoidun asetuksen (EU) 2017/1946 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut tiedot

Pyynnön vastaanottavan jäsenvaltion (yhden tai useamman) valtuutetun yhteisön nimi ja suhde hankkijaehdokkaaseen:

[jos hankkijaehdokas on direktiivin 2004/39/EY 10 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu valtuutettu yhteisö, hankkijaehdokkaan nimi riittää. Jos hankkijaehdokas kuuluu johonkin direktiivin 2004/39/EY 10 direktiivin 4 kohdan b tai c alakohdassa määriteltyyn luokkaan, on tarpeen myös selittää hankkijaehdokkaan suhde pyynnön vastaanottaneen viranomaisen jäsenvaltioon sijoittautuneeseen asiaankuuluvaan valtuutettuun yhteisöön]

Kohdeyhteisön tunnistetiedot:

[ilmoittakaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2004/39/EY ja 2014/65/EU täydentämisestä sijoituspalveluyrityksen huomattavan omistusosuuden ehdotettua hankintaa koskevaan hankkijaehdokkaiden ilmoitukseen sisällytettävien tietojen tyhjentävää luetteloa koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla 11 päivänä heinäkuuta 2017 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/1946 7 artiklan a kohdassa tarkoitetut tiedot];

Hankkijaehdokkaalla kohdeyhteisössä olevan nykyisen ja aiotun osuuden suuruus:

[ilmoittakaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2004/39/EY ja 2014/65/EU täydentämisestä sijoituspalveluyrityksen huomattavan omistusosuuden ehdotettua hankintaa koskevaan hankkijaehdokkaiden ilmoitukseen sisällytettävien tietojen tyhjentävää luetteloa koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla 11 päivänä heinäkuuta 2017 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/1946 7 artiklan c kohdan i, ii ja iii alakohdassa tarkoitetut tiedot]

Ottakaa huomioon, että arviointimenettely (*) päättyy [syötä päivämäärä]. Toimitamme myöhemmin kuulemista koskevan ilmoituksen, johon sisältyvät kaikki olennaisen tärkeät tiedot ehdotetusta hankinnasta ja jossa kerrotaan, mitä asiaankuuluvia tietoja haluaisimme saada. Jos teillä kuitenkin on olennaisia hankintaan liittyviä tietoja tai jos haluatte esittää sitä koskevia näkemyksiä tai varauksia, olisimme kiitollisia, jos voisitte toimittaa ne mahdollisimman aikaisin ja viimeistään 20 työpäivän kuluessa tämän ennakkoilmoituksen jälkeen saapuvan kuulemista koskevan ilmoituksen vastaanottamisesta.

(*) direktiivin 2004/39/EY 10 a artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti

Kunnioittavasti

[allekirjoitus]

---

LIITE II

Kuulemista koskevan ilmoituksen malli

[Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1944 4 artikla]

Kuulemista koskeva ilmoitus

Viitenumero:

Päiväys:

Yleiset tiedot

LÄHETTÄJÄ:

Jäsenvaltio:

Pyynnön esittävä viranomainen:

Virallinen osoite:

(Nimetyn yhteyshenkilön yhteystiedot)

Nimi:

Puhelin:

Sähköposti:

VASTAANOTTAJA:

Jäsenvaltio:

Pyynnön vastaanottava viranomainen:

Virallinen osoite:

(Nimetyn yhteyshenkilön yhteystiedot)

Nimi:

Puhelin:

Sähköposti:

Hyvä [lisätkää asianomainen nimi]

Lähetämme teille täten kuulemista koskevan ilmoituksen alempana yksityiskohtaisesti esitetyistä asioista komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1944, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2017, sijoituspalveluyrityksen huomattavan omistusosuuden ehdotettua hankintaa koskevaan ilmoitukseen liittyvässä asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten välisessä kuulemisprosessissa käytettäviä vakiomuotoisia lomakkeita, malleja ja menettelyjä koskevien teknisten täytäntöönpanostandardien vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2004/39/EY ja 2014/65/EU mukaisesti, 4 artiklan mukaisesti.

Huomatkaa, että arviointimenettely (*) päättyy [päivämäärä lisättävä], joten pyydetyt ja muut asiaankuuluvat ja olennaiset tiedot olisi toimitettava 20 työpäivää tämän kirjeen vastaanottamisesta mennessä, tai jos se ei ole mahdollista, olisi ilmoitettava, koska arvioitte voivanne vastata tietopyyntöön. Ottakaa tässä huomioon arviointimenettelyn päättymisajankohta.

(*) direktiivin 2004/39/EY 10 a artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti

Ehdotettua hankintaa koskevat tiedot

Kohde

[antakaa tiedot tässä tai viitatkaa tässä asiaankuuluviin, tiedot sisältäviin liitteisiin]

Ehdotettua hankintaa koskevat tiedot

[antakaa tiedot tässä tai viitatkaa tässä asiaankuuluviin, tiedot sisältäviin liitteisiin]

Asiaan liittyviä muita valvontaviranomaisia koskevat tiedot

[antakaa tiedot tässä tai viitatkaa tässä asiaankuuluviin, tiedot sisältäviin liitteisiin]

Pyyntö on jatkoa aikaisempaan tapaukseen:

[tarvittaessa syöttäkää yksityiskohtaiset tiedot kyseisestä aikaisemmasta pyynnöstä, jotta se voidaan yksilöidä]

Avunpyynnön tyyppi

Pyydetyt tiedot [tarvittaessa]:

[antakaa yksityiskohtainen kuvaus erityisesti tarvittavista tiedoista, mukaan lukien kaikki pyydetyt asiaankuuluvat asiakirjat, sekä syyt, miksi tiedoista on hyötyä. Esimerkkejä:

— hankkijaehdokkaan tai asiaankuuluvan valtuutetun yhteisön omistusrakenne ja osakkaiden pääasialliset piirteet;

— hankkijaehdokkaan tai asiaankuuluvan valtuutetun yhteisön tuorein soveltuvuusarviointi (sopivuus ja luotettavuus);

— hankkijaehdokkaan tai asiaankuuluvan valtuutetun yhteisön taloudellisen vakauden tuorein arviointi ja siihen liittyvät julkiset tai ulkoiset tarkastuskertomukset (tarvittaessa);

— pyynnön vastaanottavan viranomaisen tuorein arviointi hankkijaehdokkaan tai asiaankuuluvan valtuutetun yhteisön hallintorakenteen laadusta sekä hallinto- ja kirjanpitomenettelyistä, sisäisen tarkastuksen järjestelmistä, ohjaus- ja hallintojärjestelmistä, konsernirakenteesta jne.]

Pyynnön esittävän viranomaisten antamat lisätiedot

[Onko pyynnön esittävä viranomainen ollut tai aikooko se olla pyynnön kohteena oleviin asioihin liittyen yhteydessä muihin viranomaisiin tai lain noudattamisen valvonnasta vastaaviin elimiin pyynnön vastaanottavan viranomaisen jäsenvaltiossa taikka muihin viranomaisiin, joilla pyynnön esittävä viranomainen tietää olevan aktiivinen intressi pyynnön kohteena olevissa asioissa]

Kunnioittavasti

[allekirjoitus]

---

LIITE III

Pyynnön vastaanottaneen viranomaisen vastauksen malli

[Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1944 6 artikla]

Pyynnön vastaanottaneen viranomaisen vastaus

Viitenumero:

Päiväys:

Yleiset tiedot

LÄHETTÄJÄ:

Jäsenvaltio:

Pyynnön vastaanottava viranomainen:

Virallinen osoite:

(Nimetyn yhteyshenkilön yhteystiedot)

Nimi:

Puhelin:

Sähköposti:

VASTAANOTTAJA:

Jäsenvaltio:

Pyynnön esittävä viranomainen:

Virallinen osoite:

(Nimetyn yhteyshenkilön yhteystiedot)

Nimi:

Puhelin:

Sähköposti:

Hyvä [asianomainen nimi lisättävä]

Olemme käsitelleet [pv.kk.vvvv] päivätyn kuulemista koskevan ilmoituksenne, jonka viite on [viitenumero lisättävä], komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1944, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2017, sijoituspalveluyrityksen huomattavan omistusosuuden ehdotettua hankintaa koskevaan ilmoitukseen liittyvässä asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten välisessä kuulemisprosessissa käytettäviä vakiomuotoisia lomakkeita, malleja ja menettelyjä koskevien teknisten täytäntöönpanostandardien vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2004/39/EY ja 2014/65/EU mukaisesti, 6 artiklan mukaisesti.

Jos teille ei ole tarkasti selvää, mitä tietoja on pyydetty, tai jokin muu tämän arvioinnin näkökohta on jäänyt epäselväksi, antakaa tässä asiaa koskevat selvitykset:

Jos pyydetyt tiedot on koottu eri lähteistä, esittäkää ne tässä tai antakaa selvitys siitä, kuinka ne aiotaan toimittaa, tai viitatkaa asiaankuuluviin liitteisiin, joissa pyydetyt tiedot esitetään:

Jos teillä on muita asiaankuuluvia tai olennaisia tietoja, esittäkää ne tässä tai antakaa selvitys siitä, kuinka ne aiotaan toimittaa, tai viitatkaa asiaankuuluviin liitteisiin, joissa pyydetyt tiedot esitetään:

Antakaa oma-aloitteisesti kaikki olennaiset tiedot, jotka voivat merkittävästi vaikuttaa arviointiin, kuten hankkijaehdokkaan tai asiaankuuluvan valtuutetun yhteisön konsernirakennetta tai taloudellisen vakauden tuoretta arviointia koskevat tiedot.

Kunnioittavasti

[allekirjoitus]

---

| 26.10.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/22

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1945,

annettu 19 päivänä kesäkuuta 2017,

toimilupaa hakevien ja toimiluvan saaneiden sijoituspalveluyritysten tekemiä ja niille tehtäviä ilmoituksia koskevista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU mukaisista teknisistä täytäntöönpanostandardeista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta 15 päivänä toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 5 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | On aiheellista vahvistaa yhteiset vakiomuotoiset lomakkeet, mallit ja menettelyt sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset soveltavat yhdenmukaista toimintatapaa, kun ne käytännössä käyttävät valtuuksiaan myöntäessään yrityksille sijoituspalvelujen tarjoamiseen, sijoitustoiminnan harjoittamiseen ja tapauksen mukaan oheispalvelujen tarjoamiseen oikeuttavia toimilupia. |
| --- | --- |

(1)

On aiheellista vahvistaa yhteiset vakiomuotoiset lomakkeet, mallit ja menettelyt sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset soveltavat yhdenmukaista toimintatapaa, kun ne käytännössä käyttävät valtuuksiaan myöntäessään yrityksille sijoituspalvelujen tarjoamiseen, sijoitustoiminnan harjoittamiseen ja tapauksen mukaan oheispalvelujen tarjoamiseen oikeuttavia toimilupia.

| (2) | Jotta hakija, joka hakee direktiivin 2014/65/EU II osaston mukaista sijoituspalveluyrityksen toimilupaa, ja toimivaltainen viranomainen voisivat viestiä keskenään helpommin, toimivaltaisten viranomaisten olisi nimettävä toimilupamenettelyä varten yhteysviranomainen ja julkistettava yhteysviranomaista koskevat tiedot verkkosivustollaan. |
| --- | --- |

(2)

Jotta hakija, joka hakee direktiivin 2014/65/EU II osaston mukaista sijoituspalveluyrityksen toimilupaa, ja toimivaltainen viranomainen voisivat viestiä keskenään helpommin, toimivaltaisten viranomaisten olisi nimettävä toimilupamenettelyä varten yhteysviranomainen ja julkistettava yhteysviranomaista koskevat tiedot verkkosivustollaan.

| (3) | Jotta toimivaltaiset viranomaiset pystyisivät arvioimaan, voivatko yrityksen ylimmässä hallintoelimessä tapahtuvat muutokset uhata yrityksen tehokasta, järkevää ja vakaata hoitoa, ja ottamaan asianmukaisesti huomioon yrityksen asiakkaiden edut ja markkinoiden eheyden, olisi määritettävä selkeät määräajat kyseisiä muutoksia koskevien tietojen toimittamiselle. |
| --- | --- |

(3)

Jotta toimivaltaiset viranomaiset pystyisivät arvioimaan, voivatko yrityksen ylimmässä hallintoelimessä tapahtuvat muutokset uhata yrityksen tehokasta, järkevää ja vakaata hoitoa, ja ottamaan asianmukaisesti huomioon yrityksen asiakkaiden edut ja markkinoiden eheyden, olisi määritettävä selkeät määräajat kyseisiä muutoksia koskevien tietojen toimittamiselle.

| (4) | Yritykset olisi kuitenkin vapautettava vaatimuksesta toimittaa tiedot ylintä hallintoelintä koskevista muutoksista ennen muutoksen voimaantuloa, jos muutos johtuu yrityksen määräysvallan ulkopuolisista seikoista, kuten ylimmän hallintoelimen jäsenen kuolemasta. Tällöin yrityksillä olisi oltava mahdollisuus ilmoittaa tiedot toimivaltaiselle viranomaiselle kymmenen työpäivän kuluessa muutoksesta. |
| --- | --- |

(4)

Yritykset olisi kuitenkin vapautettava vaatimuksesta toimittaa tiedot ylintä hallintoelintä koskevista muutoksista ennen muutoksen voimaantuloa, jos muutos johtuu yrityksen määräysvallan ulkopuolisista seikoista, kuten ylimmän hallintoelimen jäsenen kuolemasta. Tällöin yrityksillä olisi oltava mahdollisuus ilmoittaa tiedot toimivaltaiselle viranomaiselle kymmenen työpäivän kuluessa muutoksesta.

| (5) | Jäsenvaltioiden tämän asetuksen mukaisesti toteuttamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (2). |
| --- | --- |

(5)

Jäsenvaltioiden tämän asetuksen mukaisesti toteuttamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (2).

| (6) | Tämä asetus perustuu teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksiin, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ’EAMV’, on toimittanut komissiolle. |
| --- | --- |

(6)

Tämä asetus perustuu teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksiin, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ’EAMV’, on toimittanut komissiolle.

| (7) | EAMV on järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia, analysoinut mahdollisia kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (3) 37 artiklan mukaisesti perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä, |
| --- | --- |

(7)

EAMV on järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia, analysoinut mahdollisia kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (3) 37 artiklan mukaisesti perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Yhteysviranomaisen nimeäminen

Toimivaltaisten viranomaisten on nimettävä yhteysviranomainen käsittelemään kaikki tiedot, jotka saadaan hakijoilta, jotka hakevat direktiivin 2014/65/EU II osaston mukaista sijoituspalveluyrityksen toimilupaa. Nimettyä yhteysviranomaista koskevat yhteystiedot on julkistettava toimivaltaisten viranomaisten verkkosivustoilla, ja yhteystietoja on päivitettävä säännöllisesti.

2 artikla

Hakemuksen jättäminen

1.   Hakijan, joka hakee direktiivin 2014/65/EU II osaston mukaista sijoituspalveluyrityksen toimilupaa, on jätettävä toimivaltaiselle viranomaiselle hakemuksensa täyttämällä liitteessä I vahvistettu lomakemalli.

2.   Hakijan on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kaikkia ylimmän hallintoelimensä jäseniä koskevat tiedot täyttämällä liitteessä II vahvistettu lomakemalli.

3 artikla

Hakemuslomakkeen vastaanottaminen ja vastaanottamista koskeva ilmoitus

Toimivaltaisen viranomaisen on kymmenen työpäivän kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta lähetettävä hakijalle vastaanottamista koskeva ilmoitus, mukaan lukien 1 artiklassa tarkoitetun nimetyn yhteysviranomaisen yhteystiedot.

4 artikla

Lisätietoja koskeva pyyntö

Jos hakemuksen arviointia varten tarvitaan lisätietoja, toimivaltaisen viranomaisen on lähetettävä hakijalle pyyntö, jossa mainitaan annettavat tiedot.

5 artikla

Ylimmän hallintoelimen jäsenistöä koskevista muutoksista ilmoittaminen

1.   Sijoituspalveluyrityksen on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista ylimmän hallintoelimensä jäsenistöä koskevista muutoksista ennen muutoksen voimaantuloa.

Jos ilmoitusta ei perustelluista syistä voida tehdä ennen muutoksen voimaantuloa, se on tehtävä kymmenen työpäivän kuluessa muutoksesta.

2.   Sijoituspalveluyrityksen on annettava 1 kohdassa tarkoitettua muutosta koskevat tiedot liitteessä III vahvistetussa muodossa.

6 artikla

Päätöksestä ilmoittaminen

Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava hakijalle luvan myöntämistä tai epäämistä koskevasta päätöksestään paperilla, sähköisesti tai molemmissa muodoissa direktiivin 2014/65/EU 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kuuden kuukauden määräajan kuluessa.

7 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 3 päivästä tammikuuta 2018.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä kesäkuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).

3

---

LIITE I

Sijoituspalveluyrityksen toimilupahakemuslomake

Image 7

Viitenumero:

Päivämäärä:

LÄHETTÄJÄ:

Hakijan nimi:

Osoite:

(Nimetyn yhteyshenkilön yhteystiedot)

Nimi:

Puhelin:

Sähköposti:

VASTAANOTTAJA:

Jäsenvaltio:

Toimivaltainen viranomainen:

Osoite:

(Nimetyn yhteysviranomaisen yhteystiedot)

Osoite:

Puhelin:

Sähköposti:

Hyvä [asianomaisen nimi lisättävä]

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1945 sisältämissä teknisissä täytäntöönpanostandardeissa vahvistetaan vakiomuotoiset lomakkeet, mallit ja menettelyt direktiivin 2014/65/EU 7 artiklan 5 kohdassa säädettyjen tietojen ilmoittamista tai toimittamista varten, jotta direktiivin 7 artiklan 2 kohtaa sovellettaisiin yhdenmukaisesti. Lähetämme liitteenä täytäntöönpanoasetuksen 2 artiklan mukaisesti toimilupahakemuksen.

Image 8

— Hakemuksen laatimisesta vastaava henkilö:

Nimi:

Asema/tehtävänimike:

Puhelin:

Faksi (jos käytettävissä):

Sähköposti:

— Hakemuksen tarkoitus (merkitkää rasti asianomaiseen kohtaan):

uusi toimilupa

jo saadun toimiluvan muuttaminen

SISÄLTÖ

Yleiset tiedot hakijana olevasta yrityksestä

[Ilmoittakaa komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/1943 1 artiklassa tarkoitetut tiedot (asetus annettu 14 päivänä heinäkuuta 2016 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU täydentämisestä sijoituspalveluyritysten toimiluvan yhteydessä annettavia tietoja ja sovellettavia vaatimuksia koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla). Esittäkää tiedot tässä tai viitatkaa kyseiset tiedot sisältäviin liitteisiin.]

Pääomatiedot

[Ilmoittakaa delegoidun asetuksen (EU) 2017/1943 2 artiklassa tarkoitetut tiedot. Esittäkää tiedot tässä tai viitatkaa kyseiset tiedot sisältäviin liitteisiin.]

Tiedot osakkeenomistajista

[Ilmoittakaa komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/1943 3 artiklassa tarkoitetut tiedot. Esittäkää tiedot tässä tai viitatkaa kyseiset tiedot sisältäviin liitteisiin.]

Tiedot ylimmästä hallintoelimestä ja liiketoimintaa johtavista henkilöistä

[Ilmoittakaa komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/1943 4 artiklassa tarkoitetut tiedot. Esittäkää tiedot tässä tai viitatkaa kyseiset tiedot sisältäviin liitteisiin.]

Taloudelliset tiedot

[Ilmoittakaa komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/1943 5 artiklassa tarkoitetut tiedot. Esittäkää tiedot tässä tai viitatkaa kyseiset tiedot sisältäviin liitteisiin.]

Toiminnan järjestämistä koskevat tiedot

[Ilmoittakaa komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/1943 6 artiklassa tarkoitetut tiedot. Esittäkää tiedot tässä tai viitatkaa kyseiset tiedot sisältäviin liitteisiin.]

---

LIITE II

Luettelo ylimmän hallintoelimen jäsenistä

Image 9

Viitenumero:

Päivämäärä:

LÄHETTÄJÄ:

Hakijan nimi:

Osoite:

(Nimetyn yhteyshenkilön yhteystiedot)

Nimi:

Puhelin:

Sähköposti:

VASTAANOTTAJA:

Toimivaltainen viranomainen:

Osoite:

(Nimetyn yhteysviranomaisen yhteystiedot, tarvittaessa)

Osoite:

Puhelin:

Sähköposti:

Hyvä [asianomaisen nimi lisättävä]

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1945, annettu 19 päivänä kesäkuuta 2017, sisältämissä teknisissä täytäntöönpanostandardeissa vahvistetaan vakiomuotoiset lomakkeet, mallit ja menettelyt direktiivin 2014/65/EU 7 artiklan 5 kohdassa säädettyjen tietojen ilmoittamista tai toimittamista varten, jotta direktiivin 9 artiklan 5 kohtaa sovellettaisiin yhdenmukaisesti. Lähetämme liitteenä täytäntöönpanoasetuksen 2 artiklan mukaisesti ilmoituspyynnön.

Image 10

— Hakemuksen laatimisesta vastaava henkilö:

Nimi:

Asema/tehtävänimike:

Puhelin:

Faksi (jos käytettävissä):

Sähköposti:

Päivämäärä:

Allekirjoitus:

Luettelo ylimmän hallintoelimen jäsenistä

Jäsen 1

Nimi

Yhteystiedot (puhelin, sähköposti, osoite)

Asema

Työkokemus ja muu asiaankuuluva kokemus

Pätevyys ja asiaankuuluva koulutus

Luettelo liikkeenjohtoon osallistuvan ja osallistumattoman johtajan tehtävistä muissa yhteisöissä

Nimityksen voimaantulopäivä

[Esittäkää tiedot tässä tai antakaa selvitys tietojen toimitustavasta tai viitatkaa kyseiset tiedot sisältäviin liitteisiin.]

Jäsen n

Nimi

Yhteystiedot (puhelin, sähköposti, osoite)

Asema

Työkokemus ja muu asiaankuuluva kokemus

Pätevyys ja asiaankuuluva koulutus

Luettelo liikkeenjohtoon osallistuvan ja osallistumattoman johtajan tehtävistä muissa yhteisöissä

Nimityksen voimaantulopäivä

[Esittäkää tiedot tässä tai antakaa selvitys tietojen toimitustavasta tai viitatkaa kyseiset tiedot sisältäviin liitteisiin.]

Toimittakaa:

— Yhtiökokouksen pöytäkirja, jossa vahvistetaan uuden jäsenen nimittäminen ylimpään hallintoelimeen

— Ylimmän hallintoelimen kokouspöytäkirja, jossa vahvistetaan uusien jäsenten nimittäminen

---

LIITE III

Ylimmän hallintoelimen jäsenistön muutoksia koskevien tietojen ilmoittaminen

Image 11

Viitenumero:

Päivämäärä:

LÄHETTÄJÄ:

Hakijan nimi:

Osoite:

(Nimetyn yhteyshenkilön yhteystiedot)

Nimi:

Puhelin:

Sähköposti:

VASTAANOTTAJA:

Toimivaltainen viranomainen:

Osoite:

(Nimetyn yhteysviranomaisen yhteystiedot, tarvittaessa)

Osoite:

Puhelin:

Sähköposti:

Hyvä [asianomaisen nimi lisättävä]

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1945, annettu 19 päivänä kesäkuuta 2017, sisältämissä teknisissä täytäntöönpanostandardeissa vahvistetaan vakiomuotoiset lomakkeet, mallit ja menettelyt direktiivin 2014/65/EU 7 artiklan 5 kohdassa säädettyjen tietojen ilmoittamista tai toimittamista varten, jotta direktiivin 9 artiklan 5 kohtaa sovellettaisiin yhdenmukaisesti. Lähetämme liitteenä täytäntöönpanoasetuksen 4 artiklan mukaisesti ilmoituspyynnön.

— Hakemuksen laatimisesta vastaava henkilö:

Nimi:

Asema/tehtävänimike:

Puhelin:

Faksi (jos käytettävissä):

Sähköposti:

Image 12

Ylimmän hallintoelimen eroavia jäseniä koskevat tiedot

Jäsen 1

Nimi

Yhteystiedot (puhelin, sähköposti, osoite)

Asema

Ylimmästä hallintoelimestä eroamisen voimaantulopäivä

Syyt ylimmästä hallintoelimestä eroamiseen

Jäsen 2

Nimi

Yhteystiedot (puhelin, sähköposti, osoite)

Asema

Ylimmästä hallintoelimestä eroamisen voimaantulopäivä

Syyt ylimmästä hallintoelimestä eroamiseen

Jäsen n

Nimi

Yhteystiedot (puhelin, sähköposti, osoite)

Asema

Ylimmästä hallintoelimestä eroamisen voimaantulopäivä

Syyt ylimmästä hallintoelimestä eroamiseen

Ylimmän hallintoelimen uusia jäseniä koskevat tiedot

Jäsen 1

Nimi

Yhteystiedot (puhelin, sähköposti, osoite)

Asema

Työkokemus ja muu asiaankuuluva kokemus

Pätevyys ja asiaankuuluva koulutus

Luettelo liikkeenjohtoon osallistuvan ja osallistumattoman johtajan tehtävistä muissa yhteisöissä

Nimityksen voimaantulopäivä

[Esittäkää tiedot tässä tai antakaa selvitys tietojen toimitustavasta tai viitatkaa kyseiset tiedot sisältäviin liitteisiin.]

Jäsen n

Nimi

Yhteystiedot (puhelin, sähköposti, osoite)

Asema

Työkokemus ja muu asiaankuuluva kokemus

Pätevyys ja asiaankuuluva koulutus

Luettelo liikkeenjohtoon osallistuvan ja osallistumattoman johtajan tehtävistä muissa yhteisöissä

Image 13

Nimityksen voimaantulopäivä

[Esittäkää tiedot tässä tai antakaa selvitys tietojen toimitustavasta tai viitatkaa kyseiset tiedot sisältäviin liitteisiin.]

Täydellinen ajan tasalle saatettu luettelo ylimmän hallintoelimen jäsenistä

Toimittakaa:

— Yhtiökokouksen pöytäkirja, jossa vahvistetaan uuden jäsenen nimittäminen ylimpään hallintoelimeen

— Ylimmän hallintoelimen kokouspöytäkirja, jossa vahvistetaan uuden jäsenen nimittäminen

Nimi

Asema

Voimaantulopäivä

---

| 26.10.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/32

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2017/1946,

annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017,

direktiivien 2004/39/EY ja 2014/65/EU täydentämisestä sijoituspalveluyrityksen huomattavan omistusosuuden ehdotettua hankintaa koskevaan hankkijaehdokkaiden ilmoitukseen sisällytettävien tietojen tyhjentävää luetteloa koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rahoitusvälineiden markkinoista sekä neuvoston direktiivien 85/611/ETY ja 93/6/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/12/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivin 93/22/ETY kumoamisesta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (1) ja erityisesti sen 10 a artiklan 8 kohdan kolmannen alakohdan,

ottaa huomioon rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta 15 päiväna toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (2) ja erityisesti sen 12 artiklan 8 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sijoituspalveluyrityksen huomattavan omistusosuuden hankkijaehdokkaalta olisi vaadittava tyhjentävä luettelo tiedoista ensimmäistä ilmoitusta annettaessa, jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat arvioida ehdotettua hankintaa. Hankkijaehdokkaan olisi toimitettava tunnistetiedot itsestään sekä liiketoimintaa johtamaan tulevista henkilöistä riippumatta siitä, onko kyseessä luonnollinen henkilö vai oikeushenkilö, jotta kohdeyhteisön toimivaltainen viranomainen kykenee arvioimaan kyseisen hankkijaehdokkaan mainetta. |
| --- | --- |

(1)

Sijoituspalveluyrityksen huomattavan omistusosuuden hankkijaehdokkaalta olisi vaadittava tyhjentävä luettelo tiedoista ensimmäistä ilmoitusta annettaessa, jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat arvioida ehdotettua hankintaa. Hankkijaehdokkaan olisi toimitettava tunnistetiedot itsestään sekä liiketoimintaa johtamaan tulevista henkilöistä riippumatta siitä, onko kyseessä luonnollinen henkilö vai oikeushenkilö, jotta kohdeyhteisön toimivaltainen viranomainen kykenee arvioimaan kyseisen hankkijaehdokkaan mainetta.

| (2) | Todellisten omistajien ja edunsaajien tunnistetiedot ja tiedot niiden henkilöiden maineesta ja kokemuksesta, jotka tosiasiallisesti johtavat hankkijaehdokkaan liiketoimintaa, on esitettävä myös, kun hankkijaehdokas on oikeushenkilö. Samoin silloin, kun hankkijaehdokas on tai siitä on tarkoitus myöhemmin tulla trust-järjestely, kohdeyhteisön toimivaltaisen viranomaisen on tarpeen saada sekä trustin omaisuutta hoitamaan tulevien edunvalvojien että kyseisen omaisuuden todellisten omistajien ja edunsaajien tunnistetiedot kyseisten henkilöiden maineen ja kokemuksen arvioimiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Todellisten omistajien ja edunsaajien tunnistetiedot ja tiedot niiden henkilöiden maineesta ja kokemuksesta, jotka tosiasiallisesti johtavat hankkijaehdokkaan liiketoimintaa, on esitettävä myös, kun hankkijaehdokas on oikeushenkilö. Samoin silloin, kun hankkijaehdokas on tai siitä on tarkoitus myöhemmin tulla trust-järjestely, kohdeyhteisön toimivaltaisen viranomaisen on tarpeen saada sekä trustin omaisuutta hoitamaan tulevien edunvalvojien että kyseisen omaisuuden todellisten omistajien ja edunsaajien tunnistetiedot kyseisten henkilöiden maineen ja kokemuksen arvioimiseksi.

| (3) | Kun hankkijaehdokas on luonnollinen henkilö, on tarpeen saada tiedot sekä hankkijaehdokkaasta että mahdollisista yrityksistä, joita hankkijaehdokas johtaa tai jotka ovat hänen määräysvallassaan virallisesti, jotta kohdeyhteisön toimivaltainen viranomainen saa käyttöönsä kaikki maineen arvioinnin kannalta merkitykselliset tiedot. Kun hankkijaehdokas on oikeushenkilö, on tarpeen saada nämä tiedot kaikista henkilöistä, jotka tosiasiallisesti johtavat hankkijaehdokkaan liiketoimintaa, kaikista yrityksistä, jotka ovat hankkijaehdokkaan määräysvallassa, ja kaikista osakkeenomistajista, jotka käyttävät huomattavaa vaikutusvaltaa hankkijaehdokkaaseen, jotta toimivaltainen viranomainen saa käyttöönsä kaikki maineen arvioinnin kannalta merkitykselliset tiedot. |
| --- | --- |

(3)

Kun hankkijaehdokas on luonnollinen henkilö, on tarpeen saada tiedot sekä hankkijaehdokkaasta että mahdollisista yrityksistä, joita hankkijaehdokas johtaa tai jotka ovat hänen määräysvallassaan virallisesti, jotta kohdeyhteisön toimivaltainen viranomainen saa käyttöönsä kaikki maineen arvioinnin kannalta merkitykselliset tiedot. Kun hankkijaehdokas on oikeushenkilö, on tarpeen saada nämä tiedot kaikista henkilöistä, jotka tosiasiallisesti johtavat hankkijaehdokkaan liiketoimintaa, kaikista yrityksistä, jotka ovat hankkijaehdokkaan määräysvallassa, ja kaikista osakkeenomistajista, jotka käyttävät huomattavaa vaikutusvaltaa hankkijaehdokkaaseen, jotta toimivaltainen viranomainen saa käyttöönsä kaikki maineen arvioinnin kannalta merkitykselliset tiedot.

| (4) | Maineen arvioinnin kannalta merkityksellisiin tietoihin olisi sisällyttävä yksityiskohtaiset tiedot menneistä tai meneillään olevista rikosoikeudellisista menettelyistä sekä siviilioikeudellisista ja hallinnollisista tapauksista. Samoin olisi toimitettava tiedot kaikista avoimista tutkimuksista ja menettelyistä, seuraamuksista tai muista täytäntöönpanopäätöksistä hankkijaehdokasta vastaan, sekä muut tiedot, jotka katsotaan merkityksellisiksi hankkijaehdokkaan maineen arvioinnin kannalta, kuten rekisteröinnin epääminen tai irtisanominen työstä tai luottamusasemasta. |
| --- | --- |

(4)

Maineen arvioinnin kannalta merkityksellisiin tietoihin olisi sisällyttävä yksityiskohtaiset tiedot menneistä tai meneillään olevista rikosoikeudellisista menettelyistä sekä siviilioikeudellisista ja hallinnollisista tapauksista. Samoin olisi toimitettava tiedot kaikista avoimista tutkimuksista ja menettelyistä, seuraamuksista tai muista täytäntöönpanopäätöksistä hankkijaehdokasta vastaan, sekä muut tiedot, jotka katsotaan merkityksellisiksi hankkijaehdokkaan maineen arvioinnin kannalta, kuten rekisteröinnin epääminen tai irtisanominen työstä tai luottamusasemasta.

| (5) | Hankkijaehdokkaan olisi toimitettava tiedot siitä, onko jokin toinen toimivaltainen viranomainen tai muu viranomainen jo arvioinut hankkijaehdokkaan mainetta hankkijana tai henkilönä, joka johtaa luottolaitoksen,henkivakuutus-, vahinkovakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen tai sijoituspalveluyrityksen tai minkä tahansa muun yhteisön liiketoimintaa, ja jos on, tiedot tällaisen arvioinnin tuloksesta. Näin voidaan varmistaa, että kohdeyhteisön toimivaltainen viranomainen ottaa asianmukaisesti huomioon muiden viranomaisten suorittamien tutkimusten tulokset arvioidessaan hankkijaehdokasta. |
| --- | --- |

(5)

Hankkijaehdokkaan olisi toimitettava tiedot siitä, onko jokin toinen toimivaltainen viranomainen tai muu viranomainen jo arvioinut hankkijaehdokkaan mainetta hankkijana tai henkilönä, joka johtaa luottolaitoksen,henkivakuutus-, vahinkovakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen tai sijoituspalveluyrityksen tai minkä tahansa muun yhteisön liiketoimintaa, ja jos on, tiedot tällaisen arvioinnin tuloksesta. Näin voidaan varmistaa, että kohdeyhteisön toimivaltainen viranomainen ottaa asianmukaisesti huomioon muiden viranomaisten suorittamien tutkimusten tulokset arvioidessaan hankkijaehdokasta.

| (6) | Hankkijaehdokasta koskevat taloudelliset tiedot olisi toimitettava, jotta voidaan arvioida hankkijaehdokkaan taloudellista vakautta. |
| --- | --- |

(6)

Hankkijaehdokasta koskevat taloudelliset tiedot olisi toimitettava, jotta voidaan arvioida hankkijaehdokkaan taloudellista vakautta.

| (7) | Olisi toimitettava tiedot hankkijaehdokkaan taloudellisista ja muista kuin taloudellisista intresseistä tai suhteista, jotka liittyvät kohdeyhteisön osakkeenomistajiin tai johtajiin tai toimivan johdon jäseniin tai henkilöön, jolla on oikeus käyttää äänioikeuksia kohdeyhteisössä, tai itse kohdeyhteisöön tai sen konserniin, jotta kohdeyhteisön toimivaltainen viranomainen voi arvioida, vaikuttaako mahdollisten eturistiriitojen olemassaolo hankkijaehdokkaan taloudelliseen vakauteen. |
| --- | --- |

(7)

Olisi toimitettava tiedot hankkijaehdokkaan taloudellisista ja muista kuin taloudellisista intresseistä tai suhteista, jotka liittyvät kohdeyhteisön osakkeenomistajiin tai johtajiin tai toimivan johdon jäseniin tai henkilöön, jolla on oikeus käyttää äänioikeuksia kohdeyhteisössä, tai itse kohdeyhteisöön tai sen konserniin, jotta kohdeyhteisön toimivaltainen viranomainen voi arvioida, vaikuttaako mahdollisten eturistiriitojen olemassaolo hankkijaehdokkaan taloudelliseen vakauteen.

| (8) | Kun hankkijaehdokas on oikeushenkilö, kohdeyhteisön toimivaltainen viranomainen tarvitsee ehdotetun hankinnan arvioinnin kattavaa arviointia varten tiettyjä lisätietoja, mukaan lukien tiedot osakkeista, jotka omistetaan tai on suunniteltu omistettavaksi ennen ehdotettua hankintaa ja sen jälkeen, sillä asiaa koskevat oikeudelliset ja konsernirakenteet voivat tällaisissa tapauksissa olla monimutkaisia ja edellyttää yksityiskohtaista tarkastelua, joka liittyy maineeseen, läheisiin sidoksiin, mahdolliseen yhteiseen toimintaan muiden osapuolten kanssa sekä kohdeyhteisön toimivaltaisen viranomaisen kykyyn jatkaa kohdeyhteisön tehokasta valvontaa. |
| --- | --- |

(8)

Kun hankkijaehdokas on oikeushenkilö, kohdeyhteisön toimivaltainen viranomainen tarvitsee ehdotetun hankinnan arvioinnin kattavaa arviointia varten tiettyjä lisätietoja, mukaan lukien tiedot osakkeista, jotka omistetaan tai on suunniteltu omistettavaksi ennen ehdotettua hankintaa ja sen jälkeen, sillä asiaa koskevat oikeudelliset ja konsernirakenteet voivat tällaisissa tapauksissa olla monimutkaisia ja edellyttää yksityiskohtaista tarkastelua, joka liittyy maineeseen, läheisiin sidoksiin, mahdolliseen yhteiseen toimintaan muiden osapuolten kanssa sekä kohdeyhteisön toimivaltaisen viranomaisen kykyyn jatkaa kohdeyhteisön tehokasta valvontaa.

| (9) | Kun hankkijaehdokas on kolmanteen maahan sijoittautunut yhteisö tai osa unionin ulkopuolelle sijoittautunutta konsernia, lisätiedot olisi toimitettava, jotta kohdeyhteisön toimivaltainen viranomainen voi arvioida, aiheutuuko kolmannen maan oikeusjärjestelmästä esteitä kohdeyhteisön tehokkaalle valvonnalle, ja jotta se voi myös todentaa hankkijaehdokkaan maineen kyseisessä kolmannessa maassa. |
| --- | --- |

(9)

Kun hankkijaehdokas on kolmanteen maahan sijoittautunut yhteisö tai osa unionin ulkopuolelle sijoittautunutta konsernia, lisätiedot olisi toimitettava, jotta kohdeyhteisön toimivaltainen viranomainen voi arvioida, aiheutuuko kolmannen maan oikeusjärjestelmästä esteitä kohdeyhteisön tehokkaalle valvonnalle, ja jotta se voi myös todentaa hankkijaehdokkaan maineen kyseisessä kolmannessa maassa.

| (10) | Kun hankkijaehdokas on valtiollinen sijoitusrahasto, hankkijaehdokkaan olisi toimitettava tiedot siitä, minkä tahon määräysvallassa rahasto on ja millainen rahaston sijoituspolitiikka on. Kohdeyhteisön toimivaltainen viranomainen tarvitsee näitä tietoja arvioidessaan sekä mainetta että sitä, aiheutuuko kohdeyhteisön tehokkaalle valvonnalle vaikutuksia. |
| --- | --- |

(10)

Kun hankkijaehdokas on valtiollinen sijoitusrahasto, hankkijaehdokkaan olisi toimitettava tiedot siitä, minkä tahon määräysvallassa rahasto on ja millainen rahaston sijoituspolitiikka on. Kohdeyhteisön toimivaltainen viranomainen tarvitsee näitä tietoja arvioidessaan sekä mainetta että sitä, aiheutuuko kohdeyhteisön tehokkaalle valvonnalle vaikutuksia.

| (11) | Olisi vaadittava erityisiä tietoja, joiden avulla voidaan arvioida, vaikuttaako ehdotettu hankinta kohdeyhteisön toimivaltaisen viranomaisen kykyyn harjoittaa kohdeyhteisön tehokasta valvontaa. Näiden tietojen avulla olisi arvioitava, vaikuttavatko hankkijaehdokkaan läheiset sidokset kohdeyhteisön kykyyn jatkaa ajantasaisten ja tarkkojen tietojen toimittamista valvontaviranomaiselleen. Oikeushenkilöiden osalta on myös tarpeen arvioida ehdotetun hankinnan vaikutusta kohdeyhteisön ja sen konsernin, johon se kuuluisi hankinnan jälkeen, konsolidoituun valvontaan. |
| --- | --- |

(11)

Olisi vaadittava erityisiä tietoja, joiden avulla voidaan arvioida, vaikuttaako ehdotettu hankinta kohdeyhteisön toimivaltaisen viranomaisen kykyyn harjoittaa kohdeyhteisön tehokasta valvontaa. Näiden tietojen avulla olisi arvioitava, vaikuttavatko hankkijaehdokkaan läheiset sidokset kohdeyhteisön kykyyn jatkaa ajantasaisten ja tarkkojen tietojen toimittamista valvontaviranomaiselleen. Oikeushenkilöiden osalta on myös tarpeen arvioida ehdotetun hankinnan vaikutusta kohdeyhteisön ja sen konsernin, johon se kuuluisi hankinnan jälkeen, konsolidoituun valvontaan.

| (12) | Hankkijaehdokkaan olisi toimitettava tiedot ehdotetun hankinnan rahoituksesta, mukaan lukien tiedot kaikista rahoituskeinoista ja -lähteistä, ja kyettävä esittämään todisteet kaikkien varojen ja omaisuuden alkuperästä, jotta kohdeyhteisön toimivaltainen viranomainen voi arvioida, onko olemassa riskiä rahanpesutoiminnasta. |
| --- | --- |

(12)

Hankkijaehdokkaan olisi toimitettava tiedot ehdotetun hankinnan rahoituksesta, mukaan lukien tiedot kaikista rahoituskeinoista ja -lähteistä, ja kyettävä esittämään todisteet kaikkien varojen ja omaisuuden alkuperästä, jotta kohdeyhteisön toimivaltainen viranomainen voi arvioida, onko olemassa riskiä rahanpesutoiminnasta.

| (13) | Hankkijaehdokkaiden, joilla on hallussaan vähintään 20 prosentin mutta alle 50 prosentin huomattava omistusosuus kohdeyhteisöstä, olisi toimitettava tiedot strategiasta kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle, jotta ehdotettua hankintaa voidaan arvioida kattavasti. Vastaavasti myös hankkijaehdokkaiden, joilla on hallussaan alle 20 prosentin huomattava omistusosuus kohdeyhteisöstä mutta jotka käyttävät vastaavaa vaikutusvaltaa muilla tavoilla, joihin kuuluvat esimerkiksi hankkijaehdokkaan ja olemassa olevien osakkeenomistajien väliset yhteydet, osakkeenomistajien välisten sopimusten olemassaolo, osakkeiden jako, osakkeenomistajien omistusyhteydet ja äänioikeudet sekä hankkijaehdokkaan asema kohdeyhteisön konsernirakenteessa, olisi toimitettava kyseiset tiedot, jotta ehdotettuja hankintoja voidaan arvioida yhtenäisesti. |
| --- | --- |

(13)

Hankkijaehdokkaiden, joilla on hallussaan vähintään 20 prosentin mutta alle 50 prosentin huomattava omistusosuus kohdeyhteisöstä, olisi toimitettava tiedot strategiasta kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle, jotta ehdotettua hankintaa voidaan arvioida kattavasti. Vastaavasti myös hankkijaehdokkaiden, joilla on hallussaan alle 20 prosentin huomattava omistusosuus kohdeyhteisöstä mutta jotka käyttävät vastaavaa vaikutusvaltaa muilla tavoilla, joihin kuuluvat esimerkiksi hankkijaehdokkaan ja olemassa olevien osakkeenomistajien väliset yhteydet, osakkeenomistajien välisten sopimusten olemassaolo, osakkeiden jako, osakkeenomistajien omistusyhteydet ja äänioikeudet sekä hankkijaehdokkaan asema kohdeyhteisön konsernirakenteessa, olisi toimitettava kyseiset tiedot, jotta ehdotettuja hankintoja voidaan arvioida yhtenäisesti.

| (14) | Kun kohdeyhteisön määräysvaltaa ehdotetaan muutettavaksi, hankkijaehdokkaan olisi yleissääntönä esitettävä täydellinen liiketoimintasuunnitelma. Kun kohdeyhteisön määräysvaltaa ei ehdoteta muutettavaksi, riittää, että hallussa on tietyt tiedot kyseisen yhteisön tulevaisuuden strategiasta ja hankkijaehdokkaan aikeista kohdeyhteisön suhteen, jotta voidaan arvioida, aiheutuuko hankkijaehdokkaan taloudelliselle vakaudelle vaikutuksia. |
| --- | --- |

(14)

Kun kohdeyhteisön määräysvaltaa ehdotetaan muutettavaksi, hankkijaehdokkaan olisi yleissääntönä esitettävä täydellinen liiketoimintasuunnitelma. Kun kohdeyhteisön määräysvaltaa ei ehdoteta muutettavaksi, riittää, että hallussa on tietyt tiedot kyseisen yhteisön tulevaisuuden strategiasta ja hankkijaehdokkaan aikeista kohdeyhteisön suhteen, jotta voidaan arvioida, aiheutuuko hankkijaehdokkaan taloudelliselle vakaudelle vaikutuksia.

| (15) | Tietyissä tapauksissa hankkijaehdokkaan ei tarvitsisi toimittaa kaikkia tietoja. Erityisesti silloin, kun kohdeyhteisön toimivaltainen viranomainen on arvioinut hankkijaehdokkaan kahden edellisen vuoden aikana tai kun kohdeyhteisö on pieni sijoituspalveluyritys ja hankkijaehdokas on yhteisö, jolla on toimilupa ja jota valvotaan unionissa, hankkijaehdokkaan ei tarvitsisi toimittaa kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle kuin tietyt supistetut tiedot. |
| --- | --- |

(15)

Tietyissä tapauksissa hankkijaehdokkaan ei tarvitsisi toimittaa kaikkia tietoja. Erityisesti silloin, kun kohdeyhteisön toimivaltainen viranomainen on arvioinut hankkijaehdokkaan kahden edellisen vuoden aikana tai kun kohdeyhteisö on pieni sijoituspalveluyritys ja hankkijaehdokas on yhteisö, jolla on toimilupa ja jota valvotaan unionissa, hankkijaehdokkaan ei tarvitsisi toimittaa kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle kuin tietyt supistetut tiedot.

| (16) | Toimivaltaisten viranomaisten, muiden viranomaisten, elinten tai henkilöiden vaihtaessa tai siirtäessä tietoja olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (3) säädettyjä henkilötietoja koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

(16)

Toimivaltaisten viranomaisten, muiden viranomaisten, elinten tai henkilöiden vaihtaessa tai siirtäessä tietoja olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (3) säädettyjä henkilötietoja koskevia sääntöjä.

| (17) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (4) sovelletaan Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (EAMV) tämän asetuksen soveltamiseksi suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn. |
| --- | --- |

(17)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (4) sovelletaan Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (EAMV) tämän asetuksen soveltamiseksi suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn.

| (18) | Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka EAMV on toimittanut Euroopan komissiolle. |
| --- | --- |

(18)

Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka EAMV on toimittanut Euroopan komissiolle.

| (19) | EAMV on järjestänyt avoimen julkisen kuulemisen niistä teknisten sääntelystandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (5) 37 artiklan mukaisesti perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä. |
| --- | --- |

(19)

EAMV on järjestänyt avoimen julkisen kuulemisen niistä teknisten sääntelystandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (5) 37 artiklan mukaisesti perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä.

| (20) | Direktiivi 2014/65/EU tuli voimaan 2 päivänä heinäkuuta 2014. Kyseisen direktiivin 12 artiklan 8 kohta korvaa direktiivin 2004/39/EY 10 a artiklan 8 kohdan ja sisältää valtuutukset EAMV:lle laatia teknisiä sääntelystandardeja. Nämä valtuutukset ovat identtiset direktiivin 2004/39/EY 10 a artiklan 8 kohdassa säädettyjen valtuutusten kanssa. Lisäksi direktiivin 2004/39/EY 10 b artiklan 4 kohdan ja 10 artiklan 4 kohdan sisältö on myös identtinen direktiivin 2014/65/EU 13 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2 kohdan sisällön kanssa. Direktiivin 2014/65/EU 94 artiklan 1 kohdan mukaisesti direktiivi 2004/39/EY kumotaan 3 päivästä tammikuuta 2018 alkaen. Sitä, että komissio hyväksyy tekniset standardit direktiivin 2004/39/EY 10 a artiklan 8 kohdan mukaisesti, olisi pidettävä myös direktiivin 2014/65/EU 12 artiklan 8 kohdan mukaisena, mistä seuraa, että teknisen standardin soveltaminen jatkuu 3 päivän tammikuuta 2018 jälkeen ilman lisämuutoksia, |
| --- | --- |

(20)

Direktiivi 2014/65/EU tuli voimaan 2 päivänä heinäkuuta 2014. Kyseisen direktiivin 12 artiklan 8 kohta korvaa direktiivin 2004/39/EY 10 a artiklan 8 kohdan ja sisältää valtuutukset EAMV:lle laatia teknisiä sääntelystandardeja. Nämä valtuutukset ovat identtiset direktiivin 2004/39/EY 10 a artiklan 8 kohdassa säädettyjen valtuutusten kanssa. Lisäksi direktiivin 2004/39/EY 10 b artiklan 4 kohdan ja 10 artiklan 4 kohdan sisältö on myös identtinen direktiivin 2014/65/EU 13 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2 kohdan sisällön kanssa. Direktiivin 2014/65/EU 94 artiklan 1 kohdan mukaisesti direktiivi 2004/39/EY kumotaan 3 päivästä tammikuuta 2018 alkaen. Sitä, että komissio hyväksyy tekniset standardit direktiivin 2004/39/EY 10 a artiklan 8 kohdan mukaisesti, olisi pidettävä myös direktiivin 2014/65/EU 12 artiklan 8 kohdan mukaisena, mistä seuraa, että teknisen standardin soveltaminen jatkuu 3 päivän tammikuuta 2018 jälkeen ilman lisämuutoksia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt tiedoista, jotka hankkijaehdokkaan on sisällytettävä ehdotettua hankintaa koskevaan ilmoitukseen sen sijoituspalveluyrityksen toimivaltaisille viranomaisille, josta hankkija pyrkii hankkimaan huomattavan omistusosuuden tai kasvattamaan huomattavaa omistusosuutta, jäljempänä ’kohdeyhteisö’, ehdotetun hankinnan arviointia varten.

2 artikla

Hankkijaehdokkaalta vaaditut tiedot

Hankkijaehdokkaan on tarvittaessa toimitettava kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle 3–12 artiklassa esitetyt tiedot sen mukaan, onko kyse luonnollisesta henkilöstä, oikeushenkilöstä vai trustista.

3 artikla

Yleiset tiedot hankkijaehdokkaan tunnistamiseksi

1.   Kun hankkijaehdokas on luonnollinen henkilö, hänen on toimitettava kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle seuraavat tiedot:

| a) | henkilötiedot, mukaan lukien henkilön nimi, syntymäaika ja -paikka, osoite ja yhteystiedot ja mahdollinen kansallinen henkilötunnus; |
| --- | --- |

a)

henkilötiedot, mukaan lukien henkilön nimi, syntymäaika ja -paikka, osoite ja yhteystiedot ja mahdollinen kansallinen henkilötunnus;

| b) | yksityiskohtainen ansioluettelo tai vastaava asiakirja, jossa mainitaan merkityksellinen koulutus, aiempi ammatillinen kokemus sekä parhaillaan suoritettavat ammattitoimet tai muut asiaan liittyvät tehtävät. |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtainen ansioluettelo tai vastaava asiakirja, jossa mainitaan merkityksellinen koulutus, aiempi ammatillinen kokemus sekä parhaillaan suoritettavat ammattitoimet tai muut asiaan liittyvät tehtävät.

2.   Kun hankkijaehdokas on oikeushenkilö, sen on toimitettava kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle seuraavat tiedot:

| a) | asiakirjat, joilla todistetaan yrityksen toiminimi ja sen päätoimipaikan rekisteröity osoite, sekä postiosoite, jos se on eri osoite, yhteystiedot ja mahdollinen kansallinen tunnistenumero; |
| --- | --- |

a)

asiakirjat, joilla todistetaan yrityksen toiminimi ja sen päätoimipaikan rekisteröity osoite, sekä postiosoite, jos se on eri osoite, yhteystiedot ja mahdollinen kansallinen tunnistenumero;

| b) | oikeudellisen muodon rekisteröinti asiaankuuluvan kansallisen lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

oikeudellisen muodon rekisteröinti asiaankuuluvan kansallisen lainsäädännön mukaisesti;

| c) | ajantasainen yleiskatsaus oikeushenkilön liiketoiminnasta; |
| --- | --- |

c)

ajantasainen yleiskatsaus oikeushenkilön liiketoiminnasta;

| d) | täydellinen luettelo henkilöistä, jotka tosiasiallisesti johtavat liiketoimintaa, mukaan lukien nimet, syntymäaika ja -paikka, osoite, yhteystiedot, mahdollinen kansallinen henkilötunnus, yksityiskohtainen ansioluettelo, jossa mainitaan merkityksellinen koulutus, aiempi ammatillinen kokemus sekä parhaillaan suoritettavat ammattitoimet tai muut asiaan liittyvät tehtävät; |
| --- | --- |

d)

täydellinen luettelo henkilöistä, jotka tosiasiallisesti johtavat liiketoimintaa, mukaan lukien nimet, syntymäaika ja -paikka, osoite, yhteystiedot, mahdollinen kansallinen henkilötunnus, yksityiskohtainen ansioluettelo, jossa mainitaan merkityksellinen koulutus, aiempi ammatillinen kokemus sekä parhaillaan suoritettavat ammattitoimet tai muut asiaan liittyvät tehtävät;

| e) | kaikkien niiden henkilöiden henkilöllisyys, joita voidaan pitää kyseisen oikeushenkilön todellisina omistajina ja edunsaajina, nimi, syntymäaika ja -paikka, osoite, yhteystiedot ja mahdollinen kansallinen henkilötunnus. |
| --- | --- |

e)

kaikkien niiden henkilöiden henkilöllisyys, joita voidaan pitää kyseisen oikeushenkilön todellisina omistajina ja edunsaajina, nimi, syntymäaika ja -paikka, osoite, yhteystiedot ja mahdollinen kansallinen henkilötunnus.

3.   Kun hankkijaehdokas on tai siitä on tarkoitus myöhemmin tulla trusti, sen on toimitettava kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle seuraavat tiedot:

| a) | kaikkien niiden edunvalvojien henkilöllisyys, jotka hoitavat omaisuutta trustin perustamisasiakirjan ehtojen nojalla; |
| --- | --- |

a)

kaikkien niiden edunvalvojien henkilöllisyys, jotka hoitavat omaisuutta trustin perustamisasiakirjan ehtojen nojalla;

| b) | kaikkien niiden henkilöiden henkilöllisyys, jotka ovat trustin omaisuuden todellisia omistajia ja edunsaajia, ja heidän vastaavat osuutensa tulonjaosta; |
| --- | --- |

b)

kaikkien niiden henkilöiden henkilöllisyys, jotka ovat trustin omaisuuden todellisia omistajia ja edunsaajia, ja heidän vastaavat osuutensa tulonjaosta;

| c) | kaikkien niiden henkilöiden henkilöllisyys, jotka ovat trustin perustajia. |
| --- | --- |

c)

kaikkien niiden henkilöiden henkilöllisyys, jotka ovat trustin perustajia.

4 artikla

Lisätiedot hankkijaehdokkaasta, joka on luonnollinen henkilö

Kun hankkijaehdokas on luonnollinen henkilö, hänen on toimitettava kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle myös seuraavat tiedot:

| a) | hankkijaehdokkaan ja kaikkien hankkijaehdokkaan johtamien tai hänen määräysvallassaan olleiden yritysten osalta viimeisten 10 vuoden ajalta:






  1) | rikosrekisteri tai tiedot rikostutkinnoista tai rikosoikeudenkäynneistä, asiaan liittyvistä siviilioikeudellisista ja hallinnollisista tapauksista sekä kurinpitotoimista, mukaan lukien yrityksen johtajana toimimista koskeva liiketoimintakielto, konkurssi, maksukyvyttömyys tai vastaava menettely, erityisesti virallisen todistuksen tai muun vastaavan asiakirjan muodossa; |
| --- | --- | --- |

a)

hankkijaehdokkaan ja kaikkien hankkijaehdokkaan johtamien tai hänen määräysvallassaan olleiden yritysten osalta viimeisten 10 vuoden ajalta:

1)

rikosrekisteri tai tiedot rikostutkinnoista tai rikosoikeudenkäynneistä, asiaan liittyvistä siviilioikeudellisista ja hallinnollisista tapauksista sekä kurinpitotoimista, mukaan lukien yrityksen johtajana toimimista koskeva liiketoimintakielto, konkurssi, maksukyvyttömyys tai vastaava menettely, erityisesti virallisen todistuksen tai muun vastaavan asiakirjan muodossa;

| 2) | tiedot avoimista tutkimuksista, täytäntöönpanomenettelyistä, seuraamuksista tai muista täytäntöönpanopäätöksistä hankkijaehdokasta vastaan, jotka voidaan esittää kunnian ja omantunnon kautta annettavalla vakuutuksella; |
| --- | --- |

2)

tiedot avoimista tutkimuksista, täytäntöönpanomenettelyistä, seuraamuksista tai muista täytäntöönpanopäätöksistä hankkijaehdokasta vastaan, jotka voidaan esittää kunnian ja omantunnon kautta annettavalla vakuutuksella;

| 3) | kaupankäynnin, liiketoiminnan tai ammatin harjoittamista koskevan rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai toimiluvan epääminen; tai tällaisen rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai toimiluvan peruuttaminen, kumoaminen tai päättäminen; tai erottaminen sääntely- tai hallintoelimen tai ammattiala- tai ammatillisen järjestön toimesta; |
| --- | --- |

3)

kaupankäynnin, liiketoiminnan tai ammatin harjoittamista koskevan rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai toimiluvan epääminen; tai tällaisen rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai toimiluvan peruuttaminen, kumoaminen tai päättäminen; tai erottaminen sääntely- tai hallintoelimen tai ammattiala- tai ammatillisen järjestön toimesta;

| 4) | irtisanominen työstä tai luottamusasemasta, fidusiaarisesta suhteesta, tai vastaava tilanne; |
| --- | --- |

4)

irtisanominen työstä tai luottamusasemasta, fidusiaarisesta suhteesta, tai vastaava tilanne;

| b) | tiedot siitä, onko toinen valvontaviranomainen jo suorittanut hankkijan maineen arvioinnin, kyseisen viranomaisen tunnistetiedot ja todisteet kyseisen arvioinnin tuloksesta; |
| --- | --- |

b)

tiedot siitä, onko toinen valvontaviranomainen jo suorittanut hankkijan maineen arvioinnin, kyseisen viranomaisen tunnistetiedot ja todisteet kyseisen arvioinnin tuloksesta;

| c) | tiedot, jotka koskevat hankkijaehdokkaan tämänhetkistä taloudellista tilannetta, mukaan lukien yksityiskohtaiset tiedot tulonlähteistä, varoista ja veloista, panteista ja takauksista, myönnetyistä tai saaduista; |
| --- | --- |

c)

tiedot, jotka koskevat hankkijaehdokkaan tämänhetkistä taloudellista tilannetta, mukaan lukien yksityiskohtaiset tiedot tulonlähteistä, varoista ja veloista, panteista ja takauksista, myönnetyistä tai saaduista;

| d) | kuvaus hankkijaehdokkaan liiketoiminnasta; |
| --- | --- |

d)

kuvaus hankkijaehdokkaan liiketoiminnasta;

| e) | taloudelliset tiedot, mukaan lukien luottoluokitukset ja julkisesti saatavilla olevat raportit hankkijaehdokkaan määräysvallassa olevista tai tämän johtamista yrityksistä ja tapauksen mukaan hankkijaehdokkaasta; |
| --- | --- |

e)

taloudelliset tiedot, mukaan lukien luottoluokitukset ja julkisesti saatavilla olevat raportit hankkijaehdokkaan määräysvallassa olevista tai tämän johtamista yrityksistä ja tapauksen mukaan hankkijaehdokkaasta;

| f) | kuvaus hankkijaehdokkaan taloudellisista ja muista kuin taloudellisista intresseistä tai suhteista seuraaviin:






  1) | kohdeyhteisön muut tämänhetkiset osakkeenomistajat; |
| --- | --- | --- |

f)

kuvaus hankkijaehdokkaan taloudellisista ja muista kuin taloudellisista intresseistä tai suhteista seuraaviin:

1)

kohdeyhteisön muut tämänhetkiset osakkeenomistajat;

| 2) | henkilöt, joilla on oikeus käyttää kohdeyhteisön äänioikeuksia jossakin tai joissakin seuraavista tapauksista:






  — | äänioikeus on kolmannella osapuolella tämän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön kanssa tehdyn sopimuksen nojalla, ja sopimus velvoittaa osapuolet käyttämään äänioikeuttaan yhteisymmärryksessä ja näin soveltamaan kyseisen kohdeyhteisön johtamisessa pysyvää yhteistä toimintatapaa; |
| --- | --- | --- |

2)

henkilöt, joilla on oikeus käyttää kohdeyhteisön äänioikeuksia jossakin tai joissakin seuraavista tapauksista:

—

äänioikeus on kolmannella osapuolella tämän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön kanssa tehdyn sopimuksen nojalla, ja sopimus velvoittaa osapuolet käyttämään äänioikeuttaan yhteisymmärryksessä ja näin soveltamaan kyseisen kohdeyhteisön johtamisessa pysyvää yhteistä toimintatapaa;

| — | äänioikeus on kolmannella osapuolella tämän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön kanssa tehdyn, äänioikeuden väliaikaista vastikkeellista siirtoa koskevan sopimuksen nojalla; |
| --- | --- |

—

äänioikeus on kolmannella osapuolella tämän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön kanssa tehdyn, äänioikeuden väliaikaista vastikkeellista siirtoa koskevan sopimuksen nojalla;

| — | kyseiselle luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle vakuudeksi annettuihin osakkeisiin liittyy äänioikeus, edellyttäen, että luonnollisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä on äänioikeus hallussaan ja tämä on ilmoittanut aikovansa käyttää sitä; |
| --- | --- |

—

kyseiselle luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle vakuudeksi annettuihin osakkeisiin liittyy äänioikeus, edellyttäen, että luonnollisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä on äänioikeus hallussaan ja tämä on ilmoittanut aikovansa käyttää sitä;

| — | osakkeisiin liittyy äänioikeus, joihin tällä luonnollisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä on käyttöoikeus; |
| --- | --- |

—

osakkeisiin liittyy äänioikeus, joihin tällä luonnollisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä on käyttöoikeus;

| — | äänioikeus on kyseisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön määräysvallassa olevan yhtiön hallussa tai f alakohdan ii alakohdan ensimmäisessä neljässä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla sen käytettävissä; |
| --- | --- |

—

äänioikeus on kyseisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön määräysvallassa olevan yhtiön hallussa tai f alakohdan ii alakohdan ensimmäisessä neljässä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla sen käytettävissä;

| — | tämän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön haltuun talletettuihin osakkeisiin liittyy äänioikeus, jota tämä luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voi käyttää harkintansa mukaan silloin kun osakkeenomistajat eivät ole antaneet tarkempia ohjeita äänioikeuden käyttämisestä; |
| --- | --- |

—

tämän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön haltuun talletettuihin osakkeisiin liittyy äänioikeus, jota tämä luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voi käyttää harkintansa mukaan silloin kun osakkeenomistajat eivät ole antaneet tarkempia ohjeita äänioikeuden käyttämisestä;

| — | äänioikeutta pitää hallussaan kolmas osapuoli omissa nimissään ja tämän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön lukuun; |
| --- | --- |

—

äänioikeutta pitää hallussaan kolmas osapuoli omissa nimissään ja tämän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön lukuun;

| — | tämä luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voi käyttää äänioikeutta edustajana, edellyttäen, että tämä luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voi käyttää äänioikeutta harkintansa mukaan silloin kun osakkeenomistajat eivät ole antaneet tarkempia ohjeita äänioikeuden käyttämisestä; |
| --- | --- |

—

tämä luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voi käyttää äänioikeutta edustajana, edellyttäen, että tämä luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voi käyttää äänioikeutta harkintansa mukaan silloin kun osakkeenomistajat eivät ole antaneet tarkempia ohjeita äänioikeuden käyttämisestä;

| 3) | asiaan liittyvän kansallisen lainsäädännön mukaisen hallinto-, johto- tai valvontaelimen tai kohdeyhteisön toimivan johdon jäsen; |
| --- | --- |

3)

asiaan liittyvän kansallisen lainsäädännön mukaisen hallinto-, johto- tai valvontaelimen tai kohdeyhteisön toimivan johdon jäsen;

| 4) | kohdeyhteisö itse ja sen konserni; |
| --- | --- |

4)

kohdeyhteisö itse ja sen konserni;

| g) | tiedot muista mahdollisista hankkijaehdokkaan intresseistä tai toimista, jotka voivat olla ristiriidassa kohdeyhteisön intressien tai toimien kanssa, ja mahdolliset ratkaisut kyseisten eturistiriitojen käsittelemiseksi. |
| --- | --- |

g)

tiedot muista mahdollisista hankkijaehdokkaan intresseistä tai toimista, jotka voivat olla ristiriidassa kohdeyhteisön intressien tai toimien kanssa, ja mahdolliset ratkaisut kyseisten eturistiriitojen käsittelemiseksi.

Edellä olevan f alakohdan soveltamiseksi luottotoimia, takauksia ja pantteja on pidettävä osana taloudellisia intressejä, kun taas perhesuhteita tai läheisiä suhteita on pidettävä osana muita kuin taloudellisia intressejä.

5 artikla

Lisätiedot hankkijaehdokkaasta, joka on oikeushenkilö

1.   Kun hankkijaehdokas on oikeushenkilö, sen on toimitettava kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle myös seuraavat tiedot:

| a) | tiedot, jotka koskevat hankkijaehdokasta, kaikkia henkilöitä, jotka tosiasiallisesti johtavat hankkijaehdokkaan liiketoimintaa, kaikkia yrityksiä, jotka ovat hankkijaehdokkaan määräysvallassa, ja kaikkia osakkeenomistajia, jotka käyttävät huomattavaa vaikutusvaltaa hankkijaehdokkaaseen siten kuin e alakohdassa esitetään. Näiden tietojen on katettava seuraavat tiedot:






  1) | rikosrekisteri, tiedot rikostutkinnoista tai rikosoikeudenkäynneistä, asiaan liittyvistä siviilioikeudellisista ja hallinnollisista tapauksista tai kurinpitotoimista, mukaan lukien yrityksen johtajana toimimista koskeva liiketoimintakielto, konkurssi, maksukyvyttömyys tai vastaava menettely, virallisen todistuksen tai muun vastaavan asiakirjan muodossa; |
| --- | --- | --- |

a)

tiedot, jotka koskevat hankkijaehdokasta, kaikkia henkilöitä, jotka tosiasiallisesti johtavat hankkijaehdokkaan liiketoimintaa, kaikkia yrityksiä, jotka ovat hankkijaehdokkaan määräysvallassa, ja kaikkia osakkeenomistajia, jotka käyttävät huomattavaa vaikutusvaltaa hankkijaehdokkaaseen siten kuin e alakohdassa esitetään. Näiden tietojen on katettava seuraavat tiedot:

1)

rikosrekisteri, tiedot rikostutkinnoista tai rikosoikeudenkäynneistä, asiaan liittyvistä siviilioikeudellisista ja hallinnollisista tapauksista tai kurinpitotoimista, mukaan lukien yrityksen johtajana toimimista koskeva liiketoimintakielto, konkurssi, maksukyvyttömyys tai vastaava menettely, virallisen todistuksen tai muun vastaavan asiakirjan muodossa;

| 2) | tiedot avoimista tutkimuksista, täytäntöönpanomenettelyistä, seuraamuksista tai muista täytäntöönpanopäätöksistä hankkijaehdokasta vastaan, jotka voidaan esittää kunnian ja omantunnon kautta annettavalla vakuutuksella; |
| --- | --- |

2)

tiedot avoimista tutkimuksista, täytäntöönpanomenettelyistä, seuraamuksista tai muista täytäntöönpanopäätöksistä hankkijaehdokasta vastaan, jotka voidaan esittää kunnian ja omantunnon kautta annettavalla vakuutuksella;

| 3) | kaupankäynnin, liiketoiminnan tai ammatin harjoittamista koskevan rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai toimiluvan epääminen; tai tällaisen rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai toimiluvan peruuttaminen, kumoaminen tai päättäminen; tai erottaminen sääntely- tai hallintoelimen tai ammattiala- tai ammatillisen järjestön toimesta; |
| --- | --- |

3)

kaupankäynnin, liiketoiminnan tai ammatin harjoittamista koskevan rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai toimiluvan epääminen; tai tällaisen rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai toimiluvan peruuttaminen, kumoaminen tai päättäminen; tai erottaminen sääntely- tai hallintoelimen tai ammattiala- tai ammatillisen järjestön toimesta;

| 4) | irtisanominen työstä tai luottamusasemasta, fidusiaarisesta suhteesta, tai vastaava tilanne kaikkien sellaisten henkilöiden kohdalla, jotka tosiasiallisesti johtavat hankkijaehdokkaan liiketoimintaa, ja kaikkien sellaisten osakkeenomistajien kohdalla, jotka käyttävät huomattavaa vaikutusvaltaa hankkijaehdokkaaseen; |
| --- | --- |

4)

irtisanominen työstä tai luottamusasemasta, fidusiaarisesta suhteesta, tai vastaava tilanne kaikkien sellaisten henkilöiden kohdalla, jotka tosiasiallisesti johtavat hankkijaehdokkaan liiketoimintaa, ja kaikkien sellaisten osakkeenomistajien kohdalla, jotka käyttävät huomattavaa vaikutusvaltaa hankkijaehdokkaaseen;

| b) | tiedot siitä, onko toinen valvontaviranomainen jo suorittanut hankkijan tai hankkijan liiketoimintaa johtavan henkilön maineen arvioinnin, kyseisen viranomaisen tunnistetiedot ja todisteet kyseisen arvioinnin tuloksesta; |
| --- | --- |

b)

tiedot siitä, onko toinen valvontaviranomainen jo suorittanut hankkijan tai hankkijan liiketoimintaa johtavan henkilön maineen arvioinnin, kyseisen viranomaisen tunnistetiedot ja todisteet kyseisen arvioinnin tuloksesta;

| c) | kuvaus hankkijaehdokkaan tai tapauksen mukaan sen konsernin, johon hankkijaehdokas kuuluu, sekä sen liiketoimintaa tosiasiallisesti johtavien henkilöiden taloudellisista ja muista kuin taloudellisista intresseistä tai suhteista seuraaviin:






  1) | kohdeyhteisön muut tämänhetkiset osakkeenomistajat; |
| --- | --- | --- |

c)

kuvaus hankkijaehdokkaan tai tapauksen mukaan sen konsernin, johon hankkijaehdokas kuuluu, sekä sen liiketoimintaa tosiasiallisesti johtavien henkilöiden taloudellisista ja muista kuin taloudellisista intresseistä tai suhteista seuraaviin:

1)

kohdeyhteisön muut tämänhetkiset osakkeenomistajat;

| 2) | henkilöt, joilla on oikeus käyttää kohdeyhteisön äänioikeuksia jossakin tai joissakin seuraavista tapauksista:






  — | äänioikeus on kolmannella osapuolella tämän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön kanssa tehdyn sopimuksen nojalla, ja kyseinen sopimus velvoittaa osapuolet käyttämään äänioikeuttaan yhteisymmärryksessä ja näin soveltamaan kyseisen kohdeyhteisön johtamisessa pysyvää yhteistä toimintatapaa; |
| --- | --- | --- |

2)

henkilöt, joilla on oikeus käyttää kohdeyhteisön äänioikeuksia jossakin tai joissakin seuraavista tapauksista:

—

äänioikeus on kolmannella osapuolella tämän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön kanssa tehdyn sopimuksen nojalla, ja kyseinen sopimus velvoittaa osapuolet käyttämään äänioikeuttaan yhteisymmärryksessä ja näin soveltamaan kyseisen kohdeyhteisön johtamisessa pysyvää yhteistä toimintatapaa;

| — | äänioikeus on kolmannella osapuolella tämän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön kanssa tehdyn sopimuksen nojalla, ja kyseisessä sopimuksessa määrätään äänioikeuden väliaikaisesta vastikkeellisesta siirrosta; |
| --- | --- |

—

äänioikeus on kolmannella osapuolella tämän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön kanssa tehdyn sopimuksen nojalla, ja kyseisessä sopimuksessa määrätään äänioikeuden väliaikaisesta vastikkeellisesta siirrosta;

| — | kyseiselle luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle vakuudeksi annettuihin osakkeisiin liittyy äänioikeus, edellyttäen, että luonnollisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä on äänioikeus ja tämä on ilmoittanut aikovansa käyttää sitä; |
| --- | --- |

—

kyseiselle luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle vakuudeksi annettuihin osakkeisiin liittyy äänioikeus, edellyttäen, että luonnollisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä on äänioikeus ja tämä on ilmoittanut aikovansa käyttää sitä;

| — | sellaisiin osakkeisiin liittyy äänioikeus, joihin tällä luonnollisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä on käyttöoikeus; |
| --- | --- |

—

sellaisiin osakkeisiin liittyy äänioikeus, joihin tällä luonnollisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä on käyttöoikeus;

| — | äänioikeus, jota tämän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön määräysvallassa oleva yritys pitää hallussaan tai voi käyttää c alakohdan ii alakohdan ensimmäisten neljän luetelmakohdan mukaisessa merkityksessä; |
| --- | --- |

—

äänioikeus, jota tämän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön määräysvallassa oleva yritys pitää hallussaan tai voi käyttää c alakohdan ii alakohdan ensimmäisten neljän luetelmakohdan mukaisessa merkityksessä;

| — | tämän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön haltuun talletettuihin osakkeisiin liittyy äänioikeus, jota tämä luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voi käyttää harkintansa mukaan silloin, kun osakkeenomistajat eivät ole antaneet tarkempia ohjeita äänioikeuden käyttämisestä; |
| --- | --- |

—

tämän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön haltuun talletettuihin osakkeisiin liittyy äänioikeus, jota tämä luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voi käyttää harkintansa mukaan silloin, kun osakkeenomistajat eivät ole antaneet tarkempia ohjeita äänioikeuden käyttämisestä;

| — | äänioikeus on kolmannella osapuolella omissa nimissään tämän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön lukuun; |
| --- | --- |

—

äänioikeus on kolmannella osapuolella omissa nimissään tämän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön lukuun;

| — | tämä luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voi käyttää äänioikeutta edustajana, edellyttäen, että tämä luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voi käyttää äänioikeutta harkintansa mukaan silloin kun osakkeenomistajat eivät ole antaneet tarkempia ohjeita äänioikeuden käyttämisestä; |
| --- | --- |

—

tämä luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voi käyttää äänioikeutta edustajana, edellyttäen, että tämä luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voi käyttää äänioikeutta harkintansa mukaan silloin kun osakkeenomistajat eivät ole antaneet tarkempia ohjeita äänioikeuden käyttämisestä;

| 3) | hallinto-, johto- tai valvontaelimen tai kohdeyhteisön toimivan johdon jäsen; |
| --- | --- |

3)

hallinto-, johto- tai valvontaelimen tai kohdeyhteisön toimivan johdon jäsen;

| 4) | kohdeyhteisö itse ja konserni, johon se kuuluu; |
| --- | --- |

4)

kohdeyhteisö itse ja konserni, johon se kuuluu;

| d) | tiedot muista mahdollisista hankkijaehdokkaan intresseistä tai toimista, jotka voivat olla ristiriidassa kohdeyhteisön intressien tai toimien kanssa, ja mahdolliset ratkaisut kyseisten eturistiriitojen käsittelemiseksi; |
| --- | --- |

d)

tiedot muista mahdollisista hankkijaehdokkaan intresseistä tai toimista, jotka voivat olla ristiriidassa kohdeyhteisön intressien tai toimien kanssa, ja mahdolliset ratkaisut kyseisten eturistiriitojen käsittelemiseksi;

| e) | hankkijaehdokkaan osakkeenomistusrakenne ja kaikkien huomattavaa vaikutusvaltaa käyttävien osakkeenomistajien tunnistetiedot ja heidän osuutensa pääomasta ja äänioikeuksista, mukaan lukien tiedot mahdollisista osakkeenomistajien välisistä sopimuksista; |
| --- | --- |

e)

hankkijaehdokkaan osakkeenomistusrakenne ja kaikkien huomattavaa vaikutusvaltaa käyttävien osakkeenomistajien tunnistetiedot ja heidän osuutensa pääomasta ja äänioikeuksista, mukaan lukien tiedot mahdollisista osakkeenomistajien välisistä sopimuksista;

| f) | jos hankkijaehdokas on osa konsernia tytäryrityksenä tai emoyrityksenä, yksityiskohtainen organisaatiokaavio koko yhtiörakenteesta ja tiedot konsernin yhteisöjen huomattavaa vaikutusvaltaa käyttävien osakkeenomistajien osuudesta pääomasta ja äänioikeuksista sekä konsernin yhteisöjen tämänhetkisistä toiminnoista; |
| --- | --- |

f)

jos hankkijaehdokas on osa konsernia tytäryrityksenä tai emoyrityksenä, yksityiskohtainen organisaatiokaavio koko yhtiörakenteesta ja tiedot konsernin yhteisöjen huomattavaa vaikutusvaltaa käyttävien osakkeenomistajien osuudesta pääomasta ja äänioikeuksista sekä konsernin yhteisöjen tämänhetkisistä toiminnoista;

| g) | jos hankkijaehdokas on osa konsernia tytäryrityksenä tai emoyrityksenä, tiedot konsernin taloudellisten ja muiden kuin taloudellisten yhteisöjen välisistä suhteista; |
| --- | --- |

g)

jos hankkijaehdokas on osa konsernia tytäryrityksenä tai emoyrityksenä, tiedot konsernin taloudellisten ja muiden kuin taloudellisten yhteisöjen välisistä suhteista;

| h) | tunnistetiedot kaikista luottolaitoksista, henkivakuutus-, vahinkovakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksistä, yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavista yrityksistä ja niiden hoitajista tai sijoituspalveluyrityksistä konsernin sisällä, ja asianomaisten valvontaviranomaisten nimet; |
| --- | --- |

h)

tunnistetiedot kaikista luottolaitoksista, henkivakuutus-, vahinkovakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksistä, yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavista yrityksistä ja niiden hoitajista tai sijoituspalveluyrityksistä konsernin sisällä, ja asianomaisten valvontaviranomaisten nimet;

| i) | lakisääteinen tilinpäätös yrityskohtaisella tasolla ja tapauksen mukaan konsolidointi- ja alakonsolidointiryhmän tasolla kolmelta viimeiseltä tilikaudelta. Jos kyseisille tilinpäätöksille tehdään ulkoinen tarkastus, hankkijaehdokkaan on toimitettava ne ulkoisen tarkastajan hyväksyminä. Lakisääteisiin tilinpäätöksiin on sisällyttävä






  1) | tase; |
| --- | --- | --- |

i)

lakisääteinen tilinpäätös yrityskohtaisella tasolla ja tapauksen mukaan konsolidointi- ja alakonsolidointiryhmän tasolla kolmelta viimeiseltä tilikaudelta. Jos kyseisille tilinpäätöksille tehdään ulkoinen tarkastus, hankkijaehdokkaan on toimitettava ne ulkoisen tarkastajan hyväksyminä. Lakisääteisiin tilinpäätöksiin on sisällyttävä

1)

tase;

| 2) | tuloslaskelma; |
| --- | --- |

2)

tuloslaskelma;

| 3) | vuosikertomus ja rahoitusta koskevat liitteet ja kaikki muut asiakirjat, jotka on rekisteröity asianomaiseen rekisteriin tai viranomaiseen sillä alueella, johon hankkijaehdokas kuuluu. |
| --- | --- |

3)

vuosikertomus ja rahoitusta koskevat liitteet ja kaikki muut asiakirjat, jotka on rekisteröity asianomaiseen rekisteriin tai viranomaiseen sillä alueella, johon hankkijaehdokas kuuluu.

| j) | tiedot hankkijaehdokkaan luottoluokituksesta ja sen konsernin kokonaisluokituksesta, jos ne ovat saatavilla. |
| --- | --- |

j)

tiedot hankkijaehdokkaan luottoluokituksesta ja sen konsernin kokonaisluokituksesta, jos ne ovat saatavilla.

Edellä olevan c alakohdan soveltamiseksi luottotoimia, takauksia ja pantteja on pidettävä osana taloudellisia intressejä, kun taas perhesuhteita tai läheisiä suhteita on pidettävä osana muita kuin taloudellisia intressejä.

Kun i alakohtaa sovellettaessa hankkijaehdokas on vasta perustettu yhteisö, sen on toimitettava kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle lakisääteisten tilinpäätösten sijasta tase-ennuste ja tuloslaskelmaennuste kolmelle ensimmäiselle varainhoitovuodelle, mukaan lukien käytetyt suunnitteluolettamukset.

2.   Kun hankkijaehdokas on oikeushenkilö, jonka päätoimipaikka on rekisteröity kolmanteen maahan, hankkijaehdokkaan on toimitettava kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle seuraavat lisätiedot:

| a) | hankkijaehdokasta koskeva todistus sen aseman asianmukaisuudesta (certificate of good standing) tai vastaava asiakirja asianomaiselta ulkomaiselta toimivaltaiselta viranomaiselta; |
| --- | --- |

a)

hankkijaehdokasta koskeva todistus sen aseman asianmukaisuudesta (certificate of good standing) tai vastaava asiakirja asianomaiselta ulkomaiselta toimivaltaiselta viranomaiselta;

| b) | asianomaisen ulkomaisen toimivaltaisen viranomaisen vakuutus, ettei kohdeyhteisön valvonnan kannalta tarpeellisten tietojen toimittamiselle ole mitään esteitä tai rajoituksia; |
| --- | --- |

b)

asianomaisen ulkomaisen toimivaltaisen viranomaisen vakuutus, ettei kohdeyhteisön valvonnan kannalta tarpeellisten tietojen toimittamiselle ole mitään esteitä tai rajoituksia;

| c) | yleiset tiedot kyseisen kolmannen maan sääntelyjärjestelmästä sellaisena kuin sitä sovelletaan hankkijaehdokkaaseen. |
| --- | --- |

c)

yleiset tiedot kyseisen kolmannen maan sääntelyjärjestelmästä sellaisena kuin sitä sovelletaan hankkijaehdokkaaseen.

3.   Kun hankkijaehdokas on valtiollinen sijoitusrahasto, hankkijaehdokkaan on toimitettava kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle seuraavat lisätiedot:

| a) | sen ministeriön tai julkishallinnon yksikön nimi, joka on vastuussa kyseisen rahaston sijoituspolitiikan määrittelystä; |
| --- | --- |

a)

sen ministeriön tai julkishallinnon yksikön nimi, joka on vastuussa kyseisen rahaston sijoituspolitiikan määrittelystä;

| b) | yksityiskohtaiset tiedot sijoituspolitiikasta ja mahdollisista sijoituksia koskevista rajoituksista; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtaiset tiedot sijoituspolitiikasta ja mahdollisista sijoituksia koskevista rajoituksista;

| c) | niiden henkilöiden nimi ja asema, jotka vastaavat rahaston sijoituspäätösten tekemisestä, sekä yksityiskohtaiset tiedot huomattavasta omistusosuudesta tai 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta vaikutusvallasta, jota nimetty ministeriö tai julkishallinnon yksikkö käyttää rahaston ja kohdeyhteisön päivittäisessä toiminnassa. |
| --- | --- |

c)

niiden henkilöiden nimi ja asema, jotka vastaavat rahaston sijoituspäätösten tekemisestä, sekä yksityiskohtaiset tiedot huomattavasta omistusosuudesta tai 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta vaikutusvallasta, jota nimetty ministeriö tai julkishallinnon yksikkö käyttää rahaston ja kohdeyhteisön päivittäisessä toiminnassa.

6 artikla

Tiedot henkilöistä, jotka tulevat tosiasiallisesti johtamaan kohdeyhteisön liiketoimintaa

Hankkijaehdokkaan on toimitettava kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle tiedot kaikkien niiden henkilöiden maineesta ja kokemuksesta, jotka tulevat tosiasiallisesti johtamaan kohdeyhteisön liiketoimintaa ehdotetun hankinnan tuloksena, seuraavasti:

| a) | henkilötiedot, mukaan lukien henkilön nimi, syntymäaika ja -paikka, osoite ja yhteystiedot ja mahdollinen kansallinen henkilötunnus; |
| --- | --- |

a)

henkilötiedot, mukaan lukien henkilön nimi, syntymäaika ja -paikka, osoite ja yhteystiedot ja mahdollinen kansallinen henkilötunnus;

| b) | asema, johon henkilö on nimitetty tai tulee nimitetyksi; |
| --- | --- |

b)

asema, johon henkilö on nimitetty tai tulee nimitetyksi;

| c) | yksityiskohtainen ansioluettelo, jossa mainitaan merkityksellinen koulutus, ammatillinen kokemus, mukaan lukien kaikkien niiden organisaatioiden nimet, joille kyseinen henkilö on työskennellyt, ja suoritettujen tehtävien luonne ja kesto, erityisesti kaikki toiminnot, jotka kuuluvat haetun aseman alaan, ja asiakirjat, jotka liittyvät henkilön kokemukseen, kuten luettelo suosittelijoista yhteystietoineen ja suosituskirjeet. Viimeisten kymmenen vuoden aikaisten asemien osalta henkilön on näitä tehtäviä kuvatessaan täsmennettävä niihin kuuluneet delegoidut valtuudet, sisäiset päätöksentekovaltuudet ja johdettavanaan olleet toiminta-alueet. Jos ansioluetteloon sisältyy muuta asiaan liittyvää kokemusta, mukaan lukien edustus ylimmässä hallintoelimessä, tämä on mainittava; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtainen ansioluettelo, jossa mainitaan merkityksellinen koulutus, ammatillinen kokemus, mukaan lukien kaikkien niiden organisaatioiden nimet, joille kyseinen henkilö on työskennellyt, ja suoritettujen tehtävien luonne ja kesto, erityisesti kaikki toiminnot, jotka kuuluvat haetun aseman alaan, ja asiakirjat, jotka liittyvät henkilön kokemukseen, kuten luettelo suosittelijoista yhteystietoineen ja suosituskirjeet. Viimeisten kymmenen vuoden aikaisten asemien osalta henkilön on näitä tehtäviä kuvatessaan täsmennettävä niihin kuuluneet delegoidut valtuudet, sisäiset päätöksentekovaltuudet ja johdettavanaan olleet toiminta-alueet. Jos ansioluetteloon sisältyy muuta asiaan liittyvää kokemusta, mukaan lukien edustus ylimmässä hallintoelimessä, tämä on mainittava;

| d) | tiedot seuraavista:






  1) | rikosrekisteri, rikostutkinnat tai rikosoikeudenkäynnit, asiaan liittyvät siviilioikeudelliset ja hallinnolliset tapaukset sekä kurinpitotoimet, mukaan lukien yrityksen johtajana toimimista koskeva liiketoimintakielto, konkurssi, maksukyvyttömyys ja vastaava menettely, virallisen todistuksen tai muun vastaavan asiakirjan muodossa; |
| --- | --- | --- |

d)

tiedot seuraavista:

1)

rikosrekisteri, rikostutkinnat tai rikosoikeudenkäynnit, asiaan liittyvät siviilioikeudelliset ja hallinnolliset tapaukset sekä kurinpitotoimet, mukaan lukien yrityksen johtajana toimimista koskeva liiketoimintakielto, konkurssi, maksukyvyttömyys ja vastaava menettely, virallisen todistuksen tai muun vastaavan asiakirjan muodossa;

| 2) | avoimet tutkimukset, täytäntöönpanomenettelyt, seuraamukset tai muut henkilöä vastaan tehdyt täytäntöönpanopäätökset, jotka voidaan esittää kunnian ja omantunnon kautta annettavalla vakuutuksella; |
| --- | --- |

2)

avoimet tutkimukset, täytäntöönpanomenettelyt, seuraamukset tai muut henkilöä vastaan tehdyt täytäntöönpanopäätökset, jotka voidaan esittää kunnian ja omantunnon kautta annettavalla vakuutuksella;

| 3) | rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai toimiluvan epääminen kaupankäynnin, liiketoiminnan tai ammatin harjoittamiselle; tai tällaisen rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai toimiluvan peruuttaminen, kumoaminen tai päättäminen; tai erottaminen sääntely- tai hallintoelimen tai ammattiala- tai ammatillisen järjestön toimesta; |
| --- | --- |

3)

rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai toimiluvan epääminen kaupankäynnin, liiketoiminnan tai ammatin harjoittamiselle; tai tällaisen rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai toimiluvan peruuttaminen, kumoaminen tai päättäminen; tai erottaminen sääntely- tai hallintoelimen tai ammattiala- tai ammatillisen järjestön toimesta;

| 4) | irtisanominen työstä, luottamusasemasta tai fidusiaarisesta suhteesta taikka vastaava tilanne; |
| --- | --- |

4)

irtisanominen työstä, luottamusasemasta tai fidusiaarisesta suhteesta taikka vastaava tilanne;

| e) | tiedot siitä, onko toinen valvontaviranomainen jo suorittanut arvioinnin henkilön maineesta liiketoiminnan johtajana, kyseisen viranomaisen tunnistetiedot ja todisteet kyseisen arvioinnin tuloksesta; |
| --- | --- |

e)

tiedot siitä, onko toinen valvontaviranomainen jo suorittanut arvioinnin henkilön maineesta liiketoiminnan johtajana, kyseisen viranomaisen tunnistetiedot ja todisteet kyseisen arvioinnin tuloksesta;

| f) | kuvaus henkilön ja hänen läheisten sukulaistensa taloudellisista ja muista kuin taloudellisista intresseistä ja suhteista ylimmän hallintoelimen jäseniin ja keskeisistä toiminnoista vastaaviin henkilöihin samassa laitoksessa, emoyrityksenä toimivassa laitoksessa ja tytäryrityksissä ja osakkeenomistajissa; |
| --- | --- |

f)

kuvaus henkilön ja hänen läheisten sukulaistensa taloudellisista ja muista kuin taloudellisista intresseistä ja suhteista ylimmän hallintoelimen jäseniin ja keskeisistä toiminnoista vastaaviin henkilöihin samassa laitoksessa, emoyrityksenä toimivassa laitoksessa ja tytäryrityksissä ja osakkeenomistajissa;

| g) | vuotuinen ja kuukausittainen vähimmäisaika, joka käytetään kyseisen henkilön tehtävien suorittamiseen kohdeyhteisössä; |
| --- | --- |

g)

vuotuinen ja kuukausittainen vähimmäisaika, joka käytetään kyseisen henkilön tehtävien suorittamiseen kohdeyhteisössä;

| h) | luettelo henkilön tämänhetkisistä liikkeenjohtoon osallistuvan ja osallistumattoman johtajan tehtävistä. |
| --- | --- |

h)

luettelo henkilön tämänhetkisistä liikkeenjohtoon osallistuvan ja osallistumattoman johtajan tehtävistä.

Edellä olevan f alakohdan soveltamiseksi luottotoimia, osakkeenomistuksia, takauksia ja pantteja on pidettävä osana taloudellisia intressejä, kun taas perhesuhteita tai läheisiä suhteita on pidettävä osana muita kuin taloudellisia intressejä.

7 artikla

Tiedot ehdotetusta hankinnasta

Hankkijaehdokkaan on toimitettava kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle seuraavat tiedot, jotka koskevat ehdotettua hankintaa:

| a) | kohdeyhteisön tunnistetiedot; |
| --- | --- |

a)

kohdeyhteisön tunnistetiedot;

| b) | yksityiskohtaiset tiedot hankkijaehdokkaan aikeista ehdotetun hankinnan suhteen, mukaan lukien strateginen sijoitus tai arvopaperisijoitus; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtaiset tiedot hankkijaehdokkaan aikeista ehdotetun hankinnan suhteen, mukaan lukien strateginen sijoitus tai arvopaperisijoitus;

| c) | tiedot kohdeyhteisön osakkeista, jotka hankkijaehdokas omistaa tai suunnittelee omistavansa ennen ehdotettua hankintaa ja sen jälkeen, mukaan lukien






  1) | osakkeiden määrä ja laji, sekä näiden osakkeiden nimellisarvo; |
| --- | --- | --- |

c)

tiedot kohdeyhteisön osakkeista, jotka hankkijaehdokas omistaa tai suunnittelee omistavansa ennen ehdotettua hankintaa ja sen jälkeen, mukaan lukien

1)

osakkeiden määrä ja laji, sekä näiden osakkeiden nimellisarvo;

| 2) | prosenttiosuus kohdeyhteisön kokonaispääomasta, jota hankkijaehdokkaan omistamat tai hankittavaksi aiotut osakkeet edustavat ennen ehdotettua hankintaa ja sen jälkeen; |
| --- | --- |

2)

prosenttiosuus kohdeyhteisön kokonaispääomasta, jota hankkijaehdokkaan omistamat tai hankittavaksi aiotut osakkeet edustavat ennen ehdotettua hankintaa ja sen jälkeen;

| 3) | osuus kohdeyhteisön kaikista äänioikeuksista, jota hankkijaehdokkaan omistamat tai omistettavaksi aiotut osakkeet edustavat ennen ehdotettua hankintaa ja sen jälkeen, jos tämä on eri kuin osuus kohdeyhteisön pääomasta; |
| --- | --- |

3)

osuus kohdeyhteisön kaikista äänioikeuksista, jota hankkijaehdokkaan omistamat tai omistettavaksi aiotut osakkeet edustavat ennen ehdotettua hankintaa ja sen jälkeen, jos tämä on eri kuin osuus kohdeyhteisön pääomasta;

| 4) | niiden kohdeyhteisön osakkeiden markkina-arvo euroina ja paikallisessa valuutassa, jotka hankkijaehdokas omistaa tai aikoo hankkia ennen ehdotettua hankintaa ja sen jälkeen; |
| --- | --- |

4)

niiden kohdeyhteisön osakkeiden markkina-arvo euroina ja paikallisessa valuutassa, jotka hankkijaehdokas omistaa tai aikoo hankkia ennen ehdotettua hankintaa ja sen jälkeen;

| d) | kuvaus mahdollisesta yhteisestä toiminnasta muiden osapuolten kanssa, mukaan lukien kyseisten muiden osapuolten panos ehdotetun hankinnan rahoitukseen, rahoitusjärjestelyihin osallistumisen tapa ehdotetun hankinnan yhteydessä ja ehdotettuun hankintaan liittyvät tulevat organisaatiojärjestelyt; |
| --- | --- |

d)

kuvaus mahdollisesta yhteisestä toiminnasta muiden osapuolten kanssa, mukaan lukien kyseisten muiden osapuolten panos ehdotetun hankinnan rahoitukseen, rahoitusjärjestelyihin osallistumisen tapa ehdotetun hankinnan yhteydessä ja ehdotettuun hankintaan liittyvät tulevat organisaatiojärjestelyt;

| e) | sellaisten aiottujen, osakkeenomistajien välisten sopimusten sisältö, jotka tehdään muiden osakkeenomistajien kanssa kohdeyhteisön suhteen; |
| --- | --- |

e)

sellaisten aiottujen, osakkeenomistajien välisten sopimusten sisältö, jotka tehdään muiden osakkeenomistajien kanssa kohdeyhteisön suhteen;

| f) | ehdotettu hankintahinta ja kriteerit, joita on käytetty tätä hintaa määritettäessä, ja jos markkina-arvon ja ehdotetun hankintahinnan välillä on ero, selvitys siitä, miksi näin on. |
| --- | --- |

f)

ehdotettu hankintahinta ja kriteerit, joita on käytetty tätä hintaa määritettäessä, ja jos markkina-arvon ja ehdotetun hankintahinnan välillä on ero, selvitys siitä, miksi näin on.

8 artikla

Tiedot uudesta ehdotetusta konsernirakenteesta ja sen vaikutuksista valvontaan

1.   Kun hankkijaehdokas on oikeushenkilö, sen on toimitettava kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle analyysi sen konsernin konsolidoidun valvonnan laajuudesta, johon kohdeyhteisö kuuluisi ehdotetun hankinnan jälkeen. Tämän analyysin on sisällettävä tiedot siitä, mitkä konsernin yhteisöt sisältyisivät konsolidoidun valvonnan vaatimusten piiriin ehdotetun hankinnan jälkeen, ja millä konsernin sisäisillä tasoilla kyseisiä vaatimuksia sovellettaisiin täyden konsolidoinnin perusteella tai alakonsolidointiryhmän tasolla.

2.   Hankkijaehdokkaan on myös toimitettava kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle analyysi ehdotetun hankinnan vaikutuksista kohdeyhteisön kykyyn jatkaa ajantasaisten ja tarkkojen tietojen toimittamista sen valvojalle, muun muassa hankkijaehdokkaan ja kohdeyhteisön läheisten sidosten tuloksena.

9 artikla

Tiedot ehdotetun hankinnan rahoituksesta

Hankkijaehdokkaan on toimitettava kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle yksityiskohtainen selvitys ehdotetun hankinnan erityisistä rahoituslähteistä, mukaan lukien

| a) | yksityiskohtaiset tiedot yksityisten rahoitusvarojen käytöstä ja näiden varojen alkuperä ja saatavilla olo, mukaan lukien kaikki asiaankuuluvat tositteet, joilla esitetään toimivaltaiselle viranomaiselle näyttö siitä, että ehdotetun hankinnan kautta ei yritetä rahanpesua; |
| --- | --- |

a)

yksityiskohtaiset tiedot yksityisten rahoitusvarojen käytöstä ja näiden varojen alkuperä ja saatavilla olo, mukaan lukien kaikki asiaankuuluvat tositteet, joilla esitetään toimivaltaiselle viranomaiselle näyttö siitä, että ehdotetun hankinnan kautta ei yritetä rahanpesua;

| b) | yksityiskohtaiset tiedot ehdotetun hankinnan maksuvälineistä ja varojen siirtoon käytettävästä verkosta; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtaiset tiedot ehdotetun hankinnan maksuvälineistä ja varojen siirtoon käytettävästä verkosta;

| c) | yksityiskohtaiset tiedot pääomalähteiden saatavuudesta ja rahoitusmarkkinoille pääsystä, mukaan lukien yksityiskohtaiset tiedot liikkeelle laskettavista rahoitusvälineistä; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtaiset tiedot pääomalähteiden saatavuudesta ja rahoitusmarkkinoille pääsystä, mukaan lukien yksityiskohtaiset tiedot liikkeelle laskettavista rahoitusvälineistä;

| d) | tiedot lainapääoman käytöstä, mukaan lukien asianomaisten lainanantajien nimet ja yksityiskohtaiset tiedot myönnetyistä järjestelyistä, mukaan lukien maturiteetit, ehdot, pantit ja takaukset, sekä tiedot niiden tulojen lähteestä, jotka käytetään tällaisten lainojen takaisinmaksuun, ja lainapääoman alkuperä, jos lainanantaja ei ole valvottu rahoituslaitos; |
| --- | --- |

d)

tiedot lainapääoman käytöstä, mukaan lukien asianomaisten lainanantajien nimet ja yksityiskohtaiset tiedot myönnetyistä järjestelyistä, mukaan lukien maturiteetit, ehdot, pantit ja takaukset, sekä tiedot niiden tulojen lähteestä, jotka käytetään tällaisten lainojen takaisinmaksuun, ja lainapääoman alkuperä, jos lainanantaja ei ole valvottu rahoituslaitos;

| e) | tiedot mahdollisista rahoitusjärjestelyistä kohdeyhteisön muiden osakkeenomistajien kanssa; |
| --- | --- |

e)

tiedot mahdollisista rahoitusjärjestelyistä kohdeyhteisön muiden osakkeenomistajien kanssa;

| f) | tiedot niistä hankkijaehdokkaan tai kohdeyhteisön varoista, jotka on määrä myydä ehdotetun hankinnan rahoittamiseksi, sekä myyntiehdot, mukaan lukien hinta, arviointi, yksityiskohtaiset tiedot varojen ominaispiirteistä sekä tiedot siitä, milloin ja miten kyseiset varat oli hankittu. |
| --- | --- |

f)

tiedot niistä hankkijaehdokkaan tai kohdeyhteisön varoista, jotka on määrä myydä ehdotetun hankinnan rahoittamiseksi, sekä myyntiehdot, mukaan lukien hinta, arviointi, yksityiskohtaiset tiedot varojen ominaispiirteistä sekä tiedot siitä, milloin ja miten kyseiset varat oli hankittu.

10 artikla

Lisätiedot enintään 20 prosentin huomattavasta omistusosuudesta

Kun ehdotetun hankinnan tuloksena olisi hankkijaehdokkaan enintään 20 prosentin huomattava omistusosuus kohdeyhteisöstä, hankkijaehdokkaan on toimitettava kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle strategiaa koskeva asiakirja, joka sisältää seuraavat tiedot:

| a) | ajanjakso, jonka hankkijaehdokas aikoo pitää osakkeenomistuksensa ehdotetun hankinnan jälkeen, ja hankkijaehdokkaan mahdolliset aikeet kasvattaa tai pienentää omistusosuutensa tasoa tai säilyttää se samana lähitulevaisuudessa; |
| --- | --- |

a)

ajanjakso, jonka hankkijaehdokas aikoo pitää osakkeenomistuksensa ehdotetun hankinnan jälkeen, ja hankkijaehdokkaan mahdolliset aikeet kasvattaa tai pienentää omistusosuutensa tasoa tai säilyttää se samana lähitulevaisuudessa;

| b) | maininta hankkijaehdokkaan aikeista kohdeyhteisön suhteen, mukaan lukien maininta siitä, aikooko se harjoittaa jonkinlaista määräysvaltaa kohdeyhteisön suhteen, sekä kyseisen toiminnan perustelut; |
| --- | --- |

b)

maininta hankkijaehdokkaan aikeista kohdeyhteisön suhteen, mukaan lukien maininta siitä, aikooko se harjoittaa jonkinlaista määräysvaltaa kohdeyhteisön suhteen, sekä kyseisen toiminnan perustelut;

| c) | tiedot hankkijaehdokkaan taloudellisesta tilanteesta ja sen halukkuudesta tukea kohdeyhteisöä täydentävillä omilla varoilla, jos se on tarpeen sen toiminnan kehittämiseksi tai jos on kyse rahoitusvaikeuksista. |
| --- | --- |

c)

tiedot hankkijaehdokkaan taloudellisesta tilanteesta ja sen halukkuudesta tukea kohdeyhteisöä täydentävillä omilla varoilla, jos se on tarpeen sen toiminnan kehittämiseksi tai jos on kyse rahoitusvaikeuksista.

11 artikla

Lisävaatimukset yli 20 prosentin mutta alle 50 prosentin huomattavalle omistusosuudelle

1.   Kun ehdotetun hankinnan tuloksena olisi hankkijaehdokkaan yli 20 prosentin mutta alle 50 prosentin huomattava omistusosuus kohdeyhteisöstä, hankkijaehdokkaan on toimitettava kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle strategiaa koskeva asiakirja, joka sisältää seuraavat tiedot:

| a) | kaikki 10 artiklassa säädetyt tiedot; |
| --- | --- |

a)

kaikki 10 artiklassa säädetyt tiedot;

| b) | yksityiskohtaiset tiedot vaikutusvallasta, jota hankkijaehdokas aikoo käyttää taloudelliseen tilanteeseen kohdeyhteisön yhteydessä, mukaan lukien kohdeyhteisön osinkopolitiikka, strateginen kehittäminen ja resurssien kohdentaminen; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtaiset tiedot vaikutusvallasta, jota hankkijaehdokas aikoo käyttää taloudelliseen tilanteeseen kohdeyhteisön yhteydessä, mukaan lukien kohdeyhteisön osinkopolitiikka, strateginen kehittäminen ja resurssien kohdentaminen;

| c) | kuvaus hankkijaehdokkaan aikeista ja odotuksista kohdeyhteisön suhteen keskipitkällä aikavälillä kaikkien 12 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen osatekijöiden osalta. |
| --- | --- |

c)

kuvaus hankkijaehdokkaan aikeista ja odotuksista kohdeyhteisön suhteen keskipitkällä aikavälillä kaikkien 12 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen osatekijöiden osalta.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, 10 artiklassa tarkoitetun hankkijaehdokkaan on toimitettava mainitussa kohdassa tarkoitetut tiedot kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle myös silloin, kun kohdeyhteisön osakkeenomistusrakenteen kattavan arvioinnin perusteella todetaan, että kyseisen hankkijaehdokkaan omistusosuudella käytetty vaikutusvalta vastaisi yli 20 prosentin mutta alle 50 prosentin omistusosuudella käytettyä vaikutusvaltaa.

12 artikla

Lisävaatimukset vähintään 50 prosentin huomattavalle omistusosuudelle

1.   Kun ehdotetun hankinnan tuloksena olisi hankkijaehdokkaan 50 prosentin tai sitä suurempi huomattava omistusosuus kohdeyhteisöstä tai kun kohdeyhteisöstä tulisi sen tytäryritys, hankkijaehdokkaan on toimitettava kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle liiketoimintasuunnitelma, jonka on sisällettävä strateginen kehittämissuunnitelma, kohdeyhteisön arvioidut tilinpäätökset sekä hankinnan vaikutukset kohdeyhteisön hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään ja yleiseen organisaatiorakenteeseen.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa strategisessa kehittämissuunnitelmassa on mainittava yleisluontoisesti ehdotetun hankinnan päätavoitteet ja pääkeinot niiden saavuttamiseksi, mukaan lukien

| a) | ehdotetun hankinnan yleinen tavoite; |
| --- | --- |

a)

ehdotetun hankinnan yleinen tavoite;

| b) | keskipitkän aikavälin taloudelliset tavoitteet, jotka voidaan ilmoittaa oman pääoman tuoton, kustannus-hyötysuhteen, osakekohtaisen tuloksen muodossa tai tarpeen mukaan muussa muodossa; |
| --- | --- |

b)

keskipitkän aikavälin taloudelliset tavoitteet, jotka voidaan ilmoittaa oman pääoman tuoton, kustannus-hyötysuhteen, osakekohtaisen tuloksen muodossa tai tarpeen mukaan muussa muodossa;

| c) | mahdollinen uudelleen suuntaaminen, joka koskee toimintoja, tuotteita, kohteena olevia asiakkaita, ja mahdollinen varojen tai resurssien uudelleen kohdentaminen, joiden odotetaan vaikuttavan kohdeyhteisöön; |
| --- | --- |

c)

mahdollinen uudelleen suuntaaminen, joka koskee toimintoja, tuotteita, kohteena olevia asiakkaita, ja mahdollinen varojen tai resurssien uudelleen kohdentaminen, joiden odotetaan vaikuttavan kohdeyhteisöön;

| d) | yleiset menettelyt, joilla sisällytetään ja integroidaan kohdeyhteisö hankkijaehdokkaan konsernirakenteeseen, mukaan lukien kuvaus pääasiallisista keskinäisistä toimista konsernin muiden yritysten kanssa sekä kuvaus toimintaperiaatteista, jotka koskevat konsernin sisäisiä suhteita. |
| --- | --- |

d)

yleiset menettelyt, joilla sisällytetään ja integroidaan kohdeyhteisö hankkijaehdokkaan konsernirakenteeseen, mukaan lukien kuvaus pääasiallisista keskinäisistä toimista konsernin muiden yritysten kanssa sekä kuvaus toimintaperiaatteista, jotka koskevat konsernin sisäisiä suhteita.

3.   Kun hankkijaehdokas on yhteisö, jolla on toimilupa ja jota valvotaan unionissa, tiedot niistä konsernin rakenteeseen kuuluvista osastoista, joihin ehdotettu hankinta vaikuttaa, ovat riittävät d alakohdassa tarkoitettujen tietovaatimusten täyttämiseksi.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen kohdeyhteisön arvioitujen tilinpäätösten on sekä yrityskohtaisella että konsolidoidulla tasolla sisällettävä kolmen vuoden viiteajalta seuraavat:

| a) | tase-ennuste ja tuloslaskelmaennuste; |
| --- | --- |

a)

tase-ennuste ja tuloslaskelmaennuste;

| b) | ennuste vakavaraisuusvaatimuksista ja vakavaraisuussuhdeluvusta; |
| --- | --- |

b)

ennuste vakavaraisuusvaatimuksista ja vakavaraisuussuhdeluvusta;

| c) | tiedot riskitasosta, mukaan lukien luotto-, markkina- ja operatiiviset riskit sekä muut asiaan liittyvät riskit; |
| --- | --- |

c)

tiedot riskitasosta, mukaan lukien luotto-, markkina- ja operatiiviset riskit sekä muut asiaan liittyvät riskit;

| d) | ennuste konsernin sisäisistä liiketoimista. |
| --- | --- |

d)

ennuste konsernin sisäisistä liiketoimista.

5.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin hankinnan vaikutuksiin kohdeyhteisön hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään ja yleiseen organisaatiorakenteeseen on sisällyttävä vaikutus seuraaviin:

| a) | hallinto-, johto- tai valvontaelimen ja tällaisen päätöksentekoelimen perustamien tärkeimpien valiokuntien kokoonpano ja tehtävät, mukaan lukien hallintovaliokunta, riskivaliokunta, tarkastusvaliokunta ja palkitsemisvaliokunta, sekä tiedot henkilöistä, jotka nimitetään johtamaan liiketoimintaa; |
| --- | --- |

a)

hallinto-, johto- tai valvontaelimen ja tällaisen päätöksentekoelimen perustamien tärkeimpien valiokuntien kokoonpano ja tehtävät, mukaan lukien hallintovaliokunta, riskivaliokunta, tarkastusvaliokunta ja palkitsemisvaliokunta, sekä tiedot henkilöistä, jotka nimitetään johtamaan liiketoimintaa;

| b) | hallinto- ja kirjanpitomenettelyt ja sisäinen valvonta, mukaan lukien muutokset menettelyissä ja järjestelmissä, jotka liittyvät kirjanpitoon, sisäiseen tarkastukseen, rahanpesun torjuntaa koskevien säännösten noudattamiseen ja riskienhallintaan, sekä nimitykset sisäisen tarkastajan, säännösten noudattamista valvovan virkailijan ja riskinhallintajohtajan keskeisiin tehtäviin; |
| --- | --- |

b)

hallinto- ja kirjanpitomenettelyt ja sisäinen valvonta, mukaan lukien muutokset menettelyissä ja järjestelmissä, jotka liittyvät kirjanpitoon, sisäiseen tarkastukseen, rahanpesun torjuntaa koskevien säännösten noudattamiseen ja riskienhallintaan, sekä nimitykset sisäisen tarkastajan, säännösten noudattamista valvovan virkailijan ja riskinhallintajohtajan keskeisiin tehtäviin;

| c) | yleinen tietohallintojärjestelmä ja -organisaatio, mukaan lukien mahdolliset muutokset, jotka koskevat tietohallinnon ulkoistamispolitiikkaa, tietovuokaaviota, käytettyjä sisäisiä ja ulkoisia ohjelmistoja ja olennaisia tieto- ja systeemiturvallisuuden menettelyjä ja välineitä, kuten varajärjestelyjä, toiminnan jatkuvuussuunnitelmia ja kirjausketjuja; |
| --- | --- |

c)

yleinen tietohallintojärjestelmä ja -organisaatio, mukaan lukien mahdolliset muutokset, jotka koskevat tietohallinnon ulkoistamispolitiikkaa, tietovuokaaviota, käytettyjä sisäisiä ja ulkoisia ohjelmistoja ja olennaisia tieto- ja systeemiturvallisuuden menettelyjä ja välineitä, kuten varajärjestelyjä, toiminnan jatkuvuussuunnitelmia ja kirjausketjuja;

| d) | ulkoistamispolitiikka, mukaan lukien tiedot asianomaisista osa-alueista, palveluntarjoajien valinnasta ja ulkoistamissopimuksen osapuolten oikeuksista ja velvollisuuksista, kuten tarkastusmenettelyistä ja palveluntarjoajalta edellytetystä palvelun laadusta; |
| --- | --- |

d)

ulkoistamispolitiikka, mukaan lukien tiedot asianomaisista osa-alueista, palveluntarjoajien valinnasta ja ulkoistamissopimuksen osapuolten oikeuksista ja velvollisuuksista, kuten tarkastusmenettelyistä ja palveluntarjoajalta edellytetystä palvelun laadusta;

| e) | muut merkitykselliset tiedot, jotka koskevat hankinnan vaikutuksia kohdeyhteisön hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään ja yleiseen organisaatiorakenteeseen, mukaan lukien mahdolliset muutokset osakkeenomistajien äänioikeuksiin. |
| --- | --- |

e)

muut merkitykselliset tiedot, jotka koskevat hankinnan vaikutuksia kohdeyhteisön hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään ja yleiseen organisaatiorakenteeseen, mukaan lukien mahdolliset muutokset osakkeenomistajien äänioikeuksiin.

13 artikla

Supistetut tietovaatimukset

1.   Kun hankkijaehdokas on yhteisö, jolla on toimilupa ja jota valvotaan unionissa, ja kun kohdeyhteisö täyttää 2 kohdassa säädetyt kriteerit, poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, hankkijaehdokkaan on toimitettava kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle seuraavat tiedot:

| a) | kun hankkijaehdokas on luonnollinen henkilö:






  1) | 3 artiklan 1 kohdassa säädetyt tiedot; |
| --- | --- | --- |

a)

kun hankkijaehdokas on luonnollinen henkilö:

1)

3 artiklan 1 kohdassa säädetyt tiedot;

| 2) | 4 artiklan c–g alakohdassa säädetyt tiedot; |
| --- | --- |

2)

4 artiklan c–g alakohdassa säädetyt tiedot;

| 3) | 6, 7 ja 9 artiklassa säädetyt tiedot; |
| --- | --- |

3)

6, 7 ja 9 artiklassa säädetyt tiedot;

| 4) | 8 artiklan 1 kohdassa säädetyt tiedot; |
| --- | --- |

4)

8 artiklan 1 kohdassa säädetyt tiedot;

| 5) | 10 artiklassa säädetty strategiaa koskeva asiakirja, kun ehdotetun hankinnan tuloksena olisi hankkijaehdokkaan enintään 20 prosentin huomattava omistusosuus kohdeyhteisöstä; |
| --- | --- |

5)

10 artiklassa säädetty strategiaa koskeva asiakirja, kun ehdotetun hankinnan tuloksena olisi hankkijaehdokkaan enintään 20 prosentin huomattava omistusosuus kohdeyhteisöstä;

| 6) | 11 artiklassa säädetty strategiaa koskeva asiakirja, kun ehdotetun hankinnan tuloksena olisi hankkijaehdokkaan yli 20 prosentin mutta alle 50 prosentin huomattava omistusosuus kohdeyhteisöstä. |
| --- | --- |

6)

11 artiklassa säädetty strategiaa koskeva asiakirja, kun ehdotetun hankinnan tuloksena olisi hankkijaehdokkaan yli 20 prosentin mutta alle 50 prosentin huomattava omistusosuus kohdeyhteisöstä.

| b) | kun hankkijaehdokas on oikeushenkilö:






  1) | 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt tiedot; |
| --- | --- | --- |

b)

kun hankkijaehdokas on oikeushenkilö:

1)

3 artiklan 2 kohdassa säädetyt tiedot;

| 2) | 5 artiklan 1 kohdan c–j alakohdassa säädetyt tiedot ja tapauksen mukaan 5 artiklan 3 kohdassa säädetyt tiedot; |
| --- | --- |

2)

5 artiklan 1 kohdan c–j alakohdassa säädetyt tiedot ja tapauksen mukaan 5 artiklan 3 kohdassa säädetyt tiedot;

| 3) | 6, 7 ja 9 artiklassa säädetyt tiedot; |
| --- | --- |

3)

6, 7 ja 9 artiklassa säädetyt tiedot;

| 4) | 8 artiklan 1 kohdassa säädetyt tiedot; |
| --- | --- |

4)

8 artiklan 1 kohdassa säädetyt tiedot;

| 5) | 10 artiklassa säädetty strategiaa koskeva asiakirja, kun ehdotetun hankinnan tuloksena olisi hankkijaehdokkaan enintään 20 prosentin huomattava omistusosuus kohdeyhteisöstä; |
| --- | --- |

5)

10 artiklassa säädetty strategiaa koskeva asiakirja, kun ehdotetun hankinnan tuloksena olisi hankkijaehdokkaan enintään 20 prosentin huomattava omistusosuus kohdeyhteisöstä;

| 6) | 11 artiklassa säädetty strategiaa koskeva asiakirja, kun ehdotetun hankinnan tuloksena olisi hankkijaehdokkaan yli 20 prosentin mutta alle 50 prosentin huomattava omistusosuus kohdeyhteisöstä. |
| --- | --- |

6)

11 artiklassa säädetty strategiaa koskeva asiakirja, kun ehdotetun hankinnan tuloksena olisi hankkijaehdokkaan yli 20 prosentin mutta alle 50 prosentin huomattava omistusosuus kohdeyhteisöstä.

| c) | kun hankkijaehdokas on trusti:






  1) | 3 artiklan 3 kohdassa säädetyt tiedot; |
| --- | --- | --- |

c)

kun hankkijaehdokas on trusti:

1)

3 artiklan 3 kohdassa säädetyt tiedot;

| 2) | tarvittaessa 5 artiklan 3 kohdassa säädetyt tiedot; |
| --- | --- |

2)

tarvittaessa 5 artiklan 3 kohdassa säädetyt tiedot;

| 3) | 6, 7 ja 9 artiklassa säädetyt tiedot; |
| --- | --- |

3)

6, 7 ja 9 artiklassa säädetyt tiedot;

| 4) | 8 artiklan 1 kohdassa säädetyt tiedot; |
| --- | --- |

4)

8 artiklan 1 kohdassa säädetyt tiedot;

| 5) | 10 artiklassa säädetty strategiaa koskeva asiakirja, kun ehdotetun hankinnan tuloksena olisi hankkijaehdokkaan enintään 20 prosentin huomattava omistusosuus kohdeyhteisöstä; |
| --- | --- |

5)

10 artiklassa säädetty strategiaa koskeva asiakirja, kun ehdotetun hankinnan tuloksena olisi hankkijaehdokkaan enintään 20 prosentin huomattava omistusosuus kohdeyhteisöstä;

| 6) | 11 artiklassa säädetty strategiaa koskeva asiakirja, kun ehdotetun hankinnan tuloksena olisi hankkijaehdokkaan yli 20 prosentin mutta alle 50 prosentin huomattava omistusosuus kohdeyhteisöstä. |
| --- | --- |

6)

11 artiklassa säädetty strategiaa koskeva asiakirja, kun ehdotetun hankinnan tuloksena olisi hankkijaehdokkaan yli 20 prosentin mutta alle 50 prosentin huomattava omistusosuus kohdeyhteisöstä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kohdeyhteisön on täytettävä seuraavat kriteerit:

| a) | se ei pidä hallussaan asiakkaidensa varoja; |
| --- | --- |

a)

se ei pidä hallussaan asiakkaidensa varoja;

| b) | sillä ei ole lupaa sijoituspalveluihin ja -toimintaan, joita tarkoitetaan direktiivin 2004/39/EY liitteessä I olevan A osan 3 ja 6 kohdassa ’Kaupankäynti omaan lukuun’ tai ’Rahoitusvälineiden merkinnän ja/tai rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskun järjestäminen merkintätakauksen perusteella’; |
| --- | --- |

b)

sillä ei ole lupaa sijoituspalveluihin ja -toimintaan, joita tarkoitetaan direktiivin 2004/39/EY liitteessä I olevan A osan 3 ja 6 kohdassa ’Kaupankäynti omaan lukuun’ tai ’Rahoitusvälineiden merkinnän ja/tai rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskun järjestäminen merkintätakauksen perusteella’;

| c) | jos sillä on lupa sijoituspalveluun, jota tarkoitetaan direktiivin 2004/39/EY liitteessä I olevan A osan 4 kohdassa ’Salkunhoito’, yhtiön hoidettavina olevien varojen määrä on alle 500 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

c)

jos sillä on lupa sijoituspalveluun, jota tarkoitetaan direktiivin 2004/39/EY liitteessä I olevan A osan 4 kohdassa ’Salkunhoito’, yhtiön hoidettavina olevien varojen määrä on alle 500 miljoonaa euroa.

3.   Jos kohdeyhteisön toimivaltainen viranomainen on arvioinut 1 kohdassa tarkoitetun hankkijaehdokkaan kahden edellisen vuoden aikana 4 ja 5 artiklassa tarkoitettujen tietojen suhteen, hankkijaehdokkaan on toimitettava vain ne tiedot, jotka ovat muuttuneet edellisen arvioinnin jälkeen.

Jos hankkijaehdokas toimittaa ensimmäisen alakohdan mukaisesti ainoastaan tiedot, jotka ovat muuttuneet edellisestä arvioinnista, sen on allekirjoitettava vakuutus, jossa kohdeyhteisön toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoitetaan, ettei jäljellä olevien tietojen ajantasaistaminen ole tarpeen.

14 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  
  EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).

5

---

PÄÄTÖKSET

| 26.10.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/44

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2017/1947,

annettu 23 päivänä lokakuuta 2017,

viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Armenian tasavallan välisen sopimuksen mukaisesti perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta kyseisen sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymiseen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Armenian välisen sopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, 12 artiklalla perustetaan sekakomitea, jäljempänä ’sekakomitea’. Siinä määrätään, että sekakomitean on erityisesti valvottava sopimuksen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(1)

Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Armenian välisen sopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, 12 artiklalla perustetaan sekakomitea, jäljempänä ’sekakomitea’. Siinä määrätään, että sekakomitean on erityisesti valvottava sopimuksen täytäntöönpanoa.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 810/2009 (2) vahvistetaan viisumien myöntämistä koskevat menettelyt ja edellytykset, joita sovelletaan silloin, kun jäsenvaltioiden alueen kautta tapahtuvan kauttakulun tai jäsenvaltioiden alueella oleskelun on tarkoitus kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 810/2009 (2) vahvistetaan viisumien myöntämistä koskevat menettelyt ja edellytykset, joita sovelletaan silloin, kun jäsenvaltioiden alueen kautta tapahtuvan kauttakulun tai jäsenvaltioiden alueella oleskelun on tarkoitus kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

| (3) | On tarpeen laatia yhteiset suuntaviivat, jotta voidaan varmistaa sopimuksen täysin yhdenmukainen täytäntöönpano jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustoissa sekä selkiyttää sopimuksen määräysten ja sopimuksen osapuolten lainsäädännön niiden säännösten välistä suhdetta, joita sovelletaan edelleen sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle jääviin viisumiasioihin. |
| --- | --- |

(3)

On tarpeen laatia yhteiset suuntaviivat, jotta voidaan varmistaa sopimuksen täysin yhdenmukainen täytäntöönpano jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustoissa sekä selkiyttää sopimuksen määräysten ja sopimuksen osapuolten lainsäädännön niiden säännösten välistä suhdetta, joita sovelletaan edelleen sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle jääviin viisumiasioihin.

| (4) | On aiheellista määrittää unionin puolesta sekakomiteassa esitettävä kanta sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymiseen. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista määrittää unionin puolesta sekakomiteassa esitettävä kanta sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymiseen.

| (5) | Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY (3) mukaisesti; Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. |
| --- | --- |

(5)

Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY (3) mukaisesti; Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

| (6) | Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (4) mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. |
| --- | --- |

(6)

Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (4) mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

| (7) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan, |
| --- | --- |

(7)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Armenian tasavallan välisen sopimuksen 12 artiklan mukaiseti perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta kyseisen sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn sekakomitean päätösluonnokseen.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 23 päivänä lokakuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

K. IVA

---

(1)  
  EUVL L 289, 31.10.2013, s. 2.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) (EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1).

2

(3)  Neuvoston päätös 2000/365/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).

3

(4)  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

4

---

LUONNOS

VIISUMIEN MYÖNTÄMISEN HELPOTTAMISESTA TEHDYN EUROOPAN UNIONIN JA ARMENIAN TASAVALLAN VÄLISEN SOPIMUKSEN MUKAISESTI PERUSTETUN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../...,

annettu ...,

kyseisen sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymisestä

SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Armenian tasavallan välisen sopimuksen (1) viisumien myöntämisen helpottamisesta, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 12 artiklan,

sekä katsoo, että kyseinen sopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Armenian tasavallan välisen sopimuksen täytäntöönpanoa koskevat yhteiset suuntaviivat vahvistetaan tämän päätöksen liitteessä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty ...

Euroopan unionin puolesta

Armenian tasavallan puolesta

---

(1)  
  EUVL L 289, 31.10.2013, s. 2.

1

---

LIITE

VIISUMIEN MYÖNTÄMISEN HELPOTTAMISESTA TEHDYN EUROOPAN UNIONIN JA ARMENIAN TASAVALLAN VÄLISEN SOPIMUKSEN TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVAT YHTEISET SUUNTAVIIVAT

Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehty Euroopan unionin ja Armenian tasavallan välinen sopimus, jäljempänä ’sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014. Sen tavoitteena on helpottaa vastavuoroisuuden pohjalta viisumien myöntämistä Armenian kansalaisille sellaista oleskelua varten, jonka on tarkoitus kestää enintään 90 päivää 180 päivän kuluessa.

Sopimuksessa vahvistetaan vastavuoroisuuden pohjalta oikeudellisesti sitovia oikeuksia ja velvoitteita, jotta voidaan yksinkertaistaa menettelyjä viisumien myöntämiseksi Armenian kansalaisille.

Näillä sopimuksen 12 artiklan mukaisesti perustetun sekakomitean, jäljempänä ’sekakomitea’, hyväksymillä suuntaviivoilla pyritään varmistamaan sopimuksen määräysten yhdenmukainen täytäntöönpano unionin jäsenvaltioiden, jäljempänä ’jäsenvaltiot’, diplomaatti- ja konsuliedustustoissa. Suuntaviivat eivät ole osa sopimusta, eivätkä ne sen vuoksi ole oikeudellisesti sitovia. On kuitenkin erittäin suositeltavaa, että diplomaatti- ja konsuliedustustojen henkilöstö noudattaa niitä johdonmukaisesti pannessaan sopimusta täytäntöön.

Näitä suuntaviivoja on sekakomitean vastuulla tarkoitus päivittää säännöllisesti sopimuksen täytäntöönpanosta saadun kokemuksen perusteella.

Sopimuksen jatkuvan ja yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi sopimuspuolet sitoutuivat sekakomitean työjärjestyksen mukaisesti pitämään sekakomitean virallisten kokousten välillä yhteyttä epävirallisesti kiireellisten kysymysten ratkaisemiseksi. Yksityiskohtaiset raportit näistä kysymyksistä ja epävirallisesta yhteydenpidosta toimitetaaan seuraavassa sekakomitean kokouksessa.

I.   YLEISET SEIKAT

1.1.   Tarkoitus ja soveltamisala

Sopimuksen 1 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:

”1.   Tämän sopimuksen tarkoituksena on helpottaa viisumien myöntämistä Armenian kansalaisille sellaista oleskelua varten, jonka on tarkoitus kestää enintään 90 päivää 180 päivän kuluessa.”.

Sopimusta sovelletaan kaikkiin Armenian kansalaisiin, jotka hakevat lyhytaikaista viisumia, riippumatta siitä, missä maassa he asuvat.

Sopimusta ei sovelleta kansalaisuudettomiin henkilöihin, joilla on Armenian myöntämä oleskelulupa. Tähän henkilöryhmään sovelletaan unionin viisumisäännöstön sääntöjä.

Kaikki unionin kansalaiset ja Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden kansalaiset on 10. tammikuuta 2013 alkaen vapautettu viisumipakosta heidän matkustaessaan Armeniaan enintään 90 päiväksi tai kulkiessaan Armenian alueen kautta.

Sopimuksen 1 artiklan 2 kohdassa määrätään seuraavaa:

”2.   Jos Armenia ottaa uudelleen käyttöön unionin kansalaisia tai tiettyjä unionin kansalaisten ryhmiä koskevan viisumipakon, asianomaisiin unionin kansalaisiin sovelletaan ilman eri toimenpiteitä vastavuoroisuuden pohjalta samoja viisumien myöntämistä koskevia helpotuksia, jotka on myönnetty Armenian kansalaisille tämän sopimuksen nojalla.”.

1.2.   Sopimuksen soveltamisala

Sopimuksen 2 artiklassa määrätään seuraavaa:

”1.   Tässä sopimuksessa määrättyjä viisumien myöntämisen helpottamista koskevia järjestelyjä sovelletaan Armenian kansalaisiin vain siltä osin, kuin heitä ei ole vapautettu viisumipakosta unionin tai sen jäsenvaltioiden laeilla ja asetuksilla tai tämän sopimuksen tai muiden kansainvälisten sopimusten määräyksillä.

2.   Kysymykset, joista ei määrätä tässä sopimuksessa ja joita ovat esimerkiksi viisumin epääminen, matkustusasiakirjojen tunnustaminen, toimeentuloon tarvittavien varojen osoittaminen sekä maahantulon epääminen ja maastapoistamiseen liittyvät toimenpiteet, ratkaistaan Armenian tai jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön tai unionin lainsäädännön mukaisesti.”.

Sopimus ei vaikuta voimassa oleviin viisumipakkoa ja viisumivapauksia koskeviin sääntöihin, tämän kuitenkaan rajoittamatta sen 10 artiklan soveltamista. Esimerkiksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 (1) 4 artiklassa jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus vapauttaa viisumivelvollisuudesta muiden henkilöryhmien muassa alusten ja ilma-alusten siviilimiehistö.

1

Tässä yhteydessä on lisättävä, että tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 Benelux-talousliiton valtioiden, Saksan liittotasavallan ja Ranskan tasavallan hallitusten välillä tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen (2) 21 artiklan mukaan kaikkien Schengen-jäsenvaltioiden on tunnustettava toistensa myöntämät pitkäaikaiset viisumit ja oleskeluluvat päteviksi toistensa alueella tapahtuvaa lyhytaikaista oleskelua varten. Kaikki Schengen-jäsenvaltiot hyväksyvät Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden oleskeluluvat, D-viisumit ja lyhytaikaiset viisumit maahantuloa ja lyhytaikaista oleskelua varten ja päinvastoin.

2

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 810/2009 (3), jäljempänä ’viisumisäännöstö’, sovelletaan kaikkiin asioihin, joista ei määrätä sopimuksessa ja joita ovat esimerkiksi viisumihakemuksen käsittelystä vastaavan Schengen-jäsenvaltion määrittäminen, viisumin epäämisen perustelut, oikeus hakea muutosta kielteiseen päätökseen ja viisumin hakijan henkilökohtaista haastattelua ja viisumin hakemista koskevien tarvittavien tietojen antamista koskevat yleiset säännöt. Lisäksi Schengen-sääntöjä (maahantulon epääminen, toimeentuloon tarvittavien varojen osoittaminen jne.) ja kansallista lakia (matkustusasiakirjojen tunnustaminen, maastapoistamiseen liittyvät toimenpiteet jne.) sovelletaan edelleen myös asioihin, jotka eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan.

3

Vaikka sopimuksessa määrätyt ehdot täyttyisivätkin, eli vaikka viisumin hakija olisi esittänyt esimerkiksi 4 artiklassa lueteltujen henkilöryhmien osalta vaaditut matkan tarkoitusta koskevat todistusasiakirjat, viisumi voidaan silti evätä, elleivät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/399 (4), jäljempänä ’Schengenin rajasäännöstö’, 6 artiklassa vahvistetut edellytykset täyty, eli jos henkilöllä ei ole voimassa olevaa matkustusasiakirjaa, hänestä on tehty kuulutus Schengenin tietojärjestelmään (SIS) tai hänen katsotaan olevan uhka yleiselle järjestykselle tai sisäiselle turvallisuudelle jne.

4

Muita viisumisäännöstön mukaisia mahdollisuuksia joustavuuteen viisumien myöntämisessä sovelletaan edelleen. Esimerkiksi pitkään (jopa viisi vuotta) voimassa olevia toistuvaisviisumeja voidaan myöntää muillekin kuin sopimuksen 5 artiklassa mainituille henkilöryhmille, jos viisumisäännöstön 24 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät. Samalla tavoin sovelletaan edelleen viisumisäännöstön 16 artiklan 5 ja 6 kohdan säännöksiä, jotka mahdollistavat viisumin maksuttomuuden tai viisumimaksun alentamisen.

1.3.   Sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat viisumilajit

Sopimuksen 3 artiklan d alakohdassa määritellään, että ”viisumilla” tarkoitetaan ”jäsenvaltion myöntämää lupaa kulkea sen alueen kautta tai tulla jäsenvaltioiden alueelle sellaista oleskelua varten, joka kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.”.

Sopimuksessa määrättyjä helpotuksia sovelletaan sekä yhtenäisiin viisumeihin että alueellisesti rajoitettuihin viisumeihin.

1.4.   Viisumin mukaisen sallitun oleskeluajan laskeminen

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 610/2013 (5) on määritelty lyhytaikaisen oleskelun käsite uudelleen. Lyhytaikaisen oleskelun määritelmä kuuluu nyt näin: ”90 päivää minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana, jolloin on otettava huomioon kutakin oleskelupäivää edeltävä 180 päivän jakso”. Määritelmä tuli voimaan 18 päivänä lokakuuta 2013 ja se sisältyy Schengenin rajasäännöstöön.

5

Maahantulopäivänä pidetään ensimmäistä päivää ja maastalähtöpäivänä viimeistä päivää, jona henkilö oleskelee jäsenvaltioiden alueella. Käsitteen ”minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana” mukaisesti olisi sovellettava ”liikkuvaa” 180 päivän viitejaksoa, jolloin oleskelun jokaisena päivänä tarkastellaan viimeisintä 180 päivän ajanjaksoa sen todentamiseksi, täyttyykö 90 päivän / 180 päivän vaatimus edelleen. Tämä tarkoittaa sitä, että ilman keskeytystä jatkunut 90 päivän poissaolo jäsenvaltioiden alueelta antaa mahdollisuuden uuteen enintään 90 päivän oleskeluun.

Uusien sääntöjen mukaisen sallitun oleskelun laskemiseen voidaan käyttää ”lyhytaikaisen oleskelun laskinta”, joka on saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.

Esimerkki oleskelun pituuden laskemisesta nykyisen määritelmän perusteella:

Henkilö, jolla on vuoden (18. huhtikuuta 2014 – 18. huhtikuuta 2015) voimassa oleva toistuvaisviisumi, saapuu maahan ensimmäisen kerran 19. huhtikuuta 2014 ja oleskelee siellä kolme päivää. Tämän jälkeen hän saapuu maahan uudelleen 18. kesäkuuta 2014 ja oleskelee siellä 86 päivää. Mikä on tilanne tiettyinä päivämäärinä? Milloin kyseinen henkilö saa tulla uudestaan jäsenvaltioiden alueelle?

Tilanne 11. syyskuuta 2014: Viimeisten 180 päivän kuluessa (16. maaliskuuta 2014 – 11. syyskuuta 2014) henkilö on oleskellut maassa kolme päivää (19.–21. huhtikuuta 2014) + 86 päivää (18. kesäkuuta 2014 – 11. syyskuuta 2014) = 89 päivää. Oleskeluaika ei ylity. Henkilö voi oleskella maassa vielä yhden päivän.

Tilanne 16. lokakuuta 2014: Henkilö voi saapua maahan vielä kolmen päivän oleskelua varten. Oleskelusta 19. huhtikuuta 2014 tulee merkityksetön 16. lokakuuta 2014, koska se jää 180 päivän ajanjakson ulkopuolelle; oleskelusta 20. huhtikuuta 2014 tulee merkityksetön 17. lokakuuta 2014, koska se jää 180 päivän ajanjakson ulkopuolelle, jne.

Tilanne 15. joulukuuta 2014: Henkilö voi saapua maahan vielä 86 päivän oleskelua varten. Oleskelusta 18. kesäkuuta 2014 tulee merkityksetön 15. joulukuuta 2014, koska se jää 180 päivän ajanjakson ulkopuolelle; oleskelusta 19. kesäkuuta 2014 tulee merkityksetön 16. joulukuuta 2014 jne.

1.5.   Tilanne niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti tai jotka eivät osallistu unionin yhteiseen viisumipolitiikkaan, sekä Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden osalta

Sopimus sitoo voimaantulostaan lähtien jäsenvaltioita, jotka ovat liittyneet unioniin vuonna 2004 (Tšekki, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Slovenia ja Slovakia), vuonna 2007 (Bulgaria ja Romania) ja vuonna 2013 (Kroatia).

Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti. Ne myöntävät edelleen kansallisia viisumeja, jotka ovat voimassa vain niiden omalla kansallisella alueella. Kun kyseiset jäsenvaltiot ryhtyvät soveltamaan Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, ne soveltavat sopimusta täysimääräisesti.

Kansallista lainsäädäntöä sovelletaan edelleen kaikkiin sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle jääviin kysymyksiin siihen päivään saakka, jona kyseiset jäsenvaltiot ryhtyvät soveltamaan Schengenin säännöstöä täysimääräisesti. Kyseisestä päivästä lähtien sopimuksen ulkopuolelle jääviä kysymyksiä säännellään Schengenin säännöstöllä ja/tai kansallisella lainsäädännöllä.

Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania voivat tunnustaa kaikkien Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen osapulten ja assosioituneiden valtioiden myöntämät oleskeluluvat, D-viisumit ja lyhytaikaiset viisumit niiden alueella tapahtuvaa lyhytaikaista oleskelua varten. (6)

6

Sopimusta ei sovelleta Tanskaan, Irlantiin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, mutta siihen sisältyy yhteisiä julistuksia, joiden mukaan kyseisten jäsenvaltioiden on suotavaa tehdä Armenian kanssa kahdenväliset sopimukset viisumien myöntämismenettelyjen helpottamisesta.

Vaikka Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi ovat liittyneet Schengen-yhteistyöhön, sopimus ei sido niitä. Sopimukseen sisältyy kuitenkin yhteinen julistus, jonka mukaan kyseisten Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden on suotavaa viivytyksettä tehdä Armenian kanssa kahdenväliset sopimukset lyhytaikaisten viisumien myöntämisen helpottamisesta.

1.6.   Sopimus ja kahdenväliset sopimukset

Sopimuksen 13 artiklassa määrätään seuraavaa:

”Tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan sopimuksen voimaantulosta alkaen ensisijaisina muihin kahden- tai monenvälisiin sopimuksiin tai järjestelyihin nähden, joita on tehty yksittäisten jäsenvaltioiden ja Armenian välillä, siltä osin kuin viimeksi mainittujen sopimusten tai järjestelyjen määräykset koskevat tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia asioita.”.

Sopimuksen voimaantulosta alkaen jäsenvaltioiden ja Armenian voimassa oleviin kahdenvälisiin sopimuksiin sisältyviä määräyksiä asioista, joista määrätään sopimuksessa, ei ole enää sovellettu. Jäsenvaltioiden on unionin lainsäädännön mukaan toteutettava tarpeelliset toimenpiteet poistaakseen yhteensopimattomuudet kahdenvälisten sopimustensa ja sopimuksen väliltä.

Jos jäsenvaltio on tehnyt Armenian kanssa kahdenvälisen sopimuksen tai järjestelyn asioista, jotka eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan, tätä sopimusta tai järjestelyä sovelletaan edelleen sopimuksen tultua voimaan.

II.   YKSITTÄISET MÄÄRÄYKSET

2.1.   Kaikkiin viisuminhakijoihin sovellettavat säännöt

On muistettava, että alla mainittuja helpotuksia, jotka koskevat viisumimaksua, viisumihakemusten käsittelyaikoja, lähtöä siinä tapauksessa, että asiakirjat ovat kadonneet tai ne on varastettu, ja viisumin voimassaoloajan pidentämistä poikkeuksellisissa olosuhteissa, sovelletaan kaikkiin armenialaisiin viisuminhakijoihin ja -haltijoihin, mukaan lukien matkailijoihin.

2.1.1.   Viisumihakemusten käsittelymaksu

Sopimuksen 6 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:

”1.   Viisumihakemusten käsittelystä peritään 35 euron maksu.”.

Sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan viisumihakemuksen käsittelymaksu on siis 35 euroa. Tätä maksua sovelletaan kaikkiin armenialaisiin viisuminhakijoihin (myös matkailijoihin), ja se koskee lyhytaikaisia viisumeja, riippumatta maahantulojen määrästä.

Sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa määrätään seuraavaa (huom. kaikki täytäntöönpanojärjestelyt kuuluvat tähän luokkaan):

”2.   Rajoittamatta tämän artiklan 3 kohdan soveltamista viisumihakemuksen käsittelymaksusta vapautetaan seuraaviin ryhmiin kuuluvat henkilöt:

| a) | eläkkeensaajat;”. |
| --- | --- |

a)

eläkkeensaajat;”.

Jotta tähän ryhmään kuuluva viisuminhakija voidaan vapauttaa viisumimaksusta, hänen on esitettävä todiste eläkkeensaajan asemasta (eläkelaskelma tai -todistus). Vapautus viisumimaksusta ei ole perusteltu niissä tapauksissa, joissa matkan tarkoituksena on työskentely korvausta vastaan.

| ”b) | alle 12-vuotiaat lapset;”. |
| --- | --- |

”b)

Jotta tähän ryhmään kuuluva viisuminhakija voidaan vapauttaa viisumimaksusta, hänen on esitettävä todiste iästään.

| ”c) | kansallisten ja alueellisten hallitusten jäsenet sekä perustuslakituomioistuinten ja ylimpien tuomioistuinten jäsenet, ellei heitä ole vapautettu viisumipakosta tällä sopimuksella;”. |
| --- | --- |

”c)

Paikallishallinnon edustajat katsotaan aluehallinnon edustajiksi. Näitä ovat esimerkiksi maakuntien kuvernöörit (marzpet) ja varakuvernöörit sekä Jerevanin pormestari ja varapormestari. Jotta tähän ryhmään kuuluva viisuminhakija voidaan vapauttaa viisumimaksusta, hänen on esitettävä Armenian viranomaisten antama todiste asemastaan.

marzpet

| ”d) | vammaiset ja tarvittaessa heidän saattajansa;”. |
| --- | --- |

”d)

Jotta hakijat voidaan vapauttaa viisumimaksusta, heidän olisi esitettävä todisteet siitä, että molemmat viisuminhakijat kuuluvat tähän ryhmään. Vammaisten viisuminhakijoiden on esitettävä ote lääkärintodistuksesta, jossa vamma todistetaan. Josviisumin hakijan vamma on ilmeinen (sokeat, raaja puuttuu) näköhavaintoon perustuva tunnistaminen konsulaatissa riittää.

Perustelluissa tapauksissa viisumihakemuksen voi tehdä vammaisen edustaja tai edunvalvoja.

| ”e) | jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien Armenian kansalaisten tai sen jäsenvaltion alueella, joiden kansalaisia he ovat, oleskelevien unionin kansalaisten luona vierailevat lähisukulaiset (puoliso, lapset tai adoptiolapset, vanhemmat tai huoltajat, isovanhemmat ja lapsenlapset); |
| --- | --- |

”e)

jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien Armenian kansalaisten tai sen jäsenvaltion alueella, joiden kansalaisia he ovat, oleskelevien unionin kansalaisten luona vierailevat lähisukulaiset (puoliso, lapset tai adoptiolapset, vanhemmat tai huoltajat, isovanhemmat ja lapsenlapset);

| f) | virallisten valtuuskuntien jäsenet, myös tällaisten valtuuskuntien pysyvät jäsenet, jotka Armenialle osoitetun virallisen kutsun perusteella osallistuvat kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin tai tapahtumiin, joita hallitustenväliset organisaatiot järjestävät jonkin jäsenvaltion alueella; |
| --- | --- |

f)

virallisten valtuuskuntien jäsenet, myös tällaisten valtuuskuntien pysyvät jäsenet, jotka Armenialle osoitetun virallisen kutsun perusteella osallistuvat kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin tai tapahtumiin, joita hallitustenväliset organisaatiot järjestävät jonkin jäsenvaltion alueella;

| g) | koululaiset, opiskelijat, jatko-opiskelijat ja heidän saattajinaan toimivat opettajat, jotka osallistuvat opinto- tai koulutustarkoituksessa tehtäville matkoille esimerkiksi vaihto-ohjelman tai muun opiskeluun liittyvän toiminnan puitteissa; |
| --- | --- |

g)

koululaiset, opiskelijat, jatko-opiskelijat ja heidän saattajinaan toimivat opettajat, jotka osallistuvat opinto- tai koulutustarkoituksessa tehtäville matkoille esimerkiksi vaihto-ohjelman tai muun opiskeluun liittyvän toiminnan puitteissa;

| h) | toimittajat ja toimittajien mukana ammattitehtävissä matkustavat tekniset avustajat;”. |
| --- | --- |

h)

toimittajat ja toimittajien mukana ammattitehtävissä matkustavat tekniset avustajat;”.

Jotta tähän ryhmään kuuluva viisuminhakija voidaan vapauttaa viisumimaksusta, hänen on esitettävä todiste journalisti- tai media-alan ammattialajärjestön jäsenyydestä.

| ”i) | kansainvälisten urheilutapahtumien osanottajat ja henkilöt, jotka toimivat heidän saattajinaan työnsä vuoksi;”. |
| --- | --- |

”i)

Kannattajia ei pidetä mukana matkustavina henkilöinä.

| ”j) | kansalaisjärjestöjen ja jäsenvaltioissa rekisteröityjen armenialaisyhteisön voittoa tavoittelemattomien järjestöjen kutsumat henkilöt, jotka matkustavat osallistuakseen koulutukseen, seminaareihin tai konferensseihin esimerkiksi vaihto-ohjelmien tai panarmenialaisten ja armenialaisyhteisön tukiohjelmien puitteissa;”. |
| --- | --- |

”j)

Jotta tähän ryhmään kuuluva viisuminhakija voidaan vapauttaa viisumimaksusta, hänen on esitettävä todiste kansalaisjärjestöjen tai voittoa tavoittelemattomien järjestöjen jäsenyydestä.

| ”k) | henkilöt, jotka osallistuvat tieteen, kulttuurin tai taiteen alan toimintaan tai yliopistojen järjestämiin tai muihin vaihto-ohjelmiin; |
| --- | --- |

”k)

henkilöt, jotka osallistuvat tieteen, kulttuurin tai taiteen alan toimintaan tai yliopistojen järjestämiin tai muihin vaihto-ohjelmiin;

| l) | henkilöt, jotka ovat asiakirjoin osoittaneet matkustavansa humanitaarisista syistä esimerkiksi siksi, että he tarvitsevat kiireellistä lääkärinhoitoa, sekä tällaisen henkilön saattaja tai henkilöt, jotka osallistuvat lähisukulaisen hautajaisiin tai vierailevat sairaana olevan lähisukulaisen luona.”. |
| --- | --- |

l)

henkilöt, jotka ovat asiakirjoin osoittaneet matkustavansa humanitaarisista syistä esimerkiksi siksi, että he tarvitsevat kiireellistä lääkärinhoitoa, sekä tällaisen henkilön saattaja tai henkilöt, jotka osallistuvat lähisukulaisen hautajaisiin tai vierailevat sairaana olevan lähisukulaisen luona.”.

Edellä mainitut henkilöryhmät vapautetaan viisumimaksusta. Lisäksi seuraavat henkilöryhmät vapautetaan viisumimaksusta viisumisäännöstön 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti:

| — | Euroopan unionissa tieteellistä tutkimusta, sellaisena kuin se on määriteltynä Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa 2005/761/EY (7), matkustavat tutkijat kolmansista maista; |
| --- | --- |

—

Euroopan unionissa tieteellistä tutkimusta, sellaisena kuin se on määriteltynä Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa 2005/761/EY (7), matkustavat tutkijat kolmansista maista;

7

| — | voittoa tuottamattomien järjestöjen 25-vuotiaat ja sitä nuoremmat edustajat, jotka osallistuvat voittoa tuottamattomien järjestöjen järjestämiin seminaareihin, konferensseihin tai urheilu-, kulttuuri- tai koulutustapahtumiin. |
| --- | --- |

—

voittoa tuottamattomien järjestöjen 25-vuotiaat ja sitä nuoremmat edustajat, jotka osallistuvat voittoa tuottamattomien järjestöjen järjestämiin seminaareihin, konferensseihin tai urheilu-, kulttuuri- tai koulutustapahtumiin.

Viisumisäännöstön 16 artiklan 6 kohdassa säädetään seuraavaa:

”6.   Viisumimaksuja voidaan yksittäistapauksissa alentaa tai ne voidaan jättää perimättä, kun tämä palvelee kulttuuriin tai urheiluun liittyvää etua tai ulko- tai kehitysyhteistyöpoliittista etua tai jotakin muuta merkittävää yleistä etua taikka humanitaarisista syistä.”.

Viisumisäännöstön 16 artiklan 7 kohdassa säädetään, että viisumimaksu peritään joko euroina tai sen kolmannen maan kansallisena valuuttana tai siinä kolmannessa maassa yleensä käytettävänä valuuttana, jossa hakemus on jätetty, ja että sitä ei palauteta paitsi silloin, kun hakemusta ei voida ottaa tutkittavaksi tai konsulaatti ei ole toimivaltainen.

Jotta vältettäisiin poikkeavuudet, jotka voisivat johtaa edullisimman viisumikohtelun tarjoavan diplomaatti- tai konsulaattiedustuston etsimiseen, Armeniassa olevien jäsenvaltioiden olisi varmistettava samanlaiset viisumimaksut kaikille armenialaisille viisuminhakijoille, kun maksu peritään ulkomaan valuutassa.

Armenialaisille viisumin hakijoille annetaan kuitti maksetusta viisumimaksusta viisumisäännöstön 16 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

Sopimuksen 6 artiklan 3 kohdassa määrätään seuraavaa:

”3.   Jos jäsenvaltio tekee viisumin myöntämiseksi yhteistyötä ulkoisen palveluntarjoajan kanssa, ulkoinen palveluntarjoaja voi periä palvelumaksun. Palvelumaksun on oltava oikeassa suhteessa kustannuksiin, joita ulkoiselle palveluntarjoajalle aiheutuu sen suorittaessa tehtäviään, eikä se saa olla enempää kuin 30 euroa. Asianomaisten jäsenvaltioiden on varattava kaikille hakijoille mahdollisuus jättää hakemuksensa suoraan niiden konsulaatteihin.”.

Viisumisäännöstön 43 artiklassa annetaan yksityiskohtaisia tietoja ulkoisten palveluntarjoajien tehtävistä yhteistyön toteuttamistapoihin liittyen.

2.1.2.   Viisumihakemusten käsittelyajat

Sopimuksen 7 artiklassa määrätään seuraavaa:

”1.   Jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustot tekevät päätöksen viisumin myöntämisestä 10 kalenteripäivän kuluessa viisumihakemuksen ja sen liiteasiakirjojen vastaanottamisesta.

2.   Viisumihakemusta koskevaa päätöksentekoaikaa voidaan pidentää enintään 30 kalenteripäivään yksittäistapauksissa, erityisesti silloin kun hakemuksen käsittely vaatii lisätarkistuksia.

3.   Kiireellisissä tapauksissa viisumihakemusta koskeva päätös voidaan tehdä kahden työpäivän kuluessa tai nopeammin.”.

Viisumihakemusta koskeva päätös on periaatteessa tehtävä 10 kalenteripäivän kuluessa päivästä, jona tutkittavaksi otettu viisumihakemus on jätetty.

Tätä määräaikaa voidaan yksittäisissä tapauksissa jatkaa 30 kalenteripäivään, erityisesti jos hakemusta on tarpeen tarkastella lähemmin tai kun on kyse edustuksesta ja edustetun jäsenvaltion viranomaisia kuullaan.

Kaikki kyseiset määräajat alkavat kulua vasta kun viisumihakemus on täydellinen, toisin sanoen viisumihakemuksen ja sen liiteasiakirjojen vastaanottopäivästä alkaen.

Periaatteena on, että jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustoissa, joissa on käytössä ajanvarausjärjestelmä, tapaamisajan saamiseen kulunutta odotusaikaa ei lasketa osaksi käsittelyaikaa. Tähän asiaan sekä muihin viisumihakemuksen jättämistä koskeviin käytännön järjestelyihin sovelletaan viisumisäännöstön 9 artiklassa esitettyjä yleisiä sääntöjä.

Sopimuksen 7 artiklan 4 kohdassa määrätään, että jos hakemuksen jättämiseksi on varattava aika, se on ”järjestettävä pääsääntöisesti kahden viikon kuluessa päivämäärästä, jona aikaa pyydettiin.”.

Perustelluissa kiireellisissä tapauksissa (jos viisumihakemusta ei ole voitu jättää aikaisemmin syistä, joita hakija ei ole voinut ennakoida), ”konsulaatti voi sallia hakijoiden jättävän hakemuksensa joko ilman tapaamisaikaa tai heille myönnetään tapaamisaika välittömästi.”.

Tapaamisaikaa sovittaessa olisi otettava huomioon viisuminhakijan esiin tuoma hakemuksen mahdollinen kiireellisyys. Päätöksen siitä, että viisumihakemusta koskeva päätös tehdään sopimuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tavanomaista nopeammin, tekee konsulivirkamies.

2.1.3.   Viisumin voimassaoloajan pidentäminen poikkeuksellisissa olosuhteissa

Sopimuksen 9 artiklassa määrätään seuraavaa:

”Jos Armenian tasavallan kansalaiset eivät pysty lähtemään jäsenvaltioiden alueelta viisumissa mainittuun määräaikaan mennessä ylivoimaisen esteen tai humanitaaristen syiden vuoksi, heidän viisuminsa voimassaoloaikaa voidaan pidentää maksutta vastaanottavan valtion soveltaman lainsäädännön mukaisesti, kunnes paluu asuinvaltioon on mahdollinen.”.

Viisumin voimassaoloajan pidentämiseen perustelluista henkilökohtaisista syistä, jolloin viisumin haltija ei voi poistua jäsenvaltion alueelta viisumitarraan merkittyyn päivämäärään mennessä, sovelletaan viisumisäännöstön 33 artiklan säännöksiä mikäli ne ovat yhteensopivia sopimuksen kanssa. Sopimuksen mukaan viisumin voimassaoloaikaa pidennetään ylivoimaisen esteen tai humanitaaristen syiden vuoksi kuitenkin maksutta.

2.2.   Tiettyihin viisuminhakijoiden ryhmiin sovellettavat säännöt

2.2.1.   Matkan tarkoitusta koskevat todistusasiakirjat

Sopimuksen 4 artiklan 1 kohdassa luetelluilta henkilöryhmiltä vaaditaan ainoastaan mainitut matkan tarkoitusta koskevat todistusasiakirjat. Kuten sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa määrätään, heiltä ei vaadita muita matkan tarkoitusta koskevia selvityksiä, kutsuja tai vahvistuksia. Tämä ei kuitenkaan tarkoita vapautusta vaatimuksesta jättää viisumihakemus henkilökohtaisesti tai toimittaa esimerkiksi toimeentuloon liittyvät liiteasiakirjat.

Jos matkan tarkoituksen todistavan asiakirjan aitoutta on yksittäistapauksissa syytä epäillä, viisumisäännöstön 21 artiklan 8 kohdan mukaan viisuminhakija voidaan kutsua lähetystöön ja/tai konsulaattiin perusteelliseen lisähaastatteluun, jossa kyseiselle hakijalle voidaan esittää kysymyksiä vierailun todellisesta tarkoituksesta tai hänen aikomuksestaan palata. Tällaisissa yksittäistapauksissa viisuminhakija voi esittää lisäasiakirjoja tai konsulivirkamies voi poikkeuksellisesti pyytää niitä. Sekakomitea seuraa asiaa tarkasti.

Niiden henkilöryhmien osalta, joita ei mainita sopimuksen 4 artiklan 1 kohdassa (esimerkiksi matkailijat), matkan tarkoitusta koskeviin asiakirjoihin sovelletaan edelleen yleisiä sääntöjä. Sama pätee asiakirjoihin, jotka koskevat vanhempien suostumusta alle 18-vuotiaiden lasten matkustamiseen.

Kysymyksiin, jotka eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan, kuten matkustusasiakirjojen tunnustamiseen ja paluuta koskevat takeisiin sekä toimeentuloon tarvittavien varojen osoittamiseen, sovelletaan Schengenin säännöstöä ja kansallista lainsäädäntöä.

Periaatteessa viisumihakemuksen mukana toimitetaan sopimuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asiakirja alkuperäisenä. Konsulaatti voi kuitenkin aloittaa viisumihakemuksen käsittelyn asiakirjasta lähetetyn faksin tai jäljennösten perusteella. Konsulaatti voi pyytää alkuperäistä asiakirjaa siinä tapauksessa, että kyseessä on ensimmäinen viisumihakemus, sekä tapauksissa, joihin liittyy epäselvyyksiä.

Sopimuksen 4 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:

”1.   Seuraavilta Armenian kansalaisten ryhmiltä vaaditaan toisen osapuolen alueelle suuntautuvan matkan perusteluksi vain seuraavat asiakirjat:

| a) | jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien Armenian kansalaisten tai sen jäsenvaltion alueella, joiden kansalaisia he ovat, oleskelevien Euroopan unionin kansalaisten luona vierailevat lähisukulaiset (puoliso, lapset tai adoptiolapset, vanhemmat tai huoltajat, isovanhemmat ja lapsenlapset):






  — | vastaanottajana toimivan henkilön kirjallinen kutsu;”. |
| --- | --- | --- |

a)

jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien Armenian kansalaisten tai sen jäsenvaltion alueella, joiden kansalaisia he ovat, oleskelevien Euroopan unionin kansalaisten luona vierailevat lähisukulaiset (puoliso, lapset tai adoptiolapset, vanhemmat tai huoltajat, isovanhemmat ja lapsenlapset):

—

vastaanottajana toimivan henkilön kirjallinen kutsu;”.

Sopimuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määrätään armenialaisten lähisukulaisten tilanteesta näiden matkustaessa jäsenvaltioihin vierailemaan jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien Armenian kansalaisten luona tai sellaisten unionin kansalaisten luona, jotka oleskelevat sen jäsenvaltion alueella, jonka kansalaisia he ovat.

Toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava kutsujana toimivan henkilön allekirjoitus oikeaksi asuinmaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Toimivaltaisten viranomaisten olisi validoitava kutsu. Diplomaattien, teknisen ja hallinnollisen henkilöstön ja muiden Armenian tasavallan hallituksen jäsenvaltioihin lähettämien virkamiesten kohdalla allekirjoitus todistetaan oikeaksi diplomaatti- tai konsuliedustuston päällikön kirjeellä tai verbaalinootilla.

| ”b) | virallisten valtuuskuntien jäsenet, myös tällaisten valtuuskuntien pysyvät jäsenet, jotka Armenialle osoitetun virallisen kutsun perusteella osallistuvat kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin tai tapahtumiin, joita hallitustenväliset organisaatiot järjestävät jonkin jäsenvaltion alueella:






  — | Armenian toimivaltaisen viranomaisen kirje, jossa vahvistetaan, että hakija on sitä edustavan valtuuskunnan jäsen tai pysyvä jäsen, joka matkustaa jäsenvaltioiden alueelle osallistuakseen edellä mainittuihin tapahtumiin, ja virallisen kutsun jäljennös;”. |
| --- | --- | --- |

”b)

—

Armenian toimivaltaisen viranomaisen kirje, jossa vahvistetaan, että hakija on sitä edustavan valtuuskunnan jäsen tai pysyvä jäsen, joka matkustaa jäsenvaltioiden alueelle osallistuakseen edellä mainittuihin tapahtumiin, ja virallisen kutsun jäljennös;”.

Viisumin hakijan nimi on mainittava toimivaltaisen viranomaisen laatimassa kirjeessä, jossa vahvistetaan, että kyseinen henkilö kuuluu valtuuskuntaan, joka matkustaa toisen sopimuspuolen alueelle osallistuakseen viralliseen tapaamiseen. Viisumin hakijan nimeä ei tarvitse välttämättä mainita virallisessa kutsussa osallistua tapaamiseen, vaikka se saatetaan mainita silloin, kun virallinen kutsu on osoitettu tietylle henkilölle.

Kyseinen määräys koskee virallisten valtuuskuntien jäseniä riippumatta siitä, minkä tyyppinen passi heillä on.

| ”c) | koululaiset, opiskelijat, jatko-opiskelijat ja heidän saattajinaan toimivat opettajat, jotka osallistuvat opinto- tai koulutustarkoituksessa tehtäville matkoille esimerkiksi vaihto-ohjelman tai muun opiskeluun liittyvän toiminnan puitteissa:






  — | vastaanottajana toimivan yliopiston, oppilaitoksen tai koulun kirjallinen kutsu tai ilmoittautumistodistus tai opiskelijakortti tai todistus kurssista, jolle on tarkoitus osallistua;”. |
| --- | --- | --- |

”c)

—

vastaanottajana toimivan yliopiston, oppilaitoksen tai koulun kirjallinen kutsu tai ilmoittautumistodistus tai opiskelijakortti tai todistus kurssista, jolle on tarkoitus osallistua;”.

Todisteena matkan tarkoituksesta voidaan hyväksyä vain sen yliopiston, korkeakoulun, oppilaitoksen tai koulun antama opiskelijakortti, jossa hakijan on tarkoitus opiskella.

| ”d) | lääketieteellisistä syistä maahan tulevat henkilöt ja tarvittavat saattajat:






  — | hoitolaitoksen virallinen asiakirja, jossa vahvistetaan hoidon tarve kyseisessä laitoksessa ja saattajan tarpeellisuus, ja todistus riittävistä rahavaroista hoidon maksamiseksi.”. |
| --- | --- | --- |

”d)

—

hoitolaitoksen virallinen asiakirja, jossa vahvistetaan hoidon tarve kyseisessä laitoksessa ja saattajan tarpeellisuus, ja todistus riittävistä rahavaroista hoidon maksamiseksi.”.

Tässä tapauksessa on toimitettava hoitolaitoksen asiakirja, jossa vahvistetaan kolme mainittua seikkaa (hoidon tarve kyseisessä laitoksessa, saattajan tarpeellisuus ja todistus riittävistä rahavaroista hoidon maksamiseksi).

| ”e) | toimittajat ja toimittajien mukana ammattitehtävissä matkustavat tekniset avustajat:






  — | ammattialajärjestön tai hakijan työnantajan antama todistus tai muu asiakirja, jossa todistetaan, että asianomainen henkilö on ammatiltaan toimittaja ja jossa todistetaan, että matkan tarkoituksena on toimittajan työn tekeminen tai että henkilö on toimittajan mukana ammattitehtävissä matkustava tekninen avustaja;”. |
| --- | --- | --- |

”e)

—

ammattialajärjestön tai hakijan työnantajan antama todistus tai muu asiakirja, jossa todistetaan, että asianomainen henkilö on ammatiltaan toimittaja ja jossa todistetaan, että matkan tarkoituksena on toimittajan työn tekeminen tai että henkilö on toimittajan mukana ammattitehtävissä matkustava tekninen avustaja;”.

Freelance-toimittajat ja heidän avustajansa eivät kuulu tähän ryhmään.

Todistus tai muu asiakirja, jossa todistetaan, että viisumin hakija on ammatiltaan toimittaja tai matkustaa toimittajan mukana työnsä vuoksi, ja kyseisen henkilön työnantajan antama alkuperäinen asiakirja, jossa todistetaan, että matkan tarkoituksena on toimittajan työn tekeminen tai siinä avustaminen, on esitettävä.

Armeniassa on useita ammatillisia organisaatioita, jotka ajavat toimittajien tai työnsä vuoksi heidän mukanaan matkustavien henkilöiden etuja ja jotka voisivat myöntää todistuksia siitä, että asianomainen henkilö on ammatiltaan toimittaja tai matkustaa tämän mukana työnsä ja tietyn osa-alueen osaamisensa vuoksi. Konsulaateissa voidaan tarkastella verkkosivua www.e-register.am kyseisten organisaatioiden ammatillisen aseman arvioimiseksi. Konsulaatit voivat myös hyväksyä hakijan työnantajan antaman todistuksen.

| ”f) | kansainvälisten urheilutapahtumien osanottajat ja henkilöt, jotka toimivat heidän saattajinaan työnsä vuoksi:






  — | vastaanottajana toimivan organisaation, toimivaltaisten viranomaisten taikka jäsenvaltion kansallisen urheiluliiton tai kansallisen olympiakomitean kirjallinen kutsu;”. |
| --- | --- | --- |

”f)

—

vastaanottajana toimivan organisaation, toimivaltaisten viranomaisten taikka jäsenvaltion kansallisen urheiluliiton tai kansallisen olympiakomitean kirjallinen kutsu;”.

Kansainvälisten urheilutapahtumien osalta mukana matkustavien henkilöiden luetteloon voidaan merkitä henkilöt, jotka osallistuvat niihin työnsä vuoksi; näitä ovat valmentajat, hierojat, managerit, lääkintähenkilöstö ja urheiluseuran johtajat. Kannattajia ei näin ollen pidetä mukana matkustavina henkilöinä.

| ”g) | liikemiehet ja liikeyritysten edustajat:






  — | vastaanottajana toimivan oikeushenkilön, yrityksen tai organisaation tai kyseisen oikeushenkilön tai yrityksen toimipisteen tai sivuliikkeen, jäsenvaltioiden keskus- tai paikallisviranomaisten tai jäsenvaltioiden alueella pidettävien kaupan ja teollisuuden alan messujen tai konferenssin tai symposiumin järjestelykomitean kirjallinen kutsu, jonka kansallisen lainsäädännön mukaan toimivaltaiset viranomaiset ovat vahvistaneet;”. |
| --- | --- | --- |

”g)

—

vastaanottajana toimivan oikeushenkilön, yrityksen tai organisaation tai kyseisen oikeushenkilön tai yrityksen toimipisteen tai sivuliikkeen, jäsenvaltioiden keskus- tai paikallisviranomaisten tai jäsenvaltioiden alueella pidettävien kaupan ja teollisuuden alan messujen tai konferenssin tai symposiumin järjestelykomitean kirjallinen kutsu, jonka kansallisen lainsäädännön mukaan toimivaltaiset viranomaiset ovat vahvistaneet;”.

Konsulaateissa voidaan tarkastella verkkosivua www.e-register.am näiden elinkeinoelämän organisaatioiden olemassaolon tarkastamiseksi.

| ”h) | kansainvälisiin messuihin, konferensseihin, symposiumeihin, seminaareihin tai muihin vastaaviin tapahtumiin osallistuvat vapaiden ammattien harjoittajat:






  — | vastaanottajana toimivan organisaation kirjallinen kutsu, jossa vahvistetaan kyseisen henkilön osallistuminen tapahtumaan; |
| --- | --- | --- |

”h)

kansainvälisiin messuihin, konferensseihin, symposiumeihin, seminaareihin tai muihin vastaaviin tapahtumiin osallistuvat vapaiden ammattien harjoittajat:

—

vastaanottajana toimivan organisaation kirjallinen kutsu, jossa vahvistetaan kyseisen henkilön osallistuminen tapahtumaan;

| i) | kansalaisjärjestöjen ja jäsenvaltioissa rekisteröityjen armenialaisyhteisön voittoa tavoittelemattomien järjestöjen kutsumat henkilöt, jotka matkustavat osallistuakseen koulutukseen tai seminaareihin tai konferensseihin esimerkiksi vaihto-ohjelmien tai panarmenialaisten ja armenialaisyhteisön tukiohjelmien puitteissa:






  — | vastaanottajana toimivan organisaation kirjallinen kutsu, vahvistus siitä, että henkilö edustaa kyseistä kansalaisjärjestöä tai osallistuu panarmenialaisiin tai armenialaisyhteisön tukitoimiin, ja valtion viranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti antama rekisteritodistus kyseisen järjestön perustamisesta;”. |
| --- | --- | --- |

i)

kansalaisjärjestöjen ja jäsenvaltioissa rekisteröityjen armenialaisyhteisön voittoa tavoittelemattomien järjestöjen kutsumat henkilöt, jotka matkustavat osallistuakseen koulutukseen tai seminaareihin tai konferensseihin esimerkiksi vaihto-ohjelmien tai panarmenialaisten ja armenialaisyhteisön tukiohjelmien puitteissa:

—

vastaanottajana toimivan organisaation kirjallinen kutsu, vahvistus siitä, että henkilö edustaa kyseistä kansalaisjärjestöä tai osallistuu panarmenialaisiin tai armenialaisyhteisön tukitoimiin, ja valtion viranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti antama rekisteritodistus kyseisen järjestön perustamisesta;”.

Kansalaisjärjestön asiakirja, jossa vahvistetaan, että viisumin hakija edustaa kyseistä organisaatiota, on esitettävä.

Todistuksen kansalaisjärjestön perustamisesta antava Armenian kansallinen toimivaltainen viranomainen on oikeusministeriö.

Rekisteri, johon todistukset kansalaisjärjestön perustamisesta rekisteröidään, on kansallinen oikeushenkilörekisteri. Oikeusministeriö hallinnoi sähköistä kansalaisjärjestötietokantaa, joka on tarkasteltavissa oikeusministeriön verkkosivuilla osoitteessa https://www.e-register.am/.

Kansalaisjärjestöjen yksittäiset jäsenet eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan.

| ”j) | henkilöt, jotka osallistuvat tieteen, kulttuurin tai taiteen alan toimintaan tai korkeakoulujen järjestämiin tai muihin vaihto-ohjelmiin:






  — | vastaanottajana toimivan organisaation kirjallinen kutsu osallistua mainittuun toimintaan;” |
| --- | --- | --- |

”j)

—

vastaanottajana toimivan organisaation kirjallinen kutsu osallistua mainittuun toimintaan;”

| ”k) | autonkuljettajat, jotka hoitavat kansainvälistä rahti- ja matkustajaliikennettä jäsenvaltioiden alueille ajoneuvoilla, jotka on rekisteröity Armeniassa:






  — | Armenian kansainvälistä tieliikennettä harjoittavan kuljetusyhtiön tai tällaisten yhtiöiden kansallisen liiton laatima kirjallinen kutsu, jossa todetaan matkojen tarkoitus, reitti, kesto ja toistumistiheys;”. |
| --- | --- | --- |

”k)

—

Armenian kansainvälistä tieliikennettä harjoittavan kuljetusyhtiön tai tällaisten yhtiöiden kansallisen liiton laatima kirjallinen kutsu, jossa todetaan matkojen tarkoitus, reitti, kesto ja toistumistiheys;”.

Kuljetusyhtiöiden kansallinen liitto, jolla on toimivalta laatia kirjallinen kutsu ammattikuljettajille, on Association of International Road Carriers of Armenia (AIRCA).

| ”l) | ystävyyskaupunkien ja muiden kunnallisten yksiköiden järjestämien virallisten vaihto-ohjelmien osanottajat:






  — | kyseisten kaupunkien tai kuntien johtajan tai pormestarin kirjallinen kutsu;”. |
| --- | --- | --- |

”l)

—

kyseisten kaupunkien tai kuntien johtajan tai pormestarin kirjallinen kutsu;”.

Isännöivän ystävyyskaupungin tai -kunnan johtaja tai pormestari on toimivaltainen laatimaan kirjallisen kutsun. Kyseinen luokka kattaa ainoastaan virallisen ystävyyskaupunkitoiminnan.

| ”m) | sotilas- ja siviilihautausmailla vierailevat henkilöt:






  — | virallinen asiakirja, joka osoittaa, että hauta on edelleen olemassa, sekä todistus hakijan ja vainajan sukulaisuus- tai muusta suhteesta.”. |
| --- | --- | --- |

”m)

—

virallinen asiakirja, joka osoittaa, että hauta on edelleen olemassa, sekä todistus hakijan ja vainajan sukulaisuus- tai muusta suhteesta.”.

Sopimuksessa ei täsmennetä, minkä maan viranomaisten olisi annettava edellä mainittu virallinen asiakirja: maan, jossa hautausmaa sijaitsee, vai sen henkilön asuinmaan, joka haluaa vierailla hautausmaalla. Olisi hyväksyttävä, että molempien maiden toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa tällaisen virallisen asiakirjan.

Hakijan on esitettävä edellä mainittu virallinen asiakirja, joka osoittaa, että hauta on edelleen olemassa, sekä todistus viisumin hakijan ja vainajan sukulaisuus- tai muusta suhteesta.

Sopimuksella ei luoda kirjallisen kutsun laativille luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille uusia vastuuvelvollisuutta koskevia sääntöjä. Tällaisten kutsujen virheelliseen laatimiseen sovelletaan vastaavaa unionin oikeutta ja/tai kansallista lainsäädäntöä.

2.2.2.   Toistuvaisviisumien myöntäminen

Tapauksissa, joissa viisuminhakijan on matkustettava jäsenvaltioiden alueelle usein, voidaan myöntää lyhytaikaisia viisumeja useita käyntejä varten, edellyttäen, että kyseisten käyntien kokonaiskesto on enintään 90 päivää 180 päivän jaksolla.

Sopimuksen 5 artiklassa määrätään seuraavaa:

”1.   Jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustot myöntävät enintään viisi vuotta voimassa olevia toistuvaisviisumeja seuraaviin ryhmiin kuuluville henkilöille:

| a) | jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien Armenian kansalaisten tai siinä jäsenvaltiossa, joiden kansalaisia he ovat, oleskelevien Euroopan unionin kansalaisten luona vierailevat puolisot ja alle 21-vuotiaat tai huollettavana olevat lapset ja adoptiolapset sekä vanhemmat ja huoltajat; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien Armenian kansalaisten tai siinä jäsenvaltiossa, joiden kansalaisia he ovat, oleskelevien Euroopan unionin kansalaisten luona vierailevat puolisot ja alle 21-vuotiaat tai huollettavana olevat lapset ja adoptiolapset sekä vanhemmat ja huoltajat;

| b) | kansallisten ja alueellisten hallitusten ja parlamenttien jäsenet, perustuslakituomioistuimen ja korkeimman oikeuden jäsenet, ellei heille ole tällä sopimuksella myönnetty vapautusta viisumipakosta heidän hoitaessaan tehtäviään; |
| --- | --- |

b)

kansallisten ja alueellisten hallitusten ja parlamenttien jäsenet, perustuslakituomioistuimen ja korkeimman oikeuden jäsenet, ellei heille ole tällä sopimuksella myönnetty vapautusta viisumipakosta heidän hoitaessaan tehtäviään;

| c) | virallisten valtuuskuntien pysyvät jäsenet, jotka osallistuvat Armenialle osoitetun virallisen kutsun perusteella säännöllisesti kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin tai tapahtumiin, joita hallitustenväliset organisaatiot järjestävät jäsenvaltioiden alueella. |
| --- | --- |

c)

virallisten valtuuskuntien pysyvät jäsenet, jotka osallistuvat Armenialle osoitetun virallisen kutsun perusteella säännöllisesti kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin tai tapahtumiin, joita hallitustenväliset organisaatiot järjestävät jäsenvaltioiden alueella.

Edellisestä poiketen, kun on ilmeistä, että tarve tai tarkoitus matkustaa usein tai säännöllisesti rajoittuu lyhyempään jaksoon, toistuvaisviisumin voimassaoloaika rajoitetaan kyseiseen kauteen, erityisesti kun

| — | a alakohdassa mainittujen henkilöiden osalta unionissa oleskelevien Armenian kansalaisten laillisen oleskelun voimassaoloaika, |
| --- | --- |

—

a alakohdassa mainittujen henkilöiden osalta unionissa oleskelevien Armenian kansalaisten laillisen oleskelun voimassaoloaika,

| — | b alakohdassa mainittujen henkilöiden osalta toimikausi, |
| --- | --- |

—

b alakohdassa mainittujen henkilöiden osalta toimikausi,

| — | c alakohdassa mainittujen henkilöiden osalta se ajanjakso, jona henkilö toimii virallisen valtuuskunnan pysyvänä jäsenenä, |
| --- | --- |

—

c alakohdassa mainittujen henkilöiden osalta se ajanjakso, jona henkilö toimii virallisen valtuuskunnan pysyvänä jäsenenä,

on alle viisi vuotta.”.

Kun otetaan huomioon kyseisiin ryhmiin kuuluvien henkilöiden ammattiasema tai sukulaisuussuhde Armenian kansalaiseen, joka oleskelee laillisesti jäsenvaltioiden alueella, tai siinä jäsenvaltiossa oleskelevaan unionin kansalaiseen, jonka kansallisuus kyseisellä henkilöllä on, heille on perusteltua myöntää toistuvaisviisumi, joka on voimassa viisi vuotta tai jonka voimassaolo on rajattu toimikauden tai laillisen oleskelun kestoon, jos se on alle viisi vuotta.

Sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden on esitettävä todisteet kutsun esittävän henkilön oleskelun laillisuudesta.

Sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden osalta olisi esitettävä vahvistus heidän ammatillisesta asemastaan ja toimikautensa pituudesta.

Tätä määräystä ei sovelleta 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamisalaan kuuluviin henkilöihin, jos heidät on sopimuksen mukaan vapautettu viisumivelvollisuudesta, eli jos heillä on diplomaattipassi.

Sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden on esitettävä todisteet pysyvästä asemastaan virallisen valtuuskunnan jäsenenä ja tarpeesta osallistua säännöllisesti kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin.

Jos on ilmeistä, että tarve tai tarkoitus matkustaa usein tai säännöllisesti rajoittuu lyhyempään jaksoon, toistuvaisviisumin voimassaolo rajataan tähän jaksoon.

”2.   Jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustot myöntävät yhden vuoden voimassa olevan toistuvaisviisumin seuraaviin ryhmiin kuuluville henkilöille edellyttäen, että heille on edellisen vuoden aikana myönnetty vähintään yksi viisumi ja että he ovat käyttäneet sitä kohdevaltion maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti:

| a) | virallisten valtuuskuntien jäsenet, jotka osallistuvat Armenialle osoitetun virallisen kutsun perusteella säännöllisesti kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin tai tapahtumiin, joita hallitustenväliset organisaatiot järjestävät jäsenvaltioiden alueella; |
| --- | --- |

a)

virallisten valtuuskuntien jäsenet, jotka osallistuvat Armenialle osoitetun virallisen kutsun perusteella säännöllisesti kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin tai tapahtumiin, joita hallitustenväliset organisaatiot järjestävät jäsenvaltioiden alueella;

| b) | kansalaisjärjestöjen edustajat ja jäsenvaltioissa rekisteröityjen armenialaisyhteisön voittoa tavoittelemattomien järjestöjen kutsumat henkilöt, jotka matkustavat jäsenvaltioihin osallistuakseen koulutukseen, seminaareihin tai konferensseihin esimerkiksi vaihto-ohjelmien tai panarmenialaisten ja armenialaisyhteisön tukiohjelmien puitteissa; |
| --- | --- |

b)

kansalaisjärjestöjen edustajat ja jäsenvaltioissa rekisteröityjen armenialaisyhteisön voittoa tavoittelemattomien järjestöjen kutsumat henkilöt, jotka matkustavat jäsenvaltioihin osallistuakseen koulutukseen, seminaareihin tai konferensseihin esimerkiksi vaihto-ohjelmien tai panarmenialaisten ja armenialaisyhteisön tukiohjelmien puitteissa;

| c) | kansainvälisiin messuihin, konferensseihin, symposiumeihin, seminaareihin tai muihin vastaaviin tapahtumiin osallistuvat vapaiden ammattien harjoittajat, jotka matkustavat säännöllisesti jäsenvaltioihin; |
| --- | --- |

c)

kansainvälisiin messuihin, konferensseihin, symposiumeihin, seminaareihin tai muihin vastaaviin tapahtumiin osallistuvat vapaiden ammattien harjoittajat, jotka matkustavat säännöllisesti jäsenvaltioihin;

| d) | henkilöt, jotka osallistuvat tieteen, kulttuurin tai taiteen alan toimintaan tai yliopistojen järjestämiin tai muihin vaihto-ohjelmiin ja matkustavat säännöllisesti jäsenvaltioihin; |
| --- | --- |

d)

henkilöt, jotka osallistuvat tieteen, kulttuurin tai taiteen alan toimintaan tai yliopistojen järjestämiin tai muihin vaihto-ohjelmiin ja matkustavat säännöllisesti jäsenvaltioihin;

| e) | opiskelijat ja jatko-opiskelijat, jotka matkustavat säännöllisesti opinto- tai koulutustarkoituksessa esimerkiksi vaihto-ohjelman puitteissa; |
| --- | --- |

e)

opiskelijat ja jatko-opiskelijat, jotka matkustavat säännöllisesti opinto- tai koulutustarkoituksessa esimerkiksi vaihto-ohjelman puitteissa;

| f) | ystävyyskaupunkien ja muiden kunnallisten yksiköiden järjestämien virallisten vaihto-ohjelmien osanottajat; |
| --- | --- |

f)

ystävyyskaupunkien ja muiden kunnallisten yksiköiden järjestämien virallisten vaihto-ohjelmien osanottajat;

| g) | lääketieteellisistä syistä säännöllisesti vierailevat henkilöt ja tarvittavat saattajat; |
| --- | --- |

g)

lääketieteellisistä syistä säännöllisesti vierailevat henkilöt ja tarvittavat saattajat;

| h) | toimittajat ja toimittajien mukana ammattitehtävissä matkustavat tekniset avustajat; |
| --- | --- |

h)

toimittajat ja toimittajien mukana ammattitehtävissä matkustavat tekniset avustajat;

| i) | liikemiehet ja liikeorganisaatioiden edustajat, jotka matkustavat säännöllisesti jäsenvaltioihin; |
| --- | --- |

i)

liikemiehet ja liikeorganisaatioiden edustajat, jotka matkustavat säännöllisesti jäsenvaltioihin;

| j) | kansainvälisten urheilutapahtumien osanottajat ja henkilöt, jotka toimivat heidän saattajinaan työnsä vuoksi; |
| --- | --- |

j)

kansainvälisten urheilutapahtumien osanottajat ja henkilöt, jotka toimivat heidän saattajinaan työnsä vuoksi;

| k) | autonkuljettajat, jotka hoitavat kansainvälistä rahti- ja matkustajaliikennettä jäsenvaltioiden alueille ajoneuvoilla, jotka on rekisteröity Armeniassa. |
| --- | --- |

k)

autonkuljettajat, jotka hoitavat kansainvälistä rahti- ja matkustajaliikennettä jäsenvaltioiden alueille ajoneuvoilla, jotka on rekisteröity Armeniassa.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä virkkeessä määrätään, kun on ilmeistä, että tarve tai tarkoitus matkustaa usein tai säännöllisesti rajoittuu lyhyempään jaksoon, toistuvaisviisumin voimassaoloaika rajoitetaan kyseiseen kauteen.”.

Yhden vuoden voimassa oleva toistuvaisviisumi myönnetään periaatteessa edellä mainittuihin ryhmiin kuuluville viisuminhakijoille edellyttäen, että viisuminhakijalle on edellisen vuoden (12 kuukauden) aikana myönnetty vähintään yksi viisumi ja että hän on käyttänyt sitä kohdejäsenvaltio(ide)n maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti (henkilö ei esimerkiksi ole ylittänyt sallittua oleskeluaikaa) ja että toistuvaisviisumin hakemiselle on perusteet.

Tapauksissa, joissa ei ole perusteltua myöntää vuoden voimassa olevaa viisumia, esimerkiksi, jos vaihto-ohjelma on alle vuoden pituinen tai henkilön ei tarvitse matkustaa kokonaisen vuoden ajan, viisumin voimassaoloaika on alle vuoden edellyttäen, että viisumin myöntämisen muut edellytykset täyttyvät.

”3.   Jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustot myöntävät vähintään kaksi ja enintään viisi vuotta voimassa olevia toistuvaisviisumeja tämän artiklan 2 kohdassa mainittuihin ryhmiin kuuluville henkilöille edellyttäen, että he ovat kahden edellisen vuoden aikana käyttäneet heille myönnettyä yhden vuoden toistuvaisviisumia kohdevaltion maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti, paitsi jos tarve tai tarkoitus matkustaa usein tai säännöllisesti rajoittuu lyhyempään jaksoon, jolloin toistuvaisviisumin voimassaoloaika rajoitetaan kyseiseen kauteen.

4.   Tämän artiklan 1–3 kohdassa tarkoitetut henkilöt voivat oleskella jäsenvaltioiden alueella yhteensä enintään 90 päivää 180 päivän kuluessa.”.

Kahdesta viiteen vuotta voimassa olevia toistuvaisviisumeja myönnetään sopimuksen 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin ryhmiin kuuluville viisuminhakijoille edellyttäen, että he ovat kahden edellisen vuoden (24 kuukauden) aikana käyttäneet heille myönnettyä yhden vuoden toistuvaisviisumia kohdevaltio(ide)n maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti ja että syyt toistuvaisviisumin hakemiselle ovat edelleen voimassa. On huomattava, että kahdesta viiteen vuotta voimassa oleva viisumi myönnetään ainoastaan, jos viisuminhakijalle on kahden edellisen vuoden (24 kuukautta) aikana myönnetty kaksi yhden vuoden (ei lyhyemmän aikaa) voimassa olevaa viisumia ja hän on käyttänyt näitä viisumeja kohdejäsenvaltio(ide)n maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti. Diplomaatti- ja konsuliedustustot päättävät kunkin viisumihakemuksen arvioinnin perusteella näiden viisumien voimassaoloajan, joka siis voi olla kahdesta viiteen vuotta.

Toistuvaisviisumia ei ole pakko myöntää, ellei hakija ole käyttänyt aiempaa viisumiaan.

2.2.3.   Diplomaattipassien haltijat

Sopimuksen 10 artiklassa määrätään seuraavaa:

”1.   Armenian tasavallan kansalaisilta, joilla on voimassa oleva diplomaattipassi, ei vaadita viisumia jäsenvaltioiden alueelle tuloa, alueelta poistumista tai alueen kauttakulkua varten.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa mainitut henkilöt voivat oleskella jäsenvaltioiden alueella ilman viisumia enintään 90 päivää 180 päivän kuluessa.”.

Sopimus ei kata menettelyjä, jotka koskevat diplomaattien sijoittamista jäsenvaltioihin. Siihen sovelletaan tavanomaista akkreditointimenettelyä.

III.   MATKUSTUSASIAKIRJOIHIN LIITTYVÄ YHTEISTYÖ

Osapuolet ovat sopineet sopimukseen liitetyssä yhteisessä julistuksessa, että sekakomitean olisi arvioitava osapuolten matkustusasiakirjojen turvallisuustason vaikutusta tämän sopimuksen toimintaan. Tätä varten osapuolet sitoutuvat ilmoittamaan toisilleen säännöllisesti toimenpiteistä, joita ne toteuttavat välttääkseen sen, että samalle ihmiselle myönnetään useita matkustusasiakirjoja, kehittääkseen matkustusasiakirjojen teknisiä turvaominaisuuksia sekä varmistaakseen matkustusasiakirjojen myöntämisen yksilöllisyyden.

IV.   TILASTOT

Jotta sekakomitea voi seurata sopimuksen täytäntöönpanoa tehokkaasti, jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustojen on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden välein tilastotietoja. Näiden tilastotietojen olisi mahdollisuuksien mukaan sisällettävä erityisesti seuraavat seikat kuukausittain eriteltyinä:

| — | sopimuksen kattamille eri henkilöryhmille myönnettyjen viisumien määrä viisumityypeittäin; |
| --- | --- |

—

sopimuksen kattamille eri henkilöryhmille myönnettyjen viisumien määrä viisumityypeittäin;

| — | sopimuksen kattamilta eri henkilöryhmiltä evättyjen viisumien määrä; |
| --- | --- |

—

sopimuksen kattamilta eri henkilöryhmiltä evättyjen viisumien määrä;

| — | myönnettyjen toistuvaisviisumien määrä; |
| --- | --- |

—

myönnettyjen toistuvaisviisumien määrä;

| — | myönnettyjen toistuvaisviisumien voimassaoloaika; |
| --- | --- |

—

myönnettyjen toistuvaisviisumien voimassaoloaika;

| — | sopimuksen kattamille eri henkilöryhmille maksutta myönnettyjen viisumien määrä. |
| --- | --- |

—

sopimuksen kattamille eri henkilöryhmille maksutta myönnettyjen viisumien määrä.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske (EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1).

1

(2)  
  EYVL L 239, 22.9.2000, s. 19.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) (EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/399, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2016, henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) (EUVL L 77, 23.3.2016, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 610/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006, Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen, neuvoston asetusten (EY) N:o 1683/95 ja (EY) N:o 539/2001 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 767/2008 ja (EY) N:o 810/2009 muuttamisesta (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 565/2014/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, yksinkertaistetun järjestelmän käyttöönotosta henkilötarkastuksissa ulkorajoilla siten, että Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania hyväksyvät yksipuolisesti tietyt asiakirjat kansallisia viisumejaan vastaaviksi alueidensa läpi tapahtuvaa kauttakulkua varten tai 180 vuorokauden pituista ajanjaksoa kohden enintään 90 vuorokautta kestävää alueellaan oleskelua varten, sekä päätösten N:o 895/2006/EY ja N:o 582/2008/EY kumoamisesta (EUVL L 157, 27.5.2014, s. 23).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus 2005/761/EY, annettu 28 päivänä syyskuuta 2005, yhteisössä tieteellistä tutkimusta varten matkustaville kolmansien maiden tutkijoille lyhytaikaiseen oleskeluun tarkoitettuja yhtenäisiä viisumeja koskevien jäsenvaltioiden myöntämismenettelyjen helpottamiseksi (EUVL L 289, 3.11.2005, s. 23).

7

---

| 26.10.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/60 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/60

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (YUTP) 2017/1948,

annettu 25 päivänä lokakuuta 2017,

Sudanin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2014/450/YUTP täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Sudanin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä ja päätöksen 2011/423/YUTP kumoamisesta 10 päivänä heinäkuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/450/YUTP (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 10 päivänä heinäkuuta 2014 päätöksen 2014/450/YUTP. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 10 päivänä heinäkuuta 2014 päätöksen 2014/450/YUTP.

| (2) | Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1591 (2005) nojalla perustettu Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston komitea saattoi 17 päivänä lokakuuta 2017 ajan tasalle tiedot yhden sellaisen henkilön osalta, johon kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1591 (2005) nojalla perustettu Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston komitea saattoi 17 päivänä lokakuuta 2017 ajan tasalle tiedot yhden sellaisen henkilön osalta, johon kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä.

| (3) | Päätöksen 2014/450/YUTP liite olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen 2014/450/YUTP liite olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätöksen 2014/450/YUTP liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 25 päivänä lokakuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. MAASIKAS

---

(1)  
  EUVL L 203, 11.7.2014, s. 106.

1

---

LIITE

Korvataan ALNSIEM, Musa Hilal Abdallaa koskeva merkintä seuraavasti:

| ”2. | ALNSIEM, Musa Hilal Abdalla

  Alias: a) Sheikh Musa Hilal; b) Abd Allah; c) Abdallah; d) AlNasim; e) Al Nasim; f) AlNaseem; g) Al Naseem; h) AlNasseem; i) Al Nasseem

  Asema: a) entinen Sudanin kansalliskokouksen jäsen Al-Wahan alueelta; b) entinen liittovaltioasioista vastaavan ministeriön erityisneuvonantaja; c) Mahamid-heimon ylin päällikkö Pohjois-Darfurissa

  Syntymäaika: a) 1. tammikuuta 1964; b) 1959

  Syntymäpaikka: Kutum

  Kansalaisuus: sudanilainen

  Osoite: a) Kabkabiya, Sudan; b) Kutum, Sudan (asuu Kabkabiyassa ja Kutumin kaupungissa Pohjois-Darfurissa, on asunut Khartumissa).

  Passi: a) Diplomaattipassi D014433, myönnetty 21. helmikuuta 2013 (voimassaolo päättynyt 21. helmikuuta 2015); b) Diplomaattipassi D009889, myönnetty 17. helmikuuta 2011 (voimassaolo päättynyt 17. helmikuuta 2013).

  Henkilötiedot: Kansalaisuutta koskeva todistus A0680623.

  YK nimennyt:
  25. huhtikuuta 2006.

  Lisätietoja: Linkki Interpolin ilmoitukseen YK:n turvallisuusneuvoston pakotteista: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5795065

  Lisätietoja, jotka on saatu pakotekomitean toimittamasta selostuksesta luetteloon merkitsemisen perustelemiseksi:

  Alnsiem merkittiin 25 päivänä huhtikuuta 2006 luetteloon päätöslauselman 1672 (2006) 1 kohdassa ”Jalul-heimon ylimmäksi päälliköksi Pohjois-Darfurissa”.
  Human Rights Watch ilmoittaa tiedonannossaan, että heillä on 13 päivänä helmikuuta 2004 päivätty tiedote Pohjois-Darfurin paikalliselta hallintovirastolta. Tiedotteessa annetaan ”alueen turvallisuusyksiköille” käsky ”sallia mujahidin-taistelijoiden toimet ja Sheikh Musa Hilalin komentamien vapaaehtoisten eteneminen [Pohjois-Darfurin] alueelle sekä näiden perustarpeiden varmistaminen”. 400 arabimiliisiä hyökkäsi 28 päivänä syyskuuta 2005 Aro Sharrow'n kylään (myös sen pakolaisleiriin) sekä Achon ja Gozmenan kyliin Länsi-Darfurissa. Uskomme myös, että Musa Hilal oli paikan päällä Aro Sharrow'n pakolaisleiriin kohdistuneen hyökkäyksen aikana: hänen poikansa oli saanut surmansa Sudanin vapautusarmeijan (Sudanese Liberation Army, SLA) hyökätessä Shareiaan, joten hän oli nyt toteuttamassa henkilökohtaista verikostoa. On perusteltuja syitä uskoa, että heimon ylimpänä päällikkönä hän oli suoraan vastuussa näistä teoista ja on vastuussa kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden loukkauksista ja muista julmuuksista.” |
| --- | --- |

”2.

Alias: a) Sheikh Musa Hilal; b) Abd Allah; c) Abdallah; d) AlNasim; e) Al Nasim; f) AlNaseem; g) Al Naseem; h) AlNasseem; i) Al Nasseem

Asema: a) entinen Sudanin kansalliskokouksen jäsen Al-Wahan alueelta; b) entinen liittovaltioasioista vastaavan ministeriön erityisneuvonantaja; c) Mahamid-heimon ylin päällikkö Pohjois-Darfurissa

Syntymäaika: a) 1. tammikuuta 1964; b) 1959

Syntymäpaikka: Kutum

Kansalaisuus: sudanilainen

Osoite: a) Kabkabiya, Sudan; b) Kutum, Sudan (asuu Kabkabiyassa ja Kutumin kaupungissa Pohjois-Darfurissa, on asunut Khartumissa).

Passi: a) Diplomaattipassi D014433, myönnetty 21. helmikuuta 2013 (voimassaolo päättynyt 21. helmikuuta 2015); b) Diplomaattipassi D009889, myönnetty 17. helmikuuta 2011 (voimassaolo päättynyt 17. helmikuuta 2013).

Henkilötiedot: Kansalaisuutta koskeva todistus A0680623.

YK nimennyt:
  25. huhtikuuta 2006.

Lisätietoja: Linkki Interpolin ilmoitukseen YK:n turvallisuusneuvoston pakotteista: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5795065

Lisätietoja, jotka on saatu pakotekomitean toimittamasta selostuksesta luetteloon merkitsemisen perustelemiseksi:

Alnsiem merkittiin 25 päivänä huhtikuuta 2006 luetteloon päätöslauselman 1672 (2006) 1 kohdassa ”Jalul-heimon ylimmäksi päälliköksi Pohjois-Darfurissa”.

Human Rights Watch ilmoittaa tiedonannossaan, että heillä on 13 päivänä helmikuuta 2004 päivätty tiedote Pohjois-Darfurin paikalliselta hallintovirastolta. Tiedotteessa annetaan ”alueen turvallisuusyksiköille” käsky ”sallia mujahidin-taistelijoiden toimet ja Sheikh Musa Hilalin komentamien vapaaehtoisten eteneminen [Pohjois-Darfurin] alueelle sekä näiden perustarpeiden varmistaminen”. 400 arabimiliisiä hyökkäsi 28 päivänä syyskuuta 2005 Aro Sharrow'n kylään (myös sen pakolaisleiriin) sekä Achon ja Gozmenan kyliin Länsi-Darfurissa. Uskomme myös, että Musa Hilal oli paikan päällä Aro Sharrow'n pakolaisleiriin kohdistuneen hyökkäyksen aikana: hänen poikansa oli saanut surmansa Sudanin vapautusarmeijan (Sudanese Liberation Army, SLA) hyökätessä Shareiaan, joten hän oli nyt toteuttamassa henkilökohtaista verikostoa. On perusteltuja syitä uskoa, että heimon ylimpänä päällikkönä hän oli suoraan vastuussa näistä teoista ja on vastuussa kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden loukkauksista ja muista julmuuksista.”

---

| 26.10.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/62 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/62

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/1949,

annettu 25 päivänä lokakuuta 2017,

Sri Lankan yksilöimisestä sellaiseksi kolmanneksi maaksi, jonka komissio katsoo yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 mukaisesti, annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/715/EU kumoamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä, asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1936/2001 ja (EY) N:o 601/2004 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 1093/94 ja (EY) N:o 1447/1999 kumoamisesta 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanopäätöksessä 2014/715/EU (2) komissio totesi Sri Lankan kolmanneksi maaksi, jonka se ei katso osallistuvan yhteistyöhön laittoman, ilmoittamattoman tai sääntelemättömän kalastuksen, jäljempänä ’LIS-kalastus’, torjumiseksi asetuksen (EY) N:o 1005/2008 31 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Mainitussa päätöksessä komissio esitti syyt, joiden vuoksi se katsoi, että kyseinen maa oli laiminlyönyt sille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet toteuttaa toimia LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanopäätöksessä 2014/715/EU (2) komissio totesi Sri Lankan kolmanneksi maaksi, jonka se ei katso osallistuvan yhteistyöhön laittoman, ilmoittamattoman tai sääntelemättömän kalastuksen, jäljempänä ’LIS-kalastus’, torjumiseksi asetuksen (EY) N:o 1005/2008 31 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Mainitussa päätöksessä komissio esitti syyt, joiden vuoksi se katsoi, että kyseinen maa oli laiminlyönyt sille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet toteuttaa toimia LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi.

| (2) | Täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2015/200 (3) neuvosto lisäsi Sri Lankan neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä 2014/170/EU (4) laadittuun yhteistyöhön osallistumattomia kolmansia maita koskevaan luetteloon. |
| --- | --- |

(2)

Täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2015/200 (3) neuvosto lisäsi Sri Lankan neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä 2014/170/EU (4) laadittuun yhteistyöhön osallistumattomia kolmansia maita koskevaan luetteloon.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1005/2008 18 artiklan 1 kohdan g alakohdassa estetään sellaisten kalastustuotteiden tuonti unioniin, joiden mukana on LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi todetun lippuvaltion viranomaisten varmentama saalistodistus. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1005/2008 18 artiklan 1 kohdan g alakohdassa estetään sellaisten kalastustuotteiden tuonti unioniin, joiden mukana on LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi todetun lippuvaltion viranomaisten varmentama saalistodistus.

| (4) | Sen jälkeen kun Sri Lanka todettiin yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi, se pyrki toteuttamaan konkreettisia toimenpiteitä todettujen laiminlyöntien oikaisemiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Sen jälkeen kun Sri Lanka todettiin yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi, se pyrki toteuttamaan konkreettisia toimenpiteitä todettujen laiminlyöntien oikaisemiseksi.

| (5) | Komission saamien tietojen perusteella näyttää siltä, että Sri Lanka on pannut täytäntöön kansainvälisen oikeuden mukaiset velvoitteensa ja hyväksynyt asianmukaisen lainsäädäntökehyksen LIS-kalastuksen torjumiseksi. Se on toteuttanut riittävän ja tehokkaan seuranta-, valvonta- ja tarkastusjärjestelmän ottamalla käyttöön saalistietojenkirjaamiseen tarkoitetut aluspäiväkirjat, kalastusalusten radiokutsutunnukset sekä koko avomerilaivaston kattavan satelliittiseurantajärjestelmän (VMS). Se on myös ottanut käyttöön pelotteena toimivan seuraamusjärjestelmän, tarkistanut kalastusalan lainsäädäntökehystään ja varmistanut saalistodistusjärjestelmän asianmukaisen täytäntöönpanon. Lisäksi Sri Lanka on edelleen parantanut alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen suosituksista ja päätöslauselmista johtuvien velvoitteidensa noudattamista muun muassa satamavaltion toteuttamien valvontatoimenpiteiden osalta. Se on saattanut alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen säännöt osaksi kansallista lainsäädäntöään ja laatinut LIS-kalastuksen torjuntaa koskevan kansallisen toimintasuunnitelman, joka noudattaa Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälistä toimintasuunnitelmaa laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjumiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Komission saamien tietojen perusteella näyttää siltä, että Sri Lanka on pannut täytäntöön kansainvälisen oikeuden mukaiset velvoitteensa ja hyväksynyt asianmukaisen lainsäädäntökehyksen LIS-kalastuksen torjumiseksi. Se on toteuttanut riittävän ja tehokkaan seuranta-, valvonta- ja tarkastusjärjestelmän ottamalla käyttöön saalistietojenkirjaamiseen tarkoitetut aluspäiväkirjat, kalastusalusten radiokutsutunnukset sekä koko avomerilaivaston kattavan satelliittiseurantajärjestelmän (VMS). Se on myös ottanut käyttöön pelotteena toimivan seuraamusjärjestelmän, tarkistanut kalastusalan lainsäädäntökehystään ja varmistanut saalistodistusjärjestelmän asianmukaisen täytäntöönpanon. Lisäksi Sri Lanka on edelleen parantanut alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen suosituksista ja päätöslauselmista johtuvien velvoitteidensa noudattamista muun muassa satamavaltion toteuttamien valvontatoimenpiteiden osalta. Se on saattanut alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen säännöt osaksi kansallista lainsäädäntöään ja laatinut LIS-kalastuksen torjuntaa koskevan kansallisen toimintasuunnitelman, joka noudattaa Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälistä toimintasuunnitelmaa laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjumiseksi.

| (6) | Sen vuoksi vaikuttaa siltä, että Sri Lanka on pannut täytäntöön kansainvälisen oikeuden mukaiset velvoitteensa ja että sen lippuvaltiona toteuttamat toimet riittävät varmistamaan Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen 94, 117 ja 118 artiklan sekä Yhdistyneiden kansakuntien kalakantasopimuksen 18, 19, 20 ja 23 artiklan määräysten noudattamisen. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi vaikuttaa siltä, että Sri Lanka on pannut täytäntöön kansainvälisen oikeuden mukaiset velvoitteensa ja että sen lippuvaltiona toteuttamat toimet riittävät varmistamaan Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen 94, 117 ja 118 artiklan sekä Yhdistyneiden kansakuntien kalakantasopimuksen 18, 19, 20 ja 23 artiklan määräysten noudattamisen.

| (7) | Sen vuoksi voidaan päätellä, että tilanne, joka johti Sri Lankan toteamiseen yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi, on korjattu ja Sri Lanka on toteuttanut konkreettisia toimenpiteitä, joilla tilannetta voidaan parantaa pysyvällä tavalla. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi voidaan päätellä, että tilanne, joka johti Sri Lankan toteamiseen yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi, on korjattu ja Sri Lanka on toteuttanut konkreettisia toimenpiteitä, joilla tilannetta voidaan parantaa pysyvällä tavalla.

| (8) | Tällä perusteella neuvosto hyväksyi täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/992 (5), jolla Sri Lanka poistettiin yhteistyöhön osallistumattomien kolmansien maiden luettelosta. |
| --- | --- |

(8)

Tällä perusteella neuvosto hyväksyi täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/992 (5), jolla Sri Lanka poistettiin yhteistyöhön osallistumattomien kolmansien maiden luettelosta.

| (9) | Näin ollen täytäntöönpanopäätös 2014/715/EU olisi kumottava täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/992 voimaatulopäivästä alkaen. |
| --- | --- |

(9)

Näin ollen täytäntöönpanopäätös 2014/715/EU olisi kumottava täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/992 voimaatulopäivästä alkaen.

| (10) | Tämä päätös ei rajoita unionia toteuttamasta myöhemmin toimia asetuksen (EY) N:o 1005/2008 mukaisesti, jos Sri Lanka laiminlyö sille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat LIS-kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevat velvollisuudet. |
| --- | --- |

(10)

Tämä päätös ei rajoita unionia toteuttamasta myöhemmin toimia asetuksen (EY) N:o 1005/2008 mukaisesti, jos Sri Lanka laiminlyö sille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat LIS-kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevat velvollisuudet.

| (11) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat 28 päivänä helmikuuta 2017 annetun kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat 28 päivänä helmikuuta 2017 annetun kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kumotaan täytäntöönpanopäätös 2014/715/EU.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 22 päivästä kesäkuuta 2016.

Tehty Brysselissä 25 päivänä lokakuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanopäätös 2014/715/EU, annettu 14 päivänä lokakuuta 2014, niiden kolmansien maiden yksilöimisestä, jotka komissio katsoo yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 mukaisesti (EUVL L 297, 15.10.2014, s. 13).

2

(3)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/200, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, LIS-kalastuksen torjumista koskevaan yhteistyöhön osallistumattomia kolmansia maita koskevan luettelon laatimisesta laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 1005/2008 nojalla annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/170/EU muuttamisesta Sri Lankan osalta (EUVL L 33, 10.2.2015, s. 15).

3

(4)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2014/170/EU, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2014, LIS-kalastuksen torjumista koskevaan yhteistyöhön osallistumattomia kolmansia maita koskevan luettelon laatimisesta laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 1005/2008 nojalla (EUVL L 91, 27.3.2014, s. 43).

4

(5)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/992, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2016, LIS-kalastuksen torjumista koskevaan yhteistyöhön osallistumattomia kolmansia maita koskevan luettelon laatimisesta laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 1005/2008 nojalla annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/170/EU muuttamisesta Sri Lankan osalta (EUVL L 162, 21.6.2016, s. 15).

5

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 26.10.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/64 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/64

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 204/16/KOL,

annettu 23 päivänä marraskuuta 2016,

sääntöjenvastaiseksi väitetystä valtiontuesta, jota on myönnetty Íslandsbanki hf:lle ja Arion Bank hf:lle lainasopimuksilla, joiden ehtojen väitetään asettaneen asianomaiset pankit etuoikeutettuun asemaan (Islanti) [2017/1950]

EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61 artiklan ja pöytäkirjan 26,

OTTAA HUOMIOON EFTAn jäsenvaltioiden välisen, valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan,

OTTAA HUOMIOON valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, ja erityisesti sen II osan 7 artiklan 2 kohdan ja 13 artiklan,

ON PYYTÄNYT asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa ja on ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   TAUSTATIEDOT

TAUSTATIEDOT

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Valvontaviranomainen vastaanotti 23 päivänä syyskuuta 2013 kantelun (1), jossa väitettiin, että Íslandsbanki hf, jäljempänä ’ISB’, ja Arion Bank hf, jäljempänä ’Arion’, ovat saaneet sääntöjenvastaista valtiontukea Islannin keskuspankilta, jäljempänä ’IKP’, edullisin koroin myönnettynä pitkäkestoisena rahoituksena. |
| --- | --- |

(1)

Valvontaviranomainen vastaanotti 23 päivänä syyskuuta 2013 kantelun (1), jossa väitettiin, että Íslandsbanki hf, jäljempänä ’ISB’, ja Arion Bank hf, jäljempänä ’Arion’, ovat saaneet sääntöjenvastaista valtiontukea Islannin keskuspankilta, jäljempänä ’IKP’, edullisin koroin myönnettynä pitkäkestoisena rahoituksena.

1

| (2) | Valvontaviranomainen esitti 23 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (2) Islannin viranomaisille tietopyynnön, johon nämä vastasivat 17 päivänä tammikuuta 2014 (3). Tapausta käsiteltiin myöhemmin valvontaviranomaisen ja Islannin viranomaisten edustajien pitämässä kokouksessa Reykjavikissa toukokuussa 2014. Neuvottelujen perusteella valvontaviranomainen lähetti Islannin viranomaisille kirjeen (4)5 päivänä kesäkuuta 2014. Tapausta käsiteltiin toistamiseen valvontaviranomaisen ja Islannin viranomaisten edustajien välillä pidetyssä kokouksessa, johon osallistui myös IKP:n edustaja, Reykjavikissa helmikuussa 2015. Neuvottelujen perusteella valvontaviranomainen lähetti Islannin viranomaisille 24 päivänä helmikuuta 2015 kirjeen (5), johon nämä vastasivat 1 päivänä huhtikuuta 2015 (6). |
| --- | --- |

(2)

Valvontaviranomainen esitti 23 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (2) Islannin viranomaisille tietopyynnön, johon nämä vastasivat 17 päivänä tammikuuta 2014 (3). Tapausta käsiteltiin myöhemmin valvontaviranomaisen ja Islannin viranomaisten edustajien pitämässä kokouksessa Reykjavikissa toukokuussa 2014. Neuvottelujen perusteella valvontaviranomainen lähetti Islannin viranomaisille kirjeen (4)5 päivänä kesäkuuta 2014. Tapausta käsiteltiin toistamiseen valvontaviranomaisen ja Islannin viranomaisten edustajien välillä pidetyssä kokouksessa, johon osallistui myös IKP:n edustaja, Reykjavikissa helmikuussa 2015. Neuvottelujen perusteella valvontaviranomainen lähetti Islannin viranomaisille 24 päivänä helmikuuta 2015 kirjeen (5), johon nämä vastasivat 1 päivänä huhtikuuta 2015 (6).

2

3

4

5

6

| (3) | Valvontaviranomainen aloitti 20 päivänä toukokuuta 2015 tekemällään päätöksellä N:o 208/15/KOL muodollisen tutkintamenettelyn sääntöjenvastaiseksi väitetystä valtiontuesta, jota ISB:lle ja Arionille on myönnetty lainojen muuntamista koskevilla sopimuksilla, joiden ehtojen väitetään asettaneen kyseessä olevat pankit etuoikeutettuun asemaan. Islannin viranomaiset esittivät huomautuksia valvontaviranomaisen päätöksestä 28 päivänä elokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä (7). Valvontaviranomainen sai samana päivänä huomautuksia myös toiselta väitetyistä tuensaajista, nimittäin Arionilta (8). |
| --- | --- |

(3)

Valvontaviranomainen aloitti 20 päivänä toukokuuta 2015 tekemällään päätöksellä N:o 208/15/KOL muodollisen tutkintamenettelyn sääntöjenvastaiseksi väitetystä valtiontuesta, jota ISB:lle ja Arionille on myönnetty lainojen muuntamista koskevilla sopimuksilla, joiden ehtojen väitetään asettaneen kyseessä olevat pankit etuoikeutettuun asemaan. Islannin viranomaiset esittivät huomautuksia valvontaviranomaisen päätöksestä 28 päivänä elokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä (7). Valvontaviranomainen sai samana päivänä huomautuksia myös toiselta väitetyistä tuensaajista, nimittäin Arionilta (8).

7

8

| (4) | Päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta (9) julkaistiin 24 päivänä syyskuuta 2015Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa. IKP esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 5 päivänä lokakuuta 2015 päivätyllä kirjeellä (10). |
| --- | --- |

(4)

Päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta (9) julkaistiin 24 päivänä syyskuuta 2015Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa. IKP esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 5 päivänä lokakuuta 2015 päivätyllä kirjeellä (10).

9

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

10

| (5) | Valvontaviranomainen pyysi IKP:ltä, ISB:ltä ja Arionilta lisätietoja 14 päivänä kesäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä (11). Islannin viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 20 päivänä syyskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä (12). |
| --- | --- |

(5)

Valvontaviranomainen pyysi IKP:ltä, ISB:ltä ja Arionilta lisätietoja 14 päivänä kesäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä (11). Islannin viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 20 päivänä syyskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä (12).

11

12

2.   TOIMENPITEIDEN KUVAUS

TOIMENPITEIDEN KUVAUS

2.1   TAUSTA

| (6) | Kyseessä olevat toimenpiteet liittyvät IKP:n vakuudelliseen lainanantoon ja arvopapereiden lainaksi antamiseen. Osana keskuspankille ja viimesijaiselle lainanantajalle kuuluvia tehtäviä sekä muiden keskuspankkien noudattaman rahapolitiikan mukaisesti IKP tarjoaa lyhytaikaisia luottojärjestelyjä rahoitusalan yrityksille vakuudellisina lainoina pankin toimintaa säätelevien sääntöjen mukaisesti. Rahoituslaitokset voivat pyytää yliyön lainoja tai seitsemän vuorokauden lainoja IKP:n hyväksyttäviksi katsomia vakuuksia vastaan. |
| --- | --- |

(6)

Kyseessä olevat toimenpiteet liittyvät IKP:n vakuudelliseen lainanantoon ja arvopapereiden lainaksi antamiseen. Osana keskuspankille ja viimesijaiselle lainanantajalle kuuluvia tehtäviä sekä muiden keskuspankkien noudattaman rahapolitiikan mukaisesti IKP tarjoaa lyhytaikaisia luottojärjestelyjä rahoitusalan yrityksille vakuudellisina lainoina pankin toimintaa säätelevien sääntöjen mukaisesti. Rahoituslaitokset voivat pyytää yliyön lainoja tai seitsemän vuorokauden lainoja IKP:n hyväksyttäviksi katsomia vakuuksia vastaan.

| (7) | Vuosina 2007 ja 2008 vakuudellinen lainananto lisääntyi tasaisesti, ja IKP:stä tuli tärkeä likviditeetin lähde rahoitusalan yrityksille. Vakuudellisen lainanannon huippu saavutettiin 1 päivänä lokakuuta 2008 eli juuri ennen pankkien romahdusta – IKP oli tuolloin lainannut rahoituslaitoksille 520 miljardia Islannin kruunua. IKP:lle oli näin ollen kertynyt huomattavat – erityyppisillä vakuuksilla katetut – saatavat kolmelta kotimaiselta rahoitusalan yritykseltä (Landsbankinnilta, Glitniriltä ja Kaupthingilta) siihen mennessä, kun kyseiset kolme liikepankkia romahtivat. Tuolloin lähes 42 prosenttia IKP:n lainajärjestelyiden vakuuksista oli muodoltaan valtion takaamia arvopapereita tai omaisuusvakuudellisia arvopapereita, ja vakuuksista noin 58 prosenttia koostui Glitnirin, Kaupthingin ja Landsbankinnin liikkeeseen laskemista joukkolainoista (13). |
| --- | --- |

(7)

Vuosina 2007 ja 2008 vakuudellinen lainananto lisääntyi tasaisesti, ja IKP:stä tuli tärkeä likviditeetin lähde rahoitusalan yrityksille. Vakuudellisen lainanannon huippu saavutettiin 1 päivänä lokakuuta 2008 eli juuri ennen pankkien romahdusta – IKP oli tuolloin lainannut rahoituslaitoksille 520 miljardia Islannin kruunua. IKP:lle oli näin ollen kertynyt huomattavat – erityyppisillä vakuuksilla katetut – saatavat kolmelta kotimaiselta rahoitusalan yritykseltä (Landsbankinnilta, Glitniriltä ja Kaupthingilta) siihen mennessä, kun kyseiset kolme liikepankkia romahtivat. Tuolloin lähes 42 prosenttia IKP:n lainajärjestelyiden vakuuksista oli muodoltaan valtion takaamia arvopapereita tai omaisuusvakuudellisia arvopapereita, ja vakuuksista noin 58 prosenttia koostui Glitnirin, Kaupthingin ja Landsbankinnin liikkeeseen laskemista joukkolainoista (13).

13

2.2   ISB:n KANSSA TEHTY LAINASOPIMUS

| (8) | Glitnirin vuonna 2008 tapahtuneen romahtamisen jälkeen IKP:n saatavat erääntyivät maksettaviksi ja IKP:stä tuli näin ollen ongelmapankin velkoja. Finanssivalvontaviranomaisen, jäljempänä ’FME’, lokakuussa 2008 antamalla päätöksellä periaatteessa kaikki Glitnirin kotimaiset varat ja velat (eräitä varoja ja velkoja lukuun ottamatta) siirrettiin ISB:lle, mukaan lukien Glitnirin IKP:lle maksamattomat velat, joiden arvo oli suunnilleen 55,6 miljardia Islannin kruunua, sekä välillisesti vakuuksien omistus (kiinnelainasalkku) (14). |
| --- | --- |

(8)

Glitnirin vuonna 2008 tapahtuneen romahtamisen jälkeen IKP:n saatavat erääntyivät maksettaviksi ja IKP:stä tuli näin ollen ongelmapankin velkoja. Finanssivalvontaviranomaisen, jäljempänä ’FME’, lokakuussa 2008 antamalla päätöksellä periaatteessa kaikki Glitnirin kotimaiset varat ja velat (eräitä varoja ja velkoja lukuun ottamatta) siirrettiin ISB:lle, mukaan lukien Glitnirin IKP:lle maksamattomat velat, joiden arvo oli suunnilleen 55,6 miljardia Islannin kruunua, sekä välillisesti vakuuksien omistus (kiinnelainasalkku) (14).

14

| (9) | Koska IKP:ltä otettu velka muodostui lyhytaikaisista vakuudellisista lainoista, tämän velan välitön takaisinmaksu olisi heikentänyt merkittävästi ISB:n maksuvalmiutta ja saattanut vaarantaa pankin uudelleenjärjestelyn. IKP:n mukaan toinen vaihtoehto olisi ollut se, että IKP olisi perinyt velan, jolloin kiinnelainasalkku olisi siirtynyt IKP:n hoitoon. Keskuspankille tällainen tilanne olisi ollut hankala. Kiinnelainasalkun myyntiä ei myöskään pidetty tuolloin varteenotettavana vaihtoehtona, sillä talous oli finanssikriisin kourissa ja salkun potentiaaliset ostajat olivat markkinoilla hyvin harvassa. |
| --- | --- |

(9)

Koska IKP:ltä otettu velka muodostui lyhytaikaisista vakuudellisista lainoista, tämän velan välitön takaisinmaksu olisi heikentänyt merkittävästi ISB:n maksuvalmiutta ja saattanut vaarantaa pankin uudelleenjärjestelyn. IKP:n mukaan toinen vaihtoehto olisi ollut se, että IKP olisi perinyt velan, jolloin kiinnelainasalkku olisi siirtynyt IKP:n hoitoon. Keskuspankille tällainen tilanne olisi ollut hankala. Kiinnelainasalkun myyntiä ei myöskään pidetty tuolloin varteenotettavana vaihtoehtona, sillä talous oli finanssikriisin kourissa ja salkun potentiaaliset ostajat olivat markkinoilla hyvin harvassa.

| (10) | Näin ollen ISB yritti neuvotella velasta IKP:n kanssa saadakseen sen muunnettua pitkän aikavälin velaksi, jolla olisi kohtuullinen kuoletusprofiili, ja välttääkseen tällä tavoin maksuvalmiutensa heikentymisen entisestään. ISB:n ja IKP:n välillä käydyissä neuvotteluissa päästiin 11 päivänä syyskuuta 2009 sopimukseen, jolla ISB myönsi IKP:lle erillisen 55,6 miljardin Islannin kruunun suuruisen joukkolainan. Joukkolainan vakuutena oli sama tai vastaava kiinnelainasalkku kuin Glitnirin aiemmin liikkeeseen laskemilla katetuilla joukkolainoilla. Joukkolaina on ylikatettu, ja sen luototusaste on 70 prosenttia (15). Joukkolainan maturiteetti on kymmenen vuotta, ja sen kuluttajahintaindeksiin (KHI) sidottu korko on 4,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(10)

Näin ollen ISB yritti neuvotella velasta IKP:n kanssa saadakseen sen muunnettua pitkän aikavälin velaksi, jolla olisi kohtuullinen kuoletusprofiili, ja välttääkseen tällä tavoin maksuvalmiutensa heikentymisen entisestään. ISB:n ja IKP:n välillä käydyissä neuvotteluissa päästiin 11 päivänä syyskuuta 2009 sopimukseen, jolla ISB myönsi IKP:lle erillisen 55,6 miljardin Islannin kruunun suuruisen joukkolainan. Joukkolainan vakuutena oli sama tai vastaava kiinnelainasalkku kuin Glitnirin aiemmin liikkeeseen laskemilla katetuilla joukkolainoilla. Joukkolaina on ylikatettu, ja sen luototusaste on 70 prosenttia (15). Joukkolainan maturiteetti on kymmenen vuotta, ja sen kuluttajahintaindeksiin (KHI) sidottu korko on 4,5 prosenttia.

15

2.3   ARIONIN KANSSA TEHTY LAINASOPIMUS

| (11) | Lokakuussa 2008 oli selvää, että Kaupthingia ei voitu enää pelastaa, ja FME otti hoidettavakseen pankin liiketoiminnan. Muun muassa rahoitusalan epätavallisista olosuhteista johtuvista valtionkassamaksuista vastaavasta viranomaisesta 6 päivänä lokakuuta 2008 annetun lain N:o 125/2008, jäljempänä ’valmiuslaki’, mukaisesti FME päätti jakaa Kaupthingin vanhaan ja uuteen pankkiin. Uusi pankki, josta tuli myöhemmin Arion, otti periaatteessa hoidettavakseen valtaosan Kaupthingin kotimaisista varoista ja veloista. IKP:lle maksamatta olleita vakuudellisia velkoja ja niiden vakuutta, asuntolainasalkku mukaan lukien, ei kuitenkaan siirretty (16). Vanha pankki asetettiin kriisinratkaisukomitean valvontaan, ja myöhemmin se joutui selvitysmenettelyyn, jonka päämääränä oli lopettaa pankin liiketoiminta kokonaan. |
| --- | --- |

(11)

Lokakuussa 2008 oli selvää, että Kaupthingia ei voitu enää pelastaa, ja FME otti hoidettavakseen pankin liiketoiminnan. Muun muassa rahoitusalan epätavallisista olosuhteista johtuvista valtionkassamaksuista vastaavasta viranomaisesta 6 päivänä lokakuuta 2008 annetun lain N:o 125/2008, jäljempänä ’valmiuslaki’, mukaisesti FME päätti jakaa Kaupthingin vanhaan ja uuteen pankkiin. Uusi pankki, josta tuli myöhemmin Arion, otti periaatteessa hoidettavakseen valtaosan Kaupthingin kotimaisista varoista ja veloista. IKP:lle maksamatta olleita vakuudellisia velkoja ja niiden vakuutta, asuntolainasalkku mukaan lukien, ei kuitenkaan siirretty (16). Vanha pankki asetettiin kriisinratkaisukomitean valvontaan, ja myöhemmin se joutui selvitysmenettelyyn, jonka päämääränä oli lopettaa pankin liiketoiminta kokonaan.

16

| (12) | Kaupthing, Islannin hallitus ja Arion pääsivät 3 päivänä syyskuuta 2009 sopimukseen Arionin pääomituksesta ja Kaupthingin ja Arionin välisestä velkojen ja varojen siirrosta maksettavan korvauksen perusteesta (jäljempänä ’Kaupthingin pääomitussopimus’). Sopimuksen mukaan Kaupthingilla oli mahdollisuus hankkia määräysvalta Arionissa merkitsemällä osuuden uudesta osakepääomasta ja maksamalla uuden osakepääoman vanhan pankin omista varoista (eli varoista, joita ei ollut siirretty FME:n päätöksellä, kuten edellä on esitetty). |
| --- | --- |

(12)

Kaupthing, Islannin hallitus ja Arion pääsivät 3 päivänä syyskuuta 2009 sopimukseen Arionin pääomituksesta ja Kaupthingin ja Arionin välisestä velkojen ja varojen siirrosta maksettavan korvauksen perusteesta (jäljempänä ’Kaupthingin pääomitussopimus’). Sopimuksen mukaan Kaupthingilla oli mahdollisuus hankkia määräysvalta Arionissa merkitsemällä osuuden uudesta osakepääomasta ja maksamalla uuden osakepääoman vanhan pankin omista varoista (eli varoista, joita ei ollut siirretty FME:n päätöksellä, kuten edellä on esitetty).

| (13) | Ennen kuin Kaupthing saattoi päättää, hankkisiko se Arionista enemmistöosuuden, sen oli päästävä IKP:n kanssa sopimukseen jäljellä olevien saatavien selvittämisestä, sillä osa uuden osakepääoman maksamiseen tarvittavista varoista oli asetettu vakuudeksi IKP:n Kaupthingille myöntämille lainoille, asuntolainasalkku mukaan lukien. Näin ollen Islannin valtiovarainministeriö, IKP ja Kaupthingin kriisinratkaisukomitea tekivät 30 päivänä marraskuuta 2009 sopimuksen IKP:n Kaupthingilta olleiden saatavien selvittämisestä (jäljempänä ’sovintosopimus’). Yliyön lainojen selvittämistä käsiteltiin sovintosopimuksen 3 kohdassa, jossa osapuolet sopivat, että Arion ottaisi vastatakseen Kaupthingin IKP:ltä ottamasta velasta laskemalla liikkeeseen noin [...] (*1) miljardin Islannin kruunun suuruisen joukkolainan, jonka tarkka muoto on esitetty sopimukseen kuuluvassa lisäyksessä II, ja IKP puolestaan siirtäisi asuntolainasalkun Arionille. |
| --- | --- |

(13)

Ennen kuin Kaupthing saattoi päättää, hankkisiko se Arionista enemmistöosuuden, sen oli päästävä IKP:n kanssa sopimukseen jäljellä olevien saatavien selvittämisestä, sillä osa uuden osakepääoman maksamiseen tarvittavista varoista oli asetettu vakuudeksi IKP:n Kaupthingille myöntämille lainoille, asuntolainasalkku mukaan lukien. Näin ollen Islannin valtiovarainministeriö, IKP ja Kaupthingin kriisinratkaisukomitea tekivät 30 päivänä marraskuuta 2009 sopimuksen IKP:n Kaupthingilta olleiden saatavien selvittämisestä (jäljempänä ’sovintosopimus’). Yliyön lainojen selvittämistä käsiteltiin sovintosopimuksen 3 kohdassa, jossa osapuolet sopivat, että Arion ottaisi vastatakseen Kaupthingin IKP:ltä ottamasta velasta laskemalla liikkeeseen noin [...] (*1) miljardin Islannin kruunun suuruisen joukkolainan, jonka tarkka muoto on esitetty sopimukseen kuuluvassa lisäyksessä II, ja IKP puolestaan siirtäisi asuntolainasalkun Arionille.

*1

| (14) | Arion ja IKP tekivät 22 päivänä tammikuuta 2010 lainasopimuksen, jolla IKP:n ja Arionin mukaan sovintosopimuksen 3 kohta ja pääomitussopimus pantiin muodollisesti täytäntöön eli jonka myötä Kaupthingin velkojista tuli Arionin omistajia. Lainasopimus korvasi edellä mainitun joukkolainan. Lainasopimus noudatti pääkohdiltaan joukkolainalle asetettuja ehtoja sitä lukuun ottamatta, että lainasopimuksen pääoman määrä ilmoitettiin euroina, Yhdysvaltain dollareina ja Sveitsin frangeina Islannin kruunujen sijaan. Valuuttayksikön muutos oli sovintosopimuksen ehtojen mukainen, sillä sopimuksessa määrättiin, että pääoman valuuttayksiköstä huolimatta Arionin pitäisi maksaa korot ja lyhennykset ulkomaan valuutoissa sikäli kuin pankki siihen kykeni. Sovintosopimuksessa määrättiin niin ikään, että jos Arion ei pystyisi suorittamaan maksuja ulkomaan valuutoissa ja halusi sen sijaan käyttää Islannin kruunuja, sen tuli tehdä asiasta IKP:lle kirjallinen hakemus asianmukaisine perusteluineen. |
| --- | --- |

(14)

Arion ja IKP tekivät 22 päivänä tammikuuta 2010 lainasopimuksen, jolla IKP:n ja Arionin mukaan sovintosopimuksen 3 kohta ja pääomitussopimus pantiin muodollisesti täytäntöön eli jonka myötä Kaupthingin velkojista tuli Arionin omistajia. Lainasopimus korvasi edellä mainitun joukkolainan. Lainasopimus noudatti pääkohdiltaan joukkolainalle asetettuja ehtoja sitä lukuun ottamatta, että lainasopimuksen pääoman määrä ilmoitettiin euroina, Yhdysvaltain dollareina ja Sveitsin frangeina Islannin kruunujen sijaan. Valuuttayksikön muutos oli sovintosopimuksen ehtojen mukainen, sillä sopimuksessa määrättiin, että pääoman valuuttayksiköstä huolimatta Arionin pitäisi maksaa korot ja lyhennykset ulkomaan valuutoissa sikäli kuin pankki siihen kykeni. Sovintosopimuksessa määrättiin niin ikään, että jos Arion ei pystyisi suorittamaan maksuja ulkomaan valuutoissa ja halusi sen sijaan käyttää Islannin kruunuja, sen tuli tehdä asiasta IKP:lle kirjallinen hakemus asianmukaisine perusteluineen.

| (15) | Lainasopimuksessa sovittiin seitsemän vuoden lainasta, jota voitiin pidentää kahdella kolmen vuoden kaudella ja jonka suuruus oli [...] miljoonaa euroa, [...] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja [...] miljoonaa Sveitsin frangia. Arionilla oli oikeus muuttaa lainan takaisinmaksussa käytettävien valuuttojen yhdistelmää. Lainan korkoprosentti oli EURIBOR/LIBOR + 300 peruspistettä. Arionin asuntolainasalkku toimi vakuutena IKP:lle. |
| --- | --- |

(15)

Lainasopimuksessa sovittiin seitsemän vuoden lainasta, jota voitiin pidentää kahdella kolmen vuoden kaudella ja jonka suuruus oli [...] miljoonaa euroa, [...] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja [...] miljoonaa Sveitsin frangia. Arionilla oli oikeus muuttaa lainan takaisinmaksussa käytettävien valuuttojen yhdistelmää. Lainan korkoprosentti oli EURIBOR/LIBOR + 300 peruspistettä. Arionin asuntolainasalkku toimi vakuutena IKP:lle.

3.   KANTELU

KANTELU

| (16) | Kantelijan näkemyksen mukaan ISB:n, Arionin ja IKP:n välillä tehtyjä lainasopimuksia ei ollut arvioitu valvontaviranomaisen päätöksissä (17), joilla ISB:lle ja Arionille oli myönnetty rakenneuudistustukea. Koska kyseisiä toimenpiteitä ei ollut arvioitu näiden päätösten yhteydessä, kantelija pitää tärkeänä, että valvontaviranomainen antaa lausunnon i) siitä, ovatko väitetyt ylimääräiset tukitoimenpiteet ETA-sopimuksen mukaisia, ja ii) siitä, mitä seurauksia sillä on, että Islannin viranomaiset jättivät ilmoittamatta näistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(16)

Kantelijan näkemyksen mukaan ISB:n, Arionin ja IKP:n välillä tehtyjä lainasopimuksia ei ollut arvioitu valvontaviranomaisen päätöksissä (17), joilla ISB:lle ja Arionille oli myönnetty rakenneuudistustukea. Koska kyseisiä toimenpiteitä ei ollut arvioitu näiden päätösten yhteydessä, kantelija pitää tärkeänä, että valvontaviranomainen antaa lausunnon i) siitä, ovatko väitetyt ylimääräiset tukitoimenpiteet ETA-sopimuksen mukaisia, ja ii) siitä, mitä seurauksia sillä on, että Islannin viranomaiset jättivät ilmoittamatta näistä toimenpiteistä.

17

| (17) | Kantelija väittää, että ajankohtana, jona IKP teki lainasopimukset Arionin ja ISB:n kanssa, muilla Islannin pankeilla ei ollut mahdollisuutta saada IKP:ltä tai muilta julkisilta laitoksilta vastaavaa rahoitusta. Kantelija näin ollen katsoo, että tuki oli valikoivaa, sillä sitä myönnettiin ainoastaan tietyille Islannin pankkimarkkinoilla kilpaileville rahoituslaitoksille. Kantelijan mukaan ISB:lle myönnetty laina oli tukea, jolla pankin oli tarkoitus välttyä tilanteelta, jossa IKP olisi ryhtynyt vaatimaan katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskuun perustuvan vakuuden täytäntöönpanoa, ja Arionin tapauksessa lainan myöntämisellä haluttiin varmistaa, että pankin valuuttariski oli riittävässä tasapainossa. Kantelija väittää, että muut rahoituslaitokset, jotka eivät saaneet tällaista tukea, joutuivat myymään omaisuuttaan ostajia suosivassa markkinatilanteessa. |
| --- | --- |

(17)

Kantelija väittää, että ajankohtana, jona IKP teki lainasopimukset Arionin ja ISB:n kanssa, muilla Islannin pankeilla ei ollut mahdollisuutta saada IKP:ltä tai muilta julkisilta laitoksilta vastaavaa rahoitusta. Kantelija näin ollen katsoo, että tuki oli valikoivaa, sillä sitä myönnettiin ainoastaan tietyille Islannin pankkimarkkinoilla kilpaileville rahoituslaitoksille. Kantelijan mukaan ISB:lle myönnetty laina oli tukea, jolla pankin oli tarkoitus välttyä tilanteelta, jossa IKP olisi ryhtynyt vaatimaan katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskuun perustuvan vakuuden täytäntöönpanoa, ja Arionin tapauksessa lainan myöntämisellä haluttiin varmistaa, että pankin valuuttariski oli riittävässä tasapainossa. Kantelija väittää, että muut rahoituslaitokset, jotka eivät saaneet tällaista tukea, joutuivat myymään omaisuuttaan ostajia suosivassa markkinatilanteessa.

| (18) | Kantelijan mukaan lainasopimuksista koitui ISB:lle ja Arionille selvää etua, sillä pankit saivat näin markkinakorkoja edullisemmilla koroilla pitkäkestoista rahoitusta, jollaista ei ollut muiden markkinaosapuolten saatavilla. Kantelijan mukaan yksikään yksityinen sijoittaja ei olisi tehnyt tällaisia sopimuksia tuona aikana hyvin rauhattomilla rahoitusmarkkinoilla. Todistaakseen väitteensä siitä, että korot olivat ajankohdan markkinakorkoja alhaisemmat, kantelija toimitti tiedot Islannin hallituksen vuoden 2009 luottoriskinvaihtosopimusten hintaeroista ja vuoden 2009 koroista, jotka koskivat Islannin asuntorahoitusrahaston (Housing Financing Fund, HFF) liikkeeseen laskemia joukkolainoja HFF150224 ja HFF150434. Kantelussa väitetään, että toimenpiteet vahvistivat ISB:n ja Arionin asemaa pankkimarkkinoilla, mikä taas vaikutti muiden markkinaosapuolten asemaan. |
| --- | --- |

(18)

Kantelijan mukaan lainasopimuksista koitui ISB:lle ja Arionille selvää etua, sillä pankit saivat näin markkinakorkoja edullisemmilla koroilla pitkäkestoista rahoitusta, jollaista ei ollut muiden markkinaosapuolten saatavilla. Kantelijan mukaan yksikään yksityinen sijoittaja ei olisi tehnyt tällaisia sopimuksia tuona aikana hyvin rauhattomilla rahoitusmarkkinoilla. Todistaakseen väitteensä siitä, että korot olivat ajankohdan markkinakorkoja alhaisemmat, kantelija toimitti tiedot Islannin hallituksen vuoden 2009 luottoriskinvaihtosopimusten hintaeroista ja vuoden 2009 koroista, jotka koskivat Islannin asuntorahoitusrahaston (Housing Financing Fund, HFF) liikkeeseen laskemia joukkolainoja HFF150224 ja HFF150434. Kantelussa väitetään, että toimenpiteet vahvistivat ISB:n ja Arionin asemaa pankkimarkkinoilla, mikä taas vaikutti muiden markkinaosapuolten asemaan.

| (19) | Lisäksi kantelija katsoo, että ISB:n ja Arionin uudelleenjärjestelysuunnitelmat, jotka Islannin hallitus oli toteuttanut ja jotka valvontaviranomainen oli katsonut ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaiseksi tueksi, riittivät korjaamaan Islannin talouden häiriöt. Kantelijan mukaan edellä mainittujen sopimusten nojalla toteutetut ylimääräiset tukitoimenpiteet eivät olleet välttämättömiä, asianmukaisia tai oikeasuhteisia Islannin pankkijärjestelmän toimintakyvyn palauttamiseksi ja ovat näin ollen ETA-sopimuksen vastaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi kantelija katsoo, että ISB:n ja Arionin uudelleenjärjestelysuunnitelmat, jotka Islannin hallitus oli toteuttanut ja jotka valvontaviranomainen oli katsonut ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaiseksi tueksi, riittivät korjaamaan Islannin talouden häiriöt. Kantelijan mukaan edellä mainittujen sopimusten nojalla toteutetut ylimääräiset tukitoimenpiteet eivät olleet välttämättömiä, asianmukaisia tai oikeasuhteisia Islannin pankkijärjestelmän toimintakyvyn palauttamiseksi ja ovat näin ollen ETA-sopimuksen vastaista valtiontukea.

4.   PERUSTEET MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISELLE

PERUSTEET MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISELLE

| (20) | Valvontaviranomainen on alustavasti arvioinut päätöksessä N:o 208/15/KOL sitä, voitaisiinko IKP:n Glitnirille ja Kaupthingille tarjoamien lyhytaikaisten luottojärjestelyjen ja IKP:n sekä Arionin että ISB:n kanssa tekemien lainasopimusten katsoa olevan ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja jos voitaisiin, voitaisiinko kyseisen valtiontuen katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan. |
| --- | --- |

(20)

Valvontaviranomainen on alustavasti arvioinut päätöksessä N:o 208/15/KOL sitä, voitaisiinko IKP:n Glitnirille ja Kaupthingille tarjoamien lyhytaikaisten luottojärjestelyjen ja IKP:n sekä Arionin että ISB:n kanssa tekemien lainasopimusten katsoa olevan ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja jos voitaisiin, voitaisiinko kyseisen valtiontuen katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan.

| (21) | Tarkasteltuaan lyhytaikaisia vakuudellisia lainoja, joita IKP antoi pankeille ja muille rahoituslaitoksille, valvontaviranomainen totesi, että pankkisuuntaviivoissa (18) maksuvalmiusavulle ja keskuspankkien järjestelmille asetetut edellytykset täyttyivät. Vastaavasti valvontaviranomainen päätteli, että lyhytaikaisiin luottojärjestelyihin, joita IKP oli tarjonnut Glitnirille ja Kaupthingille, ei liittynyt valtiontukea. |
| --- | --- |

(21)

Tarkasteltuaan lyhytaikaisia vakuudellisia lainoja, joita IKP antoi pankeille ja muille rahoituslaitoksille, valvontaviranomainen totesi, että pankkisuuntaviivoissa (18) maksuvalmiusavulle ja keskuspankkien järjestelmille asetetut edellytykset täyttyivät. Vastaavasti valvontaviranomainen päätteli, että lyhytaikaisiin luottojärjestelyihin, joita IKP oli tarjonnut Glitnirille ja Kaupthingille, ei liittynyt valtiontukea.

18

| (22) | Sen sijaan niiden lainasopimusten osalta, jotka IKP on tehnyt sekä Arionin että ISB:n kanssa väitteen mukaan edullisin ehdoin, valvontaviranomainen päätteli alustavasti, että ei voida sulkea pois sellaista mahdollisuutta, että lainasopimukset ovat ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Päätöksessä N:o 208/15/KOL valvontaviranomainen toi esiin seuraavat näkökohdat:






  i) | Valvontaviranomainen huomautti, että keskuspankin myöntämää julkista tukea voidaan pitää valtion toimenpiteenä, jolloin kyse on valtion varojen siirrosta. |
| --- | --- | --- |

(22)

Sen sijaan niiden lainasopimusten osalta, jotka IKP on tehnyt sekä Arionin että ISB:n kanssa väitteen mukaan edullisin ehdoin, valvontaviranomainen päätteli alustavasti, että ei voida sulkea pois sellaista mahdollisuutta, että lainasopimukset ovat ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Päätöksessä N:o 208/15/KOL valvontaviranomainen toi esiin seuraavat näkökohdat:

i)

Valvontaviranomainen huomautti, että keskuspankin myöntämää julkista tukea voidaan pitää valtion toimenpiteenä, jolloin kyse on valtion varojen siirrosta.

| ii) | Valvontaviranomainen esitti epäilyksiä siitä, olivatko arvioitavat toimenpiteet sellaisia, että vastaavassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa oleva yksityinen velkoja olisi ne toteuttanut. Valvontaviranomaisen alustavassa arvioinnissa kävi näin ollen ilmi, että ei voitu sulkea pois sellaista mahdollisuutta, että ISB ja Arion olivat saaneet kyseisistä toimenpiteistä taloudellista etua. |
| --- | --- |

ii)

Valvontaviranomainen esitti epäilyksiä siitä, olivatko arvioitavat toimenpiteet sellaisia, että vastaavassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa oleva yksityinen velkoja olisi ne toteuttanut. Valvontaviranomaisen alustavassa arvioinnissa kävi näin ollen ilmi, että ei voitu sulkea pois sellaista mahdollisuutta, että ISB ja Arion olivat saaneet kyseisistä toimenpiteistä taloudellista etua.

| iii) | Koska valvontaviranomainen ei ollut saanut minkäänlaista näyttöä siitä, että väitteen mukaisia edullisin ehdoin myönnettyjä lainasopimuksia olisi tarjottu kaikille yrityksille, jotka olivat ISB:hen ja Arioniin verrattavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa, valvontaviranomainen katsoi alustavasti, että toimenpiteet vaikuttivat valikoivilta. |
| --- | --- |

iii)

Koska valvontaviranomainen ei ollut saanut minkäänlaista näyttöä siitä, että väitteen mukaisia edullisin ehdoin myönnettyjä lainasopimuksia olisi tarjottu kaikille yrityksille, jotka olivat ISB:hen ja Arioniin verrattavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa, valvontaviranomainen katsoi alustavasti, että toimenpiteet vaikuttivat valikoivilta.

| iv) | Valvontaviranomainen niin ikään huomautti, että vaikka ISB ja Arion toimivat nykyisellään pääasiassa Islannin markkinoilla, ne tarjoavat kuitenkin rahoituspalveluita, jotka ovat ETA-alueella täysin avoimia kilpailulle ja kaupalle. Näin ollen valvontaviranomaisen alustava näkemys oli, että toimenpide oli omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan kauppaan ETA-alueella. |
| --- | --- |

iv)

Valvontaviranomainen niin ikään huomautti, että vaikka ISB ja Arion toimivat nykyisellään pääasiassa Islannin markkinoilla, ne tarjoavat kuitenkin rahoituspalveluita, jotka ovat ETA-alueella täysin avoimia kilpailulle ja kaupalle. Näin ollen valvontaviranomaisen alustava näkemys oli, että toimenpide oli omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan kauppaan ETA-alueella.

| (23) | Valvontaviranomaisen mukaan tarvittaisiin lisänäyttöä, ennen kuin on mahdollista päättää, voidaanko kyseisten lainaehtojen katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan. |
| --- | --- |

(23)

Valvontaviranomaisen mukaan tarvittaisiin lisänäyttöä, ennen kuin on mahdollista päättää, voidaanko kyseisten lainaehtojen katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan.

| (24) | Alustavan arvioinnin perusteella valvontaviranomainen näin ollen epäili, olivatko kyseiset toimenpiteet ja erityisesti lainaehdot valtiontukea, ja jos olivat, voitaisiinko niiden katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan. |
| --- | --- |

(24)

Alustavan arvioinnin perusteella valvontaviranomainen näin ollen epäili, olivatko kyseiset toimenpiteet ja erityisesti lainaehdot valtiontukea, ja jos olivat, voitaisiinko niiden katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan.

5.   IKP:n HUOMAUTUKSET

IKP:n HUOMAUTUKSET

5.1   YLEISTÄ

| (25) | IKP huomauttaa, että valvontaviranomainen on käsitellyt Islannin rahoitusjärjestelmän rakenteiden uudistamista, sen oikeusperustaa ja tapaa, jolla Islannin hallitus on sen toteuttanut, jo aikaisemmin, muiden muassa ISB:n ja Arionin rakenneuudistustuesta annetuissa päätöksissä. IKP:n mukaan ei ole loogisesti perusteltua irrottaa tässä tapauksessa tutkittavana olevia toimenpiteitä asiayhteydestään ja arvioida niitä erillisinä instrumentteina. |
| --- | --- |

(25)

IKP huomauttaa, että valvontaviranomainen on käsitellyt Islannin rahoitusjärjestelmän rakenteiden uudistamista, sen oikeusperustaa ja tapaa, jolla Islannin hallitus on sen toteuttanut, jo aikaisemmin, muiden muassa ISB:n ja Arionin rakenneuudistustuesta annetuissa päätöksissä. IKP:n mukaan ei ole loogisesti perusteltua irrottaa tässä tapauksessa tutkittavana olevia toimenpiteitä asiayhteydestään ja arvioida niitä erillisinä instrumentteina.

| (26) | IKP:n mukaan on epärealistista, että keskuspankki vaatisi vakuuden täytäntöönpanoa silloin, kun on kyse vakuuksista, jotka ovat Kaupthingin (Arionin) ja ISB:n tapauksissa käytettyjen vakuuksien kaltaisia. Jos IKP olisi ottanut tällaisen vakuuden haltuunsa, sillä olisi ollut hoidettavanaan yksi Islannin suurimmista asuntolainasalkuista ja se olisi näin ollen ottanut itselleen liikepankin tehtävän. Tämä ei olisi sopinut yhteen keskuspankin tehtävän kanssa. Tämän lisäksi oli olemassa huomattava riski, että tällainen toimenpide olisi horjuttanut Arionin ja ISB:n liiketoimintaa, mikä taas olisi vaarantanut rahoitusvakauden. Valvontaviranomaisen on syytä muistaa, että IKP:llä on oikeudellinen velvoite edistää rahoitusvakautta. Jos IKP olisi alkanut periä saatavaansa ISB:ltä, ISB:n maksuvalmius olisi heikentynyt niin suuressa määrin, ettei se olisi enää ollut pankkina toimintakuntoinen, minkä seurauksena IKP ei olisi saanut perittyä saatavaansa kokonaisuudessaan takaisin. |
| --- | --- |

(26)

IKP:n mukaan on epärealistista, että keskuspankki vaatisi vakuuden täytäntöönpanoa silloin, kun on kyse vakuuksista, jotka ovat Kaupthingin (Arionin) ja ISB:n tapauksissa käytettyjen vakuuksien kaltaisia. Jos IKP olisi ottanut tällaisen vakuuden haltuunsa, sillä olisi ollut hoidettavanaan yksi Islannin suurimmista asuntolainasalkuista ja se olisi näin ollen ottanut itselleen liikepankin tehtävän. Tämä ei olisi sopinut yhteen keskuspankin tehtävän kanssa. Tämän lisäksi oli olemassa huomattava riski, että tällainen toimenpide olisi horjuttanut Arionin ja ISB:n liiketoimintaa, mikä taas olisi vaarantanut rahoitusvakauden. Valvontaviranomaisen on syytä muistaa, että IKP:llä on oikeudellinen velvoite edistää rahoitusvakautta. Jos IKP olisi alkanut periä saatavaansa ISB:ltä, ISB:n maksuvalmius olisi heikentynyt niin suuressa määrin, ettei se olisi enää ollut pankkina toimintakuntoinen, minkä seurauksena IKP ei olisi saanut perittyä saatavaansa kokonaisuudessaan takaisin.

| (27) | IKP huomauttaa, että pankkisuuntaviivoissa ei valitettavasti käsitellä sitä, miten toimitaan tilanteessa, jossa rahapoliittisista toimista syntyneiden saatavien takaisinmaksu on laiminlyöty ja keskuspankin on pakko ryhtyä toimenpiteisiin saatavien perimiseksi ja vakuutena olevan omaisuuden haltuun ottamiseksi. IKP katsoo, että IKP:n saatavien muuntaminen lainasopimuksiksi pitäisi nähdä velkojien normaalien toimenpiteiden luontevana jatkeena, jolla pyritään varmistamaan, että mahdollisimman suuri osuus lyhytaikaisista luottojärjestelyistä syntyneistä saatavista saadaan perittyä takaisin, eikä Arionille ja ISB:lle tarjottuna uutena rahoituksena. |
| --- | --- |

(27)

IKP huomauttaa, että pankkisuuntaviivoissa ei valitettavasti käsitellä sitä, miten toimitaan tilanteessa, jossa rahapoliittisista toimista syntyneiden saatavien takaisinmaksu on laiminlyöty ja keskuspankin on pakko ryhtyä toimenpiteisiin saatavien perimiseksi ja vakuutena olevan omaisuuden haltuun ottamiseksi. IKP katsoo, että IKP:n saatavien muuntaminen lainasopimuksiksi pitäisi nähdä velkojien normaalien toimenpiteiden luontevana jatkeena, jolla pyritään varmistamaan, että mahdollisimman suuri osuus lyhytaikaisista luottojärjestelyistä syntyneistä saatavista saadaan perittyä takaisin, eikä Arionille ja ISB:lle tarjottuna uutena rahoituksena.

5.2   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (28) | Sen osalta, saivatko pankit lainasopimuksista taloudellista etua, IKP väittää ensinnäkin, että maksujen alkuperäiseen lykkääntymiseen ei liittynyt valtiontukea, sillä tilanne Islannin markkinoilla oli poikkeuksellinen pankkijärjestelmän romahdettua lokakuussa 2008. Maksujen selvittämistä ISB:n kanssa syyskuussa 2009 ja Kaupthingin kanssa marraskuussa 2009 ei voida IKP:n mukaan katsoa lykkäykseksi, sillä Islannissa oli tuohon aikaan IMF:n avulla käynnissä kokonaisvaltainen pankkijärjestelmän rakenneuudistus ja pankin omaisuuden arvon määrittämiseen liittyi suuria epävarmuustekijöitä. |
| --- | --- |

(28)

Sen osalta, saivatko pankit lainasopimuksista taloudellista etua, IKP väittää ensinnäkin, että maksujen alkuperäiseen lykkääntymiseen ei liittynyt valtiontukea, sillä tilanne Islannin markkinoilla oli poikkeuksellinen pankkijärjestelmän romahdettua lokakuussa 2008. Maksujen selvittämistä ISB:n kanssa syyskuussa 2009 ja Kaupthingin kanssa marraskuussa 2009 ei voida IKP:n mukaan katsoa lykkäykseksi, sillä Islannissa oli tuohon aikaan IMF:n avulla käynnissä kokonaisvaltainen pankkijärjestelmän rakenneuudistus ja pankin omaisuuden arvon määrittämiseen liittyi suuria epävarmuustekijöitä.

| (29) | IKP korostaa, että sillä on oikeudellinen velvoite ylläpitää rahoitusvakautta ja valvoa luottolaitosten valuuttatasapainoa. IKP:llä oli näin ollen oikeudellinen velvoite puuttua markkinoilla tuolloin vallinneeseen vakavaan tilanteeseen. Lainasopimusten tekeminen oli taloudellisesti järkevin päätös tuolloisessa tilanteessa. IKP huomauttaa, että sen ohella, että vakuuden haltuunotto olisi ollut ristiriidassa keskuspankin tehtävän kanssa, se olisi lopulta myös pienentänyt määrää, jonka IKP olisi saanut lyhytaikaisesta velastaan takaisin. |
| --- | --- |

(29)

IKP korostaa, että sillä on oikeudellinen velvoite ylläpitää rahoitusvakautta ja valvoa luottolaitosten valuuttatasapainoa. IKP:llä oli näin ollen oikeudellinen velvoite puuttua markkinoilla tuolloin vallinneeseen vakavaan tilanteeseen. Lainasopimusten tekeminen oli taloudellisesti järkevin päätös tuolloisessa tilanteessa. IKP huomauttaa, että sen ohella, että vakuuden haltuunotto olisi ollut ristiriidassa keskuspankin tehtävän kanssa, se olisi lopulta myös pienentänyt määrää, jonka IKP olisi saanut lyhytaikaisesta velastaan takaisin.

| (30) | Lisäksi IKP katsoo, että lainasopimusten ehdot eli korot ja vakuus olivat IKP:lle edulliset. IKP viittaa saatavilla oleviin tietoihin maailmanlaajuisesti liikkeeseen lasketuista rahoitusinstrumenteista ja lisäksi osapuolten (Arionin, ISB:n, IKP:n, muiden kotimaisten rahoituslaitosten ja valtion) samana ajankohtana käyttöön ottamien muiden instrumenttien ehtoihin (19). IKP:n mukaan tehtyjen lainasopimusten ehdot vastasivat näin ollen kummassakin tapauksessa täysin ajankohdan tavanomaisia markkinaehtoja ja olivat siten kaikilta osin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

(30)

Lisäksi IKP katsoo, että lainasopimusten ehdot eli korot ja vakuus olivat IKP:lle edulliset. IKP viittaa saatavilla oleviin tietoihin maailmanlaajuisesti liikkeeseen lasketuista rahoitusinstrumenteista ja lisäksi osapuolten (Arionin, ISB:n, IKP:n, muiden kotimaisten rahoituslaitosten ja valtion) samana ajankohtana käyttöön ottamien muiden instrumenttien ehtoihin (19). IKP:n mukaan tehtyjen lainasopimusten ehdot vastasivat näin ollen kummassakin tapauksessa täysin ajankohdan tavanomaisia markkinaehtoja ja olivat siten kaikilta osin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia.

19

| (31) | Lainasopimusten valikoivuuden osalta IKP esittää, että kaikkia vastaavassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa olleita yrityksiä kohdeltiin tasapuolisesti. Tässä yhteydessä IKP huomauttaa, että Straumur, yksityinen islantilainen investointipankki, oli myös tehnyt IKP:n kanssa sopimuksen lyhytaikaisen velkansa selvittämisestä (20). Lisäksi IKP katsoo, että MP Bank ei ollut vastaavassa tosiasiallisessa tai oikeudellisessa tilanteessa, sillä sen lyhytaikaisten velkojen vakuutena ei ollut asuntolainasalkkuun verrattavaa omaisuutta vaan julkisia arvopapereita, kuten valtion rahoitusinstrumentteja ja muita vastaavankaltaisia turvallisia rahoitusinstrumentteja eli rahoitusinstrumentteja, joilla on helppo käydä kauppaa, joilla on määrätty arvo ja joiden haltuunottoon ei liity minkäänlaisia kustannuksia. Näin ollen IKP torjuu väitteen, jonka mukaan muille Islannin pankeille ei olisi tarjottu mahdollisuutta saada tällaista rahoitusta IKP:ltä tai muilta valtion laitoksilta. |
| --- | --- |

(31)

Lainasopimusten valikoivuuden osalta IKP esittää, että kaikkia vastaavassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa olleita yrityksiä kohdeltiin tasapuolisesti. Tässä yhteydessä IKP huomauttaa, että Straumur, yksityinen islantilainen investointipankki, oli myös tehnyt IKP:n kanssa sopimuksen lyhytaikaisen velkansa selvittämisestä (20). Lisäksi IKP katsoo, että MP Bank ei ollut vastaavassa tosiasiallisessa tai oikeudellisessa tilanteessa, sillä sen lyhytaikaisten velkojen vakuutena ei ollut asuntolainasalkkuun verrattavaa omaisuutta vaan julkisia arvopapereita, kuten valtion rahoitusinstrumentteja ja muita vastaavankaltaisia turvallisia rahoitusinstrumentteja eli rahoitusinstrumentteja, joilla on helppo käydä kauppaa, joilla on määrätty arvo ja joiden haltuunottoon ei liity minkäänlaisia kustannuksia. Näin ollen IKP torjuu väitteen, jonka mukaan muille Islannin pankeille ei olisi tarjottu mahdollisuutta saada tällaista rahoitusta IKP:ltä tai muilta valtion laitoksilta.

20

| (32) | Lisäksi IKP huomauttaa, että valvontaviranomaisen on otettava huomioon, että lainasopimusten tekoaikaan Islannin rahoitusalan yritysten ja muiden ETA-alueen rahoitusalan yritysten välillä ei tosiasiallisesti ollut minkäänlaista kilpailua. Islannin parlamentti hyväksyi marraskuussa 2008 lain N:o 134/2008, jolla muutettiin valuuttalakia N:o 87/1992 ja jolla rajoitettiin pääoman liikkumista rajojen yli ja siihen liittyviä valuuttakauppatapahtumia niin, että ulkomaisten rahoitusalan yritysten oli mahdotonta kilpailla Islannin markkinoilla (21). Näin ollen IKP katsoo, että toimenpiteet eivät olleet omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(32)

Lisäksi IKP huomauttaa, että valvontaviranomaisen on otettava huomioon, että lainasopimusten tekoaikaan Islannin rahoitusalan yritysten ja muiden ETA-alueen rahoitusalan yritysten välillä ei tosiasiallisesti ollut minkäänlaista kilpailua. Islannin parlamentti hyväksyi marraskuussa 2008 lain N:o 134/2008, jolla muutettiin valuuttalakia N:o 87/1992 ja jolla rajoitettiin pääoman liikkumista rajojen yli ja siihen liittyviä valuuttakauppatapahtumia niin, että ulkomaisten rahoitusalan yritysten oli mahdotonta kilpailla Islannin markkinoilla (21). Näin ollen IKP katsoo, että toimenpiteet eivät olleet omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan.

21

| (33) | Edellä esitetyn perusteella IKP esittää, että tehdyissä lainasopimuksissa ei voi olla kyse ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(33)

Edellä esitetyn perusteella IKP esittää, että tehdyissä lainasopimuksissa ei voi olla kyse ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.

5.3   SOPIMUKSENMUKAISUUS

| (34) | Mikäli valvontaviranomainen kuitenkin katsoisi toimenpiteet valtiontueksi, ne olisi IKP:n näkemyksen mukaan katsottava ETA-sopimuksen mukaisiksi ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella, sillä ne olivat olennainen osa toimenpiteitä, jotka olivat välttämättömiä, oikeasuhteisia ja asianmukaisia Islannin talouden vakavien häiriöiden korjaamiseksi ja jotka liittyivät näin suoraan rakenneuudistustukitoimenpiteisiin, jotka valvontaviranomainen oli hyväksynyt Arionin ja ISB:n rakenneuudistustuesta antamissaan päätöksissä. |
| --- | --- |

(34)

Mikäli valvontaviranomainen kuitenkin katsoisi toimenpiteet valtiontueksi, ne olisi IKP:n näkemyksen mukaan katsottava ETA-sopimuksen mukaisiksi ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella, sillä ne olivat olennainen osa toimenpiteitä, jotka olivat välttämättömiä, oikeasuhteisia ja asianmukaisia Islannin talouden vakavien häiriöiden korjaamiseksi ja jotka liittyivät näin suoraan rakenneuudistustukitoimenpiteisiin, jotka valvontaviranomainen oli hyväksynyt Arionin ja ISB:n rakenneuudistustuesta antamissaan päätöksissä.

6.   ARIONIN HUOMAUTUKSET

ARIONIN HUOMAUTUKSET

6.1   YLEISTÄ

| (35) | Myös Arion katsoo, että tässä tapauksessa tutkittavana olevia toimenpiteitä ei ole mahdollista irrottaa asiayhteydestään ja arvioida erillisinä instrumentteina. Arion toteaa, että valvontaviranomainen on jo tutkinut ja hyväksynyt Arionin uudelleenjärjestelyn ja pääomituksen Arionin rakenneuudistustuesta antamassaan päätöksessä. |
| --- | --- |

(35)

Myös Arion katsoo, että tässä tapauksessa tutkittavana olevia toimenpiteitä ei ole mahdollista irrottaa asiayhteydestään ja arvioida erillisinä instrumentteina. Arion toteaa, että valvontaviranomainen on jo tutkinut ja hyväksynyt Arionin uudelleenjärjestelyn ja pääomituksen Arionin rakenneuudistustuesta antamassaan päätöksessä.

| (36) | Arion toteaa, että lainamäärän ilmoittaminen ulkomaan valuutoissa Islannin kruunujen sijaan vastasi sovintosopimuksen ehtoja, joiden mukaan Arionin piti maksaa korko ja lyhennykset ulkomaan valuutoissa sikäli kuin pankki siihen kykeni ja Arionilla oli oikeus suorittaa maksunsa Islannin kruunuina ainoastaan poikkeustilanteissa. Tämän lisäksi Arion toteaa, että sovintosopimuksen 4 kohdassa määrätään, että lainanottaja voi lainanantajansuostumuksella muuttaa valuutan, jossa velka ilmoitetaan, osin tai kokonaan. Lainasopimuksen ehdot noudattavat näin ollen kaikilta osin sovintosopimuksen ehtoja. Arion korostaa, että valvontaviranomainen on jo tarkastanut ja hyväksynyt sovintosopimuksen ehdot Arionin rakenneuudistustuesta antamassaan päätöksessä (22). |
| --- | --- |

(36)

Arion toteaa, että lainamäärän ilmoittaminen ulkomaan valuutoissa Islannin kruunujen sijaan vastasi sovintosopimuksen ehtoja, joiden mukaan Arionin piti maksaa korko ja lyhennykset ulkomaan valuutoissa sikäli kuin pankki siihen kykeni ja Arionilla oli oikeus suorittaa maksunsa Islannin kruunuina ainoastaan poikkeustilanteissa. Tämän lisäksi Arion toteaa, että sovintosopimuksen 4 kohdassa määrätään, että lainanottaja voi lainanantajansuostumuksella muuttaa valuutan, jossa velka ilmoitetaan, osin tai kokonaan. Lainasopimuksen ehdot noudattavat näin ollen kaikilta osin sovintosopimuksen ehtoja. Arion korostaa, että valvontaviranomainen on jo tarkastanut ja hyväksynyt sovintosopimuksen ehdot Arionin rakenneuudistustuesta antamassaan päätöksessä (22).

22

| (37) | Arionin mukaan valvontaviranomaisen päätöksessä N:o 208/15/KOL esittämä näkemys, että ilman asuntolainasalkkua Arionin asema olisi ollut ”heikko”, on virheellinen. Arionin mukaan asuntolainasalkku todella katsottiin arvokkaaksi omaisuudeksi, sillä se sisälsi tiettyjen Arionin pääasiakkaiden lainoja ja Arion oli myös huolehtinut salkun hoidosta. Kaupthing pystyi sovintosopimuksen nojalla (ei FME:n päätöksellä) siirtämään asuntolainasalkkunsa Arionille osana Arionin pääomitusta. Mikäli sovintosopimuksen 3 kohtaa ei olisi ollut (ja jos asuntolainasalkkua ei siis olisi siirretty), muut omaisuuserät olisivat kuitenkin korvanneet asuntolainasalkun niin, että Arionin pääomittamista ja uudelleenjärjestelyä koskevat vaatimukset olisivat täyttyneet. |
| --- | --- |

(37)

Arionin mukaan valvontaviranomaisen päätöksessä N:o 208/15/KOL esittämä näkemys, että ilman asuntolainasalkkua Arionin asema olisi ollut ”heikko”, on virheellinen. Arionin mukaan asuntolainasalkku todella katsottiin arvokkaaksi omaisuudeksi, sillä se sisälsi tiettyjen Arionin pääasiakkaiden lainoja ja Arion oli myös huolehtinut salkun hoidosta. Kaupthing pystyi sovintosopimuksen nojalla (ei FME:n päätöksellä) siirtämään asuntolainasalkkunsa Arionille osana Arionin pääomitusta. Mikäli sovintosopimuksen 3 kohtaa ei olisi ollut (ja jos asuntolainasalkkua ei siis olisi siirretty), muut omaisuuserät olisivat kuitenkin korvanneet asuntolainasalkun niin, että Arionin pääomittamista ja uudelleenjärjestelyä koskevat vaatimukset olisivat täyttyneet.

6.2   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (38) | Arionin mukaan IKP:n voidaan katsoa toimineen Kaupthingilta olleiden saataviensa täytäntöönpanoa vaativana yksityisenä velkojana, kuten sovintosopimuksessa on esitetty, selvitysmenettelyihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti (23). Sovintosopimuksella suoritettu asuntolainasalkun siirto ja lainasopimuksen teko toteutettiin ehdoilla, jotka vastasivat täysin ajankohdan tavanomaisia markkinaehtoja. Näin ollen IKP on menetellyt tavalla, joka täyttää yksityisen velkojan testin vaatimukset. IKP ei siten antanut Arionille etua, jota voitaisiin millään muotoa pitää valtiontukena. |
| --- | --- |

(38)

Arionin mukaan IKP:n voidaan katsoa toimineen Kaupthingilta olleiden saataviensa täytäntöönpanoa vaativana yksityisenä velkojana, kuten sovintosopimuksessa on esitetty, selvitysmenettelyihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti (23). Sovintosopimuksella suoritettu asuntolainasalkun siirto ja lainasopimuksen teko toteutettiin ehdoilla, jotka vastasivat täysin ajankohdan tavanomaisia markkinaehtoja. Näin ollen IKP on menetellyt tavalla, joka täyttää yksityisen velkojan testin vaatimukset. IKP ei siten antanut Arionille etua, jota voitaisiin millään muotoa pitää valtiontukena.

23

| (39) | Arvioitaessa sitä, olisiko hypoteettinen yksityinen velkoja tehnyt kyseiset sovinto- ja lainasopimukset, on Arionin mukaan tärkeää ottaa huomioon erityisesti seuraavat – tiivistetysti ilmaistut – seikat:






  i) | Kyseiset sopimukset olivat IKP:lle ainoa taloudellisesti ja toiminnallisesti järkevä vaihtoehto. Jos IKP olisi ottanut asuntolainasalkun haltuunsa, sen lyhytaikaisesta velasta takaisin saama osuus olisi pienentynyt. |
| --- | --- | --- |

(39)

Arvioitaessa sitä, olisiko hypoteettinen yksityinen velkoja tehnyt kyseiset sovinto- ja lainasopimukset, on Arionin mukaan tärkeää ottaa huomioon erityisesti seuraavat – tiivistetysti ilmaistut – seikat:

i)

Kyseiset sopimukset olivat IKP:lle ainoa taloudellisesti ja toiminnallisesti järkevä vaihtoehto. Jos IKP olisi ottanut asuntolainasalkun haltuunsa, sen lyhytaikaisesta velasta takaisin saama osuus olisi pienentynyt.

| ii) | IKP:llä ei vakuusvelkojana ollut enää tuolloin jäljellä mitään muita vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

ii)

IKP:llä ei vakuusvelkojana ollut enää tuolloin jäljellä mitään muita vaihtoehtoja.

| iii) | Velallinen eli Kaupthing oli asetettu selvitysmenettelyyn, ja lyhytaikaisen velan selvittämisestä oli näin ollen päästävä sopimukseen konkurssimenettelyjä koskevan lain N:o 21/1991 mukaisesti. |
| --- | --- |

iii)

Velallinen eli Kaupthing oli asetettu selvitysmenettelyyn, ja lyhytaikaisen velan selvittämisestä oli näin ollen päästävä sopimukseen konkurssimenettelyjä koskevan lain N:o 21/1991 mukaisesti.

| iv) | Toimenpiteet edistivät hallituksen tavoitetta siirtää vanhojen pankkien kotimainen osa uusiin pankkeihin. |
| --- | --- |

iv)

Toimenpiteet edistivät hallituksen tavoitetta siirtää vanhojen pankkien kotimainen osa uusiin pankkeihin.

| v) | Arionin uudelleenjärjestely ja pääomitus olivat osa koko rahoitusalan kattavaa rakenneuudistusta. |
| --- | --- |

v)

Arionin uudelleenjärjestely ja pääomitus olivat osa koko rahoitusalan kattavaa rakenneuudistusta.

| vi) | Lainasopimuksen ehdot eli korot ja vakuus olivat IKP:lle edulliset. Tämä seikka käy ilmi niistä tiedoista, joita on saatavilla maailmanlaajuisesti liikkeeseen lasketuista rahoitusinstrumenteista, mutta myös kyseisten osapuolten (eli Arionin, IKP:n, muiden kotimaisten rahoituslaitosten ja valtion) samana ajankohtana käyttöön ottamien muiden instrumenttien ehdoista. |
| --- | --- |

vi)

Lainasopimuksen ehdot eli korot ja vakuus olivat IKP:lle edulliset. Tämä seikka käy ilmi niistä tiedoista, joita on saatavilla maailmanlaajuisesti liikkeeseen lasketuista rahoitusinstrumenteista, mutta myös kyseisten osapuolten (eli Arionin, IKP:n, muiden kotimaisten rahoituslaitosten ja valtion) samana ajankohtana käyttöön ottamien muiden instrumenttien ehdoista.

| (40) | Valvontaviranomainen totesi päätöksessä N:o 208/15/KOL olevan hankalaa määrittää rahoituskriisin aikaisille koroille asianmukaisia viitearvoja, ja siitä syystä Arion toimitti valvontaviranomaiselle tietoja katetuista joukkolainoista ja etuoikeusasemaltaan parhaista vakuudettomista joukkolainoista, joita eurooppalaiset pankit olivat laskeneet liikkeeseen kyseisenä ajankohtana. Arion katsoo, että IKP:n tarjoamaa lainaa voidaan verrata niihin eurooppalaisten pankkien vuonna 2009 liikkeeseen laskemiin katettuihin joukkolainoihin, joiden vakuutena oli asuntolainoja, sillä IKP:n tarjoaman lainan vakuutena oli ensi sijassa kiinnelainoja. Arionin mukaan sen toimittamasta tietoaineistosta (24) käy ilmi, että eurooppalaisten pankkien maksamat varainhankinnan marginaalit olivat 0,1–1,90 prosenttia pankkien välisiä korkoja korkeammat ja mediaaniarvo oli 0,72 prosenttia. Korkeimmat marginaalit katetuista joukkolainoista maksettiin Irlannissa – syyskuussa 2009 maksaja oli Bank of Ireland (1,9 prosenttia pankkien välisiä korkoja korkeampi marginaali) ja marraskuussa 2009 taas irlantilainen EBS Mortgage Finance -pankki (1,75 prosenttia pankkien välisiä korkoja korkeampi marginaali). Arionin mukaanon vaikea ymmärtää, miten velkainstrumenttia, jonka vakuutena on kiinnelainoja ja muita laadukkaita omaisuuseriä ja jonka koron suuruus on LIBOR + 3,00 prosenttia, voitaisiin pitää valtiontukena tilanteessa, jossa eurooppalaisen pankin kiinnelainavakuudellisen varainhankinnan kaikista korkeimmat kustannukset olivat pankkien väliset korot + 1,9 prosenttia. |
| --- | --- |

(40)

Valvontaviranomainen totesi päätöksessä N:o 208/15/KOL olevan hankalaa määrittää rahoituskriisin aikaisille koroille asianmukaisia viitearvoja, ja siitä syystä Arion toimitti valvontaviranomaiselle tietoja katetuista joukkolainoista ja etuoikeusasemaltaan parhaista vakuudettomista joukkolainoista, joita eurooppalaiset pankit olivat laskeneet liikkeeseen kyseisenä ajankohtana. Arion katsoo, että IKP:n tarjoamaa lainaa voidaan verrata niihin eurooppalaisten pankkien vuonna 2009 liikkeeseen laskemiin katettuihin joukkolainoihin, joiden vakuutena oli asuntolainoja, sillä IKP:n tarjoaman lainan vakuutena oli ensi sijassa kiinnelainoja. Arionin mukaan sen toimittamasta tietoaineistosta (24) käy ilmi, että eurooppalaisten pankkien maksamat varainhankinnan marginaalit olivat 0,1–1,90 prosenttia pankkien välisiä korkoja korkeammat ja mediaaniarvo oli 0,72 prosenttia. Korkeimmat marginaalit katetuista joukkolainoista maksettiin Irlannissa – syyskuussa 2009 maksaja oli Bank of Ireland (1,9 prosenttia pankkien välisiä korkoja korkeampi marginaali) ja marraskuussa 2009 taas irlantilainen EBS Mortgage Finance -pankki (1,75 prosenttia pankkien välisiä korkoja korkeampi marginaali). Arionin mukaanon vaikea ymmärtää, miten velkainstrumenttia, jonka vakuutena on kiinnelainoja ja muita laadukkaita omaisuuseriä ja jonka koron suuruus on LIBOR + 3,00 prosenttia, voitaisiin pitää valtiontukena tilanteessa, jossa eurooppalaisen pankin kiinnelainavakuudellisen varainhankinnan kaikista korkeimmat kustannukset olivat pankkien väliset korot + 1,9 prosenttia.

24

| (41) | Arionin mukaan se, että lainasopimuksessa poikettiin sovintosopimuksen ehdoista siinä suhteessa, että pääoman määrä ilmoitettiin euroina, Yhdysvaltain dollareina ja Sveitsin frangeina Islannin kruunujen sijaan, oli IKP:lle edullinen ratkaisu. Arion huomauttaa, että pääoman liikkumiselle rajojen yli ja siihen liittyville valuuttakauppatapahtumille oli Islannissa asetettu tiukkoja rajoituksia sen jälkeen, kun pankkijärjestelmä oli romahtanut syksyllä 2008. Mikäli tilanteeseen sovellettaisiin yksityisen velkojan testiä, testitulos olisi eittämättä se, että yksityinen velkoja olisi suosinut pääoman ilmoittamista ulkomaan valuutoissa Islannin kruunujen sijaan. Tällainen valuuttayksikön muutos hyödyttäisi näin ollen velkojaa eikä velallista. |
| --- | --- |

(41)

Arionin mukaan se, että lainasopimuksessa poikettiin sovintosopimuksen ehdoista siinä suhteessa, että pääoman määrä ilmoitettiin euroina, Yhdysvaltain dollareina ja Sveitsin frangeina Islannin kruunujen sijaan, oli IKP:lle edullinen ratkaisu. Arion huomauttaa, että pääoman liikkumiselle rajojen yli ja siihen liittyville valuuttakauppatapahtumille oli Islannissa asetettu tiukkoja rajoituksia sen jälkeen, kun pankkijärjestelmä oli romahtanut syksyllä 2008. Mikäli tilanteeseen sovellettaisiin yksityisen velkojan testiä, testitulos olisi eittämättä se, että yksityinen velkoja olisi suosinut pääoman ilmoittamista ulkomaan valuutoissa Islannin kruunujen sijaan. Tällainen valuuttayksikön muutos hyödyttäisi näin ollen velkojaa eikä velallista.

| (42) | Tämän lisäksi Arion vertaa tutkittavana olevaa tapausta ”uuden” Landsbankinnin (’NBI’) ja ”vanhan” Landsbankinnin (’LBI’) välillä joulukuussa 2009 tehtyyn sovintosopimukseen, jäljempänä ’LBI-sopimus’. LBI-sopimuksessa NBI myönsi LBI:lle etuoikeusasemaltaan parhaan vakuudellisen joukkolainan, joka ilmoitettiin euroina, Englannin puntina ja Yhdysvaltain dollareina ja jonka suuruus oli 247 miljardia Islannin kruunua, ulkomaan valuutassa kymmeneksi vuodeksi. Lisäksi vuoden 2013 alussa myönnettiin ulkomaan valuutassa 92 miljardin Islannin kruunun suuruinen ehdollinen joukkolaina. Nämä etuoikeusasemaltaan parhaat vakuudelliset joukkolainat myönnettiin korvauksena varoista ja veloista, jotka oli siirretty LBI:ltä NBI:lle 9 päivänä lokakuuta 2008 FME:n antamalla päätöksellä, joka koski LBI:n varojen ja velkojen luovutusta NBI:lle. Nämä etuoikeusasemaltaan parhaat vakuudelliset joukkolainat erääntyvät lokakuussa 2018, eikä niitä lyhennetä ensimmäisten viiden vuoden aikana. Joukkolainojen korko on ensimmäisten viiden vuoden ajan EURIBOR/LIBOR + 175 peruspistettä ja viimeisten viiden vuoden ajan EURIBOR/LIBOR + 290 peruspistettä. Niiden vakuutena on pooli, joka muodostuu Landsbankinnin asiakkailleen myöntämistä lainoista (25). |
| --- | --- |

(42)

Tämän lisäksi Arion vertaa tutkittavana olevaa tapausta ”uuden” Landsbankinnin (’NBI’) ja ”vanhan” Landsbankinnin (’LBI’) välillä joulukuussa 2009 tehtyyn sovintosopimukseen, jäljempänä ’LBI-sopimus’. LBI-sopimuksessa NBI myönsi LBI:lle etuoikeusasemaltaan parhaan vakuudellisen joukkolainan, joka ilmoitettiin euroina, Englannin puntina ja Yhdysvaltain dollareina ja jonka suuruus oli 247 miljardia Islannin kruunua, ulkomaan valuutassa kymmeneksi vuodeksi. Lisäksi vuoden 2013 alussa myönnettiin ulkomaan valuutassa 92 miljardin Islannin kruunun suuruinen ehdollinen joukkolaina. Nämä etuoikeusasemaltaan parhaat vakuudelliset joukkolainat myönnettiin korvauksena varoista ja veloista, jotka oli siirretty LBI:ltä NBI:lle 9 päivänä lokakuuta 2008 FME:n antamalla päätöksellä, joka koski LBI:n varojen ja velkojen luovutusta NBI:lle. Nämä etuoikeusasemaltaan parhaat vakuudelliset joukkolainat erääntyvät lokakuussa 2018, eikä niitä lyhennetä ensimmäisten viiden vuoden aikana. Joukkolainojen korko on ensimmäisten viiden vuoden ajan EURIBOR/LIBOR + 175 peruspistettä ja viimeisten viiden vuoden ajan EURIBOR/LIBOR + 290 peruspistettä. Niiden vakuutena on pooli, joka muodostuu Landsbankinnin asiakkailleen myöntämistä lainoista (25).

25

| (43) | Arionin mukaan LBI-sopimuksen ehtoja voidaan verrata suoraan lainasopimuksen ehtoihin. Ehtojen erot voidaan tiivistää seuraavasti:






  i) | Yksityisen lainanantajan asettamat marginaalit ovat 175 ja 290 peruspistettä, kun taas IKP:n asettama lainasopimuksen marginaali on 300 peruspistettä. |
| --- | --- | --- |

(43)

Arionin mukaan LBI-sopimuksen ehtoja voidaan verrata suoraan lainasopimuksen ehtoihin. Ehtojen erot voidaan tiivistää seuraavasti:

i)

Yksityisen lainanantajan asettamat marginaalit ovat 175 ja 290 peruspistettä, kun taas IKP:n asettama lainasopimuksen marginaali on 300 peruspistettä.

| ii) | Yksityisen lainanantajan myöntämä pääoma on lähes 350 miljardia Islannin kruunua, kun taas IKP:n lainasopimuksella myöntämä pääoma on [...] miljardia Islannin kruunua. |
| --- | --- |

ii)

Yksityisen lainanantajan myöntämä pääoma on lähes 350 miljardia Islannin kruunua, kun taas IKP:n lainasopimuksella myöntämä pääoma on [...] miljardia Islannin kruunua.

| iii) | Yksityiselle lainanantajalle annettuna vakuutena on asiakkaille myönnetyistä lainoista muodostuva pooli, kun taas IKP:lle lainasopimuksessa annettuna vakuutena on hajautettu pooli, johon sisältyy valtion ja kuntien kiinnelainoihin ja asuntolainoihin liittyviä kotimaisia vastuita. |
| --- | --- |

iii)

Yksityiselle lainanantajalle annettuna vakuutena on asiakkaille myönnetyistä lainoista muodostuva pooli, kun taas IKP:lle lainasopimuksessa annettuna vakuutena on hajautettu pooli, johon sisältyy valtion ja kuntien kiinnelainoihin ja asuntolainoihin liittyviä kotimaisia vastuita.

| (44) | Kaikki edellä mainitut erot kyseisten kahden tapauksen välillä todistavat Arionin mukaan, että ehdot ovat tutkittavana olevassa lainasopimuksessa IKP:lle edulliset, sillä ehdoissa sovittiin korkeammasta korosta, pienemmästä pääomasta ja vahvemmasta vakuuspoolista siitä huolimatta, että kyseisessä tapauksessa lainanantaja on yksityinen osapuoli. Tämä osoittaa, että lainasopimuksessa määritellyt Arionille tarjotun rahoituksen ehdot vastaavat ajankohdan yleisiä markkinaehtoja. |
| --- | --- |

(44)

Kaikki edellä mainitut erot kyseisten kahden tapauksen välillä todistavat Arionin mukaan, että ehdot ovat tutkittavana olevassa lainasopimuksessa IKP:lle edulliset, sillä ehdoissa sovittiin korkeammasta korosta, pienemmästä pääomasta ja vahvemmasta vakuuspoolista siitä huolimatta, että kyseisessä tapauksessa lainanantaja on yksityinen osapuoli. Tämä osoittaa, että lainasopimuksessa määritellyt Arionille tarjotun rahoituksen ehdot vastaavat ajankohdan yleisiä markkinaehtoja.

| (45) | Yhteenvetona Arion näin ollen katsoo, että IKP:n ja Arionin välillä tehtyä lainasopimusta ei voida pitää ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. |
| --- | --- |

(45)

Yhteenvetona Arion näin ollen katsoo, että IKP:n ja Arionin välillä tehtyä lainasopimusta ei voida pitää ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena.

6.3   SOPIMUKSENMUKAISUUS

| (46) | Arion esittää, että mikäli valvontaviranomainen edellä esitetyistä näkökohdista huolimatta katsoisikin, että toimenpiteissä on kyse valtiontuesta, nämä toimenpiteet ovat ETA-sopimuksen mukaiset ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(46)

Arion esittää, että mikäli valvontaviranomainen edellä esitetyistä näkökohdista huolimatta katsoisikin, että toimenpiteissä on kyse valtiontuesta, nämä toimenpiteet ovat ETA-sopimuksen mukaiset ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella.

| (47) | Kyseiset toimenpiteet olivat erottamaton osa Arionin lopullista pääomitusta ja valvontaviranomaiselle toimitettua Arionin uudelleenjärjestelysuunnitelmaa, ja näin ollen Arion katsoo, että näitä toimenpiteitä ei voida erottaa valvontaviranomaisen tässä tapauksessa tekemästä kokonaisarvioinnista. Toimenpiteet on näin ollen jo arvioitu valvontaviranomaisen Arionin rakenneuudistustuesta antamassa päätöksessä. |
| --- | --- |

(47)

Kyseiset toimenpiteet olivat erottamaton osa Arionin lopullista pääomitusta ja valvontaviranomaiselle toimitettua Arionin uudelleenjärjestelysuunnitelmaa, ja näin ollen Arion katsoo, että näitä toimenpiteitä ei voida erottaa valvontaviranomaisen tässä tapauksessa tekemästä kokonaisarvioinnista. Toimenpiteet on näin ollen jo arvioitu valvontaviranomaisen Arionin rakenneuudistustuesta antamassa päätöksessä.

| (48) | Arion katsoo niin ikään, että mikäli valvontaviranomainen katsoo mahdolliseksi tarkastella uudelleen tiettyä osaa liiketoimesta, jonka valvontaviranomainen on jo kertaalleen tarkastanut ja hyväksynyt Arionin rakenneuudistustuesta antamassaan päätöksessä, valvontaviranomaisen olisi kaikilta osin otettava huomioon tuolloinen tosiasiallinen ja oikeudellinen tilanne. Kun valvontaviranomainen siis arvioi kyseisten toimenpiteiden sopimuksenmukaisuutta ja erityisesti sitä, täyttyivätkö sovellettavien valtiontukisääntöjen edellytykset kyseisissä tapauksissa, arvioinnin pitäisi olla yhdenmukainen Arionin rakenneuudistustuesta annetun päätöksen yhteydessä tehdyn arvioinnin kanssa. |
| --- | --- |

(48)

Arion katsoo niin ikään, että mikäli valvontaviranomainen katsoo mahdolliseksi tarkastella uudelleen tiettyä osaa liiketoimesta, jonka valvontaviranomainen on jo kertaalleen tarkastanut ja hyväksynyt Arionin rakenneuudistustuesta antamassaan päätöksessä, valvontaviranomaisen olisi kaikilta osin otettava huomioon tuolloinen tosiasiallinen ja oikeudellinen tilanne. Kun valvontaviranomainen siis arvioi kyseisten toimenpiteiden sopimuksenmukaisuutta ja erityisesti sitä, täyttyivätkö sovellettavien valtiontukisääntöjen edellytykset kyseisissä tapauksissa, arvioinnin pitäisi olla yhdenmukainen Arionin rakenneuudistustuesta annetun päätöksen yhteydessä tehdyn arvioinnin kanssa.

7.   ISB:n HUOMAUTUKSET

ISB:n HUOMAUTUKSET

| (49) | ISB toimitti tietoja vastaavien eurooppalaisten omaisuusvakuudellisten joukkolainojen ehdoista siltä hetkeltä, jona sopimus IKP:n kanssa tehtiin. ISB:n mukaan vastaavanlaisia omaisuusvakuudellisia joukkolainoja kaupattiin Euroopan markkinoilla tuohon aikaan hinnalla, joka ylitti valtion takaamien joukkovelkakirjalainojen hinnan 40–80 peruspisteellä. ISB toimitti alla olevan kaavion, jossa esitetään tiedot katettujen joukkolainojen hintaerojen ja valtion joukkovelkakirjalainojen hintaerojen välisestä erotuksesta vuonna 2009 kolmen maan – Ranskan, Saksan ja Espanjan – osalta. iBoxx (26)-indeksien katettuja joukkolainoja koskevat hintaerot ovat kaikkien kyseisissä maissa liikkeessä olevien katettujen joukkolainojen painotettu keskiarvo, ja indeksien tarkastelujakso on keskimäärin 5–7 vuotta.



  peruspistettä
  GER COV – Sov
  FRA Cov – Sov
  ESP Cov - Sov
  01.ian..09
  01.ian..10
  01.ian..11
  01.ian..12
  01.ian..13
  01.ian..14
  01.ian..15
  01.ian..16
  200
  150
  100
  50
  0
  -50 |
| --- | --- |

(49)

ISB toimitti tietoja vastaavien eurooppalaisten omaisuusvakuudellisten joukkolainojen ehdoista siltä hetkeltä, jona sopimus IKP:n kanssa tehtiin. ISB:n mukaan vastaavanlaisia omaisuusvakuudellisia joukkolainoja kaupattiin Euroopan markkinoilla tuohon aikaan hinnalla, joka ylitti valtion takaamien joukkovelkakirjalainojen hinnan 40–80 peruspisteellä. ISB toimitti alla olevan kaavion, jossa esitetään tiedot katettujen joukkolainojen hintaerojen ja valtion joukkovelkakirjalainojen hintaerojen välisestä erotuksesta vuonna 2009 kolmen maan – Ranskan, Saksan ja Espanjan – osalta. iBoxx (26)-indeksien katettuja joukkolainoja koskevat hintaerot ovat kaikkien kyseisissä maissa liikkeessä olevien katettujen joukkolainojen painotettu keskiarvo, ja indeksien tarkastelujakso on keskimäärin 5–7 vuotta.

26

peruspistettä

GER COV – Sov

FRA Cov – Sov

ESP Cov - Sov

01.ian..09

01.ian..10

01.ian..11

01.ian..12

01.ian..13

01.ian..14

01.ian..15

01.ian..16

200

150

100

50

0

-50

| (50) | Kuten kaaviosta ilmenee, erotus on vaihdellut huomattavasti tarkastellulla ajanjaksolla, ja luku on tällä hetkellä esimerkiksi Espanjan tapauksessa negatiivinen. Vuonna 2009 erotus oli näissä kolmessa maassa 40–160 peruspistettä. |
| --- | --- |

(50)

Kuten kaaviosta ilmenee, erotus on vaihdellut huomattavasti tarkastellulla ajanjaksolla, ja luku on tällä hetkellä esimerkiksi Espanjan tapauksessa negatiivinen. Vuonna 2009 erotus oli näissä kolmessa maassa 40–160 peruspistettä.

II.   ARVIOINTI

ARVIOINTI

1.   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (51) | Seuraavissa luvuissa valvontaviranomainen arvioi, liittyykö IKP:n sekä ISB:n että Arionin kanssa tekemiin lainasopimuksiin ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(51)

Seuraavissa luvuissa valvontaviranomainen arvioi, liittyykö IKP:n sekä ISB:n että Arionin kanssa tekemiin lainasopimuksiin ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (52) | Toimenpiteessä on kyse ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta, mikäli seuraavat edellytykset täyttyvät kumulatiivisesti: i) toimenpide on valtion myöntämä tai myönnetty valtion varoista; ii) toimenpide antaa jollekin yritykselle taloudellista etua; iii) toimenpide on valikoiva; ja iv) toimenpide on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan kauppaan sopimuspuolten välillä. |
| --- | --- |

(52)

Toimenpiteessä on kyse ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta, mikäli seuraavat edellytykset täyttyvät kumulatiivisesti: i) toimenpide on valtion myöntämä tai myönnetty valtion varoista; ii) toimenpide antaa jollekin yritykselle taloudellista etua; iii) toimenpide on valikoiva; ja iv) toimenpide on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan kauppaan sopimuspuolten välillä.

| (53) | Heti alkuun on huomautettava, että rahapolitiikkaa ei ole yleisesti vapautettu valtiontukisääntöjen soveltamisesta (27). Edellä johdanto-osan 21 kappaleessa mainittu maksuvalmiusavun jättäminen valtiontukilainsäädännön soveltamisen ulkopuolelle on todellakin rajattu koskemaan toimenpiteitä, jotka täyttävät valvontaviranomaisen vuoden 2008 pankkisuuntaviivojen 51 kohdassa ja valvontaviranomaisen vuoden 2013 pankkisuuntaviivojen 62 kohdassa luetellut edellytykset (28). Tämä ei tarkoita, että kaikki keskuspankkien toimet olisi jätettyvaltiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle. Tarkasteltavassa tapauksessa valvontaviranomainen katsoo, että IKP:n tarjoamat pitkäaikaiset lainat eivät täytä edellä mainituissa vuosien 2008 ja 2013 pankkisuuntaviivojen kohdissa asetettuja edellytyksiä, sillä toimenpiteet liittyivät kummankin pankin osalta hyväksyttyihin uudelleenjärjestelytoimenpiteisiin. Valvontaviranomaisen on näin ollen arvioitava kyseisiä toimenpiteitä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa asetettujen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(53)

Heti alkuun on huomautettava, että rahapolitiikkaa ei ole yleisesti vapautettu valtiontukisääntöjen soveltamisesta (27). Edellä johdanto-osan 21 kappaleessa mainittu maksuvalmiusavun jättäminen valtiontukilainsäädännön soveltamisen ulkopuolelle on todellakin rajattu koskemaan toimenpiteitä, jotka täyttävät valvontaviranomaisen vuoden 2008 pankkisuuntaviivojen 51 kohdassa ja valvontaviranomaisen vuoden 2013 pankkisuuntaviivojen 62 kohdassa luetellut edellytykset (28). Tämä ei tarkoita, että kaikki keskuspankkien toimet olisi jätettyvaltiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle. Tarkasteltavassa tapauksessa valvontaviranomainen katsoo, että IKP:n tarjoamat pitkäaikaiset lainat eivät täytä edellä mainituissa vuosien 2008 ja 2013 pankkisuuntaviivojen kohdissa asetettuja edellytyksiä, sillä toimenpiteet liittyivät kummankin pankin osalta hyväksyttyihin uudelleenjärjestelytoimenpiteisiin. Valvontaviranomaisen on näin ollen arvioitava kyseisiä toimenpiteitä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa asetettujen edellytysten mukaisesti.

27

28

1.1   VALTION VAROJEN OLEMASSAOLO

| (54) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpiteen tulee olla valtion myöntämä tai myönnetty valtion varoista, jotta sitä voidaan pitää valtiontukena. |
| --- | --- |

(54)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpiteen tulee olla valtion myöntämä tai myönnetty valtion varoista, jotta sitä voidaan pitää valtiontukena.

| (55) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa valtiolla tarkoitetaan kaikkia julkisen hallinnon elimiä keskushallinnosta kaupunkeihin tai alimpaan hallintotasoon sekä julkisia yrityksiä ja elimiä (29). |
| --- | --- |

(55)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa valtiolla tarkoitetaan kaikkia julkisen hallinnon elimiä keskushallinnosta kaupunkeihin tai alimpaan hallintotasoon sekä julkisia yrityksiä ja elimiä (29).

29

| (56) | Tutkittavana olevat toimenpiteet ovat lainasopimuksia, jotka IKP on tehnyt Arionin ja ISB:n kanssa väitteen mukaan edullisin ehdoin. |
| --- | --- |

(56)

Tutkittavana olevat toimenpiteet ovat lainasopimuksia, jotka IKP on tehnyt Arionin ja ISB:n kanssa väitteen mukaan edullisin ehdoin.

| (57) | Sen määrittämiseksi, liittyykö IKP:n tarjoamiin pitkäaikaisiin lainoihin valtion varojen käyttöä, on arvioitava, voidaanko keskuspankin toteuttamien toimenpiteiden katsoa olevan valtion suorittamia. Keskuspankit ovat yleensä keskushallinnosta riippumattomia. Kysymys julkisen sektorin laitoksen autonomisuudesta on kuitenkin epäolennainen (30). Lisäksi keskuspankkien katsotaan yleisesti hoitavan julkista tehtävää. Valvontaviranomainen huomauttaa, että vakiintuneen oikeuskäytännön perusteella yleistä etua palvelevan laitoksen tarjoama taloudellinen tuki voi merkitä valtiontuen myöntämistä (31). Tämän perusteella myös keskuspankin myöntämän julkisen tuen voidaan katsoa olevan valtion antamaa, ja näin ollen sitä voidaan pitää valtiontukena (32). Vuoden 2013 pankkisuuntaviivojen mukaan keskuspankin tietyille luottolaitoksille tarjoamiin varoihin yleensä todellakin liittyy valtion varojen siirtoa (33). |
| --- | --- |

(57)

Sen määrittämiseksi, liittyykö IKP:n tarjoamiin pitkäaikaisiin lainoihin valtion varojen käyttöä, on arvioitava, voidaanko keskuspankin toteuttamien toimenpiteiden katsoa olevan valtion suorittamia. Keskuspankit ovat yleensä keskushallinnosta riippumattomia. Kysymys julkisen sektorin laitoksen autonomisuudesta on kuitenkin epäolennainen (30). Lisäksi keskuspankkien katsotaan yleisesti hoitavan julkista tehtävää. Valvontaviranomainen huomauttaa, että vakiintuneen oikeuskäytännön perusteella yleistä etua palvelevan laitoksen tarjoama taloudellinen tuki voi merkitä valtiontuen myöntämistä (31). Tämän perusteella myös keskuspankin myöntämän julkisen tuen voidaan katsoa olevan valtion antamaa, ja näin ollen sitä voidaan pitää valtiontukena (32). Vuoden 2013 pankkisuuntaviivojen mukaan keskuspankin tietyille luottolaitoksille tarjoamiin varoihin yleensä todellakin liittyy valtion varojen siirtoa (33).

30

31

32

33

| (58) | Näistä huomioista riippumatta kysymys siitä, myönsikö valtio kyseessä olevat lainasopimukset tai myönnettiinkö ne valtion varoista, voidaan kuitenkin jättää avoimeksi, sillä seuraavassa jaksossa päätellään, että pankit eivät saaneet toimenpiteistä taloudellista etua. |
| --- | --- |

(58)

Näistä huomioista riippumatta kysymys siitä, myönsikö valtio kyseessä olevat lainasopimukset tai myönnettiinkö ne valtion varoista, voidaan kuitenkin jättää avoimeksi, sillä seuraavassa jaksossa päätellään, että pankit eivät saaneet toimenpiteistä taloudellista etua.

1.2   ETU

| (59) | Jotta toimenpiteet katsottaisiin ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, toimenpiteiden on annettava yritykselle etua. |
| --- | --- |

(59)

Jotta toimenpiteet katsottaisiin ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, toimenpiteiden on annettava yritykselle etua.

| (60) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua on kaikki sellainen taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja joka näin ollen asettaa yrityksen kilpailijoita parempaan asemaan. Ainoastaan toimenpiteen vaikutus yritykseen on merkityksellinen, ei valtion tukitoimenpiteen syy eikä sen tarkoitus (34). Tueksi katsottava toimenpide voi olla luonteeltaan positiivista taloudellista etua, tai sillä voidaan keventää taloudellista taakkaa. Jälkimmäinen tukikategoria on hyvin laaja ja kattaa kaikki toimenpiteet, joilla vähennetään maksuja, jotka yritys olisi tavallisesti suorittanut talousarviostaan. Kysymys, voidaanko tehtyjen lainasopimusten katsoa antavan ISB:lle ja Arionille etua, ratkeaa viime kädessä sen perusteella, olisiko kooltaan kyseistä julkista elintä vastaava yksityinen velkoja samassa markkinatilanteessa myöntänyt vastaavan lainan samankaltaisilla ehdoilla. |
| --- | --- |

(60)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua on kaikki sellainen taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja joka näin ollen asettaa yrityksen kilpailijoita parempaan asemaan. Ainoastaan toimenpiteen vaikutus yritykseen on merkityksellinen, ei valtion tukitoimenpiteen syy eikä sen tarkoitus (34). Tueksi katsottava toimenpide voi olla luonteeltaan positiivista taloudellista etua, tai sillä voidaan keventää taloudellista taakkaa. Jälkimmäinen tukikategoria on hyvin laaja ja kattaa kaikki toimenpiteet, joilla vähennetään maksuja, jotka yritys olisi tavallisesti suorittanut talousarviostaan. Kysymys, voidaanko tehtyjen lainasopimusten katsoa antavan ISB:lle ja Arionille etua, ratkeaa viime kädessä sen perusteella, olisiko kooltaan kyseistä julkista elintä vastaava yksityinen velkoja samassa markkinatilanteessa myöntänyt vastaavan lainan samankaltaisilla ehdoilla.

34

| (61) | Sen määrittämiseksi, onko julkinen elin toiminut samoin kuin mikä tahansa markkinataloustoimija olisi toiminut vastaavassa tilanteessa, on otettava huomioon vain ne hyödyt ja velvoitteet, jotka liittyvät valtion tai julkisenelimen asemaan talouden toimijana – hyödyt ja velvoitteet, jotka liittyvät sen asemaan julkisena viranomaisena, jätetään huomiotta (35). Sen määrittämiseksi, onko valtion tukitoimenpide markkinaolosuhteiden mukainen, toimenpidettä on niin ikään tarkasteltava ennakkotietojen perusteella, eli vain ne tiedot huomioidaan, jotka ovat olleet käytettävissä tukitoimenpiteen päättämishetkellä. Tämän lisäksi jos tietystä velkaa koskevasta liiketoimesta ei ole saatavilla tarkkoja markkinatietoja, velkainstrumentin markkinaolosuhteiden mukaisuus voidaan määrittää vertaamalla sitä vastaaviin markkinatoimiin eli käyttämällä vertailuanalyysia. |
| --- | --- |

(61)

Sen määrittämiseksi, onko julkinen elin toiminut samoin kuin mikä tahansa markkinataloustoimija olisi toiminut vastaavassa tilanteessa, on otettava huomioon vain ne hyödyt ja velvoitteet, jotka liittyvät valtion tai julkisenelimen asemaan talouden toimijana – hyödyt ja velvoitteet, jotka liittyvät sen asemaan julkisena viranomaisena, jätetään huomiotta (35). Sen määrittämiseksi, onko valtion tukitoimenpide markkinaolosuhteiden mukainen, toimenpidettä on niin ikään tarkasteltava ennakkotietojen perusteella, eli vain ne tiedot huomioidaan, jotka ovat olleet käytettävissä tukitoimenpiteen päättämishetkellä. Tämän lisäksi jos tietystä velkaa koskevasta liiketoimesta ei ole saatavilla tarkkoja markkinatietoja, velkainstrumentin markkinaolosuhteiden mukaisuus voidaan määrittää vertaamalla sitä vastaaviin markkinatoimiin eli käyttämällä vertailuanalyysia.

35

| (62) | Yksityisen velkojan testillä, jota Euroopan unionin tuomioistuimet ovat kehittäneet ja hioneet (36), voidaan määrittää, ovatko julkisen velkojan saatavan takaisinmaksulle asetetut ehdot, esimerkiksi maksujen sopeuttaminen, sellaiset, että niissä on kyse valtiontuesta. Silloin, kun valtio ei ole liiketoimessa hankkeen sijoittajana tai vetäjänä vaan velkojana, joka pyrkii saamaan takaisin mahdollisimman suuren osuuden maksamatta olevasta velasta, suotuisa kohtelu maksujen lykkäämisenä ei vielä yksinään välttämättä anna riittävää aihetta olettaa, että kyseessä olisi valtiontueksi katsottava edullinen kohtelu. Tällaisessa tilanteessa julkisen velkojan toimintaa on verrattava hypoteettisen yksityisen velkojan toimintaan vastaavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Ratkaisevaa on, olisiko yksityinen velkoja kohdellut velallista samankaltaisessa tilanteessa samalla tavoin. |
| --- | --- |

(62)

Yksityisen velkojan testillä, jota Euroopan unionin tuomioistuimet ovat kehittäneet ja hioneet (36), voidaan määrittää, ovatko julkisen velkojan saatavan takaisinmaksulle asetetut ehdot, esimerkiksi maksujen sopeuttaminen, sellaiset, että niissä on kyse valtiontuesta. Silloin, kun valtio ei ole liiketoimessa hankkeen sijoittajana tai vetäjänä vaan velkojana, joka pyrkii saamaan takaisin mahdollisimman suuren osuuden maksamatta olevasta velasta, suotuisa kohtelu maksujen lykkäämisenä ei vielä yksinään välttämättä anna riittävää aihetta olettaa, että kyseessä olisi valtiontueksi katsottava edullinen kohtelu. Tällaisessa tilanteessa julkisen velkojan toimintaa on verrattava hypoteettisen yksityisen velkojan toimintaan vastaavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Ratkaisevaa on, olisiko yksityinen velkoja kohdellut velallista samankaltaisessa tilanteessa samalla tavoin.

36

| (63) | Ennen lainasopimusten arvioimista on kysyttävä, voidaanko maksusuoritusten selvittämiseen liittyneeseen alkuperäiseen viiveeseen (joka ilmeisesti kesti vuoden 2008 lokakuun tienoilta loppuvuoteen 2009) katsoa sisältyvän valtiontukea. Yleensä julkisten elinten päätökset sietää lainan takaisinmaksun viivästymistä saattavat antaa velalliselle etua ja sisältää valtiontukea. Vaikka maksujen tilapäinen lykkääminen olisi todennäköisesti yksityisen velkojan toiminnan mukaista eikä näin ollen sisältäisi valtiontukea, tällainen menettely, joka on alkujaan ollut markkinaolosuhteiden mukaista, saattaa muuttua valtiontueksi tapauksissa, joissa maksujen viiveet pitkittyvät (37). |
| --- | --- |

(63)

Ennen lainasopimusten arvioimista on kysyttävä, voidaanko maksusuoritusten selvittämiseen liittyneeseen alkuperäiseen viiveeseen (joka ilmeisesti kesti vuoden 2008 lokakuun tienoilta loppuvuoteen 2009) katsoa sisältyvän valtiontukea. Yleensä julkisten elinten päätökset sietää lainan takaisinmaksun viivästymistä saattavat antaa velalliselle etua ja sisältää valtiontukea. Vaikka maksujen tilapäinen lykkääminen olisi todennäköisesti yksityisen velkojan toiminnan mukaista eikä näin ollen sisältäisi valtiontukea, tällainen menettely, joka on alkujaan ollut markkinaolosuhteiden mukaista, saattaa muuttua valtiontueksi tapauksissa, joissa maksujen viiveet pitkittyvät (37).

37

| (64) | Yksityisen velkojan näkökulmasta on yleensä itsestään selvää, että kun saatava on erääntynyt, velkoja vaatii sen täytäntöönpanoa. Tämä pätee myös silloin, kun velallisena oleva yritys on talousvaikeuksissa, sekä silloin, kun yritys on maksukyvytön. Yksityiset velkojat eivät tavallisesti ole tällaisissa tilanteissa halukkaita suostumaan maksusuoritusten lykkäämiseen entisestään, ellei tästä koidu niille selvää etua. Kun velallinen joutuu talousvaikeuksiin, velkojat päinvastoin asettaisivat lisälainojen myöntämistä velalliselle koskeville sopimuksille aiempaa tiukempia ehtoja, esimerkiksi korkeampaa korkoa tai kattavampia vakuuksia, sillä lainojen takaisinmaksu on epävarmaa. Poikkeukset saattavat olla perusteltuja yksittäistapauksissa, joissa saatavien täytäntöönpanematta jättäminen näyttää olevan taloudellisesti järkevämpi vaihtoehto. Tällaisesta tilanteesta on kyse silloin, kun saatavien täytäntöönpanematta jättäminen parantaa selvästi mahdollisuuksia saada takaisin paljon suurempi osuus saatavista muihin mahdollisiin vaihtoehtoihin verrattuna, tai silloin, jos näin voidaan välttyä entistäkin suuremmilta välillisiltä tappioilta. Velallisena olevan yrityksen liiketoiminnan jatkuminen voi olla yksityisen velkojan edun mukaista sen sijaan, että velallisen omaisuus muutettaisiin käteiseksi, mikä saattaa tietyissä tilanteissa tarkoittaa sitä, että velkoja perii vain osan velastaan takaisin. Kun yksityinen velkoja suostuu panemaan saatavansa täytäntöön vain osittain, hän tavallisesti vaatii velalliselta ylimääräisiä vakuuksia. Kun lisävakuuksien antaminen ei ole mahdollista, esimerkiksi kun velalliset ovat talousvaikeuksissa, yksityinen velkoja edellyttää velalliselta sitoutumista siihen, että saatavat hyvitetään täysimääräisesti takaisin, mikäli velallisen taloustilanne myöhemmin parantuisi. Jos velallisen antamat vakuudet tai sitoumukset ovat riittämättömät, yksityinen velkoja ei yleensä suostu tekemään sopimuksia velkojen uudelleenjärjestelystä tai tarjoamaan velalliselle lisälainaa. |
| --- | --- |

(64)

Yksityisen velkojan näkökulmasta on yleensä itsestään selvää, että kun saatava on erääntynyt, velkoja vaatii sen täytäntöönpanoa. Tämä pätee myös silloin, kun velallisena oleva yritys on talousvaikeuksissa, sekä silloin, kun yritys on maksukyvytön. Yksityiset velkojat eivät tavallisesti ole tällaisissa tilanteissa halukkaita suostumaan maksusuoritusten lykkäämiseen entisestään, ellei tästä koidu niille selvää etua. Kun velallinen joutuu talousvaikeuksiin, velkojat päinvastoin asettaisivat lisälainojen myöntämistä velalliselle koskeville sopimuksille aiempaa tiukempia ehtoja, esimerkiksi korkeampaa korkoa tai kattavampia vakuuksia, sillä lainojen takaisinmaksu on epävarmaa. Poikkeukset saattavat olla perusteltuja yksittäistapauksissa, joissa saatavien täytäntöönpanematta jättäminen näyttää olevan taloudellisesti järkevämpi vaihtoehto. Tällaisesta tilanteesta on kyse silloin, kun saatavien täytäntöönpanematta jättäminen parantaa selvästi mahdollisuuksia saada takaisin paljon suurempi osuus saatavista muihin mahdollisiin vaihtoehtoihin verrattuna, tai silloin, jos näin voidaan välttyä entistäkin suuremmilta välillisiltä tappioilta. Velallisena olevan yrityksen liiketoiminnan jatkuminen voi olla yksityisen velkojan edun mukaista sen sijaan, että velallisen omaisuus muutettaisiin käteiseksi, mikä saattaa tietyissä tilanteissa tarkoittaa sitä, että velkoja perii vain osan velastaan takaisin. Kun yksityinen velkoja suostuu panemaan saatavansa täytäntöön vain osittain, hän tavallisesti vaatii velalliselta ylimääräisiä vakuuksia. Kun lisävakuuksien antaminen ei ole mahdollista, esimerkiksi kun velalliset ovat talousvaikeuksissa, yksityinen velkoja edellyttää velalliselta sitoutumista siihen, että saatavat hyvitetään täysimääräisesti takaisin, mikäli velallisen taloustilanne myöhemmin parantuisi. Jos velallisen antamat vakuudet tai sitoumukset ovat riittämättömät, yksityinen velkoja ei yleensä suostu tekemään sopimuksia velkojen uudelleenjärjestelystä tai tarjoamaan velalliselle lisälainaa.

| (65) | Maksujen selvittämisessä alun perin ilmenneen viiveen osalta IKP katsoo, että maksujen selvittämistä ISB:n kanssa syyskuussa 2009 ja Kaupthingin kanssa marraskuussa 2009 ei voida pitää osoituksena maksujen viivästymisestä, sillä Islannin markkinaolosuhteet olivat olleet poikkeukselliset sen jälkeen, kun maan pankkijärjestelmä oli romahtanut lokakuussa 2008. Romahduksen ja saatavien selvittämisen välisenä aikana Islannissa oli IMF:n tuella käynnissä kattava pankkijärjestelmän rakenneuudistus, ja pankkien omaisuuden käyvän arvon määrittämiseen liittyi huomattavia epävarmuustekijöitä. Näin ollen pankkien velkojana ollut IKP tarvitsi aikaa vakuutena olleenomaisuuden perusteelliseen arvioimiseen. Valvontaviranomainen on arvioinut nämä seikat ja katsoo, että IKP on menetellyt yksityisen velkojan testin mukaisella tavalla maksusuorituksissa alun perin ilmenneen viiveen yhteydessä. |
| --- | --- |

(65)

Maksujen selvittämisessä alun perin ilmenneen viiveen osalta IKP katsoo, että maksujen selvittämistä ISB:n kanssa syyskuussa 2009 ja Kaupthingin kanssa marraskuussa 2009 ei voida pitää osoituksena maksujen viivästymisestä, sillä Islannin markkinaolosuhteet olivat olleet poikkeukselliset sen jälkeen, kun maan pankkijärjestelmä oli romahtanut lokakuussa 2008. Romahduksen ja saatavien selvittämisen välisenä aikana Islannissa oli IMF:n tuella käynnissä kattava pankkijärjestelmän rakenneuudistus, ja pankkien omaisuuden käyvän arvon määrittämiseen liittyi huomattavia epävarmuustekijöitä. Näin ollen pankkien velkojana ollut IKP tarvitsi aikaa vakuutena olleenomaisuuden perusteelliseen arvioimiseen. Valvontaviranomainen on arvioinut nämä seikat ja katsoo, että IKP on menetellyt yksityisen velkojan testin mukaisella tavalla maksusuorituksissa alun perin ilmenneen viiveen yhteydessä.

| (66) | Tämän lisäksi valvontaviranomaisen on arvioitava, olisiko yksityinen velkoja, jolla olisi ollut vastaavia lyhytaikaisia saatavia maksukyvyttömistä pankeista, sopinut asuntolainasalkkujen siirtämisestä edellä mainituilla ehdoilla ja tehnyt tämän jälkeen uusien pankkien kanssa lainasopimukset samoilla ehdoilla. |
| --- | --- |

(66)

Tämän lisäksi valvontaviranomaisen on arvioitava, olisiko yksityinen velkoja, jolla olisi ollut vastaavia lyhytaikaisia saatavia maksukyvyttömistä pankeista, sopinut asuntolainasalkkujen siirtämisestä edellä mainituilla ehdoilla ja tehnyt tämän jälkeen uusien pankkien kanssa lainasopimukset samoilla ehdoilla.

| (67) | Valvontaviranomainen toteaa, että kun Glitnir ja Kaupthing olivat romahtaneet syksyllä 2008, IKP oli joutunut tilanteeseen, jossa sen oli epärealistista odottaa Arionin ja ISB:n kaltaisten vakuuksien täytäntöönpanoa. Kun otetaan huomioon, että suuri osa Arionin ja ISB:n asiakaspohjasta oli sidoksissa lainasalkkuihin, tällaisen vakuuden haltuunotto olisi voinut vaarantaa Arionin ja ISB:n rahoitusvakauden ja ajaa nämä rahoitusalan yritykset konkurssiin. Vakuuden täytäntöönpanosta olisi niin ikään aiheutunut IKP:lle ylimääräisiä hallinnollisia kuluja. Myös siinä tapauksessa, että lainasalkut olisi laitettu myyntiin, IKP:llä ei olisi ollut minkäänlaisia takeita siitä, että se olisi saanut saatavansa perittyä asianmukaisesti takaisin. Kun lisäksi otetaan huomioon Islannin tuolloinen markkinatilanne, oli hyvin epätodennäköistä, että markkinoilta olisi löytynyt sijoittajia, joilla olisi ollut riittävästi pääomaa salkkujen ostamiseen. Mikäli IKP olisi ottanut asuntolainasalkut haltuunsa (joko vakuuden täytäntöönpanon kautta taikka konkurssin jälkeen), sen lyhytaikaisesta velasta takaisin saama osuus olisi viime kädessä ollut pieni. |
| --- | --- |

(67)

Valvontaviranomainen toteaa, että kun Glitnir ja Kaupthing olivat romahtaneet syksyllä 2008, IKP oli joutunut tilanteeseen, jossa sen oli epärealistista odottaa Arionin ja ISB:n kaltaisten vakuuksien täytäntöönpanoa. Kun otetaan huomioon, että suuri osa Arionin ja ISB:n asiakaspohjasta oli sidoksissa lainasalkkuihin, tällaisen vakuuden haltuunotto olisi voinut vaarantaa Arionin ja ISB:n rahoitusvakauden ja ajaa nämä rahoitusalan yritykset konkurssiin. Vakuuden täytäntöönpanosta olisi niin ikään aiheutunut IKP:lle ylimääräisiä hallinnollisia kuluja. Myös siinä tapauksessa, että lainasalkut olisi laitettu myyntiin, IKP:llä ei olisi ollut minkäänlaisia takeita siitä, että se olisi saanut saatavansa perittyä asianmukaisesti takaisin. Kun lisäksi otetaan huomioon Islannin tuolloinen markkinatilanne, oli hyvin epätodennäköistä, että markkinoilta olisi löytynyt sijoittajia, joilla olisi ollut riittävästi pääomaa salkkujen ostamiseen. Mikäli IKP olisi ottanut asuntolainasalkut haltuunsa (joko vakuuden täytäntöönpanon kautta taikka konkurssin jälkeen), sen lyhytaikaisesta velasta takaisin saama osuus olisi viime kädessä ollut pieni.

| (68) | Tässä tilanteessa IKP näin ollen päätti tehdä lainasopimukset voidakseen varmistua siitä, että se saisi saatavansa kokonaisuudessaan takaisin korkojen kera ja ilman hallinnollisia kuluja. Lainasopimukset tehtiin siis tuolloin sitä silmällä pitäen, että mahdollisimman suuri osa saatavista pystyttäisiin perimään takaisin. |
| --- | --- |

(68)

Tässä tilanteessa IKP näin ollen päätti tehdä lainasopimukset voidakseen varmistua siitä, että se saisi saatavansa kokonaisuudessaan takaisin korkojen kera ja ilman hallinnollisia kuluja. Lainasopimukset tehtiin siis tuolloin sitä silmällä pitäen, että mahdollisimman suuri osa saatavista pystyttäisiin perimään takaisin.

| (69) | Näiden seikkojen perusteella valvontaviranomainen katsoo, että IKP pyrki lainasopimusten avulla saamaan mahdollisimman suuren osan saatavistaan takaisin. |
| --- | --- |

(69)

Näiden seikkojen perusteella valvontaviranomainen katsoo, että IKP pyrki lainasopimusten avulla saamaan mahdollisimman suuren osan saatavistaan takaisin.

| (70) | Valvontaviranomaisen on lisäksi arvioitava sitä, olisivatko lainasopimuksiin liitetyt ehdot ja erityisesti sovellettavat korot olleet yksityiselle velkojalle riittävän houkuttelevat, jotta yksityisen velkojan testin vaatimus täyttyisi. |
| --- | --- |

(70)

Valvontaviranomaisen on lisäksi arvioitava sitä, olisivatko lainasopimuksiin liitetyt ehdot ja erityisesti sovellettavat korot olleet yksityiselle velkojalle riittävän houkuttelevat, jotta yksityisen velkojan testin vaatimus täyttyisi.

| (71) | Päätöksessä N:o 208/15/KOL valvontaviranomainen totesi, että rahoituskriisin aikaisille koroille oli vaikeaa määrittää asianmukaisia viitearvoja. ISB, Arion ja IKP ovat reagoineet tähän näkemykseen toimittamalla lisätietoja ja huomautuksia. |
| --- | --- |

(71)

Päätöksessä N:o 208/15/KOL valvontaviranomainen totesi, että rahoituskriisin aikaisille koroille oli vaikeaa määrittää asianmukaisia viitearvoja. ISB, Arion ja IKP ovat reagoineet tähän näkemykseen toimittamalla lisätietoja ja huomautuksia.

| (72) | ISB katsoo, että korot vastaavat samankaltaisille omaisuusvakuudellisille joukkolainoille tuohon aikaan asetettuja korkoja. ISB:n joukkolainan maturiteetti on kymmenen vuotta, sen korko on 4,5 prosenttia, se on sidottu kuluttajahintaindeksiin (KHI), se on ylikatettu, ja sen luototusaste on 70 prosenttia. Koron suuruudeksi oli joukkolainan liikkeeseenlaskemishetkellä määritelty arvo, joka oli suunnilleen 50 peruspistettä enemmän kuin valtion takaamilla HFF-joukkolainoilla. Vastaavasti Euroopan markkinoilla tuohon aikaan vallinnut yleinen korkotaso oli vastaavilla omaisuusvakuudellisilla arvopapereilla 40–80 peruspistettä enemmän kuin valtion takaamilla joukkovelkakirjalainoilla. ISB toimitti niin ikään kaavion, josta ilmenee, että erotusten vaihteluväli oli vuonna 2009 Ranskassa, Saksassa ja Espanjassa 40–160 peruspistettä. |
| --- | --- |

(72)

ISB katsoo, että korot vastaavat samankaltaisille omaisuusvakuudellisille joukkolainoille tuohon aikaan asetettuja korkoja. ISB:n joukkolainan maturiteetti on kymmenen vuotta, sen korko on 4,5 prosenttia, se on sidottu kuluttajahintaindeksiin (KHI), se on ylikatettu, ja sen luototusaste on 70 prosenttia. Koron suuruudeksi oli joukkolainan liikkeeseenlaskemishetkellä määritelty arvo, joka oli suunnilleen 50 peruspistettä enemmän kuin valtion takaamilla HFF-joukkolainoilla. Vastaavasti Euroopan markkinoilla tuohon aikaan vallinnut yleinen korkotaso oli vastaavilla omaisuusvakuudellisilla arvopapereilla 40–80 peruspistettä enemmän kuin valtion takaamilla joukkovelkakirjalainoilla. ISB toimitti niin ikään kaavion, josta ilmenee, että erotusten vaihteluväli oli vuonna 2009 Ranskassa, Saksassa ja Espanjassa 40–160 peruspistettä.

| (73) | Niin ikään Arion väittää, että sen lainasopimus IKP:n kanssa tehtiin markkinaehdoilla. Arion vertaa tekemäänsä sopimusta muun muassa vastaavaan NBI:n ja LBI:n väliseen sopimukseen. Sopimukset tehtiin suunnilleen samaan aikaan eli vuoden 2009 lopussa ja vuoden 2010 alussa, ja niihin liittyi samankaltaisia saatavien selvittämiseksi toteutettuja toimenpiteitä. Vertailusta käy ilmi, että Arionin lainasopimuksen ehdot olivat tiukemmat kuin LBI-sopimuksen, jossa oli osallisena yksityinen lainanantaja. Näyttää todella siltä, että LBI-sopimuksessa sovittiin alemmista koroista, pääoma oli suurempi ja vakuus heikompi ja vähemmän hajautettu kuin Arionin lainasopimuksessa. |
| --- | --- |

(73)

Niin ikään Arion väittää, että sen lainasopimus IKP:n kanssa tehtiin markkinaehdoilla. Arion vertaa tekemäänsä sopimusta muun muassa vastaavaan NBI:n ja LBI:n väliseen sopimukseen. Sopimukset tehtiin suunnilleen samaan aikaan eli vuoden 2009 lopussa ja vuoden 2010 alussa, ja niihin liittyi samankaltaisia saatavien selvittämiseksi toteutettuja toimenpiteitä. Vertailusta käy ilmi, että Arionin lainasopimuksen ehdot olivat tiukemmat kuin LBI-sopimuksen, jossa oli osallisena yksityinen lainanantaja. Näyttää todella siltä, että LBI-sopimuksessa sovittiin alemmista koroista, pääoma oli suurempi ja vakuus heikompi ja vähemmän hajautettu kuin Arionin lainasopimuksessa.

| (74) | Arion toimitti 31 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä (38) lisätietoja katetuista joukkolainoista ja etuoikeusasemaltaan parhaista vakuudettomista joukkolainoista, joita eurooppalaiset pankit laskivat liikkeeseen 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisenä aikana. Arion katsoo, että IKP:n tarjoamaa lainaa voidaan verrata niihin eurooppalaisten pankkien vuonna 2009 liikkeeseen laskemiin katettuihin joukkolainoihin, joiden vakuutena oli asuntolainoja, kun otetaan huomioon, että IKP:n tarjoaman lainanvakuutena oli ensi sijassa kiinnelainoja. Kuten edellä on todettu, Arionin toimittaman tietoaineiston mukaan eurooppalaisten pankkien maksamat varainhankinnan marginaalit olivat 0,1–1,90 prosenttia pankkien välisiä korkoja korkeammat, ja mediaaniarvo oli 0,72 prosenttia. Korkeimmat marginaalit katetuista joukkolainoista maksettiin Irlannissa – syyskuussa 2009 maksaja oli Bank of Ireland (1,9 prosenttia pankkien välisiä korkoja korkeampi marginaali) ja marraskuussa 2009 puolestaan irlantilainen EBS Mortgage -pankki (1,75 prosenttia pankkien välisiä korkoja korkeampi marginaali). |
| --- | --- |

(74)

Arion toimitti 31 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä (38) lisätietoja katetuista joukkolainoista ja etuoikeusasemaltaan parhaista vakuudettomista joukkolainoista, joita eurooppalaiset pankit laskivat liikkeeseen 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisenä aikana. Arion katsoo, että IKP:n tarjoamaa lainaa voidaan verrata niihin eurooppalaisten pankkien vuonna 2009 liikkeeseen laskemiin katettuihin joukkolainoihin, joiden vakuutena oli asuntolainoja, kun otetaan huomioon, että IKP:n tarjoaman lainanvakuutena oli ensi sijassa kiinnelainoja. Kuten edellä on todettu, Arionin toimittaman tietoaineiston mukaan eurooppalaisten pankkien maksamat varainhankinnan marginaalit olivat 0,1–1,90 prosenttia pankkien välisiä korkoja korkeammat, ja mediaaniarvo oli 0,72 prosenttia. Korkeimmat marginaalit katetuista joukkolainoista maksettiin Irlannissa – syyskuussa 2009 maksaja oli Bank of Ireland (1,9 prosenttia pankkien välisiä korkoja korkeampi marginaali) ja marraskuussa 2009 puolestaan irlantilainen EBS Mortgage -pankki (1,75 prosenttia pankkien välisiä korkoja korkeampi marginaali).

38

| (75) | IKP katsoo niin ikään, että lainasopimusten ehdot eli korot ja vakuus olivat IKP:lle edulliset. IKP:n mukaan tämä käy selvästi ilmi niistä tiedoista, joita on saatavilla maailmanlaajuisesti liikkeeseen lasketuista instrumenteista (joista Arion on toimittanut tietoa, ks. edellä), ja lisäksi samaan aikaan tehtyjen muiden instrumenttien, kuten LBI-sopimuksen, ehdoista. |
| --- | --- |

(75)

IKP katsoo niin ikään, että lainasopimusten ehdot eli korot ja vakuus olivat IKP:lle edulliset. IKP:n mukaan tämä käy selvästi ilmi niistä tiedoista, joita on saatavilla maailmanlaajuisesti liikkeeseen lasketuista instrumenteista (joista Arion on toimittanut tietoa, ks. edellä), ja lisäksi samaan aikaan tehtyjen muiden instrumenttien, kuten LBI-sopimuksen, ehdoista.

| (76) | Valvontaviranomainen toteaa, että IKP:n ja pankkien välillä tehtyjen lainasopimusten korko on LIBOR + 3,00 prosenttia ja lainojen vakuutena on kiinnelainoja ja muita omaisuuseriä. Kuten ISB:n ja Arionin toimittamista tiedoista ilmenee, tämä korko on selvästi samaan aikaan luotujen vastaavien velkainstrumenttien keskimääräistä korkoa korkeampi ja ylitti tuohon aikaan kaikkien muiden eurooppalaisten pankkien kiinnelainavakuudellisen varainhankinnan kaikista korkeimmat kustannukset (korkeimmat kustannukset olivat Bank of Irelandilla, jolla korko oli pankkien välinen korko + 1,9 prosenttia). Valvontaviranomainen katsoo, että pankkien toimittamat tiedot vastaavista velkainstrumenteista ovat luotettavia ja antavat oikean kuvan markkinaolosuhteista aikana, jona lainasopimukset tehtiin. Lisäksi valvontaviranomainen katsoo, että koska nämä korot ovat yksityisten osapuolten sopimia, ne tarjoavat kantelijan mainitsemia luottoriskinvaihtosopimusten hintaeroja ja HFF-joukkolainojen korkoja paremman viitearvon tuolloin vallinneiden markkinakorkojen määrittämiseen. |
| --- | --- |

(76)

Valvontaviranomainen toteaa, että IKP:n ja pankkien välillä tehtyjen lainasopimusten korko on LIBOR + 3,00 prosenttia ja lainojen vakuutena on kiinnelainoja ja muita omaisuuseriä. Kuten ISB:n ja Arionin toimittamista tiedoista ilmenee, tämä korko on selvästi samaan aikaan luotujen vastaavien velkainstrumenttien keskimääräistä korkoa korkeampi ja ylitti tuohon aikaan kaikkien muiden eurooppalaisten pankkien kiinnelainavakuudellisen varainhankinnan kaikista korkeimmat kustannukset (korkeimmat kustannukset olivat Bank of Irelandilla, jolla korko oli pankkien välinen korko + 1,9 prosenttia). Valvontaviranomainen katsoo, että pankkien toimittamat tiedot vastaavista velkainstrumenteista ovat luotettavia ja antavat oikean kuvan markkinaolosuhteista aikana, jona lainasopimukset tehtiin. Lisäksi valvontaviranomainen katsoo, että koska nämä korot ovat yksityisten osapuolten sopimia, ne tarjoavat kantelijan mainitsemia luottoriskinvaihtosopimusten hintaeroja ja HFF-joukkolainojen korkoja paremman viitearvon tuolloin vallinneiden markkinakorkojen määrittämiseen.

| (77) | Arionin kanssa tehdyn lainasopimuksen osalta valvontaviranomainen toteaa, että laina ilmoitettiin ulkomaan valuutoissa Islannin kruunujen sijaan. Kuten Arion on huomauttanut, tämä valuuttayksikön muutos noudatti kuitenkin sovintosopimuksessa asetettuja ehtoja, joissa määrättiin, että Arionin tuli maksaa korko ja lyhennykset ulkomaan valuutoissa sikäli kuin pankki siihen kykeni ja että Arionilla oli lainanantajan suostumuksella oikeus muuttaa velan ilmoittamiseen käytettyä valuuttayksikköä osin tai kokonaan. Kuten aiemmin on todettu, valvontaviranomainen on jo tarkastanut ja hyväksynyt sovintosopimuksen ehdot Arionin rakenneuudistustuesta annetussa päätöksessä. Lisäksi, kuten Arion on huomauttanut, yksityinen velkoja olisi erittäin todennäköisesti suosinut velan ilmoittamista ulkomaan valuutoissa Islannin kruunujen sijaan, sillä Islannissa pääoman liikkumista rajojen yli ja siihen liittyviä valuuttakauppatapahtumia oli ankarasti rajoitettu. Tällainen valuuttayksikön muutos hyödyttäisi näin ollen velkojaa eikä velallista. |
| --- | --- |

(77)

Arionin kanssa tehdyn lainasopimuksen osalta valvontaviranomainen toteaa, että laina ilmoitettiin ulkomaan valuutoissa Islannin kruunujen sijaan. Kuten Arion on huomauttanut, tämä valuuttayksikön muutos noudatti kuitenkin sovintosopimuksessa asetettuja ehtoja, joissa määrättiin, että Arionin tuli maksaa korko ja lyhennykset ulkomaan valuutoissa sikäli kuin pankki siihen kykeni ja että Arionilla oli lainanantajan suostumuksella oikeus muuttaa velan ilmoittamiseen käytettyä valuuttayksikköä osin tai kokonaan. Kuten aiemmin on todettu, valvontaviranomainen on jo tarkastanut ja hyväksynyt sovintosopimuksen ehdot Arionin rakenneuudistustuesta annetussa päätöksessä. Lisäksi, kuten Arion on huomauttanut, yksityinen velkoja olisi erittäin todennäköisesti suosinut velan ilmoittamista ulkomaan valuutoissa Islannin kruunujen sijaan, sillä Islannissa pääoman liikkumista rajojen yli ja siihen liittyviä valuuttakauppatapahtumia oli ankarasti rajoitettu. Tällainen valuuttayksikön muutos hyödyttäisi näin ollen velkojaa eikä velallista.

| (78) | Toimenpiteiden toteuttamishetken markkinaparametrien ja valvontaviranomaisen saaman näytön perusteella valvontaviranomainen päättelee, että lainasopimusten lainaehdot yleensä ja ehdoissa asetetut korot erityisesti olisivat olleet yhtä lailla hyväksyttäviä vastaavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevan yksityisen velkojan näkökulmasta. |
| --- | --- |

(78)

Toimenpiteiden toteuttamishetken markkinaparametrien ja valvontaviranomaisen saaman näytön perusteella valvontaviranomainen päättelee, että lainasopimusten lainaehdot yleensä ja ehdoissa asetetut korot erityisesti olisivat olleet yhtä lailla hyväksyttäviä vastaavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevan yksityisen velkojan näkökulmasta.

| (79) | Edellä todetun perusteella valvontaviranomainen päättelee, että lainasopimukset, jotka IKP oli tehnyt yhtäältä ISB:n ja toisaalta Arionin kanssa, eivät antaneet taloudellista etua ISB:lle ja Arionille. |
| --- | --- |

(79)

Edellä todetun perusteella valvontaviranomainen päättelee, että lainasopimukset, jotka IKP oli tehnyt yhtäältä ISB:n ja toisaalta Arionin kanssa, eivät antaneet taloudellista etua ISB:lle ja Arionille.

1.3   VALIKOIVUUS, KILPAILUN VÄÄRISTYMINEN JA VAIKUTUS SOPIMUSPUOLTEN VÄLISEEN KAUPPAAN

| (80) | Jotta toimenpide voitaisiin katsoa ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, sen pitää olla valikoiva sekä omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan. Koska valvontaviranomainen on kuitenkin päätellyt, että tässä tapauksessa yritykset eivät saaneet minkäänlaista taloudellista etua, ja koska valtiontuen olemassaololle asetetut kumulatiiviset edellytykset eivät näin ollen täyty, valvontaviranomaisen ei tarvitse arvioida tätä seikkaa yksityiskohtaisemmin. |
| --- | --- |

(80)

Jotta toimenpide voitaisiin katsoa ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, sen pitää olla valikoiva sekä omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan. Koska valvontaviranomainen on kuitenkin päätellyt, että tässä tapauksessa yritykset eivät saaneet minkäänlaista taloudellista etua, ja koska valtiontuen olemassaololle asetetut kumulatiiviset edellytykset eivät näin ollen täyty, valvontaviranomaisen ei tarvitse arvioida tätä seikkaa yksityiskohtaisemmin.

2.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (81) | Edellä esitetyn arvioinnin perusteella valvontaviranomainen katsoo, että lainasopimuksissa, jotka IKP teki ISB:n ja Arionin kanssa, ei ole kyse ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta, |
| --- | --- |

(81)

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella valvontaviranomainen katsoo, että lainasopimuksissa, jotka IKP teki ISB:n ja Arionin kanssa, ei ole kyse ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lainasopimuksissa, jotka IKP teki Íslandsbanki hf:n ja Arion banki hf:n kanssa, ei ole kyse ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Muodollinen tutkinta on täten saatettu päätökseen.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Islannille.

3 artikla

Ainoastaan tämän päätöksen englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 23 päivänä marraskuuta 2016.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Sven Erik SVEDMAN

Puheenjohtaja

Helga JÓNSDÓTTIR

Kollegion jäsen

---

(1)  Asiakirja nro 684053.

1

(2)  Asiakirja nro 685741.

2

(3)  Islannin viranomaisten antama vastaus sisälsi kirjeet IKP:ltä (asiakirja nro 696093), ISB:ltä (asiakirja nro 696092) ja Arionilta (asiakirja nro 696089).

3

(4)  Asiakirja nro 709261.

4

(5)  Asiakirja nro 745267.

5

(6)  Islannin viranomaisten antama vastaus sisälsi kirjeet IKP:ltä (asiakirja nro 753104) ja Arionilta (asiakirja nro 753101).

6

(7)  Asiakirja nro 771173.

7

(8)  Asiakirja nro 771174.

8

(9)  EFTA Surveillance Authority Decision No 208/15/COL of 20 May 2015 concerning alleged unlawful state aid granted to Íslandsbanki hf. and Arion banki hf. through loan conversion agreements on allegedly preferential terms (”Decision No 208/15/COL”) (EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 208/15/KOL, annettu 20 päivänä toukokuuta 2015, sääntöjenvastaiseksi väitetystä valtiontuesta, jota Íslandsbanki hf:lle ja Arion banki hf:lle on myönnetty lainojen muuntamista koskevilla sopimuksilla, joiden ehtojen väitetään asettaneen kyseiset pankit etuoikeutettuun asemaan (’päätös N:o 208/15/KOL’)) (EUVL C 316, 24.9.2015, s. 6, ja ETA-täydennysosa N:o 57, 24.9.2015, s. 1). Saatavana englanniksi osoitteessa http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/208-15-COL.pdf

9

(10)  Asiakirja nro 775870.

10

(11)  Asiakirja nro 808042.

11

(12)  Asiakirjat nro 819287, 819289, 819291, 819293 ja 819295.

12

(13)  IKP:n vuoden 2008 vuosikertomuksen sivuilla 9–11 on esitetty yleiskatsaus vakuudellisen lainanannon kehitykseen. Vuosikertomus on luettavissa osoitteessa http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=7076

13

(14)  Glitnir oli luonut katettuihin joukkolainoihin perustuvan järjestelmän, jossa kiinnelainasalkku myytiin Glitni banka (GLB) -rahastolle, joka puolestaan takasi katettuihin joukkolainoihin perustuvassa järjestelmässä liikkeeseen lasketut velkasitoumukset (Glitnirin velvoitteet). Katettuja joukkolainoja ei myyty sijoittajille, vaan niitä käytettiin vakuuksina IKP:n kanssa toteutetuissa takaisinostotransaktioissa. FME:n 14 päivänä lokakuuta 2008 antamalla päätöksellä muiden muassa kaikki osuudet kyseisestä rahastosta siirrettiin ISB:lle. Jäljellä olleet katetut joukkolainat jäivät IKP:n haltuun vakuudeksi Glitnirin IKP:lle maksamattomasta velasta, jonka ISB otti nyt vastatakseen ja jonka arvo oli FME:n päätöksen aikaan noin 55 miljardia Islannin kruunua. ISB:n oli hoidettava rahastoa ja suoritettava kaikki alkuperäiseen velkaan liittyvät maksut pitääkseen omaisuuden (kiinnelainasalkun) suojattuna sekä huolehdittava maksusuorituksista kaikille alkuperäisen velkajärjestelmän osapuolille. Koska oli ennakoitavissa, että rahaston hoitamiseen ja lainojen hoitamiseen rahaston kautta liittyisi kustannuksia ja ongelmia, ISB halusi neuvotella velasta IKP:n kanssa muun muassa velan takaisinmaksuajan pidentämiseksi.

14

(15)  Luototusaste on taloustermi, jolla lainanantajat tarkoittavat lainan ja ostetun omaisuuden arvon suhdetta.

15

(16)  Ks. valtiovarainministerin raportti liikepankkien uudelleenjärjestelystä, s. 13–17. Raportti on luettavissa osoitteessa http://www.althingi.is/altext/pdf/139/s/1213.pdf

16

(*1)  Hakasulkeissa olevat tiedot kuuluvat salassapitovelvollisuuden piiriin.

*1

(17)  EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 244/12/KOL, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2012, Íslandsbankille myönnettävästä rakenneuudistustuesta (’päätös ISB:n rakenneuudistustuesta’) (EUVL L 144, 15.5.2014, s. 70, ja ETA-täydennysosa N:o 28, 15.5.2014, s. 1); ja EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 291/12/KOL, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2012, Arion Bankille myönnettävästä rakenneuudistustuesta (’päätös Arionin rakenneuudistustuesta’) (EUVL L 144, 15.5.2014, s. 169, ja ETA-täydennysosa N:o 28, 15.5.2014, s. 89), 86, 149, 168 ja 238 kohta.

17

(18)  Valtiontukisääntöjen soveltamisesta 1 päivästä joulukuuta 2013 finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin annettujen suuntaviivojen (”vuoden 2013 pankkisuuntaviivat”) (EUVL L 264, 4.9.2014, s. 6, ja ETA-täydennysosa N:o 50, 4.9.2014, s. 1) 62 kohta, joka korvasi valtiontukisääntöjen soveltamisesta rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin annettujen suuntaviivojen (”vuoden 2008 pankkisuuntaviivat”) 51 kohdan (EUVL L 17, 20.1.2011, s. 1, ja ETA-täydennysosa N:o 3, 20.1.2011, s. 1).

18

(19)  Asiakirja nro 819287.

19

(20)  Ks. http://www.almchf.com/new-and-events/nr/121

20

(21)  Asia E-03/11, Pálmi Sigmarsson v. Seðlabanki Íslands, EFTAn oikeustapauskokoelma 2011, s. 430.

21

(22)  Päätös Arionin rakenneuudistustuesta, 86, 149, 168 ja 238 kohta.

22

(23)  Kaupthingin kaltaisten luottolaitosten talouden uudelleenjärjestelyä ja maksukyvyttömyyttä säädellään rahoitusalan yrityksiä koskevassa laissa N:o 161/2002. Se sisältää joukon erityisiä maksukyvyttömyyttä koskevia sääntöjä. Niitä täydennetään konkurssilain N:o 21/1991 yleisillä säännöksillä, joita sovelletaan kaikkiin Islannin maksukyvyttömyystapauksiin. Selvitysmenettelyt ovat monessa suhteessa konkurssimenettelyiden kaltaisia, ja monet konkurssilain säännökset on itse asiassa sisällytetty viittauksina rahoitusalan yrityksiä koskevaan lakiin, muiden muassa säännös vaateiden käsittelystä sekä muut säännökset, joilla varmistetaan velkojien tasapuolinen kohtelu.

23

(24)  Ks. Arionin 31 päivänä maaliskuuta 2015 toimittaman kirjeen liitteet 1–3 (asiakirja nro 753101).

24

(25)  Asiakirja nro 696088.

25

(26)  Joukkolainamarkkinoiden iBoxx-indeksit ovat ammattilaisten käyttöön tarkoitettuja viitearvoja, joissa otetaan huomioon likvidien investointien luokassa liikkeeseen lasketut joukkolainat.

26

(27)  Ks. tuomio asiassa Kreikka v. komissio, C-57/86, EU:C:1988:284, 9 kohta.

27

(28)  Vaikka vuoden 2008 pankkisuuntaviivat eivät ole enää voimassa, valvontaviranomaisen on sovellettava niitä tässä tapauksessa, sillä ne olivat voimassa silloin, kun kiistanalaiset toimenpiteet hyväksyttiin.

28

(29)  Tuomio asiassa Saksa v. komissio, C-248/84, EU:C:1987:437, 17 kohta.

29

(30)  Tuomio asiassa Air France v. komissio, T-358/94, EU:T:1996:194, 58–62 kohta.

30

(31)  Tuomio asiassa Italia v. komissio, C-173/73, EU:C:1974:71, 16 kohta; tuomio asiassa Steinicke ja Weinling v. Saksa, C-78/76, EU:C:1977:52.

31

(32)  Ks. komission päätös 2000/600/EY, annettu 10 päivänä marraskuuta 1999, Banco di Sicilia ja Sicilcassa (EUVL L 256, 10.10.2000, s. 21), 48 ja 49 kappale, joissa todetaan yksiselitteisesti, että Banca d'Italia -pankin ongelmapankeille myöntämät ennakot ovat valtion tarjoamaa taloudellista tukea.

32

(33)  Vuoden 2013 pankkisuuntaviivat, 62 kohta.

33

(34)  Tuomio asiassa Italia v. komissio, C-173/73, EU:C:1974:71, 13 kohta.

34

(35)  Seuraavissa asioissa annetut tuomiot: asia komissio v. EDF, C-124/10 P, EU:C:2012:318, 79–81 kohta; asia Belgia v. komissio, C-234/84, EU:C:1986:302, 14 kohta; asia Belgia v. komissio, C-40/85, EU:C:1986:305, 13 kohta; asia Espanja v. komissio, yhdistetyt asiat C-278/92–C-280/92, EU:C:1994:325, 22 kohta; ja asia Saksa v. komissio, C-334/99, EU:C:2003:55, 134 kohta.

35

(36)  Ks. seuraavat tuomiot: asia Espanja v. komissio, C-342/96, EU:C:1999:210, 46 kohta ja sitä seuraavat kohdat; asia SIC v. komissio, T-46/97, EU:T:2000:123, 98 kohta ja sitä seuraavat kohdat; asia DM Transport, C-256/97, EU:C:1999:332, 19 kohta ja sitä seuraavat kohdat; asia Espanja v. komissio, C-480/98, EU:C:2000:559, 19 kohta ja sitä seuraavat kohdat; asia HAMSA v. komissio, T-152/99, EU:T:2002:188, 167 kohta; asia Espanja v. komissio, C-276/02, EU:C:2004:521, 31 kohta ja sitä seuraavat kohdat; asia Lenzig v. komissio, T-36/99, EU:T:2004:312, 134 kohta ja sitä seuraavat kohdat; asia Technische Glaswerke Ilmenau v. komissio, T-198/01, EU:T:2004:222, 97 kohta ja sitä seuraavat kohdat; asia Espanja v. komissio, C-525/04 P, EU:C:2007:698, 43 kohta ja sitä seuraavat kohdat; asia Olympiaki Aeroporia Ypiresies v. komissio, T-68/03, EU:T:2007:253; ja asia Buzek Automotive v. komissio, T-1/08, EU:T:2011:216, 65 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

36

(37)  Ks. julkisasiamies Jacobsin ratkaisuehdotus asiassa DM Transport, C-256/97, EU:C:1998:436, 38 kohta.

37

(38)  Asiakirja nro 753101.

38

---