# Eiropas Savienības L 344/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 344 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 23. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 344

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 23. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/2428 (2017. gada 30. novembris) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai | 1 |
| | | Protokols Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai | 3 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/2429 (2017. gada 5. decembris), ar ko atceļ Lēmumu 2008/713/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Apvienotajā Karalistē | 6 |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/2430 (2017. gada 8. decembris) par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) misijas vadītāja iecelšanu amatā (EU BAM Rafah/2/2017) | 9 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/2431 (2017. gada 11. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu un divu īpašo darba grupu izveidi | 11 |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/2432 (2017. gada 13. decembris), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2017/1534 (EUNAVFOR MED/3/2017) | 20 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/2433 (2017. gada 18. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Muitas apakškomitejā, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, lai minētā nolīguma I protokolu par jēdziena noteiktas izcelsmes ražojumi definīciju un administratīvās sadarbības metodēm aizstātu ar jaunu protokolu, kas atsaucas uz Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem | 21 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/2434 (2017. gada 18. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā padomē, kas izveidota ar Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kubas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās padomeslēmuma pieņemšanu par Apvienotās padomes reglamentu un Apvienotās komitejas reglamentu | 26 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/2435 (2017. gada 18. decembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Malta | 36 |
| | * | Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2017/2436 (2017. gada 18. decembris), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika | 37 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2437 (2017. gada 18. decembris) par Vienotā noregulējuma valdes priekšsēdētāja pilnvaru termiņa atjaunošanu | 38 |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/2438 (2017. gada 19. decembris), ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības Pārraudzības misijas Gruzijā (EUMM Georgia) vadītāju (EUMM GEORGIA/1/2017) | 39 |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/2439 (2017. gada 19. decembris) par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības KDAP militārajai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (EUTM RCA/4/2017) | 40 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2440 (2017. gada 18. decembris), ar ko Īstenošanas lēmumu 2014/190/ES groza attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai atvēlētā īpašā piešķīruma resursu gada sadalījumu pa dalībvalstīm kopā ar atbalsttiesīgo reģionu sarakstu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8300) | 41 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2441 (2017. gada 21. decembris) par Šveicē akciju biržām piemērojamā tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (
  1
  ) | 52 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/2442 (2017. gada 8. decembris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2016/2164 par 2017. gada monētu emisijas apjoma apstiprināšanu (ECB/2017/39) | 59 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/2443 (2017. gada 8. decembris) par 2018. gada monētu emisijas apjoma apstiprināšanu (ECB/2017/40) | 61 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/2444 (2017. gada 8. decembris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/2332 par euro monētu emisijas apjoma apstiprināšanas procedūru (ECB/2017/41) | 63 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | ES un Gruzijas Asociācijas padomes Ieteikums Nr. 1/2017 (2017. gada 20. novembris) par ES un Gruzijas asociācijas programmu [2017/2445] | 65 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/2428 (2017. gada 30. novembris) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

1

Protokols Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

3

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/2429 (2017. gada 5. decembris), ar ko atceļ Lēmumu 2008/713/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Apvienotajā Karalistē

6

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/2430 (2017. gada 8. decembris) par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) misijas vadītāja iecelšanu amatā (EU BAM Rafah/2/2017)

EU BAM Rafah

9

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/2431 (2017. gada 11. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu un divu īpašo darba grupu izveidi

11

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/2432 (2017. gada 13. decembris), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2017/1534 (EUNAVFOR MED/3/2017)

EUNAVFOR MED

SOPHIA

EUNAVFOR MED

20

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/2433 (2017. gada 18. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Muitas apakškomitejā, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, lai minētā nolīguma I protokolu par jēdziena noteiktas izcelsmes ražojumi definīciju un administratīvās sadarbības metodēm aizstātu ar jaunu protokolu, kas atsaucas uz Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem

21

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/2434 (2017. gada 18. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā padomē, kas izveidota ar Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kubas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās padomeslēmuma pieņemšanu par Apvienotās padomes reglamentu un Apvienotās komitejas reglamentu

26

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/2435 (2017. gada 18. decembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Malta

36

*

Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2017/2436 (2017. gada 18. decembris), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika

37

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2437 (2017. gada 18. decembris) par Vienotā noregulējuma valdes priekšsēdētāja pilnvaru termiņa atjaunošanu

38

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/2438 (2017. gada 19. decembris), ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības Pārraudzības misijas Gruzijā (EUMM Georgia) vadītāju (EUMM GEORGIA/1/2017)

EUMM Georgia

39

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/2439 (2017. gada 19. decembris) par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības KDAP militārajai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (EUTM RCA/4/2017)

EUTM RCA

40

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2440 (2017. gada 18. decembris), ar ko Īstenošanas lēmumu 2014/190/ES groza attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai atvēlētā īpašā piešķīruma resursu gada sadalījumu pa dalībvalstīm kopā ar atbalsttiesīgo reģionu sarakstu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8300)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8300)

41

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2441 (2017. gada 21. decembris) par Šveicē akciju biržām piemērojamā tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (
  1
  )

1

52

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/2442 (2017. gada 8. decembris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2016/2164 par 2017. gada monētu emisijas apjoma apstiprināšanu (ECB/2017/39)

59

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/2443 (2017. gada 8. decembris) par 2018. gada monētu emisijas apjoma apstiprināšanu (ECB/2017/40)

61

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/2444 (2017. gada 8. decembris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/2332 par euro monētu emisijas apjoma apstiprināšanas procedūru (ECB/2017/41)

63

IETEIKUMI

*

ES un Gruzijas Asociācijas padomes Ieteikums Nr. 1/2017 (2017. gada 20. novembris) par ES un Gruzijas asociācijas programmu [2017/2445]

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 23.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2428

(2017. gada 30. novembris)

par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Horvātijas Republikas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/718/ES (2) ir parakstīts Protokols Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, no otras puses (“protokols”), ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/718/ES (2) ir parakstīts Protokols Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, no otras puses (“protokols”), ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

| (2) | Protokols būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(2)

Protokols būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā tiek apstiprināts Protokols Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.

Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā deponēt protokola 4. panta 1. punktā paredzēto apstiprināšanas dokumentu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2017. gada 30. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

K. SIMSON

---

(1)  
  2016. gada 8. jūnija piekrišana.

1

(2)  Padomes Lēmums 2014/718/ES (2014. gada 8. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu Protokolu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (OV L 300, 18.10.2014., 3. lpp.).

2

---

| 23.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/3

---

PROTOKOLS

Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

BEĻĢIJAS KARALISTE,

BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

ČEHIJAS REPUBLIKA,

DĀNIJAS KARALISTE,

VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

IGAUNIJAS REPUBLIKA,

ĪRIJA,

GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

SPĀNIJAS KARALISTE,

FRANCIJAS REPUBLIKA,

HORVĀTIJAS REPUBLIKA,

ITĀLIJAS REPUBLIKA,

KIPRAS REPUBLIKA,

LATVIJAS REPUBLIKA,

LIETUVAS REPUBLIKA,

LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

UNGĀRIJA,

MALTAS REPUBLIKA,

NĪDERLANDES KARALISTE,

AUSTRIJAS REPUBLIKA,

POLIJAS REPUBLIKA,

PORTUGĀLES REPUBLIKA,

RUMĀNIJA,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

SOMIJAS REPUBLIKA,

ZVIEDRIJAS KARALISTE,

LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību Līgumslēdzējas puses, turpmāk “dalībvalstis”, kuras pārstāv Eiropas Savienības Padome, un

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Eiropas Savienība”,

no vienas puses, un

FILIPĪNU REPUBLIKA, turpmāk “Filipīnas”,

no otras puses,

turpmāk šajā protokolā kopā “Līgumslēdzējas puses”,

ŅEMOT VĒRĀ Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā,

TĀ KĀ Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, turpmāk “Nolīgums”, parakstīja Pnompeņā 2012. gada 11. jūlijā,

TĀ KĀ Līgums par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, turpmāk “Pievienošanās līgums”, tika parakstīts Briselē 2011. gada 9. decembrī,

TĀ KĀ, ievērojot Horvātijas Republikas Pievienošanās akta 6. panta 2. punktu par tās pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas, noslēdzot Nolīguma protokolu,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Ar šo Horvātijas Republika kļūst par Pusi Pamatnolīgumā par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, kas parakstīts Pnompeņā 2012. gada 11. jūlijā, un tāpat kā pārējās Eiropas Savienības dalībvalstis attiecīgi pieņem un ievēro Nolīguma tekstu.

2. pants

Pienācīgā laikā pēc šā protokola parafēšanas Eiropas Savienība paziņo dalībvalstīm un Filipīnām Nolīguma tekstu horvātu valodā. Pēc protokola stāšanās spēkā teksta versija valodā, kas minēta šā panta pirmajā teikumā kļūst autentiska ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Nolīguma versijas angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā.

3. pants

Šis protokols ir Nolīguma sastāvdaļa.

4. pants

1.   Šo protokolu saskaņā ar savām procedūrām apstiprina Eiropas Savienība, dalībvalstu vārdā — Eiropas Savienības Padome, un Filipīnas. Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Apstiprināšanas dokumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā.

2.   Šis protokols stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kurš seko pēdējā apstiprināšanas dokumenta deponēšanas dienai, bet ne pirms Nolīguma spēkā stāšanās dienas.

5. pants

Šis protokols ir sagatavots divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo protokolu.

Съставено в Брюксел на петнадесети януари две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el quince de enero de dos mil quince.

V Bruselu dne patnáctého ledna dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den femtende januar to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten Januar zweitausendfümfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta jaanuarikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Ιανουαρίου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the fifteenth day of January in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le quinze janvier deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu petnaestog siječnja dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì quindici gennaio duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada piecpadsmitajā janvārī.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų sausio penkioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év január havának tizenötödik napján.

Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta' Jannar tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de vijftiende januari tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego stycznia roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em quinze de janeiro de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la cincisprezece ianuarie două mii cincisprezece.

V Bruseli pätnásteho januára dvetisícpätnásť.

V Bruslju, dne petnajstega januarja leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä tammikuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den femtonde januari tjugohundrafemton.

За държавите членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Image 1

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 2

За Република Филипини

Por la República de Filipinas

Za Filipínskou republiku

For Republikken Filippinerne

Für die Republik der Philippinen

Filipiini Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Φιλιππίνων

For the Republic of the Philippines

Pour la République des Philippines

Za Republiku Filipine

Per la Repubblica delle Filippine

Filipīnu Republikas vārdā –

Filipinų Respublikos vardu

A Fülöp-szigeteki Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tal-Filippini

Voor de Republiek der Filipijnen

W imieniu Republiki Filipin

Pela República das Filipinas

Pentru Republica Filipine

Za Filipínsku republiku

Za Republiko Filipini

Filippiinien tasavallan puolesta

För Republiken Filippinerna

Image 3

---

LĒMUMI

| 23.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/6

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2429

(2017. gada 5. decembris),

ar ko atceļ Lēmumu 2008/713/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Apvienotajā Karalistē

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | 2008. gada 8. jūlijā Padome ar Lēmumu 2008/713/EK (1) saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (“EKL”) 104. panta 6. punktu pēc Komisijas ieteikuma nolēma, ka Apvienotajā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras datiem, ko Apvienotās Karalistes iestādes bija paziņojušas 2008. gada martā, bija paredzams, ka Apvienotās Karalistes vispārējās valdības budžeta deficīts 2008./2009. gadā sasniegs 3,2 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP. Turklāt pēc 2008. gada marta budžeta publicēšanas 2008. gada 13. maija politiskajā paziņojumā pausts, ka 2008./2009. gadā tiks samazināts iedzīvotāju ienākuma nodoklis, kas, kā bija sagaidāms, vēl vairāk palielinās plānoto budžeta deficītu minētajā finanšu gadā. Pievienojot šo pasākumu Komisijas 2008. gada pavasara prognozei, tas 2008./2009. gadā nozīmēja deficītu 3,5 % apmērā no IKP. Pārmērīgais budžeta deficīts arī netika uzskatīts par pagaidu deficītu, jo Komisijas prognozē, pamatojoties uz nemainīgas politikas pieņēmumu, 2009./2010. gadā tika lēsts deficīts 3,3 % apmērā no IKP. Padome vēl norādīja, ka vispārējās valdības parāda attiecība joprojām bija krietni zemāka par 60 % atsauces vērtību, kaut arī 2009./2010. gadam tai tika prognozēta pieaugoša tendence. |
| --- | --- |

(1)

2008. gada 8. jūlijā Padome ar Lēmumu 2008/713/EK (1) saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (“EKL”) 104. panta 6. punktu pēc Komisijas ieteikuma nolēma, ka Apvienotajā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras datiem, ko Apvienotās Karalistes iestādes bija paziņojušas 2008. gada martā, bija paredzams, ka Apvienotās Karalistes vispārējās valdības budžeta deficīts 2008./2009. gadā sasniegs 3,2 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP. Turklāt pēc 2008. gada marta budžeta publicēšanas 2008. gada 13. maija politiskajā paziņojumā pausts, ka 2008./2009. gadā tiks samazināts iedzīvotāju ienākuma nodoklis, kas, kā bija sagaidāms, vēl vairāk palielinās plānoto budžeta deficītu minētajā finanšu gadā. Pievienojot šo pasākumu Komisijas 2008. gada pavasara prognozei, tas 2008./2009. gadā nozīmēja deficītu 3,5 % apmērā no IKP. Pārmērīgais budžeta deficīts arī netika uzskatīts par pagaidu deficītu, jo Komisijas prognozē, pamatojoties uz nemainīgas politikas pieņēmumu, 2009./2010. gadā tika lēsts deficīts 3,3 % apmērā no IKP. Padome vēl norādīja, ka vispārējās valdības parāda attiecība joprojām bija krietni zemāka par 60 % atsauces vērtību, kaut arī 2009./2010. gadam tai tika prognozēta pieaugoša tendence.

| (2) | Saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, tajā pašā dienā pieņēma Apvienotajai Karalistei adresētu ieteikumu novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju, vēlākais, līdz 2009./2010. finanšu gadam. Padome arī noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2009. gada 8. janvāris. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, tajā pašā dienā pieņēma Apvienotajai Karalistei adresētu ieteikumu novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju, vēlākais, līdz 2009./2010. finanšu gadam. Padome arī noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2009. gada 8. janvāris.

| (3) | Saskaņā ar EKL 104. panta 8. punktu Padome 2009. gada 27. aprīlī ar Lēmumu 2009/409/EK (3) nolēma, ka Apvienotā Karaliste nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes 2008. gada 8. jūlija ieteikumu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar EKL 104. panta 8. punktu Padome 2009. gada 27. aprīlī ar Lēmumu 2009/409/EK (3) nolēma, ka Apvienotā Karaliste nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes 2008. gada 8. jūlija ieteikumu.

| (4) | Atzīstot, ka Apvienotās Karalistes 2009./2010. gada budžeta stāvokļa pamatā bija īstenotie pasākumi aptuveni 1,5 % apmērā no IKP, kas bija atbilstīga reakcija uz Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, un automātisko stabilizatoru brīvā darbība, Padome 2009. gada 2. decembrī pieņēma pārskatītus ieteikumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 126. panta 7. punktu, kuros ieteikts Apvienotajai Karalistei novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju līdz 2014./2015. gadam. Konkrētāk, lai vispārējās valdības budžeta deficītu samazinātu zem 3 % no IKP, darot to ticamā un ilgtspējīgā veidā, Apvienotajai Karalistei tika ieteikts laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam katru gadu nodrošināt fiskālos pasākumus vidēji 1



  % apmērā no IKP gadā. 2009. gada 2. decembra ieteikumā Padome saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2010. gada 2. jūnijs. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | Komisija 2010. gada 6. jūlijā secināja, ka, pamatojoties uz Komisijas 2010. gada pavasara prognozi, Apvienotā Karaliste ir veikusi efektīvus pasākumus atbilstoši Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2010. gada 6. jūlijā secināja, ka, pamatojoties uz Komisijas 2010. gada pavasara prognozi, Apvienotā Karaliste ir veikusi efektīvus pasākumus atbilstoši Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu.

| (6) | Saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu Padome 2015. gada 19. jūnijā nolēma, ka Apvienotā Karaliste nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu (4). Padome norādīja, ka Apvienotā Karaliste piedzīvoja lielu reālā IKP pieauguma samazinājumu pēc globālās ekonomikas un finanšu krīzes 2008. un 2009. gadā, kas ietekmēja arī tās valsts finanses. Pēc tam Apvienotā Karaliste īstenoja konsolidācijas plānu un vispārējās valdības budžeta deficīts (to izsakot procentos no IKP) laikposmā no 2009./2010. finanšu gada līdz 2014./2015. finanšu gadam katru gadu samazinājās. Turpretim vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP šajā periodā turpināja pieaugt; galvenokārt to veicināja nominālais deficīts, kā arī finanšu sektora intervences. Padome secināja, ka, neraugoties uz fiskālās konsolidācijas programmu, kas tika noteikta un īstenota, Apvienotā Karaliste nebija novērsusi pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2014./2015. gadam. Turklāt Apvienotā Karaliste nebija veikusi gada vidējos fiskālos pasākumus 1



   % apmērā no IKP, kurus Padome bija ieteikusi 2009. gada 2. decembrī. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, 2015. gada 19. jūnijā pieņēma Apvienotajai Karalistei adresētu ieteikumu novērst pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2016./2017. finanšu gadam. Konkrēti Apvienotajai Karalistei tika ieteikts panākt nominālo budžeta deficītu 4,1 % no IKP 2015./2016. gadā un 2,7 % no IKP 2016./2017. gadā, kas, pamatojoties uz Komisijas atjaunināto 2015. gada pavasara prognozi, tika prognozēts kā atbilstīgs strukturālās bilances uzlabojumam 0,5 % apmērā no IKP 2015./2016. gadā un 1,1 % no IKP 2016./2017. gadā. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, 2015. gada 19. jūnijā pieņēma Apvienotajai Karalistei adresētu ieteikumu novērst pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2016./2017. finanšu gadam. Konkrēti Apvienotajai Karalistei tika ieteikts panākt nominālo budžeta deficītu 4,1 % no IKP 2015./2016. gadā un 2,7 % no IKP 2016./2017. gadā, kas, pamatojoties uz Komisijas atjaunināto 2015. gada pavasara prognozi, tika prognozēts kā atbilstīgs strukturālās bilances uzlabojumam 0,5 % apmērā no IKP 2015./2016. gadā un 1,1 % no IKP 2016./2017. gadā.

| (8) | Komisija 2015. gada 16. novembrī secināja, ka Apvienotā Karaliste ir veikusi efektīvus pasākumus, lai līdz 2016./2017. finanšu gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu, kā Padome ieteica 2015. gada 19. jūnijā. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2015. gada 16. novembrī secināja, ka Apvienotā Karaliste ir veikusi efektīvus pasākumus, lai līdz 2016./2017. finanšu gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu, kā Padome ieteica 2015. gada 19. jūnijā.

| (9) | Saskaņā ar 4. pantu Protokolā (Nr. 12) par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un LESD, Komisija sniedz šīs procedūras īstenošanai vajadzīgos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (5) 3. pantu divreiz gadā, proti, pirms 1. aprīļa un pirms 1. oktobra, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar 4. pantu Protokolā (Nr. 12) par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un LESD, Komisija sniedz šīs procedūras īstenošanai vajadzīgos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (5) 3. pantu divreiz gadā, proti, pirms 1. aprīļa un pirms 1. oktobra, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji.

| (10) | Padome, balstoties uz iesniegtajiem datiem, pieņem lēmumu atcelt lēmumus par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ vienīgi tad, ja Komisijas prognozes liecinātu, ka visā prognozes laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces rādītāju – 3 % no IKP (6). |
| --- | --- |

(10)

Padome, balstoties uz iesniegtajiem datiem, pieņem lēmumu atcelt lēmumus par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ vienīgi tad, ja Komisijas prognozes liecinātu, ka visā prognozes laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces rādītāju – 3 % no IKP (6).

| (11) | Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, kā arī uz 2017. gada konverģences programmu, Apvienotās Karalistes 2017. gada septembra paziņojumu un Komisijas 2017. gada pavasara prognozi, ir pamatoti šādi secinājumi:






  — | Apvienotā Karaliste pēdējos gados ir sasniegusi ieteiktos vispārējās valdības budžeta deficīta mērķus. Pēc augstākā rādītāja sasniegšanas 10 % apmērā no IKP 2009./2010. gadā nominālajam vispārējās valdības budžeta deficītam pastāvīgi ir bijusi lejupvērsta tendence, un tas ir samazinājies līdz 4 % 2015./2016. gadā un 2,3 % 2016./2017. gadā atbilstoši Padomes 2015. gada 19. jūnija ieteikumam. Perioda laikā veiktā fiskālā konsolidācija galvenokārt bija balstīta uz izdevumiem, un kopējie kārtējie izdevumi saruka no 42,9 % no IKP 2009./2010. gadā līdz 38 % no IKP 2016./2017. gadā. Valdības ieņēmumu rādītāja pieaugums no 37,4 % no IKP 2009./2010. gadā līdz 38,6 % no IKP 2016./2017. gadā arī ir devis ieguldījumu, kaut arī mazākā mērā. |
| --- | --- | --- |

(11)

Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, kā arī uz 2017. gada konverģences programmu, Apvienotās Karalistes 2017. gada septembra paziņojumu un Komisijas 2017. gada pavasara prognozi, ir pamatoti šādi secinājumi:

—

Apvienotā Karaliste pēdējos gados ir sasniegusi ieteiktos vispārējās valdības budžeta deficīta mērķus. Pēc augstākā rādītāja sasniegšanas 10 % apmērā no IKP 2009./2010. gadā nominālajam vispārējās valdības budžeta deficītam pastāvīgi ir bijusi lejupvērsta tendence, un tas ir samazinājies līdz 4 % 2015./2016. gadā un 2,3 % 2016./2017. gadā atbilstoši Padomes 2015. gada 19. jūnija ieteikumam. Perioda laikā veiktā fiskālā konsolidācija galvenokārt bija balstīta uz izdevumiem, un kopējie kārtējie izdevumi saruka no 42,9 % no IKP 2009./2010. gadā līdz 38 % no IKP 2016./2017. gadā. Valdības ieņēmumu rādītāja pieaugums no 37,4 % no IKP 2009./2010. gadā līdz 38,6 % no IKP 2016./2017. gadā arī ir devis ieguldījumu, kaut arī mazākā mērā.

| — | 2016./2017. gada konverģences programmā, ko Apvienotās Karalistes iestādes iesniedza 2017. gada 27. aprīlī un kas aptvēra laikposmu no 2016./2017. gada līdz 2021./2022. gadam, tika prognozēts vispārējās valdības budžeta deficīta kāpums līdz 2,8 % no IKP 2017./2018. gadā, kam sekos kritums līdz 1,9 % no IKP 2018./2019. gadā. Šīs prognozes pamatā bija plānotais vispārējās valdības budžeta deficīts 2,7 % apmērā 2016./2017. gadā, kā Apvienotās Karalistes iestādes 2017. gada martā paziņoja ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā sniegtajiem datiem. Kopš konverģences programmas iesniegšanas Valsts statistikas birojs (ONS) ir samazinājis savu aplēsi par vispārējās valdības budžeta deficītu 2016./2017. gadā līdz 2,3 % no IKP. Lai gan Apvienotās Karalistes iestādes nav pēc tam publicējušas atjauninātu prognozi attiecībā uz vispārējās valdības budžeta deficītu, Komisijas 2017. gada rudens prognozē, pamatojoties uz nemainīgas politikas pieņēmumu, paredzēts deficīts 2,5 % no IKP 2017./2018. gadā, 1,8 % 2018./2019. gadā un 1,3 % 2019./2020. gadā. Tādējādi ir paredzams, ka visā prognozes periodā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces rādītāju – 3 % no IKP. |
| --- | --- |

—

2016./2017. gada konverģences programmā, ko Apvienotās Karalistes iestādes iesniedza 2017. gada 27. aprīlī un kas aptvēra laikposmu no 2016./2017. gada līdz 2021./2022. gadam, tika prognozēts vispārējās valdības budžeta deficīta kāpums līdz 2,8 % no IKP 2017./2018. gadā, kam sekos kritums līdz 1,9 % no IKP 2018./2019. gadā. Šīs prognozes pamatā bija plānotais vispārējās valdības budžeta deficīts 2,7 % apmērā 2016./2017. gadā, kā Apvienotās Karalistes iestādes 2017. gada martā paziņoja ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā sniegtajiem datiem. Kopš konverģences programmas iesniegšanas Valsts statistikas birojs (ONS) ir samazinājis savu aplēsi par vispārējās valdības budžeta deficītu 2016./2017. gadā līdz 2,3 % no IKP. Lai gan Apvienotās Karalistes iestādes nav pēc tam publicējušas atjauninātu prognozi attiecībā uz vispārējās valdības budžeta deficītu, Komisijas 2017. gada rudens prognozē, pamatojoties uz nemainīgas politikas pieņēmumu, paredzēts deficīts 2,5 % no IKP 2017./2018. gadā, 1,8 % 2018./2019. gadā un 1,3 % 2019./2020. gadā. Tādējādi ir paredzams, ka visā prognozes periodā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces rādītāju – 3 % no IKP.

| — | Saskaņā ar 2017. gada rudens prognozi Komisija lēš, ka strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības budžeta bilance, kas koriģēta, ņemot vērā ekonomikas ciklu, un kurā atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, laikposmā no 2008./2009. gada līdz 2016./2017. gadam ir uzlabojusies par 3,2 % no IKP. |
| --- | --- |

—

Saskaņā ar 2017. gada rudens prognozi Komisija lēš, ka strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības budžeta bilance, kas koriģēta, ņemot vērā ekonomikas ciklu, un kurā atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, laikposmā no 2008./2009. gada līdz 2016./2017. gadam ir uzlabojusies par 3,2 % no IKP.

| — | Apvienotās Karalistes vispārējās valdības bruto parāda attiecība ir ievērojami palielinājusies, kopš Padome 2008. gada 8. jūlijā nolēma, ka Apvienotajā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Vispārējās valdības parāda attiecība palielinājās no 41 % no IKP 2007./2008. gadā līdz 86,8 % 2016./2017. gadā, atspoguļojot lielāku nominālo vispārējās valdības budžeta deficītu, kā arī finanšu sektora intervences šajā periodā. Saskaņā ar Komisijas 2017. gada rudens prognozi sagaidāms, ka parāda attiecība pret IKP 2016./2017. gadā būs sasniegusi maksimumu un pakāpeniski samazināsies līdz 82,9 % no IKP 2019./2020. gadā. |
| --- | --- |

—

Apvienotās Karalistes vispārējās valdības bruto parāda attiecība ir ievērojami palielinājusies, kopš Padome 2008. gada 8. jūlijā nolēma, ka Apvienotajā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Vispārējās valdības parāda attiecība palielinājās no 41 % no IKP 2007./2008. gadā līdz 86,8 % 2016./2017. gadā, atspoguļojot lielāku nominālo vispārējās valdības budžeta deficītu, kā arī finanšu sektora intervences šajā periodā. Saskaņā ar Komisijas 2017. gada rudens prognozi sagaidāms, ka parāda attiecība pret IKP 2016./2017. gadā būs sasniegusi maksimumu un pakāpeniski samazināsies līdz 82,9 % no IKP 2019./2020. gadā.

| (12) | Saskaņā ar LESD 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta situāciju jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar LESD 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta situāciju jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

| (13) | Padome atzīst, ka pārmērīgais budžeta deficīts Apvienotajā Karalistē ir novērsts, tāpēc Lēmums 2008/713/EK būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(13)

Padome atzīst, ka pārmērīgais budžeta deficīts Apvienotajā Karalistē ir novērsts, tāpēc Lēmums 2008/713/EK būtu jāatceļ.

| (14) | No 2017./2018. gada, kas ir finanšu gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Apvienotajai Karalistei tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un tai būtu jāvirzās uz sava vidējā termiņa minimālā mērķa sasniegšanu atbilstīgā tempā, tostarp ievērojot izdevumu kritēriju, un jāievēro parāda kritērijs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu, |
| --- | --- |

(14)

No 2017./2018. gada, kas ir finanšu gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Apvienotajai Karalistei tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un tai būtu jāvirzās uz sava vidējā termiņa minimālā mērķa sasniegšanu atbilstīgā tempā, tostarp ievērojot izdevumu kritēriju, un jāievēro parāda kritērijs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vispārējs novērtējums ļauj secināt, ka Apvienotajā Karalistē pārmērīga budžeta deficīta situācija ir novērsta.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2008/713/EK.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2017. gada 5. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

T. TÕNISTE

---

(1)  Padomes Lēmums 2008/713/EK (2008. gada 24. jūlijs) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Apvienotajā Karalistē (OV L 238, 5.9.2008., 5. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums 2009/409/EK (2009. gada 27. aprīlis), ar ko atbilstīgi Līguma 104. panta 8. punktam konstatē, vai Apvienotā Karaliste, reaģējot uz Padomes 2008. gada 8. jūlija ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu, ir veikusi efektīvus pasākumus (OV L 132, 29.5.2009., 11. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1098 (2015. gada 19. jūnijs), ar ko konstatē, ka Apvienotā Karaliste nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu (OV L 180, 8.7.2015., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

5

(6)  Saskaņā ar “Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, 2012. gada 3. septembris. Sk.: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

6

---

| 23.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/9

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2017/2430

(2017. gada 8. decembris)

par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) misijas vadītāja iecelšanu amatā (EU BAM Rafah/2/2017)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP (2005. gada 25. novembris) par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) (1) un jo īpaši tās 10. panta 1. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Vienotās rīcības 2005/889/KĀDP 10. panta 1. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 38. pantu pieņemt attiecīgos lēmumus Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) politiskās kontroles un stratēģiskās vadības nodrošināšanai, tostarp pieņemt lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu amatā. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Vienotās rīcības 2005/889/KĀDP 10. panta 1. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 38. pantu pieņemt attiecīgos lēmumus Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) politiskās kontroles un stratēģiskās vadības nodrošināšanai, tostarp pieņemt lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu amatā.

| (2) | 2015. gada 7. jūlijā PDK pieņēma Lēmumu EU BAM Rafah/1/2015 (2), ar ko par EU BAM Rafah misijas vadītāju laikposmam no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. jūnijam iecēla Natalina CEA kundzi. |
| --- | --- |

(2)

2015. gada 7. jūlijā PDK pieņēma Lēmumu EU BAM Rafah/1/2015 (2), ar ko par EU BAM Rafah misijas vadītāju laikposmam no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. jūnijam iecēla Natalina CEA kundzi.

| (3) | 2017. gada 4. jūlijā Padome pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1193 (3), ar ko EU BAM Rafah misijas termiņu pagarināja līdz 2018. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(3)

2017. gada 4. jūlijā Padome pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1193 (3), ar ko EU BAM Rafah misijas termiņu pagarināja līdz 2018. gada 30. jūnijam.

| (4) | 2017. gada 11. jūlijā PDK pieņēma Lēmumu EU BAM Rafah/1/2017 (4), ar ko EU BAM Rafah misijas vadītājas Natalina CEA kundzes pilnvaru termiņš tika pagarināts uz laikposmu līdz 2018. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(4)

2017. gada 11. jūlijā PDK pieņēma Lēmumu EU BAM Rafah/1/2017 (4), ar ko EU BAM Rafah misijas vadītājas Natalina CEA kundzes pilnvaru termiņš tika pagarināts uz laikposmu līdz 2018. gada 30. jūnijam.

| (5) | 2017. gada 1. decembrī Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos ieteica Günther FREISLEBEN iecelt par EU BAM Rafah misijas vadītāju Natalina CEA kundzes vietā uz laikposmu no 2017. gada 4. decembra līdz 2018. gada 30. jūnijam, |
| --- | --- |

(5)

2017. gada 1. decembrī Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos ieteica Günther FREISLEBEN iecelt par EU BAM Rafah misijas vadītāju Natalina CEA kundzes vietā uz laikposmu no 2017. gada 4. decembra līdz 2018. gada 30. jūnijam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Günther FREISLEBEN tiek iecelts par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) misijas vadītāju uz laikposmu no 2017. gada 4. decembra līdz 2018. gada 30. jūnijam.

2. pants

Politikas un drošības komitejas Lēmumu EU BAM Rafah/1/2017 atceļ.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2017. gada 4. decembra.

Briselē, 2017. gada 8. decembrī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

W. STEVENS

---

(1)  
  OV L 327, 14.12.2005., 28. lpp.

1

(2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2015/1128 (2015. gada 7. jūlijs) par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) misijas vadītāja iecelšanu amatā (EU BAM Rafah/1/2015) (OV L 184, 11.7.2015., 16. lpp.).

2

EU BAM Rafah

(3)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/1193 (2017. gada 4. jūlijs), ar ko groza Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) (OV L 172, 5.7.2017., 12. lpp.).

3

(4)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/1280 (2017. gada 11. jūlijs), ar ko pagarina Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (EU BAM Rafah) misijas vadītāja pilnvaru termiņu (EU BAM Rafah/1/2017) (OV L 184, 15.7.2017., 63. lpp.).

4

EU BAM Rafah

---

| 23.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/11

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2431

(2017. gada 11. decembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu un divu īpašo darba grupu izveidi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Sadarbības nolīgums par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 2017. gada 18. februārī un ir provizoriski piemērojams saskaņā ar nolīguma 59. panta 2. un 3. punktu un Padomes Lēmuma (ES) 2017/434 (2) 3. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Sadarbības nolīgums par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 2017. gada 18. februārī un ir provizoriski piemērojams saskaņā ar nolīguma 59. panta 2. un 3. punktu un Padomes Lēmuma (ES) 2017/434 (2) 3. pantu.

| (2) | Saskaņā ar nolīguma 49. pantu tika izveidota Apvienotā komiteja, lai cita starpā nodrošinātu nolīguma pienācīgu darbību un īstenošanu. Lai veicinātu efektīvu nolīguma īstenošanu, Apvienotajai komitejai būtu jāpieņem savs reglaments. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar nolīguma 49. pantu tika izveidota Apvienotā komiteja, lai cita starpā nodrošinātu nolīguma pienācīgu darbību un īstenošanu. Lai veicinātu efektīvu nolīguma īstenošanu, Apvienotajai komitejai būtu jāpieņem savs reglaments.

| (3) | Saskaņā ar nolīguma 49. pantu Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu izveidot īpašas komitejas vai darba grupas, kas sniegtu palīdzību tās uzdevumu veikšanā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar nolīguma 49. pantu Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu izveidot īpašas komitejas vai darba grupas, kas sniegtu palīdzību tās uzdevumu veikšanā.

| (4) | Tādēļ Savienības nostājas Apvienotajā komitejā attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu un īpašo darba grupu izveidi pamatā vajadzētu būt pievienotajiem Apvienotās komitejas lēmumu projektiem, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Savienības nostājas Apvienotajā komitejā attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu un īpašo darba grupu izveidi pamatā vajadzētu būt pievienotajiem Apvienotās komitejas lēmumu projektiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar nolīguma 49. pantu, attiecībā uz

| a) | Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu un |
| --- | --- |

a)

Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu un

| b) | divu īpašo darba grupu izveidi |
| --- | --- |

b)

divu īpašo darba grupu izveidi

pamatā ir Apvienotās komitejas lēmumu projekti, kas pievienoti šim lēmumam.

2.   Savienības pārstāvji Apvienotajā komitejā var vienoties par nelielām izmaiņām lēmumu projektos bez Padomes papildu lēmuma.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2017. gada 11. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  OV L 67, 14.3.2017., 3. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2017/434 (2017. gada 13. februāris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (OV L 67, 14.3.2017., 1. lpp.).

2

---

PROJEKTS

ES UN AFGANISTĀNAS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2017

(... gada ...),

ar ko pieņem tās reglamentu

ES UN AFGANISTĀNAS APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses, un jo īpaši tā 49. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Sadarbības nolīgums par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 2017. gada 18. februārī un ir provizoriski piemērojams saskaņā ar nolīguma 59. panta 2. un 3. punktu un Padomes Lēmuma (ES) 2017/434 (2) 3. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Sadarbības nolīgums par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 2017. gada 18. februārī un ir provizoriski piemērojams saskaņā ar nolīguma 59. panta 2. un 3. punktu un Padomes Lēmuma (ES) 2017/434 (2) 3. pantu.

| (2) | Saskaņā ar nolīguma 49. pantu tika izveidota Apvienotā komiteja. Lai Apvienotā komiteja varētu pildīt tai uzticētos uzdevumus, tai būtu jāpieņem reglaments, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar nolīguma 49. pantu tika izveidota Apvienotā komiteja. Lai Apvienotā komiteja varētu pildīt tai uzticētos uzdevumus, tai būtu jāpieņem reglaments,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek pieņemts Apvienotās komitejas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

...,

ES un Afganistānas Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV L 67, 14.3.2017., 3. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2017/434 (2017. gada 13. februāris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (OV L 67, 14.3.2017., 1. lpp.).

2

PIELIKUMS

Apvienotās komitejas reglaments

1. pants

Sastāvs un priekšsēdētājs

1.   Apvienotā komiteja pilda nolīguma 49. pantā izklāstītos uzdevumus.

2.   Apvienotajā komitejā Puses ir pārstāvētas visaugstākajā līmenī, un to pārmaiņus vienu kalendāro gadu vada Puse, kura attiecīgajā kalendārajā gadā rīko sanāksmi.

3.   Apvienoto komiteju pārmaiņus vada Afganistānas Islāma Republikas finanšu ministrs un Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos. Viņi var deleģēt savas pilnvaras vadīt visas vai daļu no Apvienotās komitejas sanāksmēm augsta ranga amatpersonai.

2. pants

Sanāksmes

1.   Apvienotās komitejas sanāksmes notiek katru gadu. Apvienotās komitejas sanāksmes sasauc priekšsēdētājs. Sanāksmes pārmaiņus notiek Briselē un Kabulā datumā, kas noteikts ar abpusēju vienošanos. Ja Puses attiecīgi vienojas, Apvienotā komiteja var pēc jebkuras Puses lūguma rīkot ārkārtas sanāksmes.

2.   Ja abas Puses vienojas, Apvienotās komitejas sanāksmes izņēmuma gadījumos var notikt kā videokonferences.

3. pants

Dalībnieki

1.   Pirms katras Apvienotās komitejas sanāksmes katra Puse informē priekšsēdētāju par savas delegācijas paredzēto sastāvu.

2.   Priekšsēdētājs ar Pušu piekrišanu var pieaicināt ekspertus vai citu struktūru pārstāvjus piedalīties sanāksmē novērotāju statusā vai lai sniegtu informāciju par konkrētiem jautājumiem.

4. pants

Atklātums

1.   Apvienotās komitejas sanāksmes ir slēgtas, ja vien priekšsēdētājs ar Pušu piekrišanu nenolemj, ka sanāksme ir atklāta.

2.   Apvienotā komiteja var nākt klajā ar publiskiem paziņojumiem, ja uzskata, ka tas ir vajadzīgs.

5. pants

Sekretariāts

Eiropas Ārējās darbības dienesta pārstāvis un Afganistānas Islāma Republikas valdības pārstāvis kopīgi veic Apvienotās komitejas sekretāru pienākumus. Visus paziņojumus, ko izdod vai saņem priekšsēdētājs, nosūta sekretāriem. Sarakste ar priekšsēdētāju var notikt rakstiski jebkādā veidā, tostarp pa elektronisko pastu.

6. pants

Sanāksmju darba kārtība

1.   Priekšsēdētājs katrai Apvienotās komitejas sanāksmei sagatavo provizorisku darba kārtību. Provizorisko darba kārtību kopā ar attiecīgajiem dokumentiem nosūta Pusēm vismaz 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes datuma.

2.   Jebkura Puse var lūgt priekšsēdētājam iekļaut kādu punktu darba kārtībā.

3.   Katras sanāksmes sākumā Apvienotā komiteja pieņem darba kārtību. Ja Puses par to vienojas, darba kārtībā var iekļaut arī provizoriskajā darba kārtībā neiekļautus punktus.

4.   Īpašos apstākļos un vienojoties ar Pusēm, priekšsēdētājs var saīsināt 1. punktā norādītos termiņus, lai ņemtu vērā konkrētā gadījuma vajadzības.

7. pants

Protokols

1.   Apvienotās komitejas sanāksmju rezultātus noformē saskaņota protokola veidā.

2.   Priekšsēdētājs apkopo katrā sanāksmē izdarītos Apvienotās komitejas secinājumus. Pamatojoties uz minētajiem secinājumiem, abi sekretāri kopīgi sagatavo protokola projektu, vēlams, sanāksmes beigās vai, vēlākais, 30 kalendārās dienu laikā pēc sanāksmes dienas.

3.   Puses apstiprina minēto projektu, vēlams, sanāksmes beigās vai, vēlākais, 45 kalendārās dienu laikā pēc sanāksmes dienas, vai līdz jebkurai citai dienai, par ko Puses ir vienojušās. Tiklīdz Puses ir apstiprinājušas protokola projektu, divus oriģināleksemplārus paraksta priekšsēdētājs un sekretāri. Katra Puse saņem vienu oriģināleksemplāru.

8. pants

Lēmumi un ieteikumi

1.   Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus pieņem, Pusēm savstarpēji vienojoties.

2.   Apvienotās komitejas lēmumu vai ieteikumu nosaukumā attiecīgi ir vārds “lēmums” vai “ieteikums”, pēc tā – kārtas numurs, dokumenta pieņemšanas datums un priekšmeta apraksts. Katrā lēmumā norāda tā spēkā stāšanās dienu.

3.   Apvienotā komiteja lēmumus vai ieteikumus var pieņemt rakstiskā procedūrā. Tādā gadījumā Puses vienojas par procedūras ilguma termiņu. Ja līdz minētā termiņa beigām neviena no Pusēm nav iebildusi pret ierosināto lēmumu vai ieteikumu, priekšsēdētājs paziņo lēmumu vai ieteikumu par pieņemtu, savstarpēji vienojoties.

4.   Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus sagatavo divos autentiskos eksemplāros, kurus parakstījis priekšsēdētājs.

5.   Katra Puse var publicēt Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.

9. pants

Izdevumi

1.   Katra Puse sedz izdevumus, kas tai radušies saistībā ar piedalīšanos Apvienotās komitejas sanāksmēs; tie ir gan personāla, ceļa un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem.

2.   Katra Puse sedz izdevumus, kas tai radušies saistībā ar mutvārdu tulkošanu sanāksmēs un dokumentu tulkošanu.

3.   Puse, kura rīko sanāksmi, sedz izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu.

10. pants

Īpašās komitejas un darba grupas

1.   Apvienotā komiteja var izveidot īpašas komitejas vai darba grupas, kas sniegtu palīdzību tās uzdevumu veikšanā.

2.   Apvienotā komiteja var nolemt likvidēt jebkuru esošo īpašo komiteju vai darba grupu, noteikt vai grozīt to statūtus.

3.   Īpašās komitejas vai darba grupas Apvienotajai komitejai pēc katras sanāksmes sniedz detalizētus ziņojumus par savu darbību un var sniegt ieteikumus Apvienotajai komitejai.

---

PROJEKTS

ES UN AFGANISTĀNAS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 2/2017

(... gada ...),

ar ko izveido divas īpašās darba grupas un pieņem to statūtus

ES UN AFGANISTĀNAS APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses, un jo īpaši tā 49. panta 3. punktu, un Apvienotās komitejas reglamenta 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Sadarbības nolīgums par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 2017. gada 18. februārī un ir provizoriski piemērojams saskaņā ar tā 59. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Sadarbības nolīgums par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 2017. gada 18. februārī un ir provizoriski piemērojams saskaņā ar tā 59. pantu.

| (2) | Lai veicinātu efektīvu nolīguma īstenošanu, būtu jāizveido tā institucionālā struktūra. |
| --- | --- |

(2)

Lai veicinātu efektīvu nolīguma īstenošanu, būtu jāizveido tā institucionālā struktūra.

| (3) | Saskaņā ar nolīguma 49. panta 3. punktu un Apvienotās komitejas reglamenta 10. pantu Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu izveidot īpašas komitejas vai darba grupas, kas sniegtu palīdzību tās uzdevumu veikšanā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar nolīguma 49. panta 3. punktu un Apvienotās komitejas reglamenta 10. pantu Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu izveidot īpašas komitejas vai darba grupas, kas sniegtu palīdzību tās uzdevumu veikšanā.

| (4) | Lai dotu iespēju rīkot ekspertu līmeņa diskusijas par galvenajām jomām, uz kurām attiecas nolīgums, būtu jāizveido īpašas darba grupas. Puses var arī vienoties grozīt īpašo komiteju vai darba grupu sarakstu un/vai to darbības jomu. |
| --- | --- |

(4)

Lai dotu iespēju rīkot ekspertu līmeņa diskusijas par galvenajām jomām, uz kurām attiecas nolīgums, būtu jāizveido īpašas darba grupas. Puses var arī vienoties grozīt īpašo komiteju vai darba grupu sarakstu un/vai to darbības jomu.

| (5) | Īpašajām darba grupām būtu jāsāk darboties laikus, |
| --- | --- |

(5)

Īpašajām darba grupām būtu jāsāk darboties laikus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo izveido A pielikumā minētās īpašās darba grupas. Īpašo darba grupu statūti ir izklāstīti B pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

...,

ES un Afganistānas Apvienotā komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV L 67, 14.3.2017., 3. lpp.

1

A PIELIKUMS

ES un Afganistānas Apvienotā komiteja

Īpašās darba grupas

| 1. | Īpašā darba grupa cilvēktiesību, labas pārvaldības un migrācijas jautājumos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | Īpašā darba grupa ekonomikas un sociālās attīstības jautājumos. |
| --- | --- |

2.

B PIELIKUMS

Īpašo darba grupu, kas izveidotas saskaņā ar Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses, statūti

1. pants

Īpašās darba grupas var apspriest nolīguma īstenošanu savas kompetences jomās. Tās var arī apspriest jautājumus vai īpašus projektus, kas saistīti ar attiecīgo divpusējās sadarbības jomu.

2. pants

Īpašās darba grupas strādā Apvienotās komitejas pakļautībā. Tās ziņo un iesniedz savu sanāksmju protokolus un secinājumus Apvienotās komitejas priekšsēdētājam 30 kalendāro dienu laikā pēc katras sanāksmes.

3. pants

1.   Īpašo darba grupu dalībnieki ir Pušu pārstāvji.

2.   Īpašās darba grupas var pieaicināt uz savām sanāksmēm ekspertus un uzklausīt tos par konkrētiem darba kārtības punktiem.

4. pants

Īpašās darba grupas vada tā Puse, kas vada Apvienoto komiteju.

5. pants

Eiropas Savienības pārstāvis un Afganistānas valdības pārstāvis kopīgi veic īpašo darba grupu sekretāru pienākumus.

6. pants

1.   Īpašās darba grupas, pamatojoties uz jebkuras Puses rakstisku pieprasījumu, sanāk tik bieži, cik tas ir nepieciešams, un vismaz vienreiz gadā. Katra sanāksme notiek laikā un vietā, par kuru Puses ir kopīgi vienojušās.

2.   Ja kāda no Pusēm pieprasa īpašās darba grupas sanāksmes sasaukšanu, otras Puses sekretārs atbild 15 darbdienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas. Īpašas steidzamības gadījumā, Pusēm vienojoties, īpašās darba grupas sanāksmi var sasaukt īsākā laikā.

3.   Īpašo darba grupu sanāksmes kopīgi sasauc abi sekretāri.

7. pants

1.   Jebkura Puse var lūgt priekšsēdētājam iekļaut kādu punktu īpašās darba grupas sanāksmes darba kārtībā. Darba kārtībā iekļaujamos punktus iesniedz sekretāriem, vēlākais, 15 darbdienas pirms attiecīgās sanāksmes dienas. Visus apliecinošos dokumentus iesniedz sekretāriem, vēlākais, 10 darbdienas pirms sanāksmes.

2.   Sekretāri paziņo Pusēm darba kārtības projektu ne vēlāk kā 5 darbdienas pirms sanāksmes. Izņēmuma gadījumos, Pusēm vienojoties, punktus darba kārtībā var iekļaut īsākā laikposmā.

8. pants

1.   Sekretāri kopīgi sagatavo katras sanāksmes protokola projektu.

2.   Īpašo darba grupu sanāksmes ir slēgtas, ja vien priekšsēdētājs ar Pušu piekrišanu nenolemj, ka sanāksme ir atklāta.

---

| 23.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/20

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2017/2432

(2017. gada 13. decembris),

ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2017/1534 (EUNAVFOR MED/3/2017)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2015/778 (2015. gada 18. maijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA) (1) un jo īpaši tā 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2015/778 6. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu EUNAVFOR MED operācijai SOPHIA (“ES spēku komandieris”). |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2015/778 6. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu EUNAVFOR MED operācijai SOPHIA (“ES spēku komandieris”).

| (2) | PDK 2017. gada 31. augustā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1534 (2), ar ko kontradmirāli (LH) Javier MORENO SUSANNA iecēla par ES spēku komandieri. |
| --- | --- |

(2)

PDK 2017. gada 31. augustā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1534 (2), ar ko kontradmirāli (LH) Javier MORENO SUSANNA iecēla par ES spēku komandieri.

| (3) | ES operācijas komandieris ir ieteicis iecelt kontradmirāli (LH) Alberto MAFFEIS par jauno ES spēku komandieri, no 2017. gada 14. decembra nomainot kontradmirāli (LH) Javier MORENO SUSANNA. |
| --- | --- |

(3)

ES operācijas komandieris ir ieteicis iecelt kontradmirāli (LH) Alberto MAFFEIS par jauno ES spēku komandieri, no 2017. gada 14. decembra nomainot kontradmirāli (LH) Javier MORENO SUSANNA.

| (4) | ES Militārā komiteja 2017. gada 6. decembrī atbalstīja minēto ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

ES Militārā komiteja 2017. gada 6. decembrī atbalstīja minēto ieteikumu.

| (5) | Tādēļ būtu jāpieņem lēmums par kontradmirāļa (LH) Alberto MAFFEIS iecelšanu amatā, bet Lēmums (KĀDP) 2017/1534 – jāatceļ. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ būtu jāpieņem lēmums par kontradmirāļa (LH) Alberto MAFFEIS iecelšanu amatā, bet Lēmums (KĀDP) 2017/1534 – jāatceļ.

| (6) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo kontradmirālis (LH) Alberto MAFFEIS no 2017. gada 14. decembra tiek iecelts par ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA).

2. pants

Ar šo tiek atcelts Lēmums (KĀDP) 2017/1534.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2017. gada 14. decembrī.

Briselē, 2017. gada 13. decembrī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

W. STEVENS

---

(1)  
  OV L 122, 19.5.2015., 31. lpp.

1

(2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/1534 (2017. gada 31. augusts), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2017/681 (EUNAVFOR MED/2/2017) (OV L 233, 9.9.2017., 4. lpp.).

2

EUNAVFOR MED

SOPHIA

EUNAVFOR MED

---

| 23.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/21

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2433

(2017. gada 18. decembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Muitas apakškomitejā, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, lai minētā nolīguma I protokolu par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm aizstātu ar jaunu protokolu, kas atsaucas uz Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (1) (“nolīgums”), Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/838 (2), un tas stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (1) (“nolīgums”), Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/838 (2), un tas stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

| (2) | Ievērojot nolīguma I protokola (“I protokols”) 38. pantu, ar nolīguma 74. panta 1. punktu izveidotā ES un Gruzijas Muitas apakškomiteja (“Muitas apakškomiteja”) var pieņemt grozījumus minētā protokola noteikumos. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot nolīguma I protokola (“I protokols”) 38. pantu, ar nolīguma 74. panta 1. punktu izveidotā ES un Gruzijas Muitas apakškomiteja (“Muitas apakškomiteja”) var pieņemt grozījumus minētā protokola noteikumos.

| (3) | Muitas apakškomiteja pieņem lēmumu par I protokola par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm aizstāšanu ar jaunu protokolu, kas atsaucas uz Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (3) (“konvencija”). |
| --- | --- |

(3)

Muitas apakškomiteja pieņem lēmumu par I protokola par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm aizstāšanu ar jaunu protokolu, kas atsaucas uz Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (3) (“konvencija”).

| (4) | Konvencijā ir paredzēti noteikumi par to preču izcelsmi, kas tiek tirgotas saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem, kas noslēgti starp Līgumslēdzējām pusēm. Konvencija attiecībā uz Savienību un Gruziju stājās spēkā attiecīgi 2012. gada 1. maijā un 2017. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(4)

Konvencijā ir paredzēti noteikumi par to preču izcelsmi, kas tiek tirgotas saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem, kas noslēgti starp Līgumslēdzējām pusēm. Konvencija attiecībā uz Savienību un Gruziju stājās spēkā attiecīgi 2012. gada 1. maijā un 2017. gada 1. jūlijā.

| (5) | Konvencijas 6. pantā noteikts, ka katrai Līgumslēdzējai pusei jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu konvencijas efektīvu piemērošanu. Šai nolūkā I protokols būtu jāaizstāj ar jaunu protokolu, kas attiecībā uz izcelsmes noteikumiem atsaucas uz konvenciju. |
| --- | --- |

(5)

Konvencijas 6. pantā noteikts, ka katrai Līgumslēdzējai pusei jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu konvencijas efektīvu piemērošanu. Šai nolūkā I protokols būtu jāaizstāj ar jaunu protokolu, kas attiecībā uz izcelsmes noteikumiem atsaucas uz konvenciju.

| (6) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Muitas apakškomitejā, jo lēmums būs Savienībai saistošs, |
| --- | --- |

(6)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Muitas apakškomitejā, jo lēmums būs Savienībai saistošs,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem Muitas apakškomitejā, kura izveidota saskaņā ar 74. panta 1. punktu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, pamatā ir Muitas apakškomitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

Savienības pārstāvji Muitas apakškomitejā var pieņemt nelielus tehniskus labojumus Muitas apakškomitejas lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

Briselē, 2017. gada 18. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

K. SIMSON

---

(1)  
  OV L 261, 30.8.2014., 4. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2016/838 (2016. gada 23. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (OV L 141, 28.5.2016., 26. lpp.).

2

(3)  
  OV L 54, 26.2.2013., 4. lpp.

3

---

PROJEKTS

ES UN GRUZIJAS MUITAS APAKŠKOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2017

(... gada ...),

ar ko aizstāj Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, I protokolu par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

ES UN GRUZIJAS MUITAS APAKŠKOMITEJA,

ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (1), un jo īpaši tā 23. panta 2. punktu,

ņemot vērā Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, I protokolu par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm,

tā kā:

| (1) | Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (“nolīgums”), 23. panta 2. punktā attiecībā uz izcelsmes noteikumiem ir minēts nolīguma I protokols (“I protokols”). |
| --- | --- |

(1)

Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (“nolīgums”), 23. panta 2. punktā attiecībā uz izcelsmes noteikumiem ir minēts nolīguma I protokols (“I protokols”).

| (2) | Nolīgums stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(2)

Nolīgums stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

| (3) | I protokola 38. pantā noteikts, ka nolīguma 74. panta 1.punktā paredzētā Muitas apakškomiteja var nolemt grozīt I protokola noteikumus. |
| --- | --- |

(3)

I protokola 38. pantā noteikts, ka nolīguma 74. panta 1.punktā paredzētā Muitas apakškomiteja var nolemt grozīt I protokola noteikumus.

| (4) | Reģionālas konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (2) (“konvencija”) mērķis ir aizstāt starp Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīm patlaban spēkā esošos izcelsmes noteikumu protokolus ar vienu tiesību aktu. |
| --- | --- |

(4)

Reģionālas konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (2) (“konvencija”) mērķis ir aizstāt starp Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīm patlaban spēkā esošos izcelsmes noteikumu protokolus ar vienu tiesību aktu.

| (5) | Savienība konvenciju parakstīja 2011. gada 15. jūnijā. Apvienotā komiteja, kas izveidota ar konvencijas 3. panta 1. punktu, ar Lēmumu Nr. 1/2016 (3) nolēma, ka Gruzija būtu jāuzaicina pievienoties konvencijai. |
| --- | --- |

(5)

Savienība konvenciju parakstīja 2011. gada 15. jūnijā. Apvienotā komiteja, kas izveidota ar konvencijas 3. panta 1. punktu, ar Lēmumu Nr. 1/2016 (3) nolēma, ka Gruzija būtu jāuzaicina pievienoties konvencijai.

| (6) | Savienība un Gruzija savus pieņemšanas dokumentus konvencijas depozitāram iesniedza attiecīgi 2012. gada 26. martā un 2017. gada 17. maijā. Piemērojot konvencijas 10. panta 3. punktu, attiecībā uz Savienību un Gruziju konvencija tādējādi stājās spēkā attiecīgi 2012. gada 1. maijā un 2017. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(6)

Savienība un Gruzija savus pieņemšanas dokumentus konvencijas depozitāram iesniedza attiecīgi 2012. gada 26. martā un 2017. gada 17. maijā. Piemērojot konvencijas 10. panta 3. punktu, attiecībā uz Savienību un Gruziju konvencija tādējādi stājās spēkā attiecīgi 2012. gada 1. maijā un 2017. gada 1. jūlijā.

| (7) | Tādēļ I protokols būtu jāaizstāj ar jaunu protokolu, kas atsaucas uz konvenciju, |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ I protokols būtu jāaizstāj ar jaunu protokolu, kas atsaucas uz konvenciju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, I protokolu par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm aizstāj ar šā lēmuma pielikumā izklāstīto tekstu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no ...

..., ...

Muitas apakškomitejas vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV L 261, 30.8.2014., 4. lpp.

1

(2)  
  OV L 54, 26.2.2013., 4. lpp.

2

(3)  Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2016 (2016. gada 28. septembris) par Gruzijas pieteikumu, lai kļūtu par Līgumslēdzēju pusi Reģionālajā konvencijā par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem [2016/2126] (OV L 329, 3.12.2016., 118. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

I protokols

par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

1. pants

Piemērojamie izcelsmes noteikumi

1.   Šā nolīguma īstenošanas nolūkā piemēro Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (1) (“konvencija”) I papildinājumu un attiecīgos II papildinājuma noteikumus.

2.   Konvencijas I papildinājumā un attiecīgajos II papildinājuma noteikumos ar visām atsaucēm uz “attiecīgo nolīgumu” saprot atsauces uz šo nolīgumu.

2. pants

Strīdu izšķiršana

1.   Ja saistībā ar konvencijas I papildinājuma 32. pantā minētajām pārbaudes procedūrām rodas strīdi, ko nevar izšķirt starp muitas dienestiem, kuri pieprasa pārbaudi, un par minētās pārbaudes veikšanu atbildīgajiem muitas dienestiem, tos nodod Muitas apakškomitejai. Nepiemēro noteikumus par strīdu izšķiršanas mehānismu šā nolīguma IV sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 14. nodaļā (Strīdu izšķiršana).

2.   Visos gadījumos strīdu izšķiršana starp importētāju un importētājvalsts muitas dienestiem notiek saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem.

3. pants

Protokola grozījumi

Muitas apakškomiteja var nolemt grozīt šā protokola noteikumus.

4. pants

Izstāšanās no konvencijas

1.   Ja Eiropas Savienība vai Gruzija konvencijas depozitāram rakstiski dara zināmu savu nodomu izstāties no konvencijas saskaņā ar tās 9. pantu, Savienība un Gruzija nekavējoties sāk sarunas par izcelsmes noteikumiem, lai īstenotu šo nolīgumu.

2.   Iekams nav stājušies spēkā šādi sarunu ceļā no jauna pieņemti izcelsmes noteikumi, šim nolīgumam piemēro konvencijas I papildinājuma izcelsmes noteikumus un attiecīgā gadījumā attiecīgos II papildinājuma noteikumus, kuri ir spēkā izstāšanās brīdī. Tomēr no izstāšanās brīža konvencijas I papildinājuma izcelsmes noteikumus un attiecīgā gadījumā II papildinājuma attiecīgos noteikumus saprot tā, ka divpusēja kumulācija tiek pieļauta tikai starp Savienību un Gruziju.

5. pants

Pārejas noteikumi. Kumulācija

Neatkarīgi no konvencijas I papildinājuma 16. panta 5. punkta un 21. panta 3. punkta, ja kumulācija attiecas tikai uz EBTA valstīm, Fēru salām, Savienību, Turciju, Stabilizācijas un asociācijas procesa dalībniekiem, Moldovas Republiku un Gruziju, izcelsmes apliecinājums var būt pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai izcelsmes deklarācija.

---

(1)  
  OV L 54, 26.2.2013., 4. lpp.

1

---

| 23.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/26

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2434

(2017. gada 18. decembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā padomē, kas izveidota ar Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kubas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās padomeslēmuma pieņemšanu par Apvienotās padomes reglamentu un Apvienotās komitejas reglamentu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Politiskā dialoga un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kubas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts Briselē 2016. gada 12. decembrī, un tā daļas ir provizoriski piemērotas kopš 2017. gada 1. novembra. |
| --- | --- |

(1)

Politiskā dialoga un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kubas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts Briselē 2016. gada 12. decembrī, un tā daļas ir provizoriski piemērotas kopš 2017. gada 1. novembra.

| (2) | Ar nolīguma 81. un 82. pantu tiek izveidota Apvienotā padome un Apvienotā komiteja, lai veicinātu nolīguma īstenošanu. |
| --- | --- |

(2)

Ar nolīguma 81. un 82. pantu tiek izveidota Apvienotā padome un Apvienotā komiteja, lai veicinātu nolīguma īstenošanu.

| (3) | Nolīguma 81. panta 4. punktā paredzēts, ka Apvienotajai padomei jāpieņem savs reglaments, bet 82. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Apvienotajai padomei jāpieņem Apvienotās komitejas reglaments. |
| --- | --- |

(3)

Nolīguma 81. panta 4. punktā paredzēts, ka Apvienotajai padomei jāpieņem savs reglaments, bet 82. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Apvienotajai padomei jāpieņem Apvienotās komitejas reglaments.

| (4) | Nolīguma 81. panta 3. un 5. punktā paredzēts, ka Apvienoto padomi veido Pušu pārstāvji ministru līmenī un ka to vada pārmaiņus Savienības pārstāvis un Kubas pārstāvis. |
| --- | --- |

(4)

Nolīguma 81. panta 3. un 5. punktā paredzēts, ka Apvienoto padomi veido Pušu pārstāvji ministru līmenī un ka to vada pārmaiņus Savienības pārstāvis un Kubas pārstāvis.

| (5) | Nolīguma 82. panta 1. un 5. punktā paredzēts, ka Apvienoto komiteju veido Pušu pārstāvji augstāko civildienesta ierēdņu līmenī un ka to vada pārmaiņus Savienības pārstāvis un Kubas pārstāvis. |
| --- | --- |

(5)

Nolīguma 82. panta 1. un 5. punktā paredzēts, ka Apvienoto komiteju veido Pušu pārstāvji augstāko civildienesta ierēdņu līmenī un ka to vada pārmaiņus Savienības pārstāvis un Kubas pārstāvis.

| (6) | Lai nodrošinātu nolīguma efektīvu īstenošanu, būtu jāpieņem Apvienotās padomes un Apvienotās komitejas reglaments. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu nolīguma efektīvu īstenošanu, būtu jāpieņem Apvienotās padomes un Apvienotās komitejas reglaments.

| (7) | Tāpēc Savienības nostājai Apvienotajā padomē būtu jābalstās uz pievienoto lēmuma projektu, |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Savienības nostājai Apvienotajā padomē būtu jābalstās uz pievienoto lēmuma projektu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā padomē, kas izveidota ar nolīguma 81. pantu, pamatojas uz lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2017. gada 18. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

K. SIMSON

---

(1)  
  OV L 337I, 13.12.2016., 3. lpp.

1

---

PROJEKTS

ES UN KUBAS APVIENOTĀS PADOMES LĒMUMS Nr. 1/...

(... gada ...),

ar ko pieņem Apvienotās padomes reglamentu un Apvienotās komitejas reglamentu

ES UN KUBAS APVIENOTĀ PADOME,

ņemot vērā Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kubas Republiku, no otras puses, (“nolīgums”) un jo īpaši tā 81. panta 4. punktu un 82. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar nolīguma 86. panta 3. punktu nolīguma daļas starp Savienību un Kubu ir provizoriski piemērotas no 2017. gada 1. novembra. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar nolīguma 86. panta 3. punktu nolīguma daļas starp Savienību un Kubu ir provizoriski piemērotas no 2017. gada 1. novembra.

| (2) | Ievērojot nolīguma 81. panta 4. punktu, Apvienotajai padomei ir jāpieņem savs reglaments. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot nolīguma 81. panta 4. punktu, Apvienotajai padomei ir jāpieņem savs reglaments.

| (3) | Ievērojot nolīguma 82. panta 1. punktu, Apvienotajai padomei veikt tās pienākumus palīdz Apvienotā komiteja. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot nolīguma 82. panta 1. punktu, Apvienotajai padomei veikt tās pienākumus palīdz Apvienotā komiteja.

| (4) | Ievērojot nolīguma 82. panta 3. punktu, Apvienotajai padomei ir jāpieņem Apvienotās komitejas reglaments, |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot nolīguma 82. panta 3. punktu, Apvienotajai padomei ir jāpieņem Apvienotās komitejas reglaments,

IR PIEŅĒMNUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo pieņem Apvienotās padomes reglamentu un Apvienotās komitejas reglamentu, kas izklāstīti attiecīgi 1. un 2. pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

...,

Apvienotās padomes vārdā –

priekšsēdētājs

1. PIELIKUMS

Apvienotās padomes reglaments

1. pants

Vispārīgie noteikumi

1.   Apvienotā padome, kas ir izveidota saskaņā ar Politiskā dialoga un sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kubas Republiku, no otras puses, (“nolīgums”) 81. panta 1. punktu, veic savus pienākumus, kā noteikts nolīguma 81. panta 2. punktā.

2.   Saskaņā ar nolīguma 81. panta 3. punktu Apvienotās padomes sastāvā ir Pušu pārstāvji. Tās sanāksmes notiek ministru līmenī.

3.   Kā paredzēts nolīguma 81. panta 6. punktā un tā mērķu sasniegšanas nolūkā, Apvienotā padome ir pilnvarota pieņemt lēmumus, kas Pusēm ir saistoši. Apvienotā padome veic atbilstīgus pasākumus tās lēmumu īstenošanai, tostarp vajadzības gadījumā pilnvarojot konkrētas struktūras, kas izveidotas saskaņā ar šo nolīgumu, rīkoties tās uzdevumā. Apvienotā padome var arī sniegt ieteikumus. Tā lēmumus un ieteikumus pieņem saskaņā ar šā reglamenta 11. pantu, Pusēm vienojoties, pēc attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanas. Apvienotā padome savas pilnvaras pieņemt lēmumus var deleģēt Apvienotajai komitejai.

4.   Šajā reglamentā “Puses” nozīmē Puses, kas definētas nolīguma 84. pantā.

2. pants

Vadība

Laikposmā no vienas sanāksmes līdz otrai Apvienoto padomi pārmaiņus vada Eiropas Savienības un Kubas Republikas pārstāvis. Pirmo Apvienotās padomes sanāksmi vada Eiropas Savienības pārstāvis.

3. pants

Sanāksmes

1.   Apvienotā padome tiekas regulāri vismaz reizi divos gados un pēc vajadzības, ja Puses par to vienojas. Ja vien Puses nevienojas citādi, Apvienotās padomes sanāksmes notiek vietā, kur parasti notiek Eiropas Savienības Padomes sanāksmes.

2.   Apvienotās padomes sanāksmes tiek rīkotas Pušu saskaņotā laikā.

3.   Apvienotās padomes sekretāri vismaz 30 dienas pirms sanāksmes dienas kopīgi sasauc Apvienotās padomes sanāksmi, to iepriekš saskaņojot ar Apvienotās padomes priekšsēdētāju.

4. pants

Pārstāvība

1.   Apvienotās padomes locekļus drīkst pārstāvēt, ja viņi nevar apmeklēt sanāksmes. Ja Apvienotās padomes loceklis vēlas šādu pārstāvību, minētais loceklis pirms attiecīgās sanāksmes rakstveidā informē priekšsēdētāju par sava pārstāvja vārdu un uzvārdu.

2.   Apvienotās padomes locekļa pārstāvim ir visas minētā locekļa tiesības.

5. pants

Delegācijas

Apvienotās padomes locekļus var pavadīt ierēdņi. Pirms ikvienas sanāksmes katra Puse ar sekretariāta starpniecību informē priekšsēdētāju par savas delegācijas plānoto sastāvu.

6. pants

Sekretariāts

Apvienotās padomes sekretāru funkcijas kopīgi pilda Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta ierēdnis un Kubas valdības ierēdnis.

7. pants

Sarakste

1.   Apvienotajai padomei adresēto saraksti nosūta vienas vai otras Puses sekretāram, kas savukārt informē otru sekretāru.

2.   Abi sekretāri nodrošina sarakstes pārsūtīšanu priekšsēdētājam un attiecīgā gadījumā arī izplatīšanu pārējiem Apvienotās padomes locekļiem.

3.   Saskaņā ar 2. punktu pārsūtīto saraksti attiecīgā gadījumā nosūta Eiropas Komisijas Ģenerālsekretariātam, Eiropas Ārējās darbības dienestam un dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām Eiropas Savienībā, kā arī Kubas misijai Eiropas Savienībā un Kubas Republikas Ārlietu ministrijai.

4.   Abi sekretāri Apvienotās padomes priekšsēdētāja vārdā nosūta adresātiem Apvienotās padomes priekšsēdētāja paziņojumus. Attiecīgā gadījumā šādi paziņojumi tiek nosūtīti 3. punktā minētajiem Apvienotās padomes locekļiem.

8. pants

Konfidencialitāte

1.   Ja vien Puses nav nolēmušas citādi, Apvienotās padomes sanāksmes nav atklātas.

2.   Ja viena Puse iesniedz Apvienotajai padomei informāciju ar norādi “konfidenciāli”, arī otra Puse šādu informāciju atzīst par konfidenciālu.

9. pants

Sanāksmju darba kārtība

1.   Priekšsēdētājs katrai sanāksmei sagatavo provizorisku darba kārtību. Sekretāri vismaz 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes to nosūta 7. pantā minētajiem adresātiem.

2.   Pagaidu darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem priekšsēdētājs vismaz 21 kalendāro dienu pirms sanāksmes ir saņēmis lūgumu par iekļaušanu darba kārtībā. Šādiem jautājumiem pievieno attiecīgus pamatojošus dokumentus, ko nosūta sekretāriem pirms darba kārtības nosūtīšanas.

3.   Apvienotā padome apstiprina darba kārtību katras sanāksmes sākumā. Pagaidu darba kārtībā neesošu jautājumu var tajā iekļaut, ja Puses par to vienojas.

4.   Pēc apspriešanās ar Pusēm priekšsēdētājs var saīsināt 1. un 2. punktā norādītos termiņus, lai ņemtu vērā vajadzības konkrētajā gadījumā.

5.   Ja Puses savstarpēji vienojas, Apvienotā padome var uzaicināt neatkarīgus nozares ekspertus piedalīties tās sanāksmēs novērotāja statusā vai sniegt informāciju par konkrētiem jautājumiem. Puses katrā atsevišķā gadījumā vienojas par noteikumiem, saskaņā ar kuriem šie eksperti var piedalīties sanāksmēs, un nodrošina, ka viņi ievēro attiecīgās konfidencialitātes prasības.

10. pants

Protokols

1.   Katras sanāksmes protokola projektu kopīgi sagatavo abi sekretāri.

2.   Ja vien sanāksmē netiek lemts citādi, protokolā par katru darba kārtības jautājumu norāda:

| a) | Apvienotajai padomei iesniegtos dokumentus; |
| --- | --- |

a)

Apvienotajai padomei iesniegtos dokumentus;

| b) | paziņojumus, kuru iekļaušanu protokolā ir lūdzis kāds no Apvienotās padomes locekļiem; un |
| --- | --- |

b)

paziņojumus, kuru iekļaušanu protokolā ir lūdzis kāds no Apvienotās padomes locekļiem; un

| c) | jautājumus, par kuriem Puses ir vienojušās, piemēram, pieņemtos lēmumus, paziņojumus, par kuriem panākta vienošanās, un secinājumus. |
| --- | --- |

c)

jautājumus, par kuriem Puses ir vienojušās, piemēram, pieņemtos lēmumus, paziņojumus, par kuriem panākta vienošanās, un secinājumus.

3.   Protokola projektu iesniedz Apvienotajā padomē apstiprināšanai. Apvienotā padome protokola projektu apstiprina savā nākamajā sanāksmē. Protokola projektu Apvienotā padome var arī apstiprināt ar rakstiski pirms nākamās sanāksmes.

11. pants

Lēmumi un ieteikumi

1.   Apvienotā padome pieņem lēmumus un sniedz ieteikumus, Pusēm savstarpēji vienojoties, pēc to attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanas.

2.   Pusēm vienojoties, Apvienotā padome var pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus ar rakstveida procedūru. Šajā nolūkā Apvienotās padomes priekšsēdētājs priekšlikuma projektu rakstveidā nosūta tās locekļiem saskaņā ar 7. pantu, norādot termiņu, kurš nav īsāks par 21 kalendāro dienu un kurā locekļi paziņo atrunas vai grozījumus, ko viņi vēlas ieviest. Pēc apspriešanās ar Pusēm priekšsēdētājs, ņemot vērā konkrētā gadījuma vajadzības, iepriekš minēto termiņu var saīsināt.

3.   Apvienotās padomes akti tiek dēvēti attiecīgi par “lēmumu” vai “ieteikumu”, un pēc šā vārda seko kārtas numurs, pieņemšanas gads un priekšmets. Apvienotās padomes lēmumus un ieteikumus paraksta priekšsēdētājs, un tos nosūta šā reglamenta 7. pantā minētajiem adresātiem. Katra Puse var lemt par Apvienotās padomes lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.

4.   Ja vien attiecīgajā lēmumā nav noteikts citādi, tas stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

12. pants

Valodas

1.   Apvienotās padomes oficiālās valodas ir angļu valoda un spāņu valoda.

2.   Ja vien nav nolemts citādi, Apvienotās padomes apspriedes notiek, pamatojoties uz minētajās valodās sagatavotajiem dokumentiem.

13. pants

Izdevumi

1.   Katra Puse sedz jebkādus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar dalību Apvienotās padomes sanāksmēs – tie ir gan personāla, komandējuma un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem.

2.   Izdevumus saistībā ar mutvārdu tulkošanu sanāksmēs un dokumentu tulkošanu un pavairošanu sedz Eiropas Savienība. Ja Kubai ir vajadzīga mutiskā vai rakstiskā tulkošana uz vai no valodām, kas nav paredzētas 12. pantā, tā sedz ar to saistītos izdevumus.

3.   Citus izdevumus, kas saistīti ar sanāksmju organizēšanu, sedz tā Puse, kura attiecīgo sanāksmi rīko.

14. pants

Apvienotā komiteja

1.   Saskaņā ar nolīguma 82. pantu Apvienotajai padomei pildīt pienākumus palīdz Apvienotā komiteja. Apvienotās komitejas sastāvā ietilpst Pušu pārstāvji, parasti augstāko civildienesta ierēdņu līmenī.

2.   Apvienotā komiteja sagatavo Apvienotās padomes sanāksmes un apspriedes, attiecīgā gadījumā īsteno Apvienotās padomes lēmumus un kopumā nodrošina attiecību nepārtrauktību un nolīguma pienācīgu darbību. Tā izskata visus jautājumus, kurus tai iesniedz Apvienotā padome, kā arī visus citus jautājumus, kas var rasties nolīguma īstenošanas gaitā. Tā iesniedz Apvienotajai padomei apstiprināšanai priekšlikumus vai jebkuru lēmumu vai ieteikumu projektus.

3.   Apvienotā komiteja pieņem lēmumus un sniedz ieteikumus, attiecībā uz kuriem tā ir pilnvarota saskaņā ar nolīgumu. Saskaņā ar nolīguma 82. panta 4. punktu Apvienotā padome var pilnvarot Apvienoto komiteju pieņemt lēmumus.

4.   Ja nolīgumā paredzēts pienākums vai iespēja apspriesties vai ja Puses, savstarpēji vienojoties, nolemj apspriesties, šāda apspriešanās var notikt Apvienotajā komitejā, ja vien nolīgumā nav norādīts citādi. Apspriešanos var turpināt Apvienotajā padomē, ja Puses tā vienojušās.

15. pants

Reglamenta grozīšana

Šo reglamentu var grozīt ar Apvienotās padomes lēmumu saskaņā ar 11. pantu.

2. PIELIKUMS

Apvienotās komitejas reglaments

1. pants

Vispārīgie noteikumi

1.   Apvienotā komiteja, kas ir izveidota saskaņā ar Politiskā dialoga un sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kubas Republiku, no otras puses, (“nolīgums”) 82. pantu, palīdz Apvienotajai padomei veikt tās pienākumus un funkcijas, kā arī veic nolīgumā paredzētus uzdevumus un uzdevumus, kurus tai uzticējusi Apvienotā padome.

2.   Apvienotā komiteja sagatavo Apvienotās padomes sanāksmes un apspriedes, attiecīgā gadījumā īsteno Apvienotās padomes lēmumus un kopumā nodrošina attiecību nepārtrauktību un nolīguma pienācīgu darbību. Tā izskata visus jautājumus, kurus tai iesniedz Apvienotā padome, kā arī visus citus jautājumus, kas var rasties, ikdienā īstenojot nolīgumu. Tā iesniedz pieņemšanai Apvienotajā padomē priekšlikumus, kā arī lēmumu un ieteikumu projektus.

3.   Saskaņā ar nolīguma 82. panta 1. punktu Apvienotās komitejas sastāvā ietilpst Pušu pārstāvji civildienesta vecāko ierēdņu līmenī, ņemot vērā konkrētos izskatāmos jautājumus.

4.   Šajā reglamentā Puses ir tās, kas noteiktas nolīguma 84. pantā.

2. pants

Vadība

Laikposmā no vienas sanāksmes līdz otrai Apvienoto komiteju pārmaiņus vada Eiropas Savienības un Kubas Republikas pārstāvis. Pirmais Apvienotās komitejas vadītājs ir no Kubas Republikas.

3. pants

Sanāksmes

1.   Ja vien Puses nav vienojušās citādi, Apvienotās komitejas sanāksmes notiek regulāri ne retāk kā reizi gadā. Ja Puses attiecīgi vienojas, Apvienotā komiteja var pēc jebkuras Puses lūguma rīkot īpašas sanāksmes.

2.   Priekšsēdētājs sanāksmes sasauc Pušu saskaņotā laikā un vietā. Ja vien Puses nevienojas citādi, Apvienotās komitejas sekretariāts paziņojumu par sanāksmes sasaukšanu nosūta ne vēlāk kā 28 kalendārās dienas pirms sanāksmes dienas.

3.   Kad vien iespējams, Apvienotās komitejas kārtējo sanāksmi sasauc pienācīgu laiku pirms Apvienotās padomes kārtējās sanāksmes.

4.   Izņēmuma gadījumos, ja Puses attiecīgi vienojas, Apvienotās komitejas sanāksmes var rīkot, izmantojot jebkādus tehniskos līdzekļus, piemēram, videokonferenci.

4. pants

Delegācijas

Pirms katras sanāksmes sekretariāts Puses informē par abu Pušu delegāciju, kas piedalīsies sanāksmē, plānoto sastāvu.

5. pants

Sekretariāts

Ja vien šajā reglamentā nav noteikts citādi, Eiropas Savienības ierēdnis un Kubas valdības ierēdnis kopīgi veic Apvienotās komitejas sekretāru funkcijas un kopīgi veic sekretariāta uzdevumus savstarpējas uzticēšanās un sadarbības gaisotnē.

6. pants

Sarakste

1.   Apvienotajai komitejai adresēto saraksti nosūta vienas vai otras Puses sekretāram, kas savukārt informē otru sekretāru.

2.   Sekretariāts nodrošina, ka Apvienotajai komitejai adresētā sarakste tiek nosūtīta priekšsēdētājam un attiecīgā gadījumā tiek izplatīta saskaņā ar 7. pantu.

3.   Sekretariāts Pusēm priekšsēdētāja vārdā nosūta priekšsēdētāja vēstules. Attiecīgā gadījumā šāda sarakste tiek izplatīta saskaņā ar 7. pantu.

7. pants

Dokumenti

1.   Dokumentus izplata ar sekretāru starpniecību.

2.   Katra Puse savus dokumentus nosūta to pārstāvošajam sekretāram. Sekretārs šos dokumentus nekavējoties nosūta otras Puses sekretāram.

3.   Katrs sekretārs dokumentus nosūta savas Puses atbildīgajiem pārstāvjiem, sistemātiski iekļaujot šajā sarakstē arī otras Puses sekretāru.

8. pants

Konfidencialitāte

Ja vien Puses nenolemj citādi, Apvienotās komitejas sanāksmes nav atklātas. Ja viena Puse iesniedz Apvienotajai komitejai informāciju ar norādi “konfidenciāli”, arī otra Puse šādu informāciju atzīst par konfidenciālu.

9. pants

Sanāksmju darba kārtība

1.   Sekretariāts, balstoties uz Pušu iesniegtiem priekšlikumiem, ikvienai sanāksmei sagatavo pagaidu darba kārtību un šā reglamenta 10. pantā paredzēto secinājumu par turpmāku darbību projektu. Pagaidu darba kārtība ietver jautājumus, par kuriem sekretariāts ne vēlāk kā 21 kalendāro dienu pirms sanāksmes ir saņēmis kādas Puses lūgumu par iekļaušanu darba kārtībā un attiecīgus pievienotus dokumentus.

2.   Pagaidu darba kārtību kopā ar attiecīgajiem dokumentiem saskaņā ar 7. pantu izplata ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes dienas.

3.   Katras sanāksmes sākumā Apvienotā komiteja pieņem darba kārtību. Ja Puses par to vienojas, darba kārtībā var iekļaut arī pagaidu darba kārtībā neiekļautus jautājumus.

4.   Ja otra Puse tam piekrīt, Apvienotās komitejas sanāksmes priekšsēdētājs var pēc ad hoc principa pieaicināt neatkarīgus nozares ekspertus piedalīties tās sanāksmēs, lai sniegtu informāciju par konkrētām tēmām. Puses nodrošina, ka minētie novērotāji un eksperti ievēro konfidencialitātes prasības.

5.   Ņemot vērā īpašus apstākļus, Apvienotās komitejas sanāksmes priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Pusēm var saīsināt 1. un 2. punktā minētos termiņus.

10. pants

Protokols un secinājumi par turpmāku darbību

1.   Katras sanāksmes protokola projektu kopīgi sagatavo abi sekretāri.

2.   Protokolā par katru darba kārtības jautājumu parasti norāda:

| a) | dalībnieku sarakstu, viņus pavadošo ierēdņu sarakstu un sanāksmi apmeklējušo novērotāju vai ekspertu sarakstu; |
| --- | --- |

a)

dalībnieku sarakstu, viņus pavadošo ierēdņu sarakstu un sanāksmi apmeklējušo novērotāju vai ekspertu sarakstu;

| b) | Apvienotajai komitejai iesniegtos dokumentus; |
| --- | --- |

b)

Apvienotajai komitejai iesniegtos dokumentus;

| c) | paziņojumus, kurus Apvienotā komiteja ir lūgusi iekļaut protokolā; un |
| --- | --- |

c)

paziņojumus, kurus Apvienotā komiteja ir lūgusi iekļaut protokolā; un

| d) | sanāksmē izdarītos secinājumus par turpmāku darbību. |
| --- | --- |

d)

sanāksmē izdarītos secinājumus par turpmāku darbību.

3.   Protokola projektu iesniedz Apvienotajā komitejā apstiprināšanai. Apvienotā komiteja protokolu apstiprina savā nākamajā sanāksmē vai rakstiski.

4.   Ikvienas sanāksmes secinājumu par turpmāku darbību projektu sagatavo tās Puses sekretārs, kura veic priekšsēdētāja funkcijas, un parasti ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes to kopā ar darba kārtību nosūta Pusēm. Sanāksmes gaitā minēto projektu atjaunina, lai sanāksmes beigās, ja vien Puses nevienojas citādi, Apvienotā komiteja varētu pieņemt secinājumus par turpmāku darbību, kuros atspoguļoti Pušu veicamie turpmākie pasākumi. Tiklīdz secinājumi par turpmāku darbību ir saskaņoti, tos pievieno protokolam, un to īstenošanu pārskata kādā no turpmākajām Apvienotās komitejas sanāksmēm. Šajā nolūkā Apvienotā komiteja pieņem veidni, kas ļauj izsekot ikvienam rīcības punktam un tā konkrētajam termiņam.

11. pants

Lēmumi un ieteikumi

1.   Apvienotā komiteja pieņem lēmumus konkrētos gadījumos, kad nolīgums to pilnvaro pieņemt lēmumus vai kad šādas pilnvaras tai ir deleģējusi Apvienotā padome. Tā arī sniedz ieteikumus Apvienotajai padomei. Lēmumus pieņem un ieteikumus sniedz, Pusēm savstarpēji vienojoties un pēc attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanas. Ikvienu lēmumu un ieteikumu paraksta priekšsēdētājs.

2.   Ja Puses par to vienojas, Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus ar rakstveida procedūru. Rakstveida procedūra sastāv no notu apmaiņas starp abiem sekretāriem, kas savas darbības saskaņo ar Pusēm. Šajā nolūkā priekšlikuma tekstu izplata saskaņā ar 7. pantu, norādot termiņu, kurš ir vismaz 21 kalendārās dienas un kurā dara zināmas iespējamās piezīmes vai iebildumus. Ņemot vērā īpašus apstākļus, Apvienotās komitejas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Pusēm var saīsināt šo termiņu. Kad par tekstu ir panākta vienošanās, priekšsēdētājs paraksta lēmumu vai ieteikumu.

3.   Apvienotās komitejas akti tiek dēvēti attiecīgi par “lēmumu” vai “ieteikumu”, un pēc šā vārda seko kārtas numurs, pieņemšanas gads un priekšmets. Katrs lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā, ja vien tajā nav paredzēts citādi.

4.   Lēmumus un ieteikumus nosūta Pusēm.

5.   Katra Puse var lemt par Apvienotās komitejas lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.

12. pants

Ziņojumi

Ikvienā kārtējā Apvienotās padomes sanāksmē Apvienotā komiteja ziņo Apvienotajai padomei par savu un tās apakškomiteju darbību.

13. pants

Valodas

1.   Apvienotās komitejas oficiālās valodas ir Apvienotās padomes oficiālās valodas.

2.   Apvienotās komitejas darba valodas ir angļu valoda un spāņu valoda. Ja vien nav nolemts citādi, savās apspriedēs Apvienotās komitejas apspriedes notiek, pamatojoties uz minētajās valodās sagatavotajiem dokumentiem.

14. pants

Izdevumi

1.   Katra Puse sedz jebkādus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar dalību Apvienotās komitejas sanāksmēs – tie ir gan personāla, komandējuma un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem.

2.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu, dokumentu pavairošanu, mutvārdu tulkošanu sanāksmēs un dokumentu tulkošanu uz vai no angļu un spāņu valodas sedz tā Puse, kura attiecīgo sanāksmi rīko. Izdevumus, kas saistīti ar mutvārdu un rakstveida tulkošanu citās valodās vai no tām, tieši sedz Puse, kura to ir lūgusi.

15. pants

Reglamenta grozījumi

Šo reglamentu var grozīt ar Apvienotās padomes lēmumu saskaņā ar Apvienotās padomes reglamenta 11. pantu.

16. pants

Apakškomitejas

1.   Saskaņā ar nolīguma 83. panta 1. punktu Apvienotā komiteja var nolemt konkrētās jomās izveidot apakškomitejas, kas nepieciešamas nolīguma īstenošanai, lai tās palīdzētu Apvienotajai komitejai tās pienākumu izpildē. Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu likvidēt jebkuru šādu apakškomiteju un noteikt vai grozīt tās reglamentu. Ja vien nav nolemts citādi, minētās apakškomitejas darbojas Apvienotās komitejas pakļautībā, kurai tās sniedz ziņojumu pēc katras sanāksmes.

2.   Ja vien nolīgumā nav noteikts citādi vai ja vien Apvienotajā padomē nav nolemts citādi, šo reglamentu mutatis mutandis piemēro jebkurai apakškomitejai, kas izveidota ar nolīgumu vai saskaņā ar 1. punktu.

3.   Apakškomiteju sanāksmes var rīkot pēc vajadzības, klātienē –Briselē vai Kubā- vai, piemēram, izmantojot videokonferenci. Apakškomitejām ir platforma, kura uzrauga aktu tuvināšanas gaitu konkrētās jomās, apspriež konkrētus jautājumus un problēmas, kas rodas minētajā procesā, un izstrādā ieteikumus un izdara secinājumus par darbību.

4.   Apvienotās komitejas sekretariāts saņem kopijas no visas attiecīgās sarakstes, dokumentiem un saziņas saistībā ar apakškomitejas darbu.

5.   Ja vien Puses Apvienotajā padomē nevienojas citādi, apakškomitejas ir pilnvarotas vienīgi iesniegt priekšlikumus Apvienotajā komitejā.

---

| 23.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/36

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2435

(2017. gada 18. decembris),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Malta

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Maltas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2017. gada 11. jūlijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/1337 (4)
  Marc SANT kungu locekļa amatā aizstāja Mario FAVA kungs. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2017. gada 11. jūlijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/1337 (4)
  Marc SANT kungu locekļa amatā aizstāja Mario FAVA kungs.

| (2) | Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Mario FAVA kungs (Councillor, Swieqi, Local Council), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Mario FAVA kungs (Councillor, Swieqi, Local Council), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelts:

| — | Mario FAVA kungs, Councillor, Fgura, Local Council (amata maiņa). |
| --- | --- |

—

Mario FAVA kungs, Councillor, Fgura, Local Council (amata maiņa).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2017. gada 18. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

K. SIMSON

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2017/1337 (2017. gada 11. jūlijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Malta (OV L 185, 18.7.2017., 48. lpp.).

4

---

| 23.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/37

---

PADOMES LĒMUMS (ES, Euratom) 2017/2436

(2017. gada 18. decembris),

ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 18. septembrī un 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Lēmumus (ES, Euratom) 2015/1600 (1) un (ES, Euratom) 2015/1790 (2), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 18. septembrī un 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Lēmumus (ES, Euratom) 2015/1600 (1) un (ES, Euratom) 2015/1790 (2), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus.

| (2) | Pēc Giancarlo DURANTE kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Giancarlo DURANTE kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 20. septembrim, Giovanni SABATINI kungs (Direttore Generale dell'ABI (Associazione Bancaria Italiana) tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2017. gada 18. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

K. SIMSON

---

(1)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2015/1600 (2015. gada 18. septembris), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (OV L 248, 24.9.2015., 53. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2015/1790 (2015. gada 1. oktobris), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (OV L 260, 7.10.2015., 23. lpp.).

2

---

| 23.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/38 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/38

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2437

(2017. gada 18. decembris)

par Vienotā noregulējuma valdes priekšsēdētāja pilnvaru termiņa atjaunošanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu banku noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (1), un jo īpaši tās 56. panta 6. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) Nr. 806/2014 stājās spēkā 2014. gada 19. augustā. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) Nr. 806/2014 stājās spēkā 2014. gada 19. augustā.

| (2) | 2014. gada 19. decembrī Padome saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 6. punktu pieņēma Īstenošanas lēmumu 2014/943/ES (2), ieceļot vienotā noregulējuma valdes pirmo priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku un vēl četrus pilna laika locekļus. |
| --- | --- |

(2)

2014. gada 19. decembrī Padome saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 6. punktu pieņēma Īstenošanas lēmumu 2014/943/ES (2), ieceļot vienotā noregulējuma valdes pirmo priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku un vēl četrus pilna laika locekļus.

| (3) | Ievērojot Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 7. punktu, vienotā noregulējuma valdes pirmā priekšsēdētāja, ko iecēla pēc minētās regulas stāšanās spēkā, pilnvaru laiks ir trīs gadi, un to var vienreiz atjaunot uz piecu gadu laikposmu. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 7. punktu, vienotā noregulējuma valdes pirmā priekšsēdētāja, ko iecēla pēc minētās regulas stāšanās spēkā, pilnvaru laiks ir trīs gadi, un to var vienreiz atjaunot uz piecu gadu laikposmu.

| (4) | 2017. gada 29. novembrī Komisija iesniedza Eiropas Parlamentam priekšlikumu par to, lai no 2017. gada 23. decembra uz pieciem gadiem atjaunotu pilnvaru termiņu Vienotā noregulējuma valdes pirmajai priekšsēdētājai Elke KÖNIG kundzei. Eiropas Parlaments minēto priekšlikumu apstiprināja 2017. gada 12. decembrī, |
| --- | --- |

(4)

2017. gada 29. novembrī Komisija iesniedza Eiropas Parlamentam priekšlikumu par to, lai no 2017. gada 23. decembra uz pieciem gadiem atjaunotu pilnvaru termiņu Vienotā noregulējuma valdes pirmajai priekšsēdētājai Elke KÖNIG kundzei. Eiropas Parlaments minēto priekšlikumu apstiprināja 2017. gada 12. decembrī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz pieciem gadiem no 2017. gada 23. decembra tiek atjaunots Vienotā noregulējuma valdes priekšsēdētājas Elke KÖNIG kundzes pilnvaru termiņš.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2017. gada 18. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

K. SIMSON

---

(1)  
  OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Īstenošanas lēmums 2014/943/ES (2014. gada 19. decembris) par to, lai ieceltu Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku un pārējos pilna laika locekļus (OV L 367, 23.12.2014., 97. lpp.).

2

---

| 23.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/39

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2017/2438

(2017. gada 19. decembris),

ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības Pārraudzības misijas Gruzijā (EUMM Georgia) vadītāju (EUMM GEORGIA/1/2017)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/452/KĀDP (2010. gada 12. augusts) par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia (1), un jo īpaši tā 10. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Lēmumu 2010/452/KĀDP, Politikas un drošības komiteja ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 38. pantu pieņemt attiecīgus lēmumus Eiropas Savienības Pārraudzības misijas Gruzijā (EUMM Georgia) politiskās kontroles un stratēģiskās vadības nodrošināšanai, tostarp lēmumu iecelt misijas vadītāju. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Lēmumu 2010/452/KĀDP, Politikas un drošības komiteja ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 38. pantu pieņemt attiecīgus lēmumus Eiropas Savienības Pārraudzības misijas Gruzijā (EUMM Georgia) politiskās kontroles un stratēģiskās vadības nodrošināšanai, tostarp lēmumu iecelt misijas vadītāju.

| (2) | Ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/2238 (2)
  EUMM Georgia pilnvaras tika pagarinātas līdz 2018. gada 14. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/2238 (2)
  EUMM Georgia pilnvaras tika pagarinātas līdz 2018. gada 14. decembrim.

| (3) | Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 15. decembrī ieteica par EUMM Georgia misijas vadītāju no 2017. gada 15. decembra līdz 2018. gada 14. decembrim iecelt Erik HØEG kungu, |
| --- | --- |

(3)

Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 15. decembrī ieteica par EUMM Georgia misijas vadītāju no 2017. gada 15. decembra līdz 2018. gada 14. decembrim iecelt Erik HØEG kungu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Erik HØEG kungs tiek iecelts amatā par EUMM Georgia vadītāju uz laikposmu no 2017. gada 15. decembra līdz 2018. gada 14. decembrim.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2017. gada 15. decembra.

Briselē, 2017. gada 19. decembrī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

W. STEVENS

---

(1)  
  OV L 213, 13.8.2010., 43. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/2238 (2016. gada 12. decembris), ar ko groza Lēmumu 2010/452/KĀDP par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia (OV L 337, 13.12.2016., 15. lpp.).

2

EUMM Georgia

---

| 23.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/40 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/40

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2017/2439

(2017. gada 19. decembris)

par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības KDAP militārajai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (EUTM RCA/4/2017)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/610 (2016. gada 19. aprīlis) par Eiropas Savienības KDAP militāru apmācības misiju Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (1) un jo īpaši tā 5. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu (KĀDP) 2016/610 Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 38. pantu pieņemt attiecīgus lēmumus par EUTM RCA politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp pieņemt lēmumus par nākamo ES misijas spēku komandieru iecelšanu amatā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu (KĀDP) 2016/610 Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 38. pantu pieņemt attiecīgus lēmumus par EUTM RCA politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp pieņemt lēmumus par nākamo ES misijas spēku komandieru iecelšanu amatā.

| (2) | PDK 2017. gada 26. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1177 (2), ar ko par ES misijas EUTM RCA spēku komandieri tika iecelts brigādes ģenerālis GARCÍA BLÁZQUEZ. |
| --- | --- |

(2)

PDK 2017. gada 26. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1177 (2), ar ko par ES misijas EUTM RCA spēku komandieri tika iecelts brigādes ģenerālis GARCÍA BLÁZQUEZ.

| (3) | 2017. gada 20. novembrī Eiropas Savienības Militārā komiteja ieteica apstiprināt brigādes ģenerāļa Fernando Hermínio TEODORO MAIO nominēšanu ES misijas EUTM RCA spēku komandiera amatam, lai viņš no 2018. gada 11. janvāra aizstātu brigādes ģenerāli Fernando GARCÍA BLÁZQUEZ. |
| --- | --- |

(3)

2017. gada 20. novembrī Eiropas Savienības Militārā komiteja ieteica apstiprināt brigādes ģenerāļa Fernando Hermínio TEODORO MAIO nominēšanu ES misijas EUTM RCA spēku komandiera amatam, lai viņš no 2018. gada 11. janvāra aizstātu brigādes ģenerāli Fernando GARCÍA BLÁZQUEZ.

| (4) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo par ES misijas spēku komandieri Eiropas Savienības KDAP militārajai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) no 2018. gada 11. janvāra tiek iecelts brigādes ģenerālis Hermínio TEODORO MAIO.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2017. gada 19. decembrī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

W. STEVENS

---

(1)  
  OV L 104, 20.4.2016., 21. lpp.

1

(2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/1177 (2017. gada 26. jūnijs) par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības KDAP militārajai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2017) (OV L 170, 1.7.2017., 96. lpp.).

2

EUTM RCA

---

| 23.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/41 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/41

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2440

(2017. gada 18. decembris),

ar ko Īstenošanas lēmumu 2014/190/ES groza attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai atvēlētā īpašā piešķīruma resursu gada sadalījumu pa dalībvalstīm kopā ar atbalsttiesīgo reģionu sarakstu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8300)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1), un jo īpaši tās 91. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 91. panta 2. punktu Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/190/ES (2) ir noteikts, citstarp, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai (JNI) atvēlētā īpašā piešķīruma resursu gada sadalījums pa dalībvalstīm un JNI atbalsttiesīgo reģionu saraksts. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 91. panta 2. punktu Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/190/ES (2) ir noteikts, citstarp, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai (JNI) atvēlētā īpašā piešķīruma resursu gada sadalījums pa dalībvalstīm un JNI atbalsttiesīgo reģionu saraksts.

| (2) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2305 (3), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1303/2013, JNI atvēlētais īpašais piešķīrums tika palielināts. |
| --- | --- |

(2)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2305 (3), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1303/2013, JNI atvēlētais īpašais piešķīrums tika palielināts.

| (3) | JNI atbalsttiesīgie reģioni 2017.–2020. gadam ir noteikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1304/2013 (4) 16. pantu un ar atsauci uz jaunākajiem pieejamajiem datiem par jauniešu bezdarbu. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 65. panta 2. punktu izdevumi JNI ietvaros ir atbilstīgi līdz 2023. gada 31. decembrim gan attiecībā uz reģioniem, kas uzskaitīti Īstenošanas lēmuma 2014/190/ES IV pielikumā, gan attiecībā uz JNI atbalsttiesīgajiem reģioniem, kas noteikti 2017.–2020. gadam. Tāpēc esošo sarakstu būtu jāturpina piemērot. Skaidrības un pārredzamības labad Īstenošanas lēmuma 2014/190/ES IV pielikumā būtu jāiekļauj abi saraksti un minētais pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

JNI atbalsttiesīgie reģioni 2017.–2020. gadam ir noteikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1304/2013 (4) 16. pantu un ar atsauci uz jaunākajiem pieejamajiem datiem par jauniešu bezdarbu. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 65. panta 2. punktu izdevumi JNI ietvaros ir atbilstīgi līdz 2023. gada 31. decembrim gan attiecībā uz reģioniem, kas uzskaitīti Īstenošanas lēmuma 2014/190/ES IV pielikumā, gan attiecībā uz JNI atbalsttiesīgajiem reģioniem, kas noteikti 2017.–2020. gadam. Tāpēc esošo sarakstu būtu jāturpina piemērot. Skaidrības un pārredzamības labad Īstenošanas lēmuma 2014/190/ES IV pielikumā būtu jāiekļauj abi saraksti un minētais pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 VIII pielikumu papildu resursu sadalījumā pa dalībvalstīm būtu jāievēro tie paši posmi, kas piemēroti sākotnējam piešķīrumam. Tādēļ Īstenošanas lēmuma 2014/190/ES III pielikumā 2011. gada cenās noteiktais JNI atvēlētā īpašā piešķīruma gada sadalījums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 VIII pielikumu papildu resursu sadalījumā pa dalībvalstīm būtu jāievēro tie paši posmi, kas piemēroti sākotnējam piešķīrumam. Tādēļ Īstenošanas lēmuma 2014/190/ES III pielikumā 2011. gada cenās noteiktais JNI atvēlētā īpašā piešķīruma gada sadalījums būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | Lai ļautu dalībvalstīm plānot savu darbību, gada sadalījums būtu jāizsaka arī pašreizējās cenās, lai atspoguļotu indeksāciju 2 % gadā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 91. panta 1. punktu. Tāpēc attiecīgi jāgroza Īstenošanas lēmuma 2014/190/ES X pielikums. |
| --- | --- |

(5)

Lai ļautu dalībvalstīm plānot savu darbību, gada sadalījums būtu jāizsaka arī pašreizējās cenās, lai atspoguļotu indeksāciju 2 % gadā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 91. panta 1. punktu. Tāpēc attiecīgi jāgroza Īstenošanas lēmuma 2014/190/ES X pielikums.

| (6) | Tādēļ būtu jāgroza Īstenošanas lēmums 2014/190/ES, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ būtu jāgroza Īstenošanas lēmums 2014/190/ES,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmumu 2014/190/ES groza šādi:

| 1) | III un IV pielikumu aizstāj ar šā lēmuma I pielikuma tekstu; |
| --- | --- |

1)

III un IV pielikumu aizstāj ar šā lēmuma I pielikuma tekstu;

| 2) | X pielikumu aizstāj ar šā lēmuma II pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

2)

X pielikumu aizstāj ar šā lēmuma II pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Corina CREȚU

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 3. aprīļa Īstenošanas lēmums 2014/190/ES, ar ko nosaka kopējo resursu gada sadalījumu pa dalībvalstīm Eiropas Reģionālās attīstības fondam, Eiropas Sociālajam fondam un Kohēzijas fondam atbilstīgi mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība”, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai atvēlētā īpašā piešķīruma resursu gada sadalījumu pa dalībvalstīm kopā ar atbalsttiesīgo reģionu sarakstu un summas, kas jāpārvieto no katras dalībvalsts Kohēzijas fonda un struktūrfondu piešķīrumiem uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un uz atbalstu vistrūcīgākajām personām, laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (OV L 104, 8.4.2014., 13. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2305, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz izmaiņām resursos, kas paredzēti ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai, un resursos, kas paredzēti mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (OV L 335, 15.12.2017., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

JAUNATNES NODARBINĀTĪBAS INICIATĪVA – ĪPAŠĀ PIEŠĶĪRUMA SADALĪJUMS PA GADIEM

| EUR, 2011. gada cenās |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Kopā |
| BE | 22 464 896 | 17 179 038 | — | 7 569 546 | 3 463 191 | 3 395 285 | 3 328 711 | 57 400 667 |
| BG | 29 216 622 | 22 342 123 | — | — | — | — | — | 51 558 745 |
| CZ | — | 12 564 283 | — | — | — | — | — | 12 564 283 |
| DK | — | — | — | — | — | — | — | — |
| DE | — | — | — | — | — | — | — | — |
| EE | — | — | — | — | — | — | — | — |
| IE | 36 075 815 | 27 587 388 | — | — | — | — | — | 63 663 203 |
| EL | 90 800 184 | 69 435 434 | — | 29 193 451 | 13 356 481 | 13 094 589 | 12 837 832 | 228 717 971 |
| ES | 499 481 827 | 381 956 689 | — | 154 715 855 | 70 785 031 | 69 397 090 | 68 036 362 | 1 244 372 854 |
| FR | 164 197 762 | 125 562 994 | — | 59 683 863 | 27 306 342 | 26 770 924 | 26 246 004 | 429 767 889 |
| HR | 35 033 821 | 26 790 569 | — | 12 993 208 | 5 944 604 | 5 828 044 | 5 713 768 | 92 304 014 |
| IT | 300 437 373 | 229 746 226 | — | 126 913 692 | 58 065 088 | 56 926 557 | 55 810 350 | 827 899 286 |
| CY | 6 126 207 | 4 684 747 | — | 2 428 857 | 1 111 242 | 1 089 453 | 1 068 091 | 16 508 597 |
| LV | 15 358 075 | 11 744 410 | — | — | — | — | — | 27 102 485 |
| LT | 16 825 553 | 12 866 600 | — | — | — | — | — | 29 692 153 |
| LU | — | — | — | — | — | — | — | — |
| HU | 26 345 509 | 20 146 566 | — | — | — | — | — | 46 492 075 |
| MT | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NL | — | — | — | — | — | — | — | — |
| AT | — | — | — | — | — | — | — | — |
| PL | 133 639 212 | 102 194 692 | — | 6 060 353 | 2 772 711 | 2 718 344 | 2 665 043 | 250 050 355 |
| PT | 85 111 913 | 65 085 581 | — | 23 156 678 | 10 594 559 | 10 386 822 | 10 183 159 | 204 518 712 |
| RO | 56 112 815 | 42 909 800 | — | 16 695 447 | 7 638 440 | 7 488 666 | 7 341 830 | 138 186 998 |
| SI | 4 876 537 | 3 729 117 | — | — | — | — | — | 8 605 654 |
| SK | 38 209 190 | 29 218 793 | — | 4 574 741 | 2 093 019 | 2 051 979 | 2 011 745 | 78 159 467 |
| FI | — | — | — | — | — | — | — | — |
| SE | 23 379 703 | 17 878 597 | — | — | — | — | — | 41 258 300 |
| UK | 24 516 103 | 166 367 414 | — | — | — | — | — | 190 883 517 |
| ES 28 | 1 608 209 117 | 1 389 991 061 | — | 443 985 691 | 203 130 708 | 199 147 753 | 195 242 895 | 4 039 707 225 |

EUR, 2011. gada cenās

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Kopā

BE

22 464 896

17 179 038

—

7 569 546

3 463 191

3 395 285

3 328 711

57 400 667

BG

29 216 622

22 342 123

—

—

—

—

—

51 558 745

CZ

—

12 564 283

—

—

—

—

—

12 564 283

DK

—

—

—

—

—

—

—

—

DE

—

—

—

—

—

—

—

—

EE

—

—

—

—

—

—

—

—

IE

36 075 815

27 587 388

—

—

—

—

—

63 663 203

EL

90 800 184

69 435 434

—

29 193 451

13 356 481

13 094 589

12 837 832

228 717 971

ES

499 481 827

381 956 689

—

154 715 855

70 785 031

69 397 090

68 036 362

1 244 372 854

FR

164 197 762

125 562 994

—

59 683 863

27 306 342

26 770 924

26 246 004

429 767 889

HR

35 033 821

26 790 569

—

12 993 208

5 944 604

5 828 044

5 713 768

92 304 014

IT

300 437 373

229 746 226

—

126 913 692

58 065 088

56 926 557

55 810 350

827 899 286

CY

6 126 207

4 684 747

—

2 428 857

1 111 242

1 089 453

1 068 091

16 508 597

LV

15 358 075

11 744 410

—

—

—

—

—

27 102 485

LT

16 825 553

12 866 600

—

—

—

—

—

29 692 153

LU

—

—

—

—

—

—

—

—

HU

26 345 509

20 146 566

—

—

—

—

—

46 492 075

MT

—

—

—

—

—

—

—

—

NL

—

—

—

—

—

—

—

—

AT

—

—

—

—

—

—

—

—

PL

133 639 212

102 194 692

—

6 060 353

2 772 711

2 718 344

2 665 043

250 050 355

PT

85 111 913

65 085 581

—

23 156 678

10 594 559

10 386 822

10 183 159

204 518 712

RO

56 112 815

42 909 800

—

16 695 447

7 638 440

7 488 666

7 341 830

138 186 998

SI

4 876 537

3 729 117

—

—

—

—

—

8 605 654

SK

38 209 190

29 218 793

—

4 574 741

2 093 019

2 051 979

2 011 745

78 159 467

FI

—

—

—

—

—

—

—

—

SE

23 379 703

17 878 597

—

—

—

—

—

41 258 300

UK

24 516 103

166 367 414

—

—

—

—

—

190 883 517

ES 28

1 608 209 117

1 389 991 061

—

443 985 691

203 130 708

199 147 753

195 242 895

4 039 707 225

“IV PIELIKUMS

JAUNATNES NODARBINĀTĪBAS INICIATĪVA – ATBALSTTIESĪGIE REĢIONI

ATBALSTTIESĪGO REĢIONU SARAKSTS, PAMATOJOTIES UZ 2012. GADA DATIEM PAR JAUNIEŠU BEZDARBU

| BE10 Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
| --- |

BE10 Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest

| BE32 Prov. Hainaut |
| --- |

BE32 Prov. Hainaut

| BE33 Prov. Liège |
| --- |

BE33 Prov. Liège

| BG31 Severozapaden |
| --- |

BG31 Severozapaden

| BG32 Severen tsentralen |
| --- |

BG32 Severen tsentralen

| BG33 Severoiztochen |
| --- |

BG33 Severoiztochen

| BG34 Yugoiztochen |
| --- |

BG34 Yugoiztochen

| BG42 Yuzhen tsentralen |
| --- |

BG42 Yuzhen tsentralen

| CZ04 Severozápad |
| --- |

CZ04 Severozápad

| IE01 Border, Midland and Western |
| --- |

IE01 Border, Midland and Western

| IE02 Southern and Eastern |
| --- |

IE02 Southern and Eastern

| EL11 Anatoliki Makedonia, Thraki |
| --- |

EL11 Anatoliki Makedonia, Thraki

| EL12 Kentriki Makedonia |
| --- |

EL12 Kentriki Makedonia

| EL13 Dytiki Makedonia |
| --- |

EL13 Dytiki Makedonia

| EL14 Thessalia |
| --- |

EL14 Thessalia

| EL21 Ipeiros |
| --- |

EL21 Ipeiros

| EL23 Dytiki Ellada |
| --- |

EL23 Dytiki Ellada

| EL24 Sterea Ellada |
| --- |

EL24 Sterea Ellada

| EL25 Peloponnisos |
| --- |

EL25 Peloponnisos

| EL30 Attiki |
| --- |

EL30 Attiki

| EL41 Voreio Aigaio |
| --- |

EL41 Voreio Aigaio

| EL42 Notio Aigaio |
| --- |

EL42 Notio Aigaio

| EL43 Kriti |
| --- |

EL43 Kriti

| ES11 Galicia |
| --- |

ES11 Galicia

| ES12 Principado de Asturias |
| --- |

ES12 Principado de Asturias

| ES13 Cantabria |
| --- |

ES13 Cantabria

| ES21 País Vasco |
| --- |

ES21 País Vasco

| ES22 Comunidad Foral de Navarra |
| --- |

ES22 Comunidad Foral de Navarra

| ES23 La Rioja |
| --- |

ES23 La Rioja

| ES24 Aragón |
| --- |

ES24 Aragón

| ES30 Comunidad de Madrid |
| --- |

ES30 Comunidad de Madrid

| ES41 Castilla y León |
| --- |

ES41 Castilla y León

| ES42 Castilla-La Mancha |
| --- |

ES42 Castilla-La Mancha

| ES43 Extremadura |
| --- |

ES43 Extremadura

| ES51 Cataluña |
| --- |

ES51 Cataluña

| ES52 Comunidad Valenciana |
| --- |

ES52 Comunidad Valenciana

| ES53 Illes Balears |
| --- |

ES53 Illes Balears

| ES61 Andalucía |
| --- |

ES61 Andalucía

| ES62 Región de Murcia |
| --- |

ES62 Región de Murcia

| ES63 Ciudad Autónoma de Ceuta |
| --- |

ES63 Ciudad Autónoma de Ceuta

| ES64 Ciudad Autónoma de Melilla |
| --- |

ES64 Ciudad Autónoma de Melilla

| ES70 Canarias |
| --- |

ES70 Canarias

| FR61 Aquitaine |
| --- |

FR61 Aquitaine

| FR21 Champagne-Ardenne |
| --- |

FR21 Champagne-Ardenne

| FR22 Picardie |
| --- |

FR22 Picardie

| FR23 Haute-Normandie |
| --- |

FR23 Haute-Normandie

| FR24 Centre |
| --- |

FR24 Centre

| FR30 Nord - Pas-de-Calais |
| --- |

FR30 Nord - Pas-de-Calais

| FR72 Auvergne |
| --- |

FR72 Auvergne

| FR81 Languedoc-Roussillon |
| --- |

FR81 Languedoc-Roussillon

| FR91 Guadeloupe |
| --- |

FR91 Guadeloupe

| FR92 Martinique |
| --- |

FR92 Martinique

| FR93 Guyane |
| --- |

FR93 Guyane

| FR94 Réunion |
| --- |

FR94 Réunion

| FR– Mayotte |
| --- |

FR– Mayotte

| HR03 Jadranska Hrvatska |
| --- |

HR03 Jadranska Hrvatska

| HR04 Kontinentalna Hrvatska |
| --- |

HR04 Kontinentalna Hrvatska

| ITC1 Piemonte |
| --- |

ITC1 Piemonte

| ITC2 Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste |
| --- |

ITC2 Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste

| ITC3 Liguria |
| --- |

ITC3 Liguria

| ITC4 Lombardia |
| --- |

ITC4 Lombardia

| ITF1 Abruzzo |
| --- |

ITF1 Abruzzo

| ITF2 Molise |
| --- |

ITF2 Molise

| ITF3 Campania |
| --- |

ITF3 Campania

| ITF4 Puglia |
| --- |

ITF4 Puglia

| ITF5 Basilicata |
| --- |

ITF5 Basilicata

| ITF6 Calabria |
| --- |

ITF6 Calabria

| ITG1 Sicilia |
| --- |

ITG1 Sicilia

| ITG2 Sardegna |
| --- |

ITG2 Sardegna

| ITH5 Emilia-Romagna |
| --- |

ITH5 Emilia-Romagna

| ITH4 Friuli-Venezia Giulia |
| --- |

ITH4 Friuli-Venezia Giulia

| ITI1 Toscana |
| --- |

ITI1 Toscana

| ITI2 Umbria |
| --- |

ITI2 Umbria

| ITI3 Marche |
| --- |

ITI3 Marche

| ITI4 Lazio |
| --- |

ITI4 Lazio

| CY00 Kýpros |
| --- |

CY00 Kýpros

| LV00 Latvija |
| --- |

LV00 Latvija

| LT00 Lietuva |
| --- |

LT00 Lietuva

| HU23 Dél-Dunántúl |
| --- |

HU23 Dél-Dunántúl

| HU31 Észak-Magyarország |
| --- |

HU31 Észak-Magyarország

| HU32 Észak-Alföld |
| --- |

HU32 Észak-Alföld

| HU33 Dél-Alföld |
| --- |

HU33 Dél-Alföld

| PL11 Łódzkie |
| --- |

PL11 Łódzkie

| PL21 Małopolskie |
| --- |

PL21 Małopolskie

| PL31 Lubelskie |
| --- |

PL31 Lubelskie

| PL32 Podkarpackie |
| --- |

PL32 Podkarpackie

| PL33 Świętokrzyskie |
| --- |

PL33 Świętokrzyskie

| PL42 Zachodniopomorskie |
| --- |

PL42 Zachodniopomorskie

| PL43 Lubuskie |
| --- |

PL43 Lubuskie

| PL51 Dolnośląskie |
| --- |

PL51 Dolnośląskie

| PL61 Kujawsko-Pomorskie |
| --- |

PL61 Kujawsko-Pomorskie

| PL62 Warmińsko-Mazurskie |
| --- |

PL62 Warmińsko-Mazurskie

| PT11 Norte |
| --- |

PT11 Norte

| PT15 Algarve |
| --- |

PT15 Algarve

| PT16 Centro (PT) |
| --- |

PT16 Centro (PT)

| PT17 Lisboa |
| --- |

PT17 Lisboa

| PT18 Alentejo |
| --- |

PT18 Alentejo

| PT20 Região Autónoma dos Açores |
| --- |

PT20 Região Autónoma dos Açores

| PT30 Região Autónoma da Madeira |
| --- |

PT30 Região Autónoma da Madeira

| RO12 Centru |
| --- |

RO12 Centru

| RO22 Sud-Est |
| --- |

RO22 Sud-Est

| RO31 Sud – Muntenia |
| --- |

RO31 Sud – Muntenia

| SI01 Vzhodna Slovenija |
| --- |

SI01 Vzhodna Slovenija

| SK02 Západné Slovensko |
| --- |

SK02 Západné Slovensko

| SK03 Stredné Slovensko |
| --- |

SK03 Stredné Slovensko

| SK04 Východné Slovensko |
| --- |

SK04 Východné Slovensko

| SE22 Sydsverige |
| --- |

SE22 Sydsverige

| SE31 Norra Mellansverige |
| --- |

SE31 Norra Mellansverige

| SE32 Mellersta Norrland |
| --- |

SE32 Mellersta Norrland

| UKC1 Tees Valley and Durham |
| --- |

UKC1 Tees Valley and Durham

| UKD7 Merseyside |
| --- |

UKD7 Merseyside

| UKG3 West Midlands |
| --- |

UKG3 West Midlands

| UKI1 Inner London |
| --- |

UKI1 Inner London

| UKM3 South Western Scotland |
| --- |

UKM3 South Western Scotland

ATBALSTTIESĪGO REĢIONU SARAKSTS, PAMATOJOTIES UZ 2016. GADA DATIEM PAR JAUNIEŠU BEZDARBU

| BE10 – Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
| --- |

BE10 – Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest

| BE32 – Prov. Hainaut |
| --- |

BE32 – Prov. Hainaut

| BE34 – Prov. Luxembourg (BE) |
| --- |

BE34 – Prov. Luxembourg (BE)

| BE35 – Prov. Namur |
| --- |

BE35 – Prov. Namur

| EL51 – Anatoliki Makedonia, Thraki |
| --- |

EL51 – Anatoliki Makedonia, Thraki

| EL52 – Kentriki Makedonia |
| --- |

EL52 – Kentriki Makedonia

| EL53 – Dytiki Makedonia |
| --- |

EL53 – Dytiki Makedonia

| EL54 – Ipeiros |
| --- |

EL54 – Ipeiros

| EL61 – Thessalia |
| --- |

EL61 – Thessalia

| EL62 – Ionia Nisia |
| --- |

EL62 – Ionia Nisia

| EL63 – Dytiki Ellada |
| --- |

EL63 – Dytiki Ellada

| EL64 – Sterea Ellada |
| --- |

EL64 – Sterea Ellada

| EL65 – Peloponnisos |
| --- |

EL65 – Peloponnisos

| EL30 – Attiki |
| --- |

EL30 – Attiki

| EL41 – Voreio Aigaio |
| --- |

EL41 – Voreio Aigaio

| EL42 – Notio Aigaio |
| --- |

EL42 – Notio Aigaio

| EL43 – Kriti |
| --- |

EL43 – Kriti

| ES11 – Galicia |
| --- |

ES11 – Galicia

| ES12 – Principado de Asturias |
| --- |

ES12 – Principado de Asturias

| ES13 – Cantabria |
| --- |

ES13 – Cantabria

| ES21 – País Vasco |
| --- |

ES21 – País Vasco

| ES22 – Comunidad Foral de Navarra |
| --- |

ES22 – Comunidad Foral de Navarra

| ES23 – La Rioja |
| --- |

ES23 – La Rioja

| ES24 – Aragón |
| --- |

ES24 – Aragón

| ES30 – Comunidad de Madrid |
| --- |

ES30 – Comunidad de Madrid

| ES41 – Castilla y León |
| --- |

ES41 – Castilla y León

| ES42 – Castilla-la Mancha |
| --- |

ES42 – Castilla-la Mancha

| ES43 – Extremadura |
| --- |

ES43 – Extremadura

| ES51 – Cataluña |
| --- |

ES51 – Cataluña

| ES52 – Comunidad Valenciana |
| --- |

ES52 – Comunidad Valenciana

| ES53 – Illes Balears |
| --- |

ES53 – Illes Balears

| ES61 – Andalucía |
| --- |

ES61 – Andalucía

| ES62 – Región de Murcia |
| --- |

ES62 – Región de Murcia

| ES63 – Ciudad Autónoma de Ceuta (ES) |
| --- |

ES63 – Ciudad Autónoma de Ceuta (ES)

| ES64 – Ciudad Autónoma de Melilla (ES) |
| --- |

ES64 – Ciudad Autónoma de Melilla (ES)

| ES70 – Canarias (ES) |
| --- |

ES70 – Canarias (ES)

| FR21 – Champagne-Ardenne |
| --- |

FR21 – Champagne-Ardenne

| FR22 – Picardie |
| --- |

FR22 – Picardie

| FR23 – Haute-Normandie |
| --- |

FR23 – Haute-Normandie

| FR24 – Centre (FR) |
| --- |

FR24 – Centre (FR)

| FR26 – Bourgogne |
| --- |

FR26 – Bourgogne

| FR30 – Nord - Pas-de-Calais |
| --- |

FR30 – Nord - Pas-de-Calais

| FR42 – Alsace |
| --- |

FR42 – Alsace

| FR81 – Languedoc-Roussillon |
| --- |

FR81 – Languedoc-Roussillon

| FRA1 – Guadeloupe |
| --- |

FRA1 – Guadeloupe

| FRA2 – Martinique |
| --- |

FRA2 – Martinique

| FRA3 – Guyane |
| --- |

FRA3 – Guyane

| FRA4 – La Réunion |
| --- |

FRA4 – La Réunion

| FRA5 – Mayotte |
| --- |

FRA5 – Mayotte

| HR03 – Jadranska Hrvatska |
| --- |

HR03 – Jadranska Hrvatska

| HR04 – Kontinentalna Hrvatska |
| --- |

HR04 – Kontinentalna Hrvatska

| ITC1 – Piemonte |
| --- |

ITC1 – Piemonte

| ITC2 – Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste |
| --- |

ITC2 – Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste

| ITC3 – Liguria |
| --- |

ITC3 – Liguria

| ITC4 – Lombardia |
| --- |

ITC4 – Lombardia

| ITF1 – Abruzzo |
| --- |

ITF1 – Abruzzo

| ITF2 – Molise |
| --- |

ITF2 – Molise

| ITF3 – Campania |
| --- |

ITF3 – Campania

| ITF4 – Puglia |
| --- |

ITF4 – Puglia

| ITF5 – Basilicata |
| --- |

ITF5 – Basilicata

| ITF6 – Calabria |
| --- |

ITF6 – Calabria

| ITG1 – Sicilia |
| --- |

ITG1 – Sicilia

| ITG2 – Sardegna |
| --- |

ITG2 – Sardegna

| ITH4 – Friuli-Venezia Giulia |
| --- |

ITH4 – Friuli-Venezia Giulia

| ITI1 – Toscana |
| --- |

ITI1 – Toscana

| ITI2 – Umbria |
| --- |

ITI2 – Umbria

| ITI3 – Marche |
| --- |

ITI3 – Marche

| ITI4 – Lazio |
| --- |

ITI4 – Lazio

| CY00 – Kypros |
| --- |

CY00 – Kypros

| PL32 – Podkarpackie |
| --- |

PL32 – Podkarpackie

| PT11 – Norte |
| --- |

PT11 – Norte

| PT16 – Centro (PT) |
| --- |

PT16 – Centro (PT)

| PT17 – Área Metropolitana de Lisboa |
| --- |

PT17 – Área Metropolitana de Lisboa

| PT18 – Alentejo |
| --- |

PT18 – Alentejo

| PT20 – Região Autónoma dos Açores (PT) |
| --- |

PT20 – Região Autónoma dos Açores (PT)

| PT30 – Região Autónoma da Madeira (PT) |
| --- |

PT30 – Região Autónoma da Madeira (PT)

| RO22 – Sud-Est |
| --- |

RO22 – Sud-Est

| RO31 – Sud - Muntenia |
| --- |

RO31 – Sud - Muntenia

| RO41 – Sud-Vest Oltenia |
| --- |

RO41 – Sud-Vest Oltenia

| SK04 – Východné Slovensko |
| --- |

SK04 – Východné Slovensko

---

II PIELIKUMS

“X PIELIKUMS

JAUNATNES NODARBINĀTĪBAS INICIATĪVA – ĪPAŠAIS PIEŠĶĪRUMS

| EUR, pašreizējās cenās |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Kopā |
| BE | 23 839 927 | 18 595 143 | — | 8 524 538 | 3 978 118 | 3 978 118 | 3 978 118 | 62 893 962 |
| BG | 31 004 913 | 24 183 832 | — | — | — | — | — | 55 188 745 |
| CZ | — | 13 599 984 | — | — | — | — | — | 13 599 984 |
| DK | — | — | — | — | — | — | — | — |
| DE | — | — | — | — | — | — | — | — |
| EE | — | — | — | — | — | — | — | — |
| IE | 38 283 943 | 29 861 476 | — | — | — | — | — | 68 145 419 |
| EL | 96 357 882 | 75 159 147 | — | 32 876 567 | 15 342 398 | 15 342 398 | 15 342 398 | 250 420 790 |
| ES | 530 054 111 | 413 442 204 | — | 174 235 182 | 81 309 751 | 81 309 751 | 81 309 751 | 1 361 660 750 |
| FR | 174 247 979 | 135 913 423 | — | 67 213 724 | 31 366 404 | 31 366 404 | 31 366 404 | 471 474 338 |
| HR | 37 178 171 | 28 998 973 | — | 14 632 462 | 6 828 482 | 6 828 482 | 6 828 482 | 101 295 052 |
| IT | 318 826 544 | 248 684 704 | — | 142 925 430 | 66 698 534 | 66 698 534 | 66 698 534 | 910 532 280 |
| CY | 6 501 180 | 5 070 921 | — | 2 735 288 | 1 276 468 | 1 276 468 | 1 276 468 | 18 136 793 |
| LV | 16 298 112 | 12 712 527 | — | — | — | — | — | 29 010 639 |
| LT | 17 855 411 | 13 927 222 | — | — | — | — | — | 31 782 633 |
| LU | — | — | — | — | — | — | — | — |
| HU | 27 958 065 | 21 807 291 | — | — | — | — | — | 49 765 356 |
| MT | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NL | — | — | — | — | — | — | — | — |
| AT | — | — | — | — | — | — | — | — |
| PL | 141 819 001 | 110 618 821 | — | 6 824 942 | 3 184 973 | 3 184 973 | 3 184 973 | 268 817 683 |
| PT | 90 321 443 | 70 450 726 | — | 26 078 181 | 12 169 818 | 12 169 818 | 12 169 818 | 223 359 804 |
| RO | 59 547 368 | 46 446 947 | — | 18 801 785 | 8 774 166 | 8 774 166 | 8 774 166 | 151 118 598 |
| SI | 5 175 020 | 4 036 516 | — | — | — | — | — | 9 211 536 |
| SK | 40 547 898 | 31 627 361 | — | 5 151 901 | 2 404 221 | 2 404 221 | 2 404 221 | 84 539 823 |
| FI | — | — | — | — | — | — | — | — |
| SE | 24 810 728 | 19 352 368 | — | — | — | — | — | 44 163 096 |
| UK | 26 016 685 | 180 081 439 | — | — | — | — | — | 206 098 124 |
| ES 28 | 1 706 644 381 | 1 504 571 025 | — | 500 000 000 | 233 333 333 | 233 333 333 | 233 333 333 | 4 411 215 405 |

EUR, pašreizējās cenās

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Kopā

BE

23 839 927

18 595 143

—

8 524 538

3 978 118

3 978 118

3 978 118

62 893 962

BG

31 004 913

24 183 832

—

—

—

—

—

55 188 745

CZ

—

13 599 984

—

—

—

—

—

13 599 984

DK

—

—

—

—

—

—

—

—

DE

—

—

—

—

—

—

—

—

EE

—

—

—

—

—

—

—

—

IE

38 283 943

29 861 476

—

—

—

—

—

68 145 419

EL

96 357 882

75 159 147

—

32 876 567

15 342 398

15 342 398

15 342 398

250 420 790

ES

530 054 111

413 442 204

—

174 235 182

81 309 751

81 309 751

81 309 751

1 361 660 750

FR

174 247 979

135 913 423

—

67 213 724

31 366 404

31 366 404

31 366 404

471 474 338

HR

37 178 171

28 998 973

—

14 632 462

6 828 482

6 828 482

6 828 482

101 295 052

IT

318 826 544

248 684 704

—

142 925 430

66 698 534

66 698 534

66 698 534

910 532 280

CY

6 501 180

5 070 921

—

2 735 288

1 276 468

1 276 468

1 276 468

18 136 793

LV

16 298 112

12 712 527

—

—

—

—

—

29 010 639

LT

17 855 411

13 927 222

—

—

—

—

—

31 782 633

LU

—

—

—

—

—

—

—

—

HU

27 958 065

21 807 291

—

—

—

—

—

49 765 356

MT

—

—

—

—

—

—

—

—

NL

—

—

—

—

—

—

—

—

AT

—

—

—

—

—

—

—

—

PL

141 819 001

110 618 821

—

6 824 942

3 184 973

3 184 973

3 184 973

268 817 683

PT

90 321 443

70 450 726

—

26 078 181

12 169 818

12 169 818

12 169 818

223 359 804

RO

59 547 368

46 446 947

—

18 801 785

8 774 166

8 774 166

8 774 166

151 118 598

SI

5 175 020

4 036 516

—

—

—

—

—

9 211 536

SK

40 547 898

31 627 361

—

5 151 901

2 404 221

2 404 221

2 404 221

84 539 823

FI

—

—

—

—

—

—

—

—

SE

24 810 728

19 352 368

—

—

—

—

—

44 163 096

UK

26 016 685

180 081 439

—

—

—

—

—

206 098 124

ES 28

1 706 644 381

1 504 571 025

—

500 000 000

233 333 333

233 333 333

233 333 333

4 411 215 405

---

| 23.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/52

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2441

(2017. gada 21. decembris)

par Šveicē akciju biržām piemērojamā tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (1) un jo īpaši tās 25. panta 4. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (2) 23. panta 1. punkts paredz, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības nodrošina, ka to veiktie tirdzniecības darījumi ar akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuras tirgo tirdzniecības vietās, notiek regulētos tirgos, daudzpusējās tirdzniecības sistēmās (DTS) vai sistemātiskā internalizētājā, vai trešo valstu tirdzniecības vietā, ko Komisija novērtējusi kā līdzvērtīgu saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (2) 23. panta 1. punkts paredz, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības nodrošina, ka to veiktie tirdzniecības darījumi ar akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuras tirgo tirdzniecības vietās, notiek regulētos tirgos, daudzpusējās tirdzniecības sistēmās (DTS) vai sistemātiskā internalizētājā, vai trešo valstu tirdzniecības vietā, ko Komisija novērtējusi kā līdzvērtīgu saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkts attiecas tikai uz akciju tirdzniecības pienākumu. Tirdzniecības pienākums neattiecas uz citiem kapitāla instrumentiem, piemēram, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citi līdzīgiem finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkts attiecas tikai uz akciju tirdzniecības pienākumu. Tirdzniecības pienākums neattiecas uz citiem kapitāla instrumentiem, piemēram, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citi līdzīgiem finanšu instrumentiem.

| (3) | Ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktā izklāstīto procedūru tādu tirdzniecības vietu līdzvērtīguma atzīšanai, kas uzņēmējdarbību veic trešās valstīs, ir paredzēts ļaut ieguldījumu brokeru sabiedrībām tirdzniecības darījumus ar akcijām, uz kurām Savienībā attiecas tirdzniecības pienākums, veikt trešo valstu tirdzniecības vietās, kas atzītas par līdzvērtīgām. Komisijai būtu jānovērtē, vai kādas trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma nodrošina, ka tirdzniecības vieta, kurai šajā trešajā valstī izsniegta atļauja, ievēro juridiski saistošas prasības, kas līdzvērtīgas prasībām, kuras izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 596/2014 (3), Direktīvas 2014/65/ES III sadaļas, Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļas un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK (4) un kurām šajā trešajā valstī piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi. Šis nosacījums būtu jāskata, ņemot vērā minētajos tiesību aktos noteiktos mērķus, it īpaši to lomu iekšējā tirgus izveidē un darbībā, tirgus integritātē, ieguldītāju aizsardzībā un visbeidzot, kas tomēr nav mazāk svarīgi, finanšu stabilitātē. |
| --- | --- |

(3)

Ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktā izklāstīto procedūru tādu tirdzniecības vietu līdzvērtīguma atzīšanai, kas uzņēmējdarbību veic trešās valstīs, ir paredzēts ļaut ieguldījumu brokeru sabiedrībām tirdzniecības darījumus ar akcijām, uz kurām Savienībā attiecas tirdzniecības pienākums, veikt trešo valstu tirdzniecības vietās, kas atzītas par līdzvērtīgām. Komisijai būtu jānovērtē, vai kādas trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma nodrošina, ka tirdzniecības vieta, kurai šajā trešajā valstī izsniegta atļauja, ievēro juridiski saistošas prasības, kas līdzvērtīgas prasībām, kuras izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 596/2014 (3), Direktīvas 2014/65/ES III sadaļas, Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļas un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK (4) un kurām šajā trešajā valstī piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi. Šis nosacījums būtu jāskata, ņemot vērā minētajos tiesību aktos noteiktos mērķus, it īpaši to lomu iekšējā tirgus izveidē un darbībā, tirgus integritātē, ieguldītāju aizsardzībā un visbeidzot, kas tomēr nav mazāk svarīgi, finanšu stabilitātē.

| (4) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta ceturto daļu trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma var tikt uzskatīti par līdzvērtīgiem, ja šis regulējums atbilst vismaz šādiem nosacījumiem: a) tirgiem ir jāsaņem atļauja, un tiem pastāvīgi piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi; b) pastāv skaidri un pārredzami noteikumi par vērtspapīru tirdzniecības atļaušanu, lai šādi vērtspapīri būtu taisnīgi, pienācīgi un efektīvi tirgojami un būtu brīvi apgrozāmi; c) uz vērtspapīru emitentiem attiecas prasības par periodisku un pastāvīgu informēšanu, nodrošinot ieguldītāju aizsardzību augstā līmenī; un d) tiek nodrošināta tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana un tirgus manipulācija. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta ceturto daļu trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma var tikt uzskatīti par līdzvērtīgiem, ja šis regulējums atbilst vismaz šādiem nosacījumiem: a) tirgiem ir jāsaņem atļauja, un tiem pastāvīgi piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi; b) pastāv skaidri un pārredzami noteikumi par vērtspapīru tirdzniecības atļaušanu, lai šādi vērtspapīri būtu taisnīgi, pienācīgi un efektīvi tirgojami un būtu brīvi apgrozāmi; c) uz vērtspapīru emitentiem attiecas prasības par periodisku un pastāvīgu informēšanu, nodrošinot ieguldītāju aizsardzību augstā līmenī; un d) tiek nodrošināta tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana un tirgus manipulācija.

| (5) | Šā līdzvērtīguma novērtējuma nolūks citstarp ir novērtēt to, vai juridiski saistošās prasības, kas Šveicē piemērojamas akciju biržām, kuras tajā veic uzņēmējdarbību un kurām atļauju izsniegusi Šveices Finanšu tirgus uzraudzības iestāde (turpmāk “FINMA”|), kas veic to uzraudzību, ir līdzvērtīgas prasībām, kuras izriet no Regulas (ES) Nr. 596/2014, Direktīvas 2014/65/ES III sadaļas, Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļas un Direktīvas 2004/109/EK un kurām šajā trešajā valstī piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi. |
| --- | --- |

(5)

Šā līdzvērtīguma novērtējuma nolūks citstarp ir novērtēt to, vai juridiski saistošās prasības, kas Šveicē piemērojamas akciju biržām, kuras tajā veic uzņēmējdarbību un kurām atļauju izsniegusi Šveices Finanšu tirgus uzraudzības iestāde (turpmāk “FINMA”|), kas veic to uzraudzību, ir līdzvērtīgas prasībām, kuras izriet no Regulas (ES) Nr. 596/2014, Direktīvas 2014/65/ES III sadaļas, Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļas un Direktīvas 2004/109/EK un kurām šajā trešajā valstī piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi.

| (6) | Attiecībā uz nosacījumiem, ka uz akciju biržām attiecas pastāvīgs pienākums saņemt atļauju un ka tām piemēro iedarbīgu uzraudzību un prasību izpildes nodrošināšanu, Federālā likuma par finanšu tirgus infrastruktūru un tirgus praksi tirdzniecībā ar vērtspapīriem un atvasinātajiem instrumentiem (turpmāk “FMIA”) 26. panta b) punktā akciju birža ir definēta kā daudzpusējai vērtspapīru tirdzniecībai paredzēta iestāde, kuras sarakstos ir iekļauti vērtspapīri un kuras nolūks ir vienlaikus veikt piedāvājumu apmaiņu starp daudziem dalībniekiem un noslēgt līgumus, balstoties uz nediskriminējošiem noteikumiem. Akciju biržai nav rīcības brīvības pār to, kā tā izpilda tirdzniecības darījumus, un tai nav atļauts tirgoties uz sava rēķina vai iesaistīties sapārotā tirdzniecībā savā vārdā. Turklāt akciju biržai ir jānodrošina dalībniekiem taisnīga un nediskriminējoša piekļuve saviem tirgiem un pakalpojumiem. Šajā nolūkā akciju biržai ir pienākums ieviest noteikumus, kuros paredzēti līdzekļi, ar kuriem vērtspapīru tirgotājs vai citas personas, ko uzrauga FINMA, kā arī ārvalstu dalībnieki, kuri saņēmuši atļauju no FINMA, var iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par dalībnieku. Saskaņā ar FMIA 27. panta 4. punktu kopsakarā ar Noteikumiem par finanšu tirgus infrastruktūru un tirgus praksi tirdzniecībā ar vērtspapīriem un atvasinātajiem instrumentiem (turpmāk “FMIO”) 25. panta 1. punktu FINMA izskata un apstiprina iekšējos noteikumus un to grozījumus par dalībnieku iekļaušanu akciju biržā, attiecīgajiem pienākumiem un izslēgšanu no tās. Ikvienai akciju biržai ir pienākums atteikt dalību tirgus dalībniekam, kas nav saņēmis atļauju no FINMA, un birža var atteikt dalību tirgus dalībniekam, uz kuru attiecas likumiska diskvalifikācija. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz nosacījumiem, ka uz akciju biržām attiecas pastāvīgs pienākums saņemt atļauju un ka tām piemēro iedarbīgu uzraudzību un prasību izpildes nodrošināšanu, Federālā likuma par finanšu tirgus infrastruktūru un tirgus praksi tirdzniecībā ar vērtspapīriem un atvasinātajiem instrumentiem (turpmāk “FMIA”) 26. panta b) punktā akciju birža ir definēta kā daudzpusējai vērtspapīru tirdzniecībai paredzēta iestāde, kuras sarakstos ir iekļauti vērtspapīri un kuras nolūks ir vienlaikus veikt piedāvājumu apmaiņu starp daudziem dalībniekiem un noslēgt līgumus, balstoties uz nediskriminējošiem noteikumiem. Akciju biržai nav rīcības brīvības pār to, kā tā izpilda tirdzniecības darījumus, un tai nav atļauts tirgoties uz sava rēķina vai iesaistīties sapārotā tirdzniecībā savā vārdā. Turklāt akciju biržai ir jānodrošina dalībniekiem taisnīga un nediskriminējoša piekļuve saviem tirgiem un pakalpojumiem. Šajā nolūkā akciju biržai ir pienākums ieviest noteikumus, kuros paredzēti līdzekļi, ar kuriem vērtspapīru tirgotājs vai citas personas, ko uzrauga FINMA, kā arī ārvalstu dalībnieki, kuri saņēmuši atļauju no FINMA, var iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par dalībnieku. Saskaņā ar FMIA 27. panta 4. punktu kopsakarā ar Noteikumiem par finanšu tirgus infrastruktūru un tirgus praksi tirdzniecībā ar vērtspapīriem un atvasinātajiem instrumentiem (turpmāk “FMIO”) 25. panta 1. punktu FINMA izskata un apstiprina iekšējos noteikumus un to grozījumus par dalībnieku iekļaušanu akciju biržā, attiecīgajiem pienākumiem un izslēgšanu no tās. Ikvienai akciju biržai ir pienākums atteikt dalību tirgus dalībniekam, kas nav saņēmis atļauju no FINMA, un birža var atteikt dalību tirgus dalībniekam, uz kuru attiecas likumiska diskvalifikācija.

| (7) | Lai varētu konstatēt, vai trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma attiecībā uz tirdzniecības vietām, kuras atļauju saņēmušas attiecīgajā trešajā valstī, ir līdzvērtīgs Direktīvā 2014/65/ES izklāstītajam regulējumam, ir jāizpilda Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta ceturtajā daļā izklāstītie četri nosacījumi. |
| --- | --- |

(7)

Lai varētu konstatēt, vai trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma attiecībā uz tirdzniecības vietām, kuras atļauju saņēmušas attiecīgajā trešajā valstī, ir līdzvērtīgs Direktīvā 2014/65/ES izklāstītajam regulējumam, ir jāizpilda Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta ceturtajā daļā izklāstītie četri nosacījumi.

| (8) | Saskaņā ar pirmo nosacījumu tirdzniecības vietām trešās valstīs ir jāsaņem atļauja, un tām pastāvīgi jāpiemēro iedarbīga uzraudzība un jānodrošina prasību izpilde. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar pirmo nosacījumu tirdzniecības vietām trešās valstīs ir jāsaņem atļauja, un tām pastāvīgi jāpiemēro iedarbīga uzraudzība un jānodrošina prasību izpilde.

| (9) | Ikvienai akciju biržai pirms savas darbības sākuma ir jāsaņem atļauja no FINMA. Saskaņā ar FMIA 4. un 5. pantu FINMA atļauju izsniedz, ja tā uzskata, ka attiecībā uz pieteicēju piemērojamie nosacījumi un prasības ir izpildīti. FMIA un ar to saistītie noteikumi (kuriem ir tiesību normu spēks) ietver prasības attiecībā uz atļaujas saņemšanu. FMIA paredz, ka akciju birža ievieš mehānismus, kas paredzēti tam, lai risinātu jautājumus saistībā ar visiem prakses un darbības veidiem, kuros pieteicējs vēlas iesaistīties. Saskaņā ar FMIA 27. panta 1. punktu akciju birža FINMA uzraudzībā izveido savu regulēšanas un uzraudzības organizāciju, kas atbilst tās darbības vajadzībām. Līdz ar apstiprinājumu no FINMA biržas pašregulējums kļūst par juridiski saistošiem un izpildāmiem noteikumiem. Saskaņā ar FMIA 27. pantu kopsakarā ar FMIO 24. panta 1. punktu atbilstošai regulēšanas un uzraudzības organizācijai ir nepieciešama tādas struktūras izveide, kas izpilda regulatīvos uzdevumus, tirdzniecības uzraudzības struktūras izveide, tādas struktūras izveide, kas atbildīga par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru, un apelācijas struktūras izveide. Šīm struktūrām ir jābūt neatkarīgām no akciju biržas komerciālās vadības gan organizācijas, gan personāla ziņā. Būdama daļa no pašregulēšanas un uzraudzības organizācijas, attiecīgā atbildīgā struktūra veic biržas dalībnieku uzraudzīšanu attiecībā uz to, vai tie ievēro atbilstību akciju biržas noteikumiem (un nodrošina šādas atbilstības panākšanu). |
| --- | --- |

(9)

Ikvienai akciju biržai pirms savas darbības sākuma ir jāsaņem atļauja no FINMA. Saskaņā ar FMIA 4. un 5. pantu FINMA atļauju izsniedz, ja tā uzskata, ka attiecībā uz pieteicēju piemērojamie nosacījumi un prasības ir izpildīti. FMIA un ar to saistītie noteikumi (kuriem ir tiesību normu spēks) ietver prasības attiecībā uz atļaujas saņemšanu. FMIA paredz, ka akciju birža ievieš mehānismus, kas paredzēti tam, lai risinātu jautājumus saistībā ar visiem prakses un darbības veidiem, kuros pieteicējs vēlas iesaistīties. Saskaņā ar FMIA 27. panta 1. punktu akciju birža FINMA uzraudzībā izveido savu regulēšanas un uzraudzības organizāciju, kas atbilst tās darbības vajadzībām. Līdz ar apstiprinājumu no FINMA biržas pašregulējums kļūst par juridiski saistošiem un izpildāmiem noteikumiem. Saskaņā ar FMIA 27. pantu kopsakarā ar FMIO 24. panta 1. punktu atbilstošai regulēšanas un uzraudzības organizācijai ir nepieciešama tādas struktūras izveide, kas izpilda regulatīvos uzdevumus, tirdzniecības uzraudzības struktūras izveide, tādas struktūras izveide, kas atbildīga par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru, un apelācijas struktūras izveide. Šīm struktūrām ir jābūt neatkarīgām no akciju biržas komerciālās vadības gan organizācijas, gan personāla ziņā. Būdama daļa no pašregulēšanas un uzraudzības organizācijas, attiecīgā atbildīgā struktūra veic biržas dalībnieku uzraudzīšanu attiecībā uz to, vai tie ievēro atbilstību akciju biržas noteikumiem (un nodrošina šādas atbilstības panākšanu).

| (10) | Turklāt FMIA 18. pantā ir noteikts, ka akciju biržas piešķir dalībniekiem un tirgus uzturētājiem nediskriminējošu un atklātu piekļuvi. FINMA gan atļaujas izsniegšanas ietvaros, gan pastāvīgi nodrošina, ka biržas noteikumi atbilst šai prasībai (sk. SSX Rule Book 3.–5. pantu kopsakarā ar SSX Directive 1 un BX Swiss Rule Book 3.–5. pantu). Piekļuves atteikums ir pieļaujams vienīgi drošuma un efektivitātes apsvērumu dēļ, un uz to attiecas strikts samērīguma tests (FMIA 18. pants un FMIO 17. pants). Pieteicējs, kuram liegta piekļuve, var vērsties neatkarīgā apelācijas institūcijā ar savu pārsūdzību (SSX Rule Book 8. pants un BX Swiss Rule Book 15. pants). Biržu atbilstība ar FMIA 18. pantam un FMIO 17. pantam ir pakļauta FINMA īstenotai uzraudzībai. Lai varētu pieņemt ar tiem saistītus noteikumus un grozījumus, ir nepieciešams ex ante apstiprinājums no FINMA, to īstenošanu var pārbaudīt FINMA personāls, revidenti, ar informācijas pieprasījumiem vai kompensējošiem pasākumiem saskaņā ar Federālā likuma par Šveices finanšu tirgus uzraudzības iestādi (turpmāk “FINMASA”) 24. un nākamajiem pantiem. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt FMIA 18. pantā ir noteikts, ka akciju biržas piešķir dalībniekiem un tirgus uzturētājiem nediskriminējošu un atklātu piekļuvi. FINMA gan atļaujas izsniegšanas ietvaros, gan pastāvīgi nodrošina, ka biržas noteikumi atbilst šai prasībai (sk. SSX Rule Book 3.–5. pantu kopsakarā ar SSX Directive 1 un BX Swiss Rule Book 3.–5. pantu). Piekļuves atteikums ir pieļaujams vienīgi drošuma un efektivitātes apsvērumu dēļ, un uz to attiecas strikts samērīguma tests (FMIA 18. pants un FMIO 17. pants). Pieteicējs, kuram liegta piekļuve, var vērsties neatkarīgā apelācijas institūcijā ar savu pārsūdzību (SSX Rule Book 8. pants un BX Swiss Rule Book 15. pants). Biržu atbilstība ar FMIA 18. pantam un FMIO 17. pantam ir pakļauta FINMA īstenotai uzraudzībai. Lai varētu pieņemt ar tiem saistītus noteikumus un grozījumus, ir nepieciešams ex ante apstiprinājums no FINMA, to īstenošanu var pārbaudīt FINMA personāls, revidenti, ar informācijas pieprasījumiem vai kompensējošiem pasākumiem saskaņā ar Federālā likuma par Šveices finanšu tirgus uzraudzības iestādi (turpmāk “FINMASA”) 24. un nākamajiem pantiem.

| (11) | Attiecībā uz iedarbīgu uzraudzību FINMASA, Federālais akciju biržu un vērtspapīru tirdzniecības likums (“SESTA”) un FMIA ir galvenie primārie tiesību akti, ar kuriem izveidots regulējums attiecībā uz vērtspapīru tirdzniecību Šveicē, kura izpildi iespējams panākt tiesā. FINMASA, SESTA un FMIA ietver plašu pilnvarojumu FINMA attiecībā uz visiem vērtspapīru nozares aspektiem, tai skaitā pilnvaras izsniegt atļaujas un uzraudzīt vērtspapīru tirgotājus, centrālos darījumu partnerus, centrālos vērtspapīru depozitārijus, darījumu reģistrus un maksājumu sistēmas. FMIA un FMIO ietver arī norādes par vairākiem konkrētiem tirgos aizliegtiem rīcības veidiem, un tajā ir paredzētas FINMA disciplināras pilnvaras pār regulētiem subjektiem un ar tiem saistītām personām. Ar FINMASA 29. pantu FINMA ir piešķirta visaptveroša piekļuve jebkādai nozīmīgai informācijai, kas pieder jebkurai uzraudzītai fiziskai vai juridiskai personai, tās revīzijas pakalpojumu sniedzējam un revidentiem. Saskaņā ar Šveices regulējumu akciju biržas ir primāri atbildīgi par tādu noteikumu ieviešanu, saskaņā ar kuriem to dalībnieki veic komercdarbību, un par to dalībnieku veiktās komercdarbības uzraudzīšanu. FINMA tieši uzrauga biržu iekšējos noteikumus, lai nodrošinātu, ka tie atbilst tiesiskā regulējuma prasībām. Jebkuri noteikumi un jebkuri to grozījumi ir jāiesniedz FINMA, lai saņemtu tās apstiprinājumu (FMIA 27. panta 4. punkts). FINMA uzsāk izmeklēšanu, ja akciju biržas tai ir ziņojušas par potenciāliem tiesību normu pārkāpumiem vai ja FINMA pašai ir radušās attiecīgas aizdomas. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz iedarbīgu uzraudzību FINMASA, Federālais akciju biržu un vērtspapīru tirdzniecības likums (“SESTA”) un FMIA ir galvenie primārie tiesību akti, ar kuriem izveidots regulējums attiecībā uz vērtspapīru tirdzniecību Šveicē, kura izpildi iespējams panākt tiesā. FINMASA, SESTA un FMIA ietver plašu pilnvarojumu FINMA attiecībā uz visiem vērtspapīru nozares aspektiem, tai skaitā pilnvaras izsniegt atļaujas un uzraudzīt vērtspapīru tirgotājus, centrālos darījumu partnerus, centrālos vērtspapīru depozitārijus, darījumu reģistrus un maksājumu sistēmas. FMIA un FMIO ietver arī norādes par vairākiem konkrētiem tirgos aizliegtiem rīcības veidiem, un tajā ir paredzētas FINMA disciplināras pilnvaras pār regulētiem subjektiem un ar tiem saistītām personām. Ar FINMASA 29. pantu FINMA ir piešķirta visaptveroša piekļuve jebkādai nozīmīgai informācijai, kas pieder jebkurai uzraudzītai fiziskai vai juridiskai personai, tās revīzijas pakalpojumu sniedzējam un revidentiem. Saskaņā ar Šveices regulējumu akciju biržas ir primāri atbildīgi par tādu noteikumu ieviešanu, saskaņā ar kuriem to dalībnieki veic komercdarbību, un par to dalībnieku veiktās komercdarbības uzraudzīšanu. FINMA tieši uzrauga biržu iekšējos noteikumus, lai nodrošinātu, ka tie atbilst tiesiskā regulējuma prasībām. Jebkuri noteikumi un jebkuri to grozījumi ir jāiesniedz FINMA, lai saņemtu tās apstiprinājumu (FMIA 27. panta 4. punkts). FINMA uzsāk izmeklēšanu, ja akciju biržas tai ir ziņojušas par potenciāliem tiesību normu pārkāpumiem vai ja FINMA pašai ir radušās attiecīgas aizdomas.

| (12) | Tiklīdz akciju birža ir saņēmusi darbības atļauju, FINMA pastāvīgi uzrauga to, vai tā joprojām ievēro nosacījumus un izpilda pienākumus, ar kuriem bija saistīta atļaujas saņemšana (FMIA 83. pants). Akciju biržai ir juridiski saistošs pienākums informēt FINMA par jebkurām izmaiņām apstākļos, uz kuriem sākotnēji bija balstīta atļaujas izsniegšana tai vai tās apstiprināšana. Ja izmaiņas ir būtiskas, finanšu tirgus infrastruktūrai ir jāiegūst iepriekšēja atļauja vai apstiprinājums no FINMA, lai tā varētu turpināt savu darbību (FMIA 7. pants). Galvenās prasības ir atbilstība prasībām attiecībā uz tās organizāciju; iekšējās kontroles sistēmas esība un iedarbīgums; IT sistēmas atbilstīgums un pienācīga komercdarbības prakse. FINMA īstenotā uzraudzība aptver visas akciju biržas struktūras, tostarp tās tirdzniecības novērošanas un sankcionēšanas funkcijas. Saskaņā ar FINMASA 24. un 24.a pantu FINMA var veikt revīziju gan tieši, gan netieši, izmantojot licencētas revīzijas sabiedrības pakalpojumus, un gan uz vietas, gan attālināti. FMIA 27., 30. un 34. pantā ir arī noteikts, ka visām atļauju saņēmušajām akciju biržām ir jāspēj nodrošināt, ka to emitenti, dalībnieki un ar to dalībniekiem saistītās personas ievēro atbilstību FMIA un FMIO un ar to saistīto noteikumu normām, kā arī saviem iekšējiem noteikumiem. Saistībā ar savu pienākumu nodrošināt, ka tās dalībnieki ievēro atbilstību, katra akciju birža ir atbildīga par piemērojamo likumu un noteikumu pārkāpumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības. |
| --- | --- |

(12)

Tiklīdz akciju birža ir saņēmusi darbības atļauju, FINMA pastāvīgi uzrauga to, vai tā joprojām ievēro nosacījumus un izpilda pienākumus, ar kuriem bija saistīta atļaujas saņemšana (FMIA 83. pants). Akciju biržai ir juridiski saistošs pienākums informēt FINMA par jebkurām izmaiņām apstākļos, uz kuriem sākotnēji bija balstīta atļaujas izsniegšana tai vai tās apstiprināšana. Ja izmaiņas ir būtiskas, finanšu tirgus infrastruktūrai ir jāiegūst iepriekšēja atļauja vai apstiprinājums no FINMA, lai tā varētu turpināt savu darbību (FMIA 7. pants). Galvenās prasības ir atbilstība prasībām attiecībā uz tās organizāciju; iekšējās kontroles sistēmas esība un iedarbīgums; IT sistēmas atbilstīgums un pienācīga komercdarbības prakse. FINMA īstenotā uzraudzība aptver visas akciju biržas struktūras, tostarp tās tirdzniecības novērošanas un sankcionēšanas funkcijas. Saskaņā ar FINMASA 24. un 24.a pantu FINMA var veikt revīziju gan tieši, gan netieši, izmantojot licencētas revīzijas sabiedrības pakalpojumus, un gan uz vietas, gan attālināti. FMIA 27., 30. un 34. pantā ir arī noteikts, ka visām atļauju saņēmušajām akciju biržām ir jāspēj nodrošināt, ka to emitenti, dalībnieki un ar to dalībniekiem saistītās personas ievēro atbilstību FMIA un FMIO un ar to saistīto noteikumu normām, kā arī saviem iekšējiem noteikumiem. Saistībā ar savu pienākumu nodrošināt, ka tās dalībnieki ievēro atbilstību, katra akciju birža ir atbildīga par piemērojamo likumu un noteikumu pārkāpumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības.

| (13) | Attiecībā uz iedarbīgu izpildes panākšanu FINMA rīcībā ir virkne administratīvu mehānismu, kuri paredzēti tās pilnvaru un kompetences īstenošanai. Ja tiek konstatēti tiesību normu pārkāpumi vai novirzes, FINMA veic nepieciešamos korektīvos pasākumus, kas var ietvert administratīvo procesu par izpildes panākšanu. Pienācīgi ņemot vērā samērīguma principu, FINMA veic pasākumus, kurus tā uzskata par vispiemērotākajiem, lai nodrošinātu atbilstību tiesību normām. Tās rīcībā esošie pasākumi ir: rājieni, konkrēti norādījumi atjaunot atbilstību tiesību normām, aizliegumi fiziskām personām strādāt savā profesijā, aizliegumi tirgotājiem veikt komercdarbību un licences atsaukšana. FINMA var arī konfiscēt nelikumīgi gūtu peļņu vai nelikumīgi novērstus zaudējumus un var uzdot publicēt galīgu un saistošu nolēmumu. Lai atjaunotu akciju biržas atbilstību piemērojamām normām, FINMA var izmantot savas administratīvās pilnvaras arī attiecībā uz tādu valdes (vai padomes) locekļu vai darbinieku atlaišanu, kuru veiktās komercdarbības prakses reputācija ir apšaubāma. Papildus minētajiem FINMA administratīvajiem mehānismiem arī vairākās krimināltiesību normās ir paredzētas sankcijas par noziedzīgiem nodarījumiem, kas minēti FINMASA 4. nodaļā. Norādes par krimināltiesiskām sankcijām ir ietvertas arī FMIA 147. un nākamos pantos un SESTA 42.a un 43. pantā. FINMA šādu lietu izskatīšanu nodod kompetentajām prokuratūras iestādēm. FINMA un kompetentā prokuratūra koordinē savas izmeklēšanas darbības, ciktāl tas ir praktiski iespējams un nepieciešams. Principā Federālās Finanšu ministrijas Juridiskais dienests gan izmeklē, gan pieņem nolēmumus attiecībā uz FINMASA un citos ar finanšu tirgiem saistītos tiesību aktos ietverto krimināltiesību normu pārkāpumiem. Tomēr Federālā ģenerālprokuratūra ir kompetenta veikt kriminālvajāšanu lietās par iekšējās informācijas izmantošanu vērtspapīru tirdzniecībā un cenu manipulēšanas nodarījumiem saskaņā ar FMIA. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz iedarbīgu izpildes panākšanu FINMA rīcībā ir virkne administratīvu mehānismu, kuri paredzēti tās pilnvaru un kompetences īstenošanai. Ja tiek konstatēti tiesību normu pārkāpumi vai novirzes, FINMA veic nepieciešamos korektīvos pasākumus, kas var ietvert administratīvo procesu par izpildes panākšanu. Pienācīgi ņemot vērā samērīguma principu, FINMA veic pasākumus, kurus tā uzskata par vispiemērotākajiem, lai nodrošinātu atbilstību tiesību normām. Tās rīcībā esošie pasākumi ir: rājieni, konkrēti norādījumi atjaunot atbilstību tiesību normām, aizliegumi fiziskām personām strādāt savā profesijā, aizliegumi tirgotājiem veikt komercdarbību un licences atsaukšana. FINMA var arī konfiscēt nelikumīgi gūtu peļņu vai nelikumīgi novērstus zaudējumus un var uzdot publicēt galīgu un saistošu nolēmumu. Lai atjaunotu akciju biržas atbilstību piemērojamām normām, FINMA var izmantot savas administratīvās pilnvaras arī attiecībā uz tādu valdes (vai padomes) locekļu vai darbinieku atlaišanu, kuru veiktās komercdarbības prakses reputācija ir apšaubāma. Papildus minētajiem FINMA administratīvajiem mehānismiem arī vairākās krimināltiesību normās ir paredzētas sankcijas par noziedzīgiem nodarījumiem, kas minēti FINMASA 4. nodaļā. Norādes par krimināltiesiskām sankcijām ir ietvertas arī FMIA 147. un nākamos pantos un SESTA 42.a un 43. pantā. FINMA šādu lietu izskatīšanu nodod kompetentajām prokuratūras iestādēm. FINMA un kompetentā prokuratūra koordinē savas izmeklēšanas darbības, ciktāl tas ir praktiski iespējams un nepieciešams. Principā Federālās Finanšu ministrijas Juridiskais dienests gan izmeklē, gan pieņem nolēmumus attiecībā uz FINMASA un citos ar finanšu tirgiem saistītos tiesību aktos ietverto krimināltiesību normu pārkāpumiem. Tomēr Federālā ģenerālprokuratūra ir kompetenta veikt kriminālvajāšanu lietās par iekšējās informācijas izmantošanu vērtspapīru tirdzniecībā un cenu manipulēšanas nodarījumiem saskaņā ar FMIA.

| (14) | Tādēļ var secināt, ka uz Šveices akciju biržām attiecas prasības par atļaujas saņemšanu, un tām pastāvīgi tiek piemērota iedarbīga uzraudzība un nodrošināta prasību izpilde. |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ var secināt, ka uz Šveices akciju biržām attiecas prasības par atļaujas saņemšanu, un tām pastāvīgi tiek piemērota iedarbīga uzraudzība un nodrošināta prasību izpilde.

| (15) | Otrais nosacījums: trešo valstu tirdzniecības vietās ir jābūt spēkā skaidriem un pārredzamiem noteikumiem par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru, lai šādi vērtspapīri būtu brīvi apgrozāmi un to tirdzniecība varētu norisināties taisnīgā, pienācīgā un efektīvā veidā. |
| --- | --- |

(15)

Otrais nosacījums: trešo valstu tirdzniecības vietās ir jābūt spēkā skaidriem un pārredzamiem noteikumiem par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru, lai šādi vērtspapīri būtu brīvi apgrozāmi un to tirdzniecība varētu norisināties taisnīgā, pienācīgā un efektīvā veidā.

| (16) | Šveices tiesību aktos ir noteikts, ka akciju biržas izdod noteikumus par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru (FMIA 35. un 36. pants). Šiem noteikumiem ir nepieciešams FINMA apstiprinājums. Noteikumos ņem vērā atzītus starptautiskos standartus un, konkrētāk, iekļauj normas par vērtspapīru apgrozāmību; par tādas informācijas publicēšanu, uz kuru ieguldītāji paļaujas, novērtējot vērtspapīru raksturlielumus un emitenta kvalitāti; par emitenta, tās pārstāvju un trešo personu pienākumiem visā laikposmā, kamēr vērtspapīri ir iekļauti biržas sarakstā vai tos atļauts tirgot; par pienākumu saistībā ar atļauju tirgot konkrētu kapitāla vērtspapīru ievērot 2005. gada 16. decembra Federālā likuma par revidentu licencēšanu un pārraudzību 7. un 81. pantu. Vērtspapīru pielaidi tirdzniecībai un iekļaušanu biržas sarakstā, kas ir pielaides tirdzniecībai kvalificēts veids, reglamentē galvenokārt Noteikumi par iekļaušanu biržas sarakstā un Papildu noteikumi par iekļaušanu biržas sarakstā un pielaidi tirdzniecībai. Akciju birža izskata emitentu iesniegtos pieteikumus attiecībā uz katru konkrēto vērtspapīru un pārbauda, vai ir izpildītas visas attiecīgās prasības. Par katru pieteikumu akciju birža pieņem rakstveida lēmumu. Informācija par lēmumu atļaut konkrēta vērtspapīra tirdzniecību ir publiski pieejama. Līdz ar vērtspapīra iekļaušanu biržas sarakstā uz emitentu attiecas ne vien pastāvīgs pienākums attiecībā uz regulāru pārskatu, piemēram, finanšu pārskatu, iesniegšanu un sabiedrības (korporatīvās) pārvaldības pienākums, bet arī pienākums iesniegt pārskatus par konkrētiem gadījumiem, piemēram, regulārus pārskatus, informāciju par vadītāju veiktiem darījumiem un ad hoc publicitāti. Saskaņā ar FMIA 35. panta 3. punktu akciju birža uzrauga emitenta atbilstību šiem noteikumiem un piemēro pārkāpuma gadījumam paredzētas līgumiskas sankcijas. Saskaņā ar FMIO 33. panta 1. punktu akciju birža garantē, ka visi vērtspapīri, kurus atļauts tirgot, un visi biržas sarakstā iekļautie vērtspapīri var tikt tirgoti taisnīgā, efektīvā un pienācīgā veidā. Attiecībā uz kapitāla vērtspapīriem Noteikumos par iekļaušanu biržas sarakstā ir paredzētas prasības attiecībā uz brīvo publisko apgrozību, lai nodrošinātu, ka šādi vērtspapīri var tikt tirgoti efektīvi. Akciju biržas neatkarīgās struktūras var uz laiku apturēt vērtspapīru tirdzniecību, ja neparasti apstākļi un, konkrētāk, emitenta izdarīts pārkāpums saistībā ar svarīgas informācijas atklāšanas pienākumu liecina, ka šāda apturēšana ir ieteicama. Tās var anulēt vērtspapīru iekļaušanu biržas sarakstā, ja pastāv nopietnas šaubas par emitenta maksātspēju, vai jau ir iestājusies maksātnespēja vai uzsākts likvidācijas process. FINMA, izmantojot savas pilnvaras saskaņā ar FINMASA 31. pantu, var arī pieprasīt, lai akciju birža apturētu tirdzniecību ar konkrētiem vērtspapīriem, lai tiktu atjaunota atbilstība FMIA prasībām, vai reaģējot uz citiem pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(16)

Šveices tiesību aktos ir noteikts, ka akciju biržas izdod noteikumus par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru (FMIA 35. un 36. pants). Šiem noteikumiem ir nepieciešams FINMA apstiprinājums. Noteikumos ņem vērā atzītus starptautiskos standartus un, konkrētāk, iekļauj normas par vērtspapīru apgrozāmību; par tādas informācijas publicēšanu, uz kuru ieguldītāji paļaujas, novērtējot vērtspapīru raksturlielumus un emitenta kvalitāti; par emitenta, tās pārstāvju un trešo personu pienākumiem visā laikposmā, kamēr vērtspapīri ir iekļauti biržas sarakstā vai tos atļauts tirgot; par pienākumu saistībā ar atļauju tirgot konkrētu kapitāla vērtspapīru ievērot 2005. gada 16. decembra Federālā likuma par revidentu licencēšanu un pārraudzību 7. un 81. pantu. Vērtspapīru pielaidi tirdzniecībai un iekļaušanu biržas sarakstā, kas ir pielaides tirdzniecībai kvalificēts veids, reglamentē galvenokārt Noteikumi par iekļaušanu biržas sarakstā un Papildu noteikumi par iekļaušanu biržas sarakstā un pielaidi tirdzniecībai. Akciju birža izskata emitentu iesniegtos pieteikumus attiecībā uz katru konkrēto vērtspapīru un pārbauda, vai ir izpildītas visas attiecīgās prasības. Par katru pieteikumu akciju birža pieņem rakstveida lēmumu. Informācija par lēmumu atļaut konkrēta vērtspapīra tirdzniecību ir publiski pieejama. Līdz ar vērtspapīra iekļaušanu biržas sarakstā uz emitentu attiecas ne vien pastāvīgs pienākums attiecībā uz regulāru pārskatu, piemēram, finanšu pārskatu, iesniegšanu un sabiedrības (korporatīvās) pārvaldības pienākums, bet arī pienākums iesniegt pārskatus par konkrētiem gadījumiem, piemēram, regulārus pārskatus, informāciju par vadītāju veiktiem darījumiem un ad hoc publicitāti. Saskaņā ar FMIA 35. panta 3. punktu akciju birža uzrauga emitenta atbilstību šiem noteikumiem un piemēro pārkāpuma gadījumam paredzētas līgumiskas sankcijas. Saskaņā ar FMIO 33. panta 1. punktu akciju birža garantē, ka visi vērtspapīri, kurus atļauts tirgot, un visi biržas sarakstā iekļautie vērtspapīri var tikt tirgoti taisnīgā, efektīvā un pienācīgā veidā. Attiecībā uz kapitāla vērtspapīriem Noteikumos par iekļaušanu biržas sarakstā ir paredzētas prasības attiecībā uz brīvo publisko apgrozību, lai nodrošinātu, ka šādi vērtspapīri var tikt tirgoti efektīvi. Akciju biržas neatkarīgās struktūras var uz laiku apturēt vērtspapīru tirdzniecību, ja neparasti apstākļi un, konkrētāk, emitenta izdarīts pārkāpums saistībā ar svarīgas informācijas atklāšanas pienākumu liecina, ka šāda apturēšana ir ieteicama. Tās var anulēt vērtspapīru iekļaušanu biržas sarakstā, ja pastāv nopietnas šaubas par emitenta maksātspēju, vai jau ir iestājusies maksātnespēja vai uzsākts likvidācijas process. FINMA, izmantojot savas pilnvaras saskaņā ar FINMASA 31. pantu, var arī pieprasīt, lai akciju birža apturētu tirdzniecību ar konkrētiem vērtspapīriem, lai tiktu atjaunota atbilstība FMIA prasībām, vai reaģējot uz citiem pārkāpumiem.

| (17) | Šveices normatīvais regulējums ietver prasības sniegt pirmstirdzniecības informāciju tirgus dalībniekiem. Pirmstirdzniecības pārredzamības tiesiskais pamats ir FMIA 29. panta 1. punkts, kurā noteikts, ka akciju birža reāllaikā publicē piecus labākos pirkuma piedāvājumu un pārdevuma piedāvājumu cenas attiecībā uz katru akciju un citādu vērtspapīru, kā arī par šīm cenām veiktās tirdzniecības pozīciju lielumu. Tas pats attiecas arī uz izmantojamām norādēm par interesi (FMIO 27. panta 3. punkts). Ir iespējami atbrīvojumi attiecībā uz atsauces cena sistēmām, sistēmām, kas pastāv tikai tāpēc, lai formalizētu jau saskaņotus darījumus, rīkojumiem, kuri tiek turēti kādā akciju biržas rīkojumu pārvaldības sistēmā un par kuriem informācija tiks atklāta, kā arī attiecībā uz rīkojumiem, kuru apmērs ir liels salīdzinājumā ar parastu tirgus lielumu. Šveices normatīvais regulējums ietver arī prasības attiecībā uz pēctirdzniecības informāciju. Pēctirdzniecības pārredzamības tiesiskais pamats ir FMIA 29. panta 2. punkts, kurā noteikts, ka akciju birža nekavējoties publicē informāciju par darījumiem, kas veikti biržā un ārpus tās, ar visiem vērtspapīriem, kurus atļauts tirgot. Konkrētāk, ir jāpublicē ikviena darījuma cena, apjoms un norises laiks. Atbrīvojumi no pēctirdzniecības pārredzamības tādi paši kā pirmstirdzniecības pārredzamībai. Pēcāk tiek publicēta arī informācija par konkrētiem neparastiem darījumiem. Akciju biržu pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības datu pakalpojumi ir pilnīgi pārredzami, un tie tiek piedāvāti visiem biržas dalībniekiem nediskriminējošā veidā. Dati ir pieejami bez maksas visiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(17)

Šveices normatīvais regulējums ietver prasības sniegt pirmstirdzniecības informāciju tirgus dalībniekiem. Pirmstirdzniecības pārredzamības tiesiskais pamats ir FMIA 29. panta 1. punkts, kurā noteikts, ka akciju birža reāllaikā publicē piecus labākos pirkuma piedāvājumu un pārdevuma piedāvājumu cenas attiecībā uz katru akciju un citādu vērtspapīru, kā arī par šīm cenām veiktās tirdzniecības pozīciju lielumu. Tas pats attiecas arī uz izmantojamām norādēm par interesi (FMIO 27. panta 3. punkts). Ir iespējami atbrīvojumi attiecībā uz atsauces cena sistēmām, sistēmām, kas pastāv tikai tāpēc, lai formalizētu jau saskaņotus darījumus, rīkojumiem, kuri tiek turēti kādā akciju biržas rīkojumu pārvaldības sistēmā un par kuriem informācija tiks atklāta, kā arī attiecībā uz rīkojumiem, kuru apmērs ir liels salīdzinājumā ar parastu tirgus lielumu. Šveices normatīvais regulējums ietver arī prasības attiecībā uz pēctirdzniecības informāciju. Pēctirdzniecības pārredzamības tiesiskais pamats ir FMIA 29. panta 2. punkts, kurā noteikts, ka akciju birža nekavējoties publicē informāciju par darījumiem, kas veikti biržā un ārpus tās, ar visiem vērtspapīriem, kurus atļauts tirgot. Konkrētāk, ir jāpublicē ikviena darījuma cena, apjoms un norises laiks. Atbrīvojumi no pēctirdzniecības pārredzamības tādi paši kā pirmstirdzniecības pārredzamībai. Pēcāk tiek publicēta arī informācija par konkrētiem neparastiem darījumiem. Akciju biržu pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības datu pakalpojumi ir pilnīgi pārredzami, un tie tiek piedāvāti visiem biržas dalībniekiem nediskriminējošā veidā. Dati ir pieejami bez maksas visiem lietotājiem.

| (18) | Tādēļ var secināt, ka Šveices akciju biržas ir ieviesušas skaidrus un pārredzamus noteikumus par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru, lai šādus vērtspapīrus varētu laist brīvā apgrozībā un tirgot taisnīgā, pienācīgā un efektīvā veidā. |
| --- | --- |

(18)

Tādēļ var secināt, ka Šveices akciju biržas ir ieviesušas skaidrus un pārredzamus noteikumus par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru, lai šādus vērtspapīrus varētu laist brīvā apgrozībā un tirgot taisnīgā, pienācīgā un efektīvā veidā.

| (19) | Trešais nosacījums: uz vērtspapīru emitentiem jāattiecina prasība regulāri un pastāvīgi sniegt informāciju, tādējādi nodrošinot ieguldītāju interešu augsta līmeņa aizsardzību. |
| --- | --- |

(19)

Trešais nosacījums: uz vērtspapīru emitentiem jāattiecina prasība regulāri un pastāvīgi sniegt informāciju, tādējādi nodrošinot ieguldītāju interešu augsta līmeņa aizsardzību.

| (20) | Akciju biržas iekšējos noteikumos par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru ir jāiekļauj informācija, kas publicējama, lai dotu ieguldītājiem iespēju novērtēt vērtspapīru raksturlielumus un emitenta kvalitāti un lai līdz ar to nodrošinātu ieguldītāju interešu aizsardzību augstā līmenī. Emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot kādā Šveices akciju biržā, ir jāpublicē gada un starpposma finanšu pārskati. Emitentam savi gada finanšu pārskati ir jādara pieejami savā tīmekļvietnē. Vērtspapīri, kurus atļauts tirgot kādā Šveices akciju biržā, var tikt tirgoti arī citā tirdzniecības vietā. Pienākums sniegt pārskatus uz šādiem emitentiem attiecas neatkarīgi tā, kurā tirdzniecības vietā notiek konkrēti tirdzniecības darījumi. Vispusīga un laikus sniegta informācija par akciju emitentiem dod ieguldītājiem iespēju novērtēt emitentu komercdarbības rezultātus un nodrošina ieguldītājiem atbilstošu pārredzamību, izmantojot regulāru informācijas plūsmu. |
| --- | --- |

(20)

Akciju biržas iekšējos noteikumos par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru ir jāiekļauj informācija, kas publicējama, lai dotu ieguldītājiem iespēju novērtēt vērtspapīru raksturlielumus un emitenta kvalitāti un lai līdz ar to nodrošinātu ieguldītāju interešu aizsardzību augstā līmenī. Emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot kādā Šveices akciju biržā, ir jāpublicē gada un starpposma finanšu pārskati. Emitentam savi gada finanšu pārskati ir jādara pieejami savā tīmekļvietnē. Vērtspapīri, kurus atļauts tirgot kādā Šveices akciju biržā, var tikt tirgoti arī citā tirdzniecības vietā. Pienākums sniegt pārskatus uz šādiem emitentiem attiecas neatkarīgi tā, kurā tirdzniecības vietā notiek konkrēti tirdzniecības darījumi. Vispusīga un laikus sniegta informācija par akciju emitentiem dod ieguldītājiem iespēju novērtēt emitentu komercdarbības rezultātus un nodrošina ieguldītājiem atbilstošu pārredzamību, izmantojot regulāru informācijas plūsmu.

| (21) | Tādēļ var secināt, ka uz emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot Šveices akciju biržās, attiecas prasības par regulāru un pastāvīgu informācijas sniegšanu, nodrošinot ieguldītāju interešu aizsardzību augstā līmenī. |
| --- | --- |

(21)

Tādēļ var secināt, ka uz emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot Šveices akciju biržās, attiecas prasības par regulāru un pastāvīgu informācijas sniegšanu, nodrošinot ieguldītāju interešu aizsardzību augstā līmenī.

| (22) | Ceturtais nosacījums: trešo valstu tiesiskajam regulējumam un uzraudzības sistēmai ir jānodrošina tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā un tirgus manipulācija. |
| --- | --- |

(22)

Ceturtais nosacījums: trešo valstu tiesiskajam regulējumam un uzraudzības sistēmai ir jānodrošina tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā un tirgus manipulācija.

| (23) | Ar FMIA 142. un 143. pantu jebkurai personai ir aizliegta iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā un tirgus manipulācija. Turklāt ar FMIA 154. un 155. pantā minētajiem nosacījumiem iekšējas informācijas izmantošana tirdzniecībā vai šādas izmantošanas mēģinājums un cenu manipulācija vai tās mēģinājums ir uzskatāmi par noziedzīgiem nodarījumiem. Akciju biržai ir jāpieņem noteikumi attiecībā uz emitentu izpaustu iekšēju informāciju. Saskaņā ar akciju biržas iekšējiem noteikumiem par vērtspapīru iekļaušanu biržas sarakstā emitentam ir jāinformē tirgus par jebkuriem notikušiem vai sagaidāmiem cenu ietekmējošiem faktiem saistībā ar tās darbību, tiklīdz tā uzzina šādu informāciju. Cenu ietekmējoši fakti ir fakti, kas spēj izraisīt nozīmīgu tirgus cenas izmaiņu. Ir jāatklāj šāda informācija, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem tirgus dalībniekiem. Turklāt saskaņā ar FMIA 31. panta 1. punktu Šveices akciju biržām ir pienākums veikt cenu veidošanas un akciju biržā izpildīto darījumu uzraudzīšanu nolūkā atklāt gadījumus, kad iekšējā informācija tiek izmantota tirdzniecībā, cenu un tirgus manipulācijas gadījumus un citādus tiesisko un regulatīvo noteikumu pārkāpumus. Šajā nolūkā akciju biržai ir jāpārbauda arī tādi darījumi, kas tiek veikti ārpus tirdzniecības vietas un kas tai tiek paziņoti vai kuriem tās uzmanība tikusi pievērsta kādā citā veidā (FMIA 31. panta 1. punkts). Šis uzraudzības pasākums ir jāveic neatkarīgai struktūrai akciju biržas ietvaros. Emitentiem ir jāspēj sniegt FINMA pēc tās pieprasījuma iekšējās informācijas sarakstu, jo tiem ir pienākums sniegt informāciju, tai skaitā jebkuru papildu informāciju un dokumentus, kas FINMA ir nepieciešami, lai tā varētu veikt savus uzdevumus (FINMASA 29. panta 1. punkts kopsakarā ar FMIA 145. pantu). Akciju biržai ir jāinformē FINMA par jebkurām aizdomām par tiesību normu pārkāpumiem vai citādiem pārkāpumiem. Ja attiecīgais pārkāpums ir uzskatāms par noziedzīgu nodarījumu, tai nekavējoties ir arī jāinformē kompetentā prokuratūra (FMIA 31. panta 2. punkts). FINMA veic izmeklēšanu saistībā informāciju par tiesību normu pārkāpumiem, kas saņemta no akciju biržām, kā arī balstoties uz pašas veikto tirgus uzraudzīšanu, lai nodrošinātu to uzraudzību reglamentējošo tiesību normu izpildi, ar kurām aizliegta tirgus ļaunprātīga izmantošana. |
| --- | --- |

(23)

Ar FMIA 142. un 143. pantu jebkurai personai ir aizliegta iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā un tirgus manipulācija. Turklāt ar FMIA 154. un 155. pantā minētajiem nosacījumiem iekšējas informācijas izmantošana tirdzniecībā vai šādas izmantošanas mēģinājums un cenu manipulācija vai tās mēģinājums ir uzskatāmi par noziedzīgiem nodarījumiem. Akciju biržai ir jāpieņem noteikumi attiecībā uz emitentu izpaustu iekšēju informāciju. Saskaņā ar akciju biržas iekšējiem noteikumiem par vērtspapīru iekļaušanu biržas sarakstā emitentam ir jāinformē tirgus par jebkuriem notikušiem vai sagaidāmiem cenu ietekmējošiem faktiem saistībā ar tās darbību, tiklīdz tā uzzina šādu informāciju. Cenu ietekmējoši fakti ir fakti, kas spēj izraisīt nozīmīgu tirgus cenas izmaiņu. Ir jāatklāj šāda informācija, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem tirgus dalībniekiem. Turklāt saskaņā ar FMIA 31. panta 1. punktu Šveices akciju biržām ir pienākums veikt cenu veidošanas un akciju biržā izpildīto darījumu uzraudzīšanu nolūkā atklāt gadījumus, kad iekšējā informācija tiek izmantota tirdzniecībā, cenu un tirgus manipulācijas gadījumus un citādus tiesisko un regulatīvo noteikumu pārkāpumus. Šajā nolūkā akciju biržai ir jāpārbauda arī tādi darījumi, kas tiek veikti ārpus tirdzniecības vietas un kas tai tiek paziņoti vai kuriem tās uzmanība tikusi pievērsta kādā citā veidā (FMIA 31. panta 1. punkts). Šis uzraudzības pasākums ir jāveic neatkarīgai struktūrai akciju biržas ietvaros. Emitentiem ir jāspēj sniegt FINMA pēc tās pieprasījuma iekšējās informācijas sarakstu, jo tiem ir pienākums sniegt informāciju, tai skaitā jebkuru papildu informāciju un dokumentus, kas FINMA ir nepieciešami, lai tā varētu veikt savus uzdevumus (FINMASA 29. panta 1. punkts kopsakarā ar FMIA 145. pantu). Akciju biržai ir jāinformē FINMA par jebkurām aizdomām par tiesību normu pārkāpumiem vai citādiem pārkāpumiem. Ja attiecīgais pārkāpums ir uzskatāms par noziedzīgu nodarījumu, tai nekavējoties ir arī jāinformē kompetentā prokuratūra (FMIA 31. panta 2. punkts). FINMA veic izmeklēšanu saistībā informāciju par tiesību normu pārkāpumiem, kas saņemta no akciju biržām, kā arī balstoties uz pašas veikto tirgus uzraudzīšanu, lai nodrošinātu to uzraudzību reglamentējošo tiesību normu izpildi, ar kurām aizliegta tirgus ļaunprātīga izmantošana.

| (24) | Tādēļ var secināt, ka Šveices tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma nodrošina tirgus pārredzamību un integritāti, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana un tirgus manipulācija. |
| --- | --- |

(24)

Tādēļ var secināt, ka Šveices tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma nodrošina tirgus pārredzamību un integritāti, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana un tirgus manipulācija.

| (25) | Tādēļ var secināt arī to, ka tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma, ko piemēro akciju biržām, kuras minētas šā lēmuma pielikumā un kuras darbojas Šveicē FINMA uzraudzībā, atbilst četriem nosacījumiem attiecībā uz tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu un līdz ar to ir uzskatāmi par tādiem, kas nodrošina sistēmu, kas līdzvērtīga Direktīvā 2014/65/ES, Regulā (ES) Nr. 600/2014, Regulā (ES) Nr. 596/2014 un Direktīvā 2004/109/EK noteiktajām prasībām attiecībā uz tirdzniecības vietām. |
| --- | --- |

(25)

Tādēļ var secināt arī to, ka tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma, ko piemēro akciju biržām, kuras minētas šā lēmuma pielikumā un kuras darbojas Šveicē FINMA uzraudzībā, atbilst četriem nosacījumiem attiecībā uz tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu un līdz ar to ir uzskatāmi par tādiem, kas nodrošina sistēmu, kas līdzvērtīga Direktīvā 2014/65/ES, Regulā (ES) Nr. 600/2014, Regulā (ES) Nr. 596/2014 un Direktīvā 2004/109/EK noteiktajām prasībām attiecībā uz tirdzniecības vietām.

| (26) | Tā kā nozīmīgs skaits akciju, kuras emitētas un atļauts tirgot Šveicē, tiek tirgotas arī tirdzniecības vietās ES teritorijā, ir nepieciešams nodrošināt, ka visas ieguldījumu brokeru sabiedrības, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punktā minētais tirdzniecības pienākums, saglabā spēju veikt tirdzniecības darījumus ar akcijām, kuras atļauts tirgot Šveices biržās, kur tiek nodrošināta to primārā likviditāte. Tā kā to akciju primārā likviditāte, kuras atļauts tirgot Šveices biržās, tiek nodrošināta šajās biržās, Šveices tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas atzīšana dotu ieguldījumu brokeru sabiedrībām iespēju tirgoties Šveices biržās ar akcijām, kuras atļauts tirgot Šveicē, un izpildīt pienākumu pret saviem klientiem – nodrošināt rīkojumu labāko iespējamo izpildi. |
| --- | --- |

(26)

Tā kā nozīmīgs skaits akciju, kuras emitētas un atļauts tirgot Šveicē, tiek tirgotas arī tirdzniecības vietās ES teritorijā, ir nepieciešams nodrošināt, ka visas ieguldījumu brokeru sabiedrības, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punktā minētais tirdzniecības pienākums, saglabā spēju veikt tirdzniecības darījumus ar akcijām, kuras atļauts tirgot Šveices biržās, kur tiek nodrošināta to primārā likviditāte. Tā kā to akciju primārā likviditāte, kuras atļauts tirgot Šveices biržās, tiek nodrošināta šajās biržās, Šveices tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas atzīšana dotu ieguldījumu brokeru sabiedrībām iespēju tirgoties Šveices biržās ar akcijām, kuras atļauts tirgot Šveicē, un izpildīt pienākumu pret saviem klientiem – nodrošināt rīkojumu labāko iespējamo izpildi.

| (27) | Lēmums ir balstīts uz datiem, kuri pierāda, ka kopumā ES teritorijā tirdzniecība ar daudzām akcijām, kuras atļauts tirgot Šveices biržās, notiek tik bieži, ka FITD sabiedrības nevarētu izmantot Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto izņēmumu. No tā izriet, ka Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punktā minētais tirdzniecības pienākums attiektos uz ievērojamu skaitu akciju, kuras atļauts tirgot Šveicē. |
| --- | --- |

(27)

Lēmums ir balstīts uz datiem, kuri pierāda, ka kopumā ES teritorijā tirdzniecība ar daudzām akcijām, kuras atļauts tirgot Šveices biržās, notiek tik bieži, ka FITD sabiedrības nevarētu izmantot Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto izņēmumu. No tā izriet, ka Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punktā minētais tirdzniecības pienākums attiektos uz ievērojamu skaitu akciju, kuras atļauts tirgot Šveicē.

| (28) | Lēmums tiks papildināts arī ar sadarbības mehānismiem, ar kuriem paredzēts nodrošināt iedarbīgu apmaiņu ar informāciju un uzraudzības pasākumu koordinēšanu starp valstu kompetentajām iestādēm un FINMA. |
| --- | --- |

(28)

Lēmums tiks papildināts arī ar sadarbības mehānismiem, ar kuriem paredzēts nodrošināt iedarbīgu apmaiņu ar informāciju un uzraudzības pasākumu koordinēšanu starp valstu kompetentajām iestādēm un FINMA.

| (29) | Šis lēmums ir balstīts uz šā lēmuma pieņemšanas laikā Šveicē juridiski saistošajām prasībām attiecībā uz akciju biržām. Komisijai būtu jāturpina regulāri uzraudzīt, kā attīstās tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma attiecībā uz Šveices akciju biržām un kā tiek izpildīti nosacījumi, balstoties uz kuriem pieņemts šis lēmums. |
| --- | --- |

(29)

Šis lēmums ir balstīts uz šā lēmuma pieņemšanas laikā Šveicē juridiski saistošajām prasībām attiecībā uz akciju biržām. Komisijai būtu jāturpina regulāri uzraudzīt, kā attīstās tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma attiecībā uz Šveices akciju biržām un kā tiek izpildīti nosacījumi, balstoties uz kuriem pieņemts šis lēmums.

| (30) | Šajā lēmumā ir ņemti vērā arī Padomes 2017. gada 28. februāra secinājumi, kuros norādīts, ka priekšnosacījums nozaru pieejas tālākai attīstīšanai Šveices gadījumā ir kopīgas institucionālas sistēmas izveide attiecībā uz esošiem un turpmākiem nolīgumiem, uz kuru pamata Šveice piedalās Savienības vienotajā tirgū. Lai nodrošinātu Savienības finanšu tirgu integritāti, šim lēmumam būtu jāzaudē spēks 2018. gada 31. decembrī, ja vien Komisija pirms tam šo termiņu nebūtu pagarinājusi. Lemjot pat to, vai pagarināt šā lēmuma piemērojamību, Komisijai īpaši būtu jāņem vērā panākumi, kas gūti saistībā nolīguma parakstīšanu par šādas kopīgas institucionālās sistēmas izveidi. |
| --- | --- |

(30)

Šajā lēmumā ir ņemti vērā arī Padomes 2017. gada 28. februāra secinājumi, kuros norādīts, ka priekšnosacījums nozaru pieejas tālākai attīstīšanai Šveices gadījumā ir kopīgas institucionālas sistēmas izveide attiecībā uz esošiem un turpmākiem nolīgumiem, uz kuru pamata Šveice piedalās Savienības vienotajā tirgū. Lai nodrošinātu Savienības finanšu tirgu integritāti, šim lēmumam būtu jāzaudē spēks 2018. gada 31. decembrī, ja vien Komisija pirms tam šo termiņu nebūtu pagarinājusi. Lemjot pat to, vai pagarināt šā lēmuma piemērojamību, Komisijai īpaši būtu jāņem vērā panākumi, kas gūti saistībā nolīguma parakstīšanu par šādas kopīgas institucionālās sistēmas izveidi.

| (31) | Komisijai būtu regulāri jāpārskata tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma, kas Šveicē piemērojami attiecībā uz akciju biržām. Šāda pārskatīšana neskar Komisijas iespējas jebkurā brīdī pirms tam veikt speciālu pārskatīšanu, ja attiecīgu norišu dēļ Komisijai nākas no jauna novērtēt ar šo lēmumu atzīto līdzvērtīgumu un, konkrētāk, panākumus, kas gūti saistībā ar kopīgas institucionālas sistēmas izveidi attiecībā uz esošiem un turpmākiem nolīgumiem, uz kuru pamata Šveice piedalās Savienības vienotajā tirgū. Līdz ar atkārtotu novērtēšanu šis lēmums varētu tikt atcelts. |
| --- | --- |

(31)

Komisijai būtu regulāri jāpārskata tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma, kas Šveicē piemērojami attiecībā uz akciju biržām. Šāda pārskatīšana neskar Komisijas iespējas jebkurā brīdī pirms tam veikt speciālu pārskatīšanu, ja attiecīgu norišu dēļ Komisijai nākas no jauna novērtēt ar šo lēmumu atzīto līdzvērtīgumu un, konkrētāk, panākumus, kas gūti saistībā ar kopīgas institucionālas sistēmas izveidi attiecībā uz esošiem un turpmākiem nolīgumiem, uz kuru pamata Šveice piedalās Savienības vienotajā tirgū. Līdz ar atkārtotu novērtēšanu šis lēmums varētu tikt atcelts.

| (32) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi saskan ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu. |
| --- | --- |

(32)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi saskan ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu.

| (33) | Ņemot vērā, ka Regulas (ES) Nr. 600/2014 un Direktīvas 2014/65/ES piemērošana sāksies 2018. gada 3. janvārī, ir nepieciešams, ka šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā, ka Regulas (ES) Nr. 600/2014 un Direktīvas 2014/65/ES piemērošana sāksies 2018. gada 3. janvārī, ir nepieciešams, ka šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkta vajadzībām šā lēmuma pielikumā minētajām Šveices akciju biržām piemērojamais tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma ir uzskatāmi par līdzvērtīgiem prasībām, kuras izriet no Direktīvas 2014/65/ES, Regulas (ES) Nr. 600/2014, Regulas (ES) Nr. 596/2014 un Direktīvas 2004/109/EK, un ir uzskatāms, ka tām tiek piemērota iedarbīga uzraudzība un prasību izpildes nodrošināšana.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tas zaudē spēku 2018. gada 31. decembrī.

Briselē, 2017. gada 21. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīva 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Akciju biržas, kas Šveicē uzskatāmas par līdzvērtīgām Direktīvā 2014/65/ES definētajiem regulētajiem tirgiem:

| a) | SIX Swiss Exchange AG |
| --- | --- |

a)

SIX Swiss Exchange AG

| b) | BX Swiss AG |
| --- | --- |

b)

BX Swiss AG

---

| 23.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/59

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/2442

(2017. gada 8. decembris),

ar ko groza Lēmumu (ES) 2016/2164 par 2017. gada monētu emisijas apjoma apstiprināšanu (ECB/2017/39)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 128. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/2332 (2015. gada 4. decembris) par euro monētu emisijas apjoma apstiprināšanas procedūru (ECB/2015/43) (1) un jo īpaši tā 2. pantu,

tā kā:

| (1) | No 1999. gada 1. janvāra Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir ekskluzīvas tiesības apstiprināt dalībvalstu, kuru valūta ir euro, emitēto monētu apjomu. |
| --- | --- |

(1)

No 1999. gada 1. janvāra Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir ekskluzīvas tiesības apstiprināt dalībvalstu, kuru valūta ir euro, emitēto monētu apjomu.

| (2) | Pamatojoties uz dalībvalstu, kuru valūta ir euro, ECB iesniegtajiem aprēķiniem par euro monētu pieprasījumu 2017. gadā, ECB ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2016/2164 (ECB/2016/43) (2) apstiprināja apgrozībai paredzēto euro monētu un euro kolekcijas monētu, kas nav paredzētas apgrozībai, kopējo apjomu 2017. gadā. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz dalībvalstu, kuru valūta ir euro, ECB iesniegtajiem aprēķiniem par euro monētu pieprasījumu 2017. gadā, ECB ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2016/2164 (ECB/2016/43) (2) apstiprināja apgrozībai paredzēto euro monētu un euro kolekcijas monētu, kas nav paredzētas apgrozībai, kopējo apjomu 2017. gadā.

| (3) | Itālijas Finanšu ministrija 2017. gada 19. oktobrī lūdza no 96,0 milj. euro līdz 141,0 milj. euro palielināt euro monētu apjomu, ko Itālija var emitēt 2017. gadā, lai tā varētu apmierināt monētu negaidīto pieprasījumu. ECB ir apstiprinājusi minēto lūgumu palielināt apgrozībai paredzēto euro monētu apjomu, ko Itālija var emitēt 2017. gadā. |
| --- | --- |

(3)

Itālijas Finanšu ministrija 2017. gada 19. oktobrī lūdza no 96,0 milj. euro līdz 141,0 milj. euro palielināt euro monētu apjomu, ko Itālija var emitēt 2017. gadā, lai tā varētu apmierināt monētu negaidīto pieprasījumu. ECB ir apstiprinājusi minēto lūgumu palielināt apgrozībai paredzēto euro monētu apjomu, ko Itālija var emitēt 2017. gadā.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2016/2164 (ECB/2016/43), |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2016/2164 (ECB/2016/43),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījums

Ar šādu tabulu aizstāj tabulu Lēmuma (ES) 2016/2164 (ECB/2016/43) 1. pantā:

| (milj. EUR) |
| --- |
| | Emisijai 2017. gadā apstiprinātais euro monētu apjoms |
| | Apgrozības monētas | Kolekcijas monētas | Monētu emisijas apjoms |
| (nav paredzētas apgrozībai) |
| Beļģija | 51,0 | 1,0 | 52,0 |
| Vācija | 419,0 | 219,0 | 638,0 |
| Igaunija | 9,7 | 0,3 | 10,0 |
| Īrija | 30,7 | 0,8 | 31,5 |
| Grieķija | 106,3 | 0,6 | 106,9 |
| Spānija | 359,3 | 30,0 | 389,3 |
| Francija | 224,3 | 51,0 | 275,3 |
| Itālija | 139,2 | 1,8 | 141,0 |
| Kipra | 14,0 | 0,1 | 14,1 |
| Latvija | 16,3 | 0,3 | 16,6 |
| Lietuva | 30,0 | 0,3 | 30,3 |
| Luksemburga | 17,7 | 0,2 | 17,9 |
| Malta | 10,2 | 0,2 | 10,4 |
| Nīderlande | 25,0 | 4,0 | 29,0 |
| Austrija | 87,2 | 181,8 | 269,0 |
| Portugāle | 62,0 | 3,0 | 65,0 |
| Slovēnija | 24,0 | 2,0 | 26,0 |
| Slovākija | 15,6 | 1,4 | 17,0 |
| Somija | 35,0 | 10,0 | 45,0 |
| Kopā | 1 676,5 | 507,8 | 2 184,3 ” |

(milj. EUR)

Emisijai 2017. gadā apstiprinātais euro monētu apjoms

Apgrozības monētas

Kolekcijas monētas

Monētu emisijas apjoms

(nav paredzētas apgrozībai)

Beļģija

51,0

1,0

52,0

Vācija

419,0

219,0

638,0

Igaunija

9,7

0,3

10,0

Īrija

30,7

0,8

31,5

Grieķija

106,3

0,6

106,9

Spānija

359,3

30,0

389,3

Francija

224,3

51,0

275,3

Itālija

139,2

1,8

141,0

Kipra

14,0

0,1

14,1

Latvija

16,3

0,3

16,6

Lietuva

30,0

0,3

30,3

Luksemburga

17,7

0,2

17,9

Malta

10,2

0,2

10,4

Nīderlande

25,0

4,0

29,0

Austrija

87,2

181,8

269,0

Portugāle

62,0

3,0

65,0

Slovēnija

24,0

2,0

26,0

Slovākija

15,6

1,4

17,0

Somija

35,0

10,0

45,0

Kopā

1 676,5

507,8

2 184,3 ”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kurā to paziņo adresātiem.

3. pants

Adresāti

Šis lēmums adresēts dalībvalstīm, kuru valūta ir euro.

Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 8. decembrī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OV L 328, 12.12.2015., 123. lpp.

1

(2)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/2164 (2016. gada 30. novembris) par 2017. gada monētu emisijas apjoma apstiprināšanu (ECB/2016/43) (OV L 333, 8.12.2016., 73. lpp.).

2

---

| 23.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/61 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/61

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/2443

(2017. gada 8. decembris)

par 2018. gada monētu emisijas apjoma apstiprināšanu (ECB/2017/40)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 128. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/2332 (2015. gada 4. decembris) par euro monētu emisijas apjoma apstiprināšanas procedūru (ECB/2015/43) (1) un jo īpaši tā 2. pantu,

tā kā:

| (1) | No 1999. gada 1. janvāra Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir ekskluzīvas tiesības apstiprināt dalībvalstu, kuru valūta ir euro, emitēto monētu apjomu. |
| --- | --- |

(1)

No 1999. gada 1. janvāra Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir ekskluzīvas tiesības apstiprināt dalībvalstu, kuru valūta ir euro, emitēto monētu apjomu.

| (2) | Tās 19 dalībvalstis, kuru valūta ir euro, iesniegušas ECB savus lūgumus apstiprināt euro monētu emisijas apjomu 2018. gadā kopā ar paskaidrojumiem par prognozēm izmantoto metodiku. Dažas no šīm dalībvalstīm iesniegušas papildu informāciju par apgrozības monētām, ja šāda informācija bijusi pieejama un attiecīgās dalībvalstis to uzskatījušas par svarīgu apstiprinājuma lūguma pamatošanai. |
| --- | --- |

(2)

Tās 19 dalībvalstis, kuru valūta ir euro, iesniegušas ECB savus lūgumus apstiprināt euro monētu emisijas apjomu 2018. gadā kopā ar paskaidrojumiem par prognozēm izmantoto metodiku. Dažas no šīm dalībvalstīm iesniegušas papildu informāciju par apgrozības monētām, ja šāda informācija bijusi pieejama un attiecīgās dalībvalstis to uzskatījušas par svarīgu apstiprinājuma lūguma pamatošanai.

| (3) | Ņemot vērā to, ka uz dalībvalstu tiesībām emitēt euro monētas attiecas ECB emisijas apjoma apstiprinājums, ECB apstiprinātos apjomus dalībvalstis nedrīkst pārsniegt bez iepriekšējas ECB piekrišanas, |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā to, ka uz dalībvalstu tiesībām emitēt euro monētas attiecas ECB emisijas apjoma apstiprinājums, ECB apstiprinātos apjomus dalībvalstis nedrīkst pārsniegt bez iepriekšējas ECB piekrišanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

2018. gada euro monētu emisijas apjoma apstiprinājums

ECB apstiprina šajā tabulā norādīto euro monētu apjomu, ko dalībvalstis, kuru valūta ir euro, emitēs 2018. gadā:

| (milj. EUR) |
| --- |
| | Emisijai 2018. gadā apstiprinātais euro monētu apjoms |
| | Apgrozības monētas | Kolekcijas monētas
  (nav paredzētas apgrozībai) | Monētu emisijas apjoms |
| Beļģija | 48,8 | 1,0 | 49,8 |
| Vācija | 421,0 | 218,5 | 639,5 |
| Igaunija | 13,2 | 0,6 | 13,8 |
| Īrija | 18,5 | 0,5 | 19,0 |
| Grieķija | 101,8 | 0,7 | 102,5 |
| Spānija | 321,1 | 30,0 | 351,1 |
| Francija | 262,5 | 51,0 | 313,5 |
| Itālija | 203,9 | 2,1 | 206,0 |
| Kipra | 12,0 | 0,1 | 12,1 |
| Latvija | 10,0 | 0,4 | 10,4 |
| Lietuva | 22,0 | 0,5 | 22,5 |
| Luksemburga | 13,5 | 0,2 | 13,7 |
| Malta | 9,5 | 0,2 | 9,7 |
| Nīderlande | 35,0 | 4,0 | 39,0 |
| Austrija | 95,2 | 182,0 | 277,2 |
| Portugāle | 52,0 | 3,0 | 55,0 |
| Slovēnija | 24,0 | 2,0 | 26,0 |
| Slovākija | 17,0 | 1,5 | 18,5 |
| Somija | 25,0 | 10,0 | 35,0 |
| Kopā | 1 706,0 | 508,3 | 2 214,3 |

(milj. EUR)

Emisijai 2018. gadā apstiprinātais euro monētu apjoms

Apgrozības monētas

Kolekcijas monētas

(nav paredzētas apgrozībai)

Monētu emisijas apjoms

Beļģija

48,8

1,0

49,8

Vācija

421,0

218,5

639,5

Igaunija

13,2

0,6

13,8

Īrija

18,5

0,5

19,0

Grieķija

101,8

0,7

102,5

Spānija

321,1

30,0

351,1

Francija

262,5

51,0

313,5

Itālija

203,9

2,1

206,0

Kipra

12,0

0,1

12,1

Latvija

10,0

0,4

10,4

Lietuva

22,0

0,5

22,5

Luksemburga

13,5

0,2

13,7

Malta

9,5

0,2

9,7

Nīderlande

35,0

4,0

39,0

Austrija

95,2

182,0

277,2

Portugāle

52,0

3,0

55,0

Slovēnija

24,0

2,0

26,0

Slovākija

17,0

1,5

18,5

Somija

25,0

10,0

35,0

Kopā

Kopā

1 706,0

1 706,0

508,3

508,3

2 214,3

2 214,3

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kurā to paziņo adresātiem.

3. pants

Adresāti

Šis lēmums adresēts dalībvalstīm, kuru valūta ir euro.

Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 8. decembrī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OV L 328, 12.12.2015., 123. lpp.

1

---

| 23.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/63 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/63

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/2444

(2017. gada 8. decembris),

ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/2332 par euro monētu emisijas apjoma apstiprināšanas procedūru (ECB/2017/41)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 128. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/2332 (ECB/2015/43) (1) nosaka noteikumus, kas saistīti ar euro monētu emisijas apjoma apstiprināšanas procedūru. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/2332 (ECB/2015/43) (1) nosaka noteikumus, kas saistīti ar euro monētu emisijas apjoma apstiprināšanas procedūru.

| (2) | ECB Padome uzskata, ka pilnvaras pieņemt lēmumus par monētu emisijas apjoma gada un ad hoc apstiprinājuma lūgumiem, ko iesniegušas dalībvalstis, kuru valūta ir euro, būtu jādeleģē ECB Valdei gadījumos, kuros nav vajadzīgs grozīt lūgto monētu emisijas apjomu. |
| --- | --- |

(2)

ECB Padome uzskata, ka pilnvaras pieņemt lēmumus par monētu emisijas apjoma gada un ad hoc apstiprinājuma lūgumiem, ko iesniegušas dalībvalstis, kuru valūta ir euro, būtu jādeleģē ECB Valdei gadījumos, kuros nav vajadzīgs grozīt lūgto monētu emisijas apjomu.

| (3) | Gadījumos, kuros ECB Valde uzskata, ka vienas vai vairāku dalībvalstu, kuru valūta ir euro, lūgto monētu emisijas apjomu jāgroza, tā sniedz ECB Padomei pamatotu priekšlikumu, kurā paskaidroti vajadzīgie grozījumi, un ECB Padome patur lēmuma pieņemšanas kompetenci. |
| --- | --- |

(3)

Gadījumos, kuros ECB Valde uzskata, ka vienas vai vairāku dalībvalstu, kuru valūta ir euro, lūgto monētu emisijas apjomu jāgroza, tā sniedz ECB Padomei pamatotu priekšlikumu, kurā paskaidroti vajadzīgie grozījumi, un ECB Padome patur lēmuma pieņemšanas kompetenci.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2015/2332 (ECB/2015/43), |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2015/2332 (ECB/2015/43),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījumi

Lēmumu (ES) 2015/2332 (ECB/2015/43) groza šādi:

| 1) | šādi groza 2. pantu:






  a) | ar šādu punktu aizstāj 9. punktu:

  “9.   Ja ECB Valde konstatē, ka gada apstiprinājuma lūgumu dēļ nav vajadzīgs grozīt katras euro zonas dalībvalsts lūgto monētu emisijas apjomu, ECB Valde lēmumu par euro zonas monētu emisijas gada apjoma apstiprināšanu pieņem pirms tā kalendāra gada beigām, kas ir pirms gada, par kuru lūgts apstiprinājums.”; un |
| --- | --- | --- |

1)

šādi groza 2. pantu:

a)

ar šādu punktu aizstāj 9. punktu:

“9.   Ja ECB Valde konstatē, ka gada apstiprinājuma lūgumu dēļ nav vajadzīgs grozīt katras euro zonas dalībvalsts lūgto monētu emisijas apjomu, ECB Valde lēmumu par euro zonas monētu emisijas gada apjoma apstiprināšanu pieņem pirms tā kalendāra gada beigām, kas ir pirms gada, par kuru lūgts apstiprinājums.”; un

| b) | pievieno šādu 10. punktu:

  “10.   Ja ECB Valde uzskata, ka vienas vai vairāku euro zonas dalībvalstu lūgtais monētu emisijas apjoms jāgroza, tā pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti sniedz ECB Padomei pamatotu priekšlikumu, kurā paskaidroti vajadzīgie grozījumi. Šādos gadījumos ECB Padome lēmumu par euro zonas monētu emisijas gada apjoma apstiprināšanu pieņem bez liekas kavēšanās.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu 10. punktu:

“10.   Ja ECB Valde uzskata, ka vienas vai vairāku euro zonas dalībvalstu lūgtais monētu emisijas apjoms jāgroza, tā pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti sniedz ECB Padomei pamatotu priekšlikumu, kurā paskaidroti vajadzīgie grozījumi. Šādos gadījumos ECB Padome lēmumu par euro zonas monētu emisijas gada apjoma apstiprināšanu pieņem bez liekas kavēšanās.”;

| 2) | šādi groza 3. pantu:






  a) | ar šādu punktu aizstāj 7. punktu:

  “7.   Ja ECB Valde nosaka, ka monētu emisijas papildu apjoms, kuru euro zonas dalībvalsts lūdz saskaņā ar 5. punktu, neprasa grozījumu veikšanu, ECB Valde individuālu lēmumu par ad hoc apstiprinājuma lūgumu pieņem bez liekas kavēšanās.”; un |
| --- | --- | --- |

2)

šādi groza 3. pantu:

a)

ar šādu punktu aizstāj 7. punktu:

“7.   Ja ECB Valde nosaka, ka monētu emisijas papildu apjoms, kuru euro zonas dalībvalsts lūdz saskaņā ar 5. punktu, neprasa grozījumu veikšanu, ECB Valde individuālu lēmumu par ad hoc apstiprinājuma lūgumu pieņem bez liekas kavēšanās.”; un

| b) | pievieno šādu 8. punktu:

  “8.   Ja ECB Valde uzskata, ka euro zonas dalībvalsts lūgtais monētu emisijas papildu apjoms jāgroza, tā sniedz ECB Padomei pamatotu priekšlikumu, kurā paskaidroti vajadzīgie grozījumi. Šādos gadījumos ECB Padome atsevišķu lēmumu par ad hoc apstiprinājuma lūgumu pieņem bez liekas kavēšanās.” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu 8. punktu:

“8.   Ja ECB Valde uzskata, ka euro zonas dalībvalsts lūgtais monētu emisijas papildu apjoms jāgroza, tā sniedz ECB Padomei pamatotu priekšlikumu, kurā paskaidroti vajadzīgie grozījumi. Šādos gadījumos ECB Padome atsevišķu lēmumu par ad hoc apstiprinājuma lūgumu pieņem bez liekas kavēšanās.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kurā to paziņo adresātiem.

To piemēro ar 2018. gada 1. janvāri.

3. pants

Adresāti

Šis lēmums adresēts euro zonas dalībvalstīm.

Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 8. decembrī

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/2332 (2015. gada 4. decembris) par euro monētu emisijas apjoma apstiprināšanas procedūru (ECB/2015/43) (OV L 328, 12.12.2015., 123. lpp.).

1

---

IETEIKUMI

| 23.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 344/65 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 344/65

---

ES UN GRUZIJAS ASOCIĀCIJAS PADOMES IETEIKUMS Nr. 1/2017

(2017. gada 20. novembris)

par ES un Gruzijas asociācijas programmu [2017/2445]

ES UN GRUZIJAS ASOCIĀCIJAS PADOME,

Ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses,

tā kā:

| (1) | Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 2014. gada 27. jūnijā un stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 2014. gada 27. jūnijā un stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

| (2) | Saskaņā ar nolīguma 406. panta 1. punktu Asociācijas padomei ir pilnvaras pieņemt ieteikumus nolīguma mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar nolīguma 406. panta 1. punktu Asociācijas padomei ir pilnvaras pieņemt ieteikumus nolīguma mērķu sasniegšanai.

| (3) | Ievērojot nolīguma 420. panta 1. punktu, Puses veic jebkurus vispārējus vai konkrētus pasākumus, kas nepieciešami to saistību izpildei saskaņā ar nolīgumu, un tām ir jānodrošina, ka nolīgumā izvirzītie mērķi tiek sasniegti. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot nolīguma 420. panta 1. punktu, Puses veic jebkurus vispārējus vai konkrētus pasākumus, kas nepieciešami to saistību izpildei saskaņā ar nolīgumu, un tām ir jānodrošina, ka nolīgumā izvirzītie mērķi tiek sasniegti.

| (4) | Pārskatot Eiropas kaimiņattiecību politiku, tika ierosināts sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, ļaujot abām pusēm uzņemties lielāku atbildību. |
| --- | --- |

(4)

Pārskatot Eiropas kaimiņattiecību politiku, tika ierosināts sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, ļaujot abām pusēm uzņemties lielāku atbildību.

| (5) | Savienības un Gruzija vēlas nostiprināt savu partnerību, vienojoties par prioritāšu kopumu 2017.–2020. gadam, ar mērķi atbalstīt un stiprināt Gruzijas izturētspēju un stabilitāti un vienlaikus tiecoties panākt ciešāku politisko asociāciju un dziļāku ekonomisko integrāciju. |
| --- | --- |

(5)

Savienības un Gruzija vēlas nostiprināt savu partnerību, vienojoties par prioritāšu kopumu 2017.–2020. gadam, ar mērķi atbalstīt un stiprināt Gruzijas izturētspēju un stabilitāti un vienlaikus tiecoties panākt ciešāku politisko asociāciju un dziļāku ekonomisko integrāciju.

| (6) | Tādēļ nolīguma puses ir vienojušās par ES un Gruzijas asociācijas programmas tekstu, kas palīdzēs īstenot nolīgumu, koncentrējot sadarbību uz kopīgi noteiktajām kopējām interesēm, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ nolīguma puses ir vienojušās par ES un Gruzijas asociācijas programmas tekstu, kas palīdzēs īstenot nolīgumu, koncentrējot sadarbību uz kopīgi noteiktajām kopējām interesēm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1. pants

Asociācijas Padome iesaka pusēm īstenot pieņem ES un Gruzijas asociācijas programmu, kā izklāstīts pielikumā.

2. pants

ES un Gruzijas asociācijas programma 2017.–2020. gadam, kā izklāstīts pielikumā, aizstāj ES un Gruzijas asociācijas programmu 2014.–2016. gadam, kas tika pieņemta 2014. gada 26. jūnijā.

3. pants

Šis ieteikums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Tbilisi, 2017. gada 20. novembrī

Asociācijas padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Giorgi KVIRIKASHVILI

---

(1)  
  OV L 261, 30.8.2014., 4. lpp.

1

---

PIELIKUMS

ASOCIĀCIJAS PROGRAMMA STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN GRUZIJU 2017.–2020. GADAM

Satura rādītājs

| 1. | Principi, instrumenti un līdzekļi asociācijas programmas īstenošanai | 69 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Asociācijas programmas prioritātes | 70 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Galvenās darbību prioritātes | 70 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Demokrātija, cilvēktiesības, laba pārvaldība un iestāžu nostiprināšana | 72 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| Tieslietu joma | 73 |
| --- | --- |

| Tiesībaizsardzība | 74 |
| --- | --- |

| Korupcijas apkarošana, publiskās pārvaldes reforma un sabiedriskie pakalpojumi | 74 |
| --- | --- |

| Slikta izturēšanās un spīdzināšana | 75 |
| --- | --- |

| Vienlīdzīga attieksme | 76 |
| --- | --- |

| Bērnu tiesības | 76 |
| --- | --- |

| Arodbiedrību tiesības un darba pamatstandarti | 76 |
| --- | --- |

| 2.3. | Ārpolitika un drošības politika | 76 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| Terorisms, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšana un nelikumīgs ieroču eksports | 77 |
| --- | --- |

| Konfliktu risināšana mierīgā ceļā | 78 |
| --- | --- |

| Starptautiskā Krimināltiesa (ICC) | 78 |
| --- | --- |

| 2.4. | Tiesiskums, brīvība un drošība | 79 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| Personas datu aizsardzība | 79 |
| --- | --- |

| Migrācija un patvērums | 79 |
| --- | --- |

| Robežu pārvaldība | 80 |
| --- | --- |

| Cīņa pret organizēto noziedzību | 80 |
| --- | --- |

| Nelikumīgu narkotisko vielu apkarošana | 80 |
| --- | --- |

| Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un terorisma finansēšana | 80 |
| --- | --- |

| Sadarbība cīņā pret terorismu | 81 |
| --- | --- |

| Tiesiskā sadarbība | 81 |
| --- | --- |

| 2.5. | Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistītie jautājumi | 81 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| Preču tirdzniecība | 81 |
| --- | --- |

| Tehniskie noteikumi, standartizācija un saistītā infrastruktūra | 82 |
| --- | --- |

| Sanitārie un fitosanitārie (SFS) pasākumi | 82 |
| --- | --- |

| Muita un tirdzniecības veicināšana | 82 |
| --- | --- |

| Izcelsmes noteikumi | 83 |
| --- | --- |

| Uzņēmējdarbība, pakalpojumu tirdzniecība un elektroniskā komercija | 83 |
| --- | --- |

| Kārtējie maksājumi un kapitāla aprite | 83 |
| --- | --- |

| Publiskais iepirkums | 84 |
| --- | --- |

| Intelektuālā īpašuma tiesības (IĪT) | 84 |
| --- | --- |

| Konkurence | 84 |
| --- | --- |

| Pārredzamība | 84 |
| --- | --- |

| Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība | 85 |
| --- | --- |

| 2.6. | Ekonomikas attīstība un tirgus iespējas | 85 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| Lauksaimniecība un lauku attīstība | 85 |
| --- | --- |

| Publiskā iekšējā finanšu kontrole un ārējā revīzija | 86 |
| --- | --- |

| Nodokļi | 86 |
| --- | --- |

| Statistika | 86 |
| --- | --- |

| Patērētāju politika | 87 |
| --- | --- |

| Uzņēmējdarbības tiesības, grāmatvedība un revīzija un korporatīvā pārvaldība | 87 |
| --- | --- |

| Finanšu pakalpojumi | 87 |
| --- | --- |

| Rūpniecības un uzņēmumu politika un ieguves nozare | 88 |
| --- | --- |

| Tūrisms | 88 |
| --- | --- |

| Nodarbinātība, sociālā politika un vienlīdzīgas iespējas | 88 |
| --- | --- |

| Sadarbība digitālās ekonomikas un sabiedrības jomā | 89 |
| --- | --- |

| Zivsaimniecības un jūrlietu politika | 89 |
| --- | --- |

| Sabiedrības veselība | 89 |
| --- | --- |

| 2.7. | Savienojamība, energoefektivitāte, vide, klimata politika un civilā aizsardzība | 90 |
| --- | --- | --- |

2.7.

| Transports | 90 |
| --- | --- |

| Sadarbība enerģētikas jomā | 90 |
| --- | --- |

| Vide | 91 |
| --- | --- |

| Klimata pārmaiņas | 91 |
| --- | --- |

| Civilā aizsardzība | 92 |
| --- | --- |

| 2.8. | Mobilitāte un tieši personiski kontakti | 92 |
| --- | --- | --- |

2.8.

| Sadarbība pētniecības, tehnoloģiju attīstības un inovācijas jomā | 92 |
| --- | --- |

| Izglītība, mācības un jaunatne | 93 |
| --- | --- |

| Sadarbība kultūras jomā | 93 |
| --- | --- |

| Sadarbība audiovizuālajā un plašsaziņas līdzekļu jomā | 93 |
| --- | --- |

| Reģionālā attīstība un reģionālā sadarbība | 94 |
| --- | --- |

| Līdzdalība ES aģentūrās un programmās | 94 |
| --- | --- |

| Sabiedrības informēšanas pasākumi un redzamība | 94 |
| --- | --- |

Asociācijas programma starp Eiropas Savienību un Gruziju 2017.–2020. gadam

Eiropas Savienība, tās dalībvalstis un Gruzija (“Puses”) 2014. gada 27. jūnijā parakstīja vērienīgu un inovatīvu asociācijas nolīgumu (AN), tostarp sadaļu par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA). Nolīgumā ir iekļautas saistošas uz noteikumiem balstītas normas, un tas paredz ciešāku sadarbību, kas būs plašāka nekā tradicionālajos nolīgumos un aptvers visas interešu jomas. Pēc ratifikācijas procesa pabeigšanas asociācijas nolīgumu pilnībā piemērot sāka 2016. gada 1. jūlijā.

ES un Gruzija 2014. gada 26. jūnijā vienojās par asociācijas programmu, lai sagatavotu un atvieglotu asociācijas nolīguma īstenošanu. Programma veido satvaru prioritāšu noteikšanai kopīgam darbam laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam, lai sasniegtu politiskās asociācijas un ekonomiskās integrācijas mērķus, kas noteikti asociācijas nolīgumā.

Ar šo dokumentu atjaunina un pārfokusē asociācijas programmu 2014.–2016. gadam un nosaka jaunas prioritātes kopīgam darbam 2017.–2020. gadā. Tiek nošķirtas īstermiņa prioritātes (kuras būtu jāsasniedz vai attiecībā uz kurām ievērojams progress būtu jāpanāk līdz 2018. gada beigām) un vidēja termiņa prioritātes (kuras būtu jāsasniedz vai attiecībā uz kurām ievērojams progress būtu jāpanāk līdz 2020. gada beigām).

Tas, ka asociācijas programmā uzmanība pievērsta ierobežotam prioritāšu skaitam, neietekmē tvērumu vai pilnvaras pašreizējā dialogā, kas norit citu attiecīgo nolīgumu vai Austrumu partnerības daudzpusējās sadarbības ietvaros. Tas neietekmē arī AN/DCFTA saistību īstenošanu kopš nolīguma stāšanās spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

Turklāt būtisks elements, kas ir asociācijas nolīgumā paredzētās Gruzijas un Eiropas Savienības politiskās asociācijas un ekonomikas integrācijas pamatā, ir tas, ka 2017. gada 28. martā stājās spēkā bezvīzu režīms ceļošanai uz Šengenas zonas valstīm (1) tiem Gruzijas pilsoņiem, kuriem ir biometriskās pases, kā mērķis ir nozīmīgi uzlabot mobilitāti un tiešos personiskos kontaktus starp abām pusēm drošā un labi pārvaldītā vidē. ES atzīst Gruzijas panākumus visu vajadzīgo vīzu režīma liberalizācijas rīcības plāna (VRLRP) kritēriju izpildē, kā rezultātā Komisija 2015. gada 18. decembrī pieņēma ceturto un pēdējo progresa ziņojumu. Šīs atjauninātās asociācijas programmas mērķis arī ir sekot VRLRP progresam un turpmāk veicināt ilgtspējīgus rezultātus visās ar VRLRP saistītās jomās, tādējādi nodrošinot visu VRLRP iekļauto kritēriju pastāvīgu izpildi, kā tas prasīts pārskatītajā vīzu režīma atcelšanas apturēšanas mehānismā.

1.   Principi, instrumenti un līdzekļi asociācijas programmas īstenošanai

Turpmāk uzskaitīti kopīgie principi, kas veidos pamatu asociācijas programmas īstenošanai:

| — | Darbības, kuras īsteno ar asociācijas programmu, būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot AN/DCFTA, tostarp tā preambulu, |
| --- | --- |

—

Darbības, kuras īsteno ar asociācijas programmu, būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot AN/DCFTA, tostarp tā preambulu,

| — | Asociācijas programmas prioritātes papildina ES un Gruzijas pienākumus pilnībā īstenot ES un Gruzijas asociācijas nolīguma noteikumus tagad, kad tas ir pilnībā stājies spēkā, |
| --- | --- |

—

Asociācijas programmas prioritātes papildina ES un Gruzijas pienākumus pilnībā īstenot ES un Gruzijas asociācijas nolīguma noteikumus tagad, kad tas ir pilnībā stājies spēkā,

| — | Asociācijas programma būtu jāīsteno, pilnīgi ievērojot pārredzamības, pārskatatbildības un iekļaušanas principus, |
| --- | --- |

—

Asociācijas programma būtu jāīsteno, pilnīgi ievērojot pārredzamības, pārskatatbildības un iekļaušanas principus,

| — | Asociācijas programma paredz abu Pušu iesaistīšanos tās īstenošanā, |
| --- | --- |

—

Asociācijas programma paredz abu Pušu iesaistīšanos tās īstenošanā,

| — | Asociācijas programmas mērķis ir sasniegt konkrētus un definētus rezultātus, pakāpeniski īstenojot praktiskus pasākumus, |
| --- | --- |

—

Asociācijas programmas mērķis ir sasniegt konkrētus un definētus rezultātus, pakāpeniski īstenojot praktiskus pasākumus,

| — | Puses atzīst to, ka ir svarīgi ar pienācīgiem un pietiekamiem politiskiem, tehniskiem un finanšu līdzekļiem atbalstīt prioritātes, par kurām panākta vienošanās, un |
| --- | --- |

—

Puses atzīst to, ka ir svarīgi ar pienācīgiem un pietiekamiem politiskiem, tehniskiem un finanšu līdzekļiem atbalstīt prioritātes, par kurām panākta vienošanās, un

| — | Asociācijas programmas īstenošanas sakarā būs jāsniedz gada ziņojumi, kā arī tiks veikta tās uzraudzība un novērtēšana. Panāktais progress tiks pārskatīts, tostarp ar asociācijas nolīgumu izveidoto institucionālo struktūru ietvaros. Arī pilsoniskā sabiedrība tiks mudināta koncentrēt savas uzraudzības darbības uz asociācijas programmu, |
| --- | --- |

—

Asociācijas programmas īstenošanas sakarā būs jāsniedz gada ziņojumi, kā arī tiks veikta tās uzraudzība un novērtēšana. Panāktais progress tiks pārskatīts, tostarp ar asociācijas nolīgumu izveidoto institucionālo struktūru ietvaros. Arī pilsoniskā sabiedrība tiks mudināta koncentrēt savas uzraudzības darbības uz asociācijas programmu,

| — | Eiropas Savienība atbalstīs Gruziju asociācijas programmā izklāstīto mērķu un prioritāšu īstenošanā. Lai to paveiktu, tā izmantos visus pieejamos ES atbalsta avotus, kā arī īpašās zināšanas un padomus, labāko praksi un zinātību, informācijas apmaiņu, atbalstu spēju veidošanai un iestāžu stiprināšanu un izstrādās jaunus palīdzības instrumentus. Tā uzsver, ka ES palīdzība ir atkarīga no nosacījumiem, par ko panākta kopīga vienošanās un kas saistīti ar reformās panākto progresu. Tā arī rosinās un centīsies koordinēt atbalstu no citiem Gruzijas partneriem. Lai palīdzētu īstenot asociācijas programmu, pieejami būs arī attiecīgie ES finanšu instrumenti. Tomēr asociācijas programma nav uzskatāma par finanšu plānošanas dokumentu, un tā neaizstāj finanšu vai prioritāšu plānošanu, ko veic Puses. |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienība atbalstīs Gruziju asociācijas programmā izklāstīto mērķu un prioritāšu īstenošanā. Lai to paveiktu, tā izmantos visus pieejamos ES atbalsta avotus, kā arī īpašās zināšanas un padomus, labāko praksi un zinātību, informācijas apmaiņu, atbalstu spēju veidošanai un iestāžu stiprināšanu un izstrādās jaunus palīdzības instrumentus. Tā uzsver, ka ES palīdzība ir atkarīga no nosacījumiem, par ko panākta kopīga vienošanās un kas saistīti ar reformās panākto progresu. Tā arī rosinās un centīsies koordinēt atbalstu no citiem Gruzijas partneriem. Lai palīdzētu īstenot asociācijas programmu, pieejami būs arī attiecīgie ES finanšu instrumenti. Tomēr asociācijas programma nav uzskatāma par finanšu plānošanas dokumentu, un tā neaizstāj finanšu vai prioritāšu plānošanu, ko veic Puses.

ES sniegs atbalstu, ņemot vērā vispārējās prioritātes attiecībā uz palīdzību Gruzijai, kā izklāstīts Eiropas Kaimiņattiecību instrumenta (EKI) vienotās atbalsta shēmas (SSF) un starpvalstu programmu plānošanas dokumentos saskaņā ar EKI, Gruzijai atvēlēto līdzekļu ietvaros, un tas tiks darīts, pilnībā ievērojot attiecīgos īstenošanas noteikumus un procedūras, kas reglamentē ES ārējo palīdzību, vienlaikus cenšoties ņemt vērā asociācijas programmā noteiktās prioritātes.

Pašreizējā asociācijas programma būs piemērojama no tās pieņemšanas brīža līdz 2020. gada beigām – tas ir sākotnējais laikposms, ko var pagarināt, savstarpēji vienojoties. To var grozīt vai atjaunināt jebkurā brīdī pēc vajadzības, ja par to vienojas ES un Gruzijas Asociācijas padome.

2.   Asociācijas programmas prioritātes

2.1.   Galvenās darbību prioritātes

ES un Gruzija uzskata, ka asociācijas nolīguma un asociācijas programmas īstenošana ir viena no svarīgākajām prioritātēm, lai konsolidētu un sekmētu kopīgas vērtības un principus, ko deklarējusi ES un Gruzija.

Kopš asociācijas nolīguma parakstīšanas Gruzija ir veikusi būtiskus pasākumus un īstenojusi būtiskas reformas, lai panāktu tā efektīvu īstenošanu. ES atzinīgi novērtē Gruzijas panākumus virzībā uz padziļinātu politisko asociāciju un ekonomisko integrāciju ar ES.

ES vēlreiz norāda uz savu stingro atbalstu Gruzijas suverenitātei un teritoriālajai integritātei tās starptautiski atzītajās robežās, tostarp uz savu neatzīšanas un iesaistīšanās politiku Gruzijā, kā arī uz savu apņemšanos veicināt mieru, stabilitāti un konfliktu risināšanu Gruzijā. Turklāt, atzīstot, ka Gruzija ir valsts un sabiedrības izturētspējas paraugs un ka tai kā pārtikušai, miermīlīgai un stabilai demokrātijai reģionā ir vadošā loma, ES ir gatava pastiprināt sadarbību ar Gruziju drošības jautājumos, lai īstenotu savas stratēģiskās prioritātes kaimiņreģionā, kā uzsvērts ES globālajā stratēģijā.

Šajā sakarībā pirmām kārtām vajadzētu veikt šādus reformu pasākumus.

Iestāžu un labas pārvaldības stiprināšanas jomā

1.   Tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu neatkarība

Turpināt tieslietu jomas reformas, jo īpaši, lai nodrošinātu tiesnešu pilnīgu neatkarību un stiprinātu tiesu sistēmas pārskatatbildību, efektivitāti, objektivitāti, integritāti un profesionālismu, īstenojot galvenās tiesu sistēmas reformas, cita starpā attiecībā uz Tieslietu augsto padomi, Prokuratūru, pārredzamu un uz nopelniem balstītu pieņemšanu darbā, tiesu iestāžu pārskatatbildību, tiesnešu apmācību, tiesu iestāžu struktūru, efektīvu lietu elektronisko pārvaldības sistēmu, juridisko palīdzību un pakalpojumiem, komerctiesību jomu un strīdu alternatīvas izšķiršanas mehānismiem. Turpināt palielināt tiesībaizsardzības iestāžu pārskatatbildību un demokrātisko uzraudzību un nodrošināt, ka tās ir brīvas no jebkādas nevēlamas iejaukšanās. Turpināt reformēt Gruzijas Kriminālkodeksu nolūkā liberalizēt un modernizēt likumu un nodrošināt tā pilnīgu atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem.

2.   Publiskās pārvaldes reforma, sabiedrisko pakalpojumu uzlabošana un korupcijas apkarošana

Īstenot publiskās pārvaldes reformu saskaņā ar publiskās pārvaldes principiem un nesen pieņemto Civildienesta likumu, īpašu uzmanību pievēršot tam, kā tiek īstenota tādas pārskatatbildīgas, efektīvas, lietderīgas un pārredzamas publiskās pārvaldes sistēmas uzraudzība un veicināšana, kura saistīta ar darbā pieņemšanu, paaugstināšanu un atlaišanu, un uz nopelniem balstīta un profesionāla civildienesta izveidei, specializētai, uz vajadzībām balstītai to ierēdņu apmācībai, kuri strādā visos publiskās pārvaldes sektoros, aģentūrās, kā arī valsts uzņēmumos, kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai un publisko finanšu pārvaldības uzlabošanai. Nodrošināt Valsts pretkorupcijas stratēģijas un rīcības plāna efektīvu īstenošanu, lai novērstu, konstatētu un apkarotu korupciju, jo īpaši sarežģītus korupcijas gadījumus, kā arī veikt visu attiecīgo ierēdņu aktīvu un ienākumu deklarāciju pārbaudi.

3.   Cilvēktiesības un pamatbrīvības

Turpināt efektīvi īstenot diskriminācijas novēršanas tiesību aktu, cilvēktiesību stratēģiju un valsts rīcības plānu cilvēktiesību jomā un stiprināt plašsaziņas līdzekļu plurālismu, pārredzamību un neatkarību. Izveidot neatkarīgu izmeklēšanas mehānismu nolūkā izmeklēt apgalvojumus par sliktu izturēšanos no tiesībaizsardzības struktūru puses; veicināt dzimumu līdztiesību un nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi sociālajā, politiskajā un ekonomiskajā dzīvē; pievērsties pasākumiem, kas orientēti uz bērnu aizsardzību pret jebkāda veida vardarbību. Turpināt reformu centienus nolūkā nodrošināt personas datu augsta līmeņa aizsardzību.

Ārpolitikas un drošības politikas jomā

4.   Konfliktu risināšana mierīgā ceļā

Uzturēt efektīvu ES un Gruzijas sadarbību, kas vērsta uz konflikta noregulēšanu, ievērojot noteiktus formātus; pastiprināt efektīvu sadarbību un koordināciju starp ES un Gruziju konfliktu risināšanā; saglabāt konstruktīvu līdzdalību Ženēvas starptautiskajās apspriedēs, kuru līdzpriekšsēdētājas ir ES, ANO un EDSO, un nodrošināt tām atbalstu; izmantot Eiropas Savienības Pārraudzības misijas Gruzijā (EUMM Georgia) vidutāja funkciju, lai stiprinātu stabilitāti, situācijas normalizēšanu un uzticības veicināšanu; veikt attiecīgus pasākumus, lai veicinātu tirdzniecību, pārvietošanās brīvību un ekonomiskās saites pāri administratīvajām robežlīnijām, tostarp pārskatot tiesību aktus; sekmēt tiešus personiskos kontaktus, uzticības veidošanu un izlīgšanu.

5.   Pastiprināta sadarbība drošības un aizsardzības politikas jomā

Padziļināt divpusējo dialogu par drošības un aizsardzības jautājumiem, lai risinātu kopīgus problēmjautājumus, tostarp tādus kā terorisms, starptautiskā organizētā noziedzība utt., un noteikt turpmākās sadarbības virzību; sekmēt Gruzijas dalību ES krīzes pārvarēšanas operācijās un arī ar KDAP saistītās mācībās un konsultāciju pasākumos; iedarbināt dažādus ES instrumentus, ar ko atbalstīt noturību un spēju veidošanu Gruzijā, lai tā varētu vērsties pret hibrīddraudiem.

Ekonomikas attīstības un tirgus iespēju jomā

6.   Uzlabot uzņēmējdarbības vidi un investīciju pārvaldību

Īstenot MVU stratēģiju un attiecīgo rīcības plānu 2016.–2017. gadam, kā arī turpmākos rīcības plānus; turpināt uzlabot tiesisko regulējumu, darbības vidi un atbalstīt MVU; uzlabot publiskā un privātā sektora dialogu, lai apzinātu privātā sektora prioritātes, attiecībā uz kurām ir nepieciešams strukturālo ekonomikas reformu atbalsts. Atbalstīt finanšu nozares infrastruktūras reformas; izveidot noguldījumu apdrošināšanas sistēmu, ieviest banku nozares reformu un tiesību aktus, uzlabotus kredīta/nodrošinājuma reģistrus, uzlabotu finanšu pārskatu un revīzijas kvalitāti, pasākumus, kas veicina kapitāla tirgus, piemēram, mikrokredītu, līzingu, faktūrkreditēšanas un apdrošināšanas attīstību, izveidot strīdu alternatīvas izšķiršanas mehānismus attiecībā uz komercstrīdiem un līgumu izpildi.

7.   Lauksaimniecība un lauku attīstība

Īstenot Gruzijas Lauku attīstības stratēģiju 2017.–2020. gadam; atbalstīt efektīvu vērtību ķēžu izveidi, uzlabot nodarbinātību lauku apvidos un atbalstīt MVU, lai palielinātu to konkurētspēju noteiktās nozarēs ar augstu eksporta vērtību.

8.   Ar tirdzniecību saistītās reformas un sanitārie un fitosanitārie (SFS) pasākumi

Īstenot Tirdzniecības tehnisko šķēršļu (TBT) stratēģiju; attīstīt infrastruktūru, kas ir saistīta ar standartu, tehnisko noteikumu, metroloģijas, tirgus uzraudzības, akreditācijas un atbilstības novērtēšanas procedūru administrēšanu; īstenot tirgus uzraudzības stratēģiju; turpmāk uzlabot tirdzniecības statistikas sagatavošanu; īstenot muitas sadarbības stratēģisko satvaru; tuvināt tiesību aktus par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā un nodrošināt, ka tiek ievērota nogaidīšanas klauzula par piemērojamiem ievedmuitas nodokļiem.

Īstenot Pārtikas nekaitīguma stratēģiju un tiesību aktu tuvināšanas programmu, jo īpaši Pārtikas drošības kodeksu, un nodrošināt īstenošanas horizontālo tiesību aktu pakāpenisku pieņemšanu; nodrošināt veterinārās, fitosanitārās un pārtikas nekaitīguma pārbaudes robežkontroles punktos; atbalstīt agrīnās brīdināšanas sistēmu pārtikas un barības nekaitīguma, dzīvnieku veselības un augu veselības drošības jomā un palielināt laboratoriju kapacitāti attiecībā uz SFS pasākumiem.

Savienojamības, energoefektivitātes, vides un klimata politikas jomā

9.   Energoapgādes drošība un energoefektivitāte

Atbalstīt saistību, kuras izriet no Gruzijas oficiālās pievienošanās Enerģētikas kopienai, savlaicīgu īstenošanu, jo īpaši īstenojot regulatīvās reformas un veicinot investīcijas energoapgādes drošībā un energoefektivitāte, tostarp stiprinot energoregulatora pilnvaras, spējas un neatkarību; nostiprinot enerģētikas infrastruktūras tīklus un starpsavienojumus, kā arī uzlabojot elektroenerģijas un gāzes tirgus pārredzamību un darbību.

10.   Transports

Attīstīt infrastruktūras projektus, kuriem ir ekonomiska nozīme, tostarp turpinot īstenot projektus TEN-T pamattīkla attīstībai.

11.   Vide un klimata politika

Uzlabot tuvināšanu ES vides acquis vides pārvaldības jomā, pieņemot un īstenojot jaunus tiesību aktus par ietekmes uz vidi novērtējumu, stratēģisko vides novērtējumu, par atbildību vides jomā; nodrošinot sabiedrības piekļuvi vides informācijai un sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā, iesaistot visas ieinteresētās personas, kā arī integrējot vides jautājumus citās politikas jomās un uzlabojot informācijas apmaiņu vides jomā. Pabeigt Mazoglekļa ekonomiskās attīstības stratēģijas izstrādi. Sākt īstenot jauno globālo nolīgumu klimata pārmaiņu jomā (Parīzes nolīgumu).

Mobilitātes un tiešo personisko kontaktu jomā

12.   Migrācija, patvērums un robežu pārvaldība

nodrošināt visu vīzu režīma liberalizācijas rīcības plāna kritēriju ilgtspējīgu izpildi, kā tas prasīts pārskatītajā vīzu režīma atcelšanas apturēšanas mehānismā; efektīvi īstenot ES un Gruzijas mobilitātes partnerību, Gruzijas migrācijas stratēģiju 2016.–2020. gadam un Gruzijas valsts integrētas robežu pārvaldības stratēģiju 2014.–2018. gadam un tai pievienotos attiecīgos rīcības plānus.

13.   Izglītība, nodarbinātība, pētniecība, inovācija un jaunieši

Uzlabot vispārējo sniegumu izglītības pētniecības jomā, īstenojot visaptverošu izglītības pētniecības reformu; un izstrādāt stratēģisku pieeju nodarbinātībai un profesionālajai izglītībai un apmācībai (PIA); izstrādāt redzējumu un stratēģiju Gruzijas STI sistēmas, tostarp Gruzijas inovācijas politikas, izstrādes atbalstam; īstenot galvenās darba tiesības.

2.2.   Demokrātija, cilvēktiesības, laba pārvaldība un iestāžu nostiprināšana

Politiskā dialoga un sadarbības asociācijas programmas ietvaros veicamo reformu jomā mērķis ir turpināt stiprināt tādu demokrātijas principu ievērošanu kā, piemēram, politiskais plurālisms, iekļaušana lēmumu pieņemšanas procesā, varas dalīšana un sadarbība ar opozīciju, tiesiskuma un labas pārvaldības, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, tostarp pie minoritātēm piederošu personu tiesību ievērošanu, kā noteikts svarīgākajās ANO un Eiropas Padomes konvencijās un ar tām saistītajos protokolos, un veicināt iekšējo politisko reformu konsolidāciju, jo īpaši tuvinot attiecīgos tiesību aktus ES acquis communautaire.

Dialogs un sadarbība attieksies uz turpmāk uzskaitītajām jomām.

| i) | Iestāžu stabilitātes, neatkarības un efektivitātes stiprināšana, garantējot demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu un jo īpaši pievēršoties šādu uzdevumu izpildei.







  — | Turpināt nodrošināt demokrātisku vēlēšanu, arī 2017. gada oktobra vietējo vēlēšanu, norisi, jaunajā vēlēšanu ciklā novēršot atlikušās tiesiskā regulējuma un vēlēšanu administratīvās nepilnības, kuras konstatējusi starpiestāžu darba grupa par brīvām un taisnīgām vēlēšanām (IATF) un Eiropas Drošības un sadarbības organizācija (EDSO) / Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs (ODIHR), jo īpaši īstenojot ODIHR vēlēšanu novērošanas misijas ziņojuma ieteikumus pēc 2016. gada parlamenta vēlēšanām. |
| --- | --- | --- |

i)

Iestāžu stabilitātes, neatkarības un efektivitātes stiprināšana, garantējot demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu un jo īpaši pievēršoties šādu uzdevumu izpildei.

—

Turpināt nodrošināt demokrātisku vēlēšanu, arī 2017. gada oktobra vietējo vēlēšanu, norisi, jaunajā vēlēšanu ciklā novēršot atlikušās tiesiskā regulējuma un vēlēšanu administratīvās nepilnības, kuras konstatējusi starpiestāžu darba grupa par brīvām un taisnīgām vēlēšanām (IATF) un Eiropas Drošības un sadarbības organizācija (EDSO) / Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs (ODIHR), jo īpaši īstenojot ODIHR vēlēšanu novērošanas misijas ziņojuma ieteikumus pēc 2016. gada parlamenta vēlēšanām.

| — | Turpināt nodrošināt, ka par tiesību aktu grozījumiem, kas skar galvenos tiesiskuma elementus, piemēram, tiesu iestāžu neatkarību, notiek visaptveroša apspriešanās vietējā līmenī un nepieciešamības gadījumā ar Eiropas Padomes Venēcijas komisiju, lai nodrošinātu, ka tie iztur laika pārbaudi un atbilst Eiropas standartiem, jo īpaši attiecībā uz plānotajiem grozījumiem Gruzijas konstitūcijā – šajā gadījumā sadarbība starp Venēcijas komisiju un Gruzijas konstitucionālo komisiju ir sevišķi svarīga. |
| --- | --- |

—

Turpināt nodrošināt, ka par tiesību aktu grozījumiem, kas skar galvenos tiesiskuma elementus, piemēram, tiesu iestāžu neatkarību, notiek visaptveroša apspriešanās vietējā līmenī un nepieciešamības gadījumā ar Eiropas Padomes Venēcijas komisiju, lai nodrošinātu, ka tie iztur laika pārbaudi un atbilst Eiropas standartiem, jo īpaši attiecībā uz plānotajiem grozījumiem Gruzijas konstitūcijā – šajā gadījumā sadarbība starp Venēcijas komisiju un Gruzijas konstitucionālo komisiju ir sevišķi svarīga.

| — | Turpināt uzlabot pilnvaru sadalījumu starp dažādiem valdības atzariem un parlamenta spējas veikt uzraudzības un likumdošanas funkcijas. |
| --- | --- |

—

Turpināt uzlabot pilnvaru sadalījumu starp dažādiem valdības atzariem un parlamenta spējas veikt uzraudzības un likumdošanas funkcijas.

| ii) | Turpmākas reformas tieslietu jomā, jo īpaši tiesnešu pilnīgas neatkarības nodrošināšana un no jebkādas iejaukšanās brīvas tiesu sistēmas un tiesībaizsardzības iestāžu pārskatatbildības, efektivitātes, objektivitātes un profesionalitātes stiprināšana; pret korupciju vērstās cīņas turpināšana.


  Tieslietu joma


  Īstermiņa prioritātes







  — | Izstrādāt un pakāpeniski īstenot Tiesu sistēmas stratēģiju un tās rīcības plānu, kurš cita starpā ietvers politikas un prakses uzlabošanu attiecībā uz tiesnešu iecelšanu, paaugstināšanu amatā un apmācību, īpašu uzmanību veltīt cilvēktiesībām un nodrošināt pietiekamus resursus, lai panāktu tiesu pienācīgu kompetenci. Turpināt veicināt Tiesnešu universitātes neatkarību, jo īpaši palielinot spējas. |
| --- | --- | --- |

ii)

Turpmākas reformas tieslietu jomā, jo īpaši tiesnešu pilnīgas neatkarības nodrošināšana un no jebkādas iejaukšanās brīvas tiesu sistēmas un tiesībaizsardzības iestāžu pārskatatbildības, efektivitātes, objektivitātes un profesionalitātes stiprināšana; pret korupciju vērstās cīņas turpināšana.

Tieslietu joma

Īstermiņa prioritātes

—

Izstrādāt un pakāpeniski īstenot Tiesu sistēmas stratēģiju un tās rīcības plānu, kurš cita starpā ietvers politikas un prakses uzlabošanu attiecībā uz tiesnešu iecelšanu, paaugstināšanu amatā un apmācību, īpašu uzmanību veltīt cilvēktiesībām un nodrošināt pietiekamus resursus, lai panāktu tiesu pienācīgu kompetenci. Turpināt veicināt Tiesnešu universitātes neatkarību, jo īpaši palielinot spējas.

| — | Jo īpaši uzlabot Tieslietu augstās padomes efektivitāti, cita starpā nodrošinot gan tās neatkarību, gan pārskatatbildību. |
| --- | --- |

—

Jo īpaši uzlabot Tieslietu augstās padomes efektivitāti, cita starpā nodrošinot gan tās neatkarību, gan pārskatatbildību.

| — | Uzlabot tiesu iestāžu pārskatatbildības sistēmu, īstenojot skaidrus un izsmeļošus disciplināros noteikumus, kas tiek efektīvi piemēroti, kā arī garantējot tiesnešu profesionālismu un godprātību. |
| --- | --- |

—

Uzlabot tiesu iestāžu pārskatatbildības sistēmu, īstenojot skaidrus un izsmeļošus disciplināros noteikumus, kas tiek efektīvi piemēroti, kā arī garantējot tiesnešu profesionālismu un godprātību.

| — | Pilnveidot vispārējo tiesu institucionālo struktūru, tostarp vajadzības gadījumā ieviešot specializētas grupas un kameras, un samazināt neizskatīto lietu skaitu vispārējo tiesu civillietu nodaļās. |
| --- | --- |

—

Pilnveidot vispārējo tiesu institucionālo struktūru, tostarp vajadzības gadījumā ieviešot specializētas grupas un kameras, un samazināt neizskatīto lietu skaitu vispārējo tiesu civillietu nodaļās.

| — | Izstrādāt lietu elektronisko sadales sistēmu un uzlabot lietu elektronisko pārvaldības programmu, lai palielinātu uzticēšanos tiesu sistēmai. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt lietu elektronisko sadales sistēmu un uzlabot lietu elektronisko pārvaldības programmu, lai palielinātu uzticēšanos tiesu sistēmai.

| — | Turpināt prokuratūras reformu nolūkā vēl vairāk stiprināt prokuratūras darba neatkarību no jebkādas nepamatotas ietekmes un palielināt pārredzamību un pārskatatbildību. |
| --- | --- |

—

Turpināt prokuratūras reformu nolūkā vēl vairāk stiprināt prokuratūras darba neatkarību no jebkādas nepamatotas ietekmes un palielināt pārredzamību un pārskatatbildību.

| — | Turpināt reformēt Kriminālkodeksu nolūkā liberalizēt paredzētos sodus un modernizēt likumus, kā arī nodrošināt to pilnīgu atbilstību attiecīgajiem ES un starptautiskajiem standartiem. |
| --- | --- |

—

Turpināt reformēt Kriminālkodeksu nolūkā liberalizēt paredzētos sodus un modernizēt likumus, kā arī nodrošināt to pilnīgu atbilstību attiecīgajiem ES un starptautiskajiem standartiem.

| — | Turpmāk uzlabot tiesisko regulējumu un iestāžu sistēmu nolūkā sniegt augstas kvalitātes bezmaksas juridisko palīdzību, kā arī maksas juridiskos pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

Turpmāk uzlabot tiesisko regulējumu un iestāžu sistēmu nolūkā sniegt augstas kvalitātes bezmaksas juridisko palīdzību, kā arī maksas juridiskos pakalpojumus.

| — | Turpināt nodrošināt taisnīgu tiesu, tiesu iestāžu pieejamību un procesuālās tiesības kriminālprocesā, ņemot vērā Gruzijas pienākumus saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Tiesas judikatūru un citām attiecīgām Eiropas Padomes konvencijām, pilnībā:






  — | garantējot apsūdzēto procesuālās tiesības kriminālprocesā, |
| --- | --- | --- |

—

Turpināt nodrošināt taisnīgu tiesu, tiesu iestāžu pieejamību un procesuālās tiesības kriminālprocesā, ņemot vērā Gruzijas pienākumus saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Tiesas judikatūru un citām attiecīgām Eiropas Padomes konvencijām, pilnībā:

—

garantējot apsūdzēto procesuālās tiesības kriminālprocesā,

| — | garantējot noziegumos, tostarp naida noziegumos, cietušo tiesības uz tiesu iestāžu pieejamību, aizsardzību, atbalstu un kompensāciju. |
| --- | --- |

—

garantējot noziegumos, tostarp naida noziegumos, cietušo tiesības uz tiesu iestāžu pieejamību, aizsardzību, atbalstu un kompensāciju.

| — | Ieviest taisnīgas, efektīvas un plašāk izmantojamas strīdu alternatīvas izšķiršanas metodes. |
| --- | --- |

—

Ieviest taisnīgas, efektīvas un plašāk izmantojamas strīdu alternatīvas izšķiršanas metodes.

| — | Brīvības atņemšanas iestāžu un probācijas sistēmā un plašākā mērogā īstenot rehabilitācijas un resocializācijas pieeju, lai novērstu atkārtotus likumpārkāpumus un saglabātu pienācīgu līdzsvaru starp sabiedriskās kārtības un drošības nodrošināšanu un cilvēktiesību aizsardzības garantēšanu. |
| --- | --- |

—

Brīvības atņemšanas iestāžu un probācijas sistēmā un plašākā mērogā īstenot rehabilitācijas un resocializācijas pieeju, lai novērstu atkārtotus likumpārkāpumus un saglabātu pienācīgu līdzsvaru starp sabiedriskās kārtības un drošības nodrošināšanu un cilvēktiesību aizsardzības garantēšanu.

Vidējā termiņa prioritātes

| — | Modernizēt tiesību aktus komerctiesību, civiltiesību un administratīvo tiesību jomās saskaņā ar valsts stratēģijām un ES acquis. |
| --- | --- |

—

Modernizēt tiesību aktus komerctiesību, civiltiesību un administratīvo tiesību jomās saskaņā ar valsts stratēģijām un ES acquis.

| — | Nodrošināt iekļaujošu tiesu iestāžu pieejamību, pienācīgi finansējot Juridiskās palīdzības dienestu. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt iekļaujošu tiesu iestāžu pieejamību, pienācīgi finansējot Juridiskās palīdzības dienestu.

Tiesībaizsardzība

Īstermiņa prioritātes

| — | Palielināt tiesībaizsardzības iestāžu pārskatatbildību un demokrātisko uzraudzību. Nodrošināt profesionālu un efektīvu mehānismu, lai pārliecinoši reaģētu uz sūdzībām par policiju. Apsvērt turpmākus pasākumus, lai veicinātu sūdzību par tiesībaizsardzības amatpersonām neatkarīgu un efektīvu izmeklēšanu. Nodrošināt tiesībaizsardzības amatpersonu visaptverošu profesionālo apmācību par ētikas standartiem un cilvēktiesībām, kā garantēts Eiropas Cilvēktiesību konvencijā. |
| --- | --- |

—

Palielināt tiesībaizsardzības iestāžu pārskatatbildību un demokrātisko uzraudzību. Nodrošināt profesionālu un efektīvu mehānismu, lai pārliecinoši reaģētu uz sūdzībām par policiju. Apsvērt turpmākus pasākumus, lai veicinātu sūdzību par tiesībaizsardzības amatpersonām neatkarīgu un efektīvu izmeklēšanu. Nodrošināt tiesībaizsardzības amatpersonu visaptverošu profesionālo apmācību par ētikas standartiem un cilvēktiesībām, kā garantēts Eiropas Cilvēktiesību konvencijā.

| — | Turpināt paplašināt alternatīvu risinājumu piemērošanu brīvības atņemšanai, ieviešot jaunus ar brīvības atņemšanu nesaistītus sodus un palielinot probācijas dienesta spējas. |
| --- | --- |

—

Turpināt paplašināt alternatīvu risinājumu piemērošanu brīvības atņemšanai, ieviešot jaunus ar brīvības atņemšanu nesaistītus sodus un palielinot probācijas dienesta spējas.

Korupcijas apkarošana, publiskās pārvaldes reforma un sabiedriskie pakalpojumi

Īstermiņa prioritātes

| — | Turpināt korupcijas apkarošanu un nodrošināt, ka tiek efektīvi īstenoti attiecīgie starptautiskie juridiskie instrumenti, piemēram, ANO Pretkorupcijas konvencija, Krimināltiesību pretkorupcijas konvencija un tās Papildprotokols, kā arī Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) un ESAO Korupcijas apkarošanas tīkla Austrumeiropai un Vidusāzijai ieteikumi. |
| --- | --- |

—

Turpināt korupcijas apkarošanu un nodrošināt, ka tiek efektīvi īstenoti attiecīgie starptautiskie juridiskie instrumenti, piemēram, ANO Pretkorupcijas konvencija, Krimināltiesību pretkorupcijas konvencija un tās Papildprotokols, kā arī Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) un ESAO Korupcijas apkarošanas tīkla Austrumeiropai un Vidusāzijai ieteikumi.

| — | Stiprināt iedzīvotāju tiesības uz informāciju kā vienu no galvenajiem pasākumiem korupcijas efektīvai novēršanai. |
| --- | --- |

—

Stiprināt iedzīvotāju tiesības uz informāciju kā vienu no galvenajiem pasākumiem korupcijas efektīvai novēršanai.

| — | Turpināt stiprināt esošo uzraudzības, revīzijas un finanšu izmeklēšanas struktūru spēju. |
| --- | --- |

—

Turpināt stiprināt esošo uzraudzības, revīzijas un finanšu izmeklēšanas struktūru spēju.

| — | Turpināt iekļaujošas politikas veidošanu ar pilsoņu līdzdalību un dialogu starp pilsonisko sabiedrību un valsts un vietējām iestādēm. |
| --- | --- |

—

Turpināt iekļaujošas politikas veidošanu ar pilsoņu līdzdalību un dialogu starp pilsonisko sabiedrību un valsts un vietējām iestādēm.

| — | Nostiprināt parlamenta pārraudzības spējas, uzlabojot nozaru komiteju spēju. |
| --- | --- |

—

Nostiprināt parlamenta pārraudzības spējas, uzlabojot nozaru komiteju spēju.

| — | Turpināt īstenot Publiskās pārvaldes reformas ceļvedi un stiprināt koordināciju, uzraudzību un ziņošanu par ceļvedi un tā pamatā esošajām stratēģijām gan politiskā, gan administratīvā līmenī. |
| --- | --- |

—

Turpināt īstenot Publiskās pārvaldes reformas ceļvedi un stiprināt koordināciju, uzraudzību un ziņošanu par ceļvedi un tā pamatā esošajām stratēģijām gan politiskā, gan administratīvā līmenī.

| — | Īstenot jauno civildienesta tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu profesionālu un uz rezultātiem balstītu civildienestu. |
| --- | --- |

—

Īstenot jauno civildienesta tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu profesionālu un uz rezultātiem balstītu civildienestu.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Turpināt nodrošināt Valsts pretkorupcijas stratēģijas un attiecīgā rīcības plāna efektīvu īstenošanu, lai novērstu, konstatētu un apkarotu korupciju, jo īpaši sarežģītus korupcijas gadījumus. |
| --- | --- |

—

Turpināt nodrošināt Valsts pretkorupcijas stratēģijas un attiecīgā rīcības plāna efektīvu īstenošanu, lai novērstu, konstatētu un apkarotu korupciju, jo īpaši sarežģītus korupcijas gadījumus.

| — | Turpināt nodrošināt efektīvu izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par korupciju un izveidot efektīvu sistēmu interešu konfliktu novēršanai. |
| --- | --- |

—

Turpināt nodrošināt efektīvu izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par korupciju un izveidot efektīvu sistēmu interešu konfliktu novēršanai.

| — | Atjaunināt Publiskās pārvaldes reformas ceļvedi un tā pamatā esošās stratēģijas saskaņā ar publiskās pārvaldes principiem. |
| --- | --- |

—

Atjaunināt Publiskās pārvaldes reformas ceļvedi un tā pamatā esošās stratēģijas saskaņā ar publiskās pārvaldes principiem.

| — | Veicināt atbildīgu, efektīvu un pārredzamu publisko pārvaldi un izveidot uz nopelniem balstītu un profesionālu civildienestu. |
| --- | --- |

—

Veicināt atbildīgu, efektīvu un pārredzamu publisko pārvaldi un izveidot uz nopelniem balstītu un profesionālu civildienestu.

| — | Stiprināt pārvaldību un publiskās pārvaldes reformu vietējā līmenī saskaņā ar Eiropas standartiem. |
| --- | --- |

—

Stiprināt pārvaldību un publiskās pārvaldes reformu vietējā līmenī saskaņā ar Eiropas standartiem.

| iii) | Cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas nodrošināšana, izmantojot visaptverošu sadarbību cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības jomā, tostarp attiecībā uz Thomas Hammarberg izceltajiem aspektiem ziņojumā “Gruzija pārejas procesā”. Minētā sadarbība ietvers turpmāk uzskaitītos uzdevumus.


  Īstermiņa prioritātes







  — | Aktīvi īstenot Valsts cilvēktiesību stratēģiju un rīcības plānu, tostarp ANO iestāžu, EDSO / ODIHR, Eiropas Padomes / Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību (ECRI) un starptautisko cilvēktiesību organizāciju konkrētos ieteikumus, jo īpaši attiecībā uz diskriminācijas novēršanas politikas īstenošanu, minoritāšu un privātās dzīves aizsardzību un reliģijas brīvības nodrošināšanu. |
| --- | --- | --- |

iii)

Cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas nodrošināšana, izmantojot visaptverošu sadarbību cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības jomā, tostarp attiecībā uz Thomas Hammarberg izceltajiem aspektiem ziņojumā “Gruzija pārejas procesā”. Minētā sadarbība ietvers turpmāk uzskaitītos uzdevumus.

Īstermiņa prioritātes

—

Aktīvi īstenot Valsts cilvēktiesību stratēģiju un rīcības plānu, tostarp ANO iestāžu, EDSO / ODIHR, Eiropas Padomes / Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību (ECRI) un starptautisko cilvēktiesību organizāciju konkrētos ieteikumus, jo īpaši attiecībā uz diskriminācijas novēršanas politikas īstenošanu, minoritāšu un privātās dzīves aizsardzību un reliģijas brīvības nodrošināšanu.

| — | Turpināt efektīvu tiesību aktu īstenošanu diskriminācijas novēršanas jomā, lai nodrošinātu efektīvu aizsardzību pret diskrimināciju. |
| --- | --- |

—

Turpināt efektīvu tiesību aktu īstenošanu diskriminācijas novēršanas jomā, lai nodrošinātu efektīvu aizsardzību pret diskrimināciju.

| — | Veikt pasākumus, lai parakstītu, ratificētu un transponētu valsts tiesību aktos attiecīgos Eiropas Padomes instrumentus cīņai pret diskrimināciju, tostarp Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu un tā dēvēto Stambulas konvenciju, un lai valsts tiesību aktos īstenotu ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām. |
| --- | --- |

—

Veikt pasākumus, lai parakstītu, ratificētu un transponētu valsts tiesību aktos attiecīgos Eiropas Padomes instrumentus cīņai pret diskrimināciju, tostarp Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu un tā dēvēto Stambulas konvenciju, un lai valsts tiesību aktos īstenotu ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām.

| — | Stiprināt reproduktīvās un seksuālās veselības, informācijas un profilakses pieejamību un turpināt apkarot pret sievietēm vērstas kaitējošas darbības, tostarp dzimumorgānu kropļošanu un cita veida pazemojošu izturēšanos, jo īpaši lauku apvidos. |
| --- | --- |

—

Stiprināt reproduktīvās un seksuālās veselības, informācijas un profilakses pieejamību un turpināt apkarot pret sievietēm vērstas kaitējošas darbības, tostarp dzimumorgānu kropļošanu un cita veida pazemojošu izturēšanos, jo īpaši lauku apvidos.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Uzturēt efektīvu pirmstiesas un ārpustiesas mehānismu gan strīdu izšķiršanai, gan cilvēktiesību aizsardzībai. |
| --- | --- |

—

Uzturēt efektīvu pirmstiesas un ārpustiesas mehānismu gan strīdu izšķiršanai, gan cilvēktiesību aizsardzībai.

| — | Turpināt veicināt un vairot informētību tiesās, tiesībaizsardzības iestādēs un pārvaldes iestādēs par cilvēktiesībām un diskriminācijas novēršanu, tostarp organizējot attiecīgu apmācību. |
| --- | --- |

—

Turpināt veicināt un vairot informētību tiesās, tiesībaizsardzības iestādēs un pārvaldes iestādēs par cilvēktiesībām un diskriminācijas novēršanu, tostarp organizējot attiecīgu apmācību.

| — | Turpināt plašsaziņas līdzekļu plurālisma, pārredzamības un neatkarības stiprināšanu saskaņā ar Eiropas Padomes ieteikumiem. |
| --- | --- |

—

Turpināt plašsaziņas līdzekļu plurālisma, pārredzamības un neatkarības stiprināšanu saskaņā ar Eiropas Padomes ieteikumiem.

| — | Ņemt vērā Tiesībsarga biroja ieteikumus politikas veidošanas procesā, kā arī nodrošināt Tiesībsarga birojam pietiekamus resursus un stiprināt to. Sadarboties ar Tiesībsargu, ņemot vērā tā ieteikumus attiecībā uz diskriminācijas gadījumiem un tā institucionālā mehānisma efektīvu darbību, kurš paredzēts diskriminācijas novēršanas tiesību aktos, kā arī tiesību aktu grozījumos. |
| --- | --- |

—

Ņemt vērā Tiesībsarga biroja ieteikumus politikas veidošanas procesā, kā arī nodrošināt Tiesībsarga birojam pietiekamus resursus un stiprināt to. Sadarboties ar Tiesībsargu, ņemot vērā tā ieteikumus attiecībā uz diskriminācijas gadījumiem un tā institucionālā mehānisma efektīvu darbību, kurš paredzēts diskriminācijas novēršanas tiesību aktos, kā arī tiesību aktu grozījumos.

| — | Arī turpmāk stiprināt Parlamentārās komitejas, kas atbildīga par cilvēktiesību, pilsoniskās integrācijas un juridiskajiem jautājumiem cilvēktiesību stratēģijas un rīcības plāna īstenošanas jomā, uzraudzības spējas. |
| --- | --- |

—

Arī turpmāk stiprināt Parlamentārās komitejas, kas atbildīga par cilvēktiesību, pilsoniskās integrācijas un juridiskajiem jautājumiem cilvēktiesību stratēģijas un rīcības plāna īstenošanas jomā, uzraudzības spējas.

| — | Sadarboties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO) un ar reprezentatīvajiem sociālajiem partneriem (arodbiedrībām un darba devēju organizācijām) kā ieinteresētajām personām un uzraudzītājiem jomās, kas izvirzītas par prioritārajām ES un Gruzijas asociācijas nolīgumā (AN), tostarp darba tiesību, privātās dzīves aizsardzības, minoritāšu tiesību un citu neaizsargāto iedzīvotāju grupu tiesību un plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā. |
| --- | --- |

—

Sadarboties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO) un ar reprezentatīvajiem sociālajiem partneriem (arodbiedrībām un darba devēju organizācijām) kā ieinteresētajām personām un uzraudzītājiem jomās, kas izvirzītas par prioritārajām ES un Gruzijas asociācijas nolīgumā (AN), tostarp darba tiesību, privātās dzīves aizsardzības, minoritāšu tiesību un citu neaizsargāto iedzīvotāju grupu tiesību un plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā.

| — | Nodrošināt atbilstību Eiropas Padomes noteikumiem par Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartu. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt atbilstību Eiropas Padomes noteikumiem par Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartu.

Slikta izturēšanās un spīdzināšana

Īstermiņa prioritātes

| — | Pieņemt spīdzināšanas novēršanas rīcības plānu 2017.–2018. gadam un turpināt veikt papildu pasākumus cīņai pret sliktu izturēšanos un spīdzināšanu, un pastiprināt centienus nolūkā apkarot nesodāmību. |
| --- | --- |

—

Pieņemt spīdzināšanas novēršanas rīcības plānu 2017.–2018. gadam un turpināt veikt papildu pasākumus cīņai pret sliktu izturēšanos un spīdzināšanu, un pastiprināt centienus nolūkā apkarot nesodāmību.

| — | Nodrošināt rūpīgu, pārredzamu un neatkarīgu izmeklēšanu attiecībā uz jebkuru apgalvojumu par spīdzināšanu un sliktu izturēšanos brīvības atņemšanas iestādēs, policijā, militārās un citās slēgta tipa iestādēs, izveidojot neatkarīgu izmeklēšanas mehānismu nolūkā izmeklēt apgalvojumus par sliktu izturēšanos no tiesībaizsardzības struktūru puses. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt rūpīgu, pārredzamu un neatkarīgu izmeklēšanu attiecībā uz jebkuru apgalvojumu par spīdzināšanu un sliktu izturēšanos brīvības atņemšanas iestādēs, policijā, militārās un citās slēgta tipa iestādēs, izveidojot neatkarīgu izmeklēšanas mehānismu nolūkā izmeklēt apgalvojumus par sliktu izturēšanos no tiesībaizsardzības struktūru puses.

| — | Turpināt atbalstīt Tiesībsarga biroja paspārnē esošo valsts preventīvo mehānismu (VPM) un sadarboties ar to, lai, nodrošinot tā efektīvu darbību, novērstu ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

—

Turpināt atbalstīt Tiesībsarga biroja paspārnē esošo valsts preventīvo mehānismu (VPM) un sadarboties ar to, lai, nodrošinot tā efektīvu darbību, novērstu ļaunprātīgu izmantošanu.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Turpināt centienus, lai brīvības atņemšanas iestādēs uzlabotu veselības aprūpes sistēmu un veselības aprūpes, tostarp garīgās veselības aprūpes, pakalpojumu pieejamību ieslodzītajiem. Palielināt veselības aprūpes darbinieku, kas strādā slēgta tipa iestādēs vai saistītā darbā, spējas un dot tiem iespēju denuncēt un ziņot par sliktu izturēšanos. |
| --- | --- |

—

Turpināt centienus, lai brīvības atņemšanas iestādēs uzlabotu veselības aprūpes sistēmu un veselības aprūpes, tostarp garīgās veselības aprūpes, pakalpojumu pieejamību ieslodzītajiem. Palielināt veselības aprūpes darbinieku, kas strādā slēgta tipa iestādēs vai saistītā darbā, spējas un dot tiem iespēju denuncēt un ziņot par sliktu izturēšanos.

| — | Turpināt brīvības atņemšanas iestāžu, policijas, militāro un citu slēgta tipa iestāžu iekšējās un ārējās uzraudzības efektīvu stiprināšanu, lai laikus atklātu un novērstu vardarbību un sliktu izturēšanos. |
| --- | --- |

—

Turpināt brīvības atņemšanas iestāžu, policijas, militāro un citu slēgta tipa iestāžu iekšējās un ārējās uzraudzības efektīvu stiprināšanu, lai laikus atklātu un novērstu vardarbību un sliktu izturēšanos.

Vienlīdzīga attieksme

Īstermiņa prioritātes

| — | Veicināt dzimumu līdztiesību un nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem, kā arī minoritātēm neatkarīgi no reliģijas vai ticības, etniskās vai nacionālās izcelsmes, rases, dzimuma, valodas, seksuālās orientācijas, dzimtes identitātes, spējām vai citiem aspektiem sociālajā, politiskajā un ekonomiskajā dzīvē. |
| --- | --- |

—

Veicināt dzimumu līdztiesību un nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem, kā arī minoritātēm neatkarīgi no reliģijas vai ticības, etniskās vai nacionālās izcelsmes, rases, dzimuma, valodas, seksuālās orientācijas, dzimtes identitātes, spējām vai citiem aspektiem sociālajā, politiskajā un ekonomiskajā dzīvē.

| — | Veikt turpmākus pasākumus, lai nostiprinātu tiesību aktu īstenošanu cīņai pret dzimuma vardarbību, tostarp izpratnes veicināšanu gan kopumā iedzīvotāju vidū, gan konkrētu profesionālo grupu vidū, piemēram, policijas rindās, jo īpaši laukos un apgabalos, kur dzīvo mazākumtautības. Uzlabot cietušo piekļuvi konsultāciju pakalpojumiem un patversmēm. |
| --- | --- |

—

Veikt turpmākus pasākumus, lai nostiprinātu tiesību aktu īstenošanu cīņai pret dzimuma vardarbību, tostarp izpratnes veicināšanu gan kopumā iedzīvotāju vidū, gan konkrētu profesionālo grupu vidū, piemēram, policijas rindās, jo īpaši laukos un apgabalos, kur dzīvo mazākumtautības. Uzlabot cietušo piekļuvi konsultāciju pakalpojumiem un patversmēm.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Tuvināties Eiropas standartiem attiecībā uz darba aizsardzības noteikumiem, maternitātes aizsardzības noteikumiem un noteikumiem par vecāku un profesionālo pienākumu saskaņošanu, kā paredzēts asociācijas nolīgumā. |
| --- | --- |

—

Tuvināties Eiropas standartiem attiecībā uz darba aizsardzības noteikumiem, maternitātes aizsardzības noteikumiem un noteikumiem par vecāku un profesionālo pienākumu saskaņošanu, kā paredzēts asociācijas nolīgumā.

| — | Aktīvi rīkoties, lai paaugstinātu sieviešu pārstāvību politisko lēmumu pieņemšanas forumos. |
| --- | --- |

—

Aktīvi rīkoties, lai paaugstinātu sieviešu pārstāvību politisko lēmumu pieņemšanas forumos.

Bērnu tiesības

Īstermiņa prioritātes

| — | Nodrošināt pienācīgus resursus un stiprināt Tiesībsarga biroja nozīmi ombuda pienākumu īstenošanā attiecībā uz bērniem un cita starpā īstenot ikgadēju situācijas uzraudzību attiecīgajās iestādēs, tostarp dienas centros. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt pienācīgus resursus un stiprināt Tiesībsarga biroja nozīmi ombuda pienākumu īstenošanā attiecībā uz bērniem un cita starpā īstenot ikgadēju situācijas uzraudzību attiecīgajās iestādēs, tostarp dienas centros.

| — | Pievērsties pasākumiem, kas orientēti uz bērnu aizsardzību pret jebkāda veida vardarbību. |
| --- | --- |

—

Pievērsties pasākumiem, kas orientēti uz bērnu aizsardzību pret jebkāda veida vardarbību.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Uzlabot pasākumus, ar ko pievērsties visneaizsargātāko bērnu vajadzībām (tostarp bērnu ar invaliditāti un bērnu, kuri dzīvo uz ielas), uzlabojot un pilnveidojot sociālās aizsardzības mehānismus, kā arī atbalstot teritoriālo pieejamību rehabilitācijas un habilitācijas programmām bērniem ar invaliditāti, un veikt pasākumus, kas vērsti uz bērnu darba izskaušanu. |
| --- | --- |

—

Uzlabot pasākumus, ar ko pievērsties visneaizsargātāko bērnu vajadzībām (tostarp bērnu ar invaliditāti un bērnu, kuri dzīvo uz ielas), uzlabojot un pilnveidojot sociālās aizsardzības mehānismus, kā arī atbalstot teritoriālo pieejamību rehabilitācijas un habilitācijas programmām bērniem ar invaliditāti, un veikt pasākumus, kas vērsti uz bērnu darba izskaušanu.

| — | Turpināt nepilngadīgo justīcijas sistēmas reformu. |
| --- | --- |

—

Turpināt nepilngadīgo justīcijas sistēmas reformu.

| — | Turpināt darbu, lai panāktu bērnu deinstitucionalizāciju. |
| --- | --- |

—

Turpināt darbu, lai panāktu bērnu deinstitucionalizāciju.

Arodbiedrību tiesības un darba pamatstandarti

Īstermiņa prioritātes

| — | Pieņemt tiesisko regulējumu, ar ko nosaka darba inspekcijas sistēmas uzraudzības funkciju arodveselības un darba drošības jomā, un atcelt spēkā esošajos tiesību aktos noteiktos inspektoru pilnvaru ierobežojumus saskaņā ar Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) standartiem. |
| --- | --- |

—

Pieņemt tiesisko regulējumu, ar ko nosaka darba inspekcijas sistēmas uzraudzības funkciju arodveselības un darba drošības jomā, un atcelt spēkā esošajos tiesību aktos noteiktos inspektoru pilnvaru ierobežojumus saskaņā ar Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) standartiem.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Īstenot Darba kodeksu (pieņemts 2013. gada jūnijā) un turpmāk pielāgot to un citus attiecīgos tiesību aktus SDO standartiem. Darba kodeksa atbalstam izveidot procedūras darba strīdu izšķiršanai un attīstīt sarunu kultūru, apstiprinot mediatoru sarakstu. |
| --- | --- |

—

Īstenot Darba kodeksu (pieņemts 2013. gada jūnijā) un turpmāk pielāgot to un citus attiecīgos tiesību aktus SDO standartiem. Darba kodeksa atbalstam izveidot procedūras darba strīdu izšķiršanai un attīstīt sarunu kultūru, apstiprinot mediatoru sarakstu.

| — | Turpināt darbu, lai izveidotu efektīvu darba inspekcijas sistēmu ar pietiekamām pilnvarām un spējām veikt visu darba apstākļu un darba attiecību inspekciju atbilstoši SDO standartiem. |
| --- | --- |

—

Turpināt darbu, lai izveidotu efektīvu darba inspekcijas sistēmu ar pietiekamām pilnvarām un spējām veikt visu darba apstākļu un darba attiecību inspekciju atbilstoši SDO standartiem.

| — | Nodrošināt Trīspusējās sociālās partnerības komisijas efektīvu darbību un turpināt uzlabot sociālo dialogu, sadarbojoties ar SDO. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt Trīspusējās sociālās partnerības komisijas efektīvu darbību un turpināt uzlabot sociālo dialogu, sadarbojoties ar SDO.

2.3.   Ārpolitika un drošības politika

Dialoga un sadarbības mērķis kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) jomā ir pakāpeniska konverģence, tostarp attiecībā uz kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP), un minētās darbības būs vērstas uz tādām jomām kā konfliktu novēršana un krīžu pārvarēšana, reģionālā stabilitāte, atbruņošanās, ieroču neizplatīšana, ieroču kontrole un eksporta kontrole. Sadarbība balstīsies uz kopīgām vērtībām un abpusējām interesēm, un tās mērķis būs palielināt politikas konverģenci un efektivitāti ar divpusējo, starptautisko un reģionālo forumu starpniecību.

Īstermiņa prioritātes

| — | Turpināt sadarboties nolūkā Gruzijā panākt lielāku saskaņotību ar ES KĀDP deklarācijām. |
| --- | --- |

—

Turpināt sadarboties nolūkā Gruzijā panākt lielāku saskaņotību ar ES KĀDP deklarācijām.

| — | Turpināt sadarbību attiecībā uz pielāgošanos ES autonomo sankciju pasākumiem. |
| --- | --- |

—

Turpināt sadarbību attiecībā uz pielāgošanos ES autonomo sankciju pasākumiem.

| — | Turpināt sadarbību attiecībā uz stratēģisko komunikāciju par jautājumiem, kas saistīti ar ES integrāciju. |
| --- | --- |

—

Turpināt sadarbību attiecībā uz stratēģisko komunikāciju par jautājumiem, kas saistīti ar ES integrāciju.

| — | Stiprināt praktisko sadarbību konfliktu novēršanas un krīzes pārvaldības jomā, veicinot Gruzijas līdzdalību ES vadītajās civilajās un militārajās krīzes pārvarēšanas operācijās, un konsultāciju un mācību pasākumus KDAP jomā, pamatojoties uz dalības pamatnolīgumu, kas tika parakstīts 2013. gada novembrī, un Austrumu partnerības darba grupas KDAP jautājumos daudzpusējo sistēmu. |
| --- | --- |

—

Stiprināt praktisko sadarbību konfliktu novēršanas un krīzes pārvaldības jomā, veicinot Gruzijas līdzdalību ES vadītajās civilajās un militārajās krīzes pārvarēšanas operācijās, un konsultāciju un mācību pasākumus KDAP jomā, pamatojoties uz dalības pamatnolīgumu, kas tika parakstīts 2013. gada novembrī, un Austrumu partnerības darba grupas KDAP jautājumos daudzpusējo sistēmu.

| — | Veicināt un sekmēt Gruzijas dalību ar KDAP saistītajās mācībās un konsultāciju pasākumos (regulāro divpusējo konsultāciju un daudzpusējās Austrumu partnerības darba grupas KDAP jautājumos ietvaros). |
| --- | --- |

—

Veicināt un sekmēt Gruzijas dalību ar KDAP saistītajās mācībās un konsultāciju pasākumos (regulāro divpusējo konsultāciju un daudzpusējās Austrumu partnerības darba grupas KDAP jautājumos ietvaros).

| — | Veicināt Gruzijas sadarbību ar ES aģentūrām ar KDAP saistītos jautājumus. |
| --- | --- |

—

Veicināt Gruzijas sadarbību ar ES aģentūrām ar KDAP saistītos jautājumus.

| — | Veicināt reģionālo sadarbību drošības jautājumos, piemēram, uzlabota robežu pārvaldība, migrācijas pārvaldība, kritiskās infrastruktūras aizsardzība, eksporta kontrole, ārkārtas reaģēšana, civilā aizsardzība, cīņa pret kontrabandu un nelikumīgu tirdzniecību (piemēram, biomateriālu un kodolmateriālu tirdzniecību) un piemērota personāla apmācība, šajā nolūkā jo īpaši izmantojot Gruzijā esošo izcilības centru ķīmijas, bioloģijas, radioloģijas un kodolmateriālu (CBRN) jomā. |
| --- | --- |

—

Veicināt reģionālo sadarbību drošības jautājumos, piemēram, uzlabota robežu pārvaldība, migrācijas pārvaldība, kritiskās infrastruktūras aizsardzība, eksporta kontrole, ārkārtas reaģēšana, civilā aizsardzība, cīņa pret kontrabandu un nelikumīgu tirdzniecību (piemēram, biomateriālu un kodolmateriālu tirdzniecību) un piemērota personāla apmācība, šajā nolūkā jo īpaši izmantojot Gruzijā esošo izcilības centru ķīmijas, bioloģijas, radioloģijas un kodolmateriālu (CBRN) jomā.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Sniegt kopīgu ieguldījumu tādas vides izveidē, kas veicina pragmatisku sadarbību un politiskā dialoga attīstību, kā arī sadarbību reģionālajos un starptautiskajos jautājumos, tostarp Eiropas Padomes un EDSO ietvaros. |
| --- | --- |

—

Sniegt kopīgu ieguldījumu tādas vides izveidē, kas veicina pragmatisku sadarbību un politiskā dialoga attīstību, kā arī sadarbību reģionālajos un starptautiskajos jautājumos, tostarp Eiropas Padomes un EDSO ietvaros.

| — | Veicināt konfliktu miermīlīgu risināšanu un starptautisko stabilitāti un drošību, kas balstīta uz efektīvām daudzpusējām attiecībām. |
| --- | --- |

—

Veicināt konfliktu miermīlīgu risināšanu un starptautisko stabilitāti un drošību, kas balstīta uz efektīvām daudzpusējām attiecībām.

| — | Uzlabot ieguldījumu Gruzijas valsts un sabiedrības izturētspējā un spējā stāties pretī hibrīddraudiem, tostarp iekļaujot Gruziju Iniciatīvā spēju veidošanai drošībai un attīstībai (CBSD), nodrošinot institucionālo atbalstu, apmācību un iekārtas, kas veicinās Globālās ārpolitikas un drošības politikas stratēģijas efektivitāti. |
| --- | --- |

—

Uzlabot ieguldījumu Gruzijas valsts un sabiedrības izturētspējā un spējā stāties pretī hibrīddraudiem, tostarp iekļaujot Gruziju Iniciatīvā spēju veidošanai drošībai un attīstībai (CBSD), nodrošinot institucionālo atbalstu, apmācību un iekārtas, kas veicinās Globālās ārpolitikas un drošības politikas stratēģijas efektivitāti.

| — | Veicināt Gruzijas sadarbību ar ES attiecībā uz efektīvu drošības sektora reformu Gruzijā. |
| --- | --- |

—

Veicināt Gruzijas sadarbību ar ES attiecībā uz efektīvu drošības sektora reformu Gruzijā.

| — | Kopīgi veicināt suverenitātes un teritoriālās integritātes, robežu neaizskaramības un neatkarības principu ievērošanu, kā noteikts ANO Statūtos un EDSO Helsinku Noslēguma aktā. |
| --- | --- |

—

Kopīgi veicināt suverenitātes un teritoriālās integritātes, robežu neaizskaramības un neatkarības principu ievērošanu, kā noteikts ANO Statūtos un EDSO Helsinku Noslēguma aktā.

Terorisms, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšana un nelikumīgs ieroču eksports

Īstermiņa prioritātes

| — | Sadarboties un sniegt savu ieguldījumu cīņā pret masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu neizplatīšanu, pilnībā ievērojot un valsts līmenī īstenojot saistības, kuras tās uzņēmušās starptautiskos atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas līgumos un nolīgumos, kā arī citas attiecīgās starptautiskās saistības šajā jautājumā. |
| --- | --- |

—

Sadarboties un sniegt savu ieguldījumu cīņā pret masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu neizplatīšanu, pilnībā ievērojot un valsts līmenī īstenojot saistības, kuras tās uzņēmušās starptautiskos atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas līgumos un nolīgumos, kā arī citas attiecīgās starptautiskās saistības šajā jautājumā.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Sadarboties, lai padziļinātu starptautisko vienprātību par cilvēktiesībās balstītu cīņu pret terorismu, tostarp par terora aktu juridisko definīciju, veicinot arī vienošanos par visaptverošu konvenciju par starptautisko terorismu. |
| --- | --- |

—

Sadarboties, lai padziļinātu starptautisko vienprātību par cilvēktiesībās balstītu cīņu pret terorismu, tostarp par terora aktu juridisko definīciju, veicinot arī vienošanos par visaptverošu konvenciju par starptautisko terorismu.

| — | Sadarboties uz risku balstītas muitas kontroles jomā, nodrošinot importēto, eksportēto vai tranzīta preču drošumu un nekaitīgumu. |
| --- | --- |

—

Sadarboties uz risku balstītas muitas kontroles jomā, nodrošinot importēto, eksportēto vai tranzīta preču drošumu un nekaitīgumu.

| — | Apkarot kājnieku ieroču un vieglo ieroču, tostarp to munīcijas, nelikumīgu tirdzniecību saskaņā ar esošajiem starptautiskajiem nolīgumiem un ANO Drošības padomes rezolūcijām, kā arī saistībām, kas izriet no starptautiskajiem instrumentiem, kuri piemērojami šajā jomā. |
| --- | --- |

—

Apkarot kājnieku ieroču un vieglo ieroču, tostarp to munīcijas, nelikumīgu tirdzniecību saskaņā ar esošajiem starptautiskajiem nolīgumiem un ANO Drošības padomes rezolūcijām, kā arī saistībām, kas izriet no starptautiskajiem instrumentiem, kuri piemērojami šajā jomā.

| — | Turpināt sadarbību parasto ieroču eksporta kontroles jomā, ņemot vērā ES Kopējo nostāju par militāro tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli. Attīstīt sadarbību cīņā pret ieroču nelikumīgu tirdzniecību un attiecībā uz munīcijas krājumu iznīcināšanu. |
| --- | --- |

—

Turpināt sadarbību parasto ieroču eksporta kontroles jomā, ņemot vērā ES Kopējo nostāju par militāro tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli. Attīstīt sadarbību cīņā pret ieroču nelikumīgu tirdzniecību un attiecībā uz munīcijas krājumu iznīcināšanu.

| — | Turpināt iesaistīties Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) visu trīs pīlāru līdzsvarotā īstenošanā. |
| --- | --- |

—

Turpināt iesaistīties Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) visu trīs pīlāru līdzsvarotā īstenošanā.

Konfliktu risināšana mierīgā ceļā

Īstermiņa prioritātes

| — | Uzturēt efektīvu ES un Gruzijas sadarbību, kas vērsta uz konflikta noregulēšanu, ievērojot noteiktus formātus, tostarp apspriedes, ar mērķi noteikt veidus, kā nodrošināt Gruzijas Abhāzijas un Chinvali reģiona / Dienvidosetijas atbilstošu iesaistīšanu ES un Gruzijas attiecību padziļināšanā. |
| --- | --- |

—

Uzturēt efektīvu ES un Gruzijas sadarbību, kas vērsta uz konflikta noregulēšanu, ievērojot noteiktus formātus, tostarp apspriedes, ar mērķi noteikt veidus, kā nodrošināt Gruzijas Abhāzijas un Chinvali reģiona / Dienvidosetijas atbilstošu iesaistīšanu ES un Gruzijas attiecību padziļināšanā.

| — | Pastiprināt efektīvu sadarbību un koordināciju starp ES un Gruziju konfliktu risināšanā, tostarp ar regulāru politisko dialogu. |
| --- | --- |

—

Pastiprināt efektīvu sadarbību un koordināciju starp ES un Gruziju konfliktu risināšanā, tostarp ar regulāru politisko dialogu.

| — | Saglabāt konstruktīvu līdzdalību Ženēvas starptautiskajās apspriedēs, kuru līdzpriekšsēdētājas ir ES, ANO un EDSO, un nodrošināt atbalstu minētajām apspriedēm. |
| --- | --- |

—

Saglabāt konstruktīvu līdzdalību Ženēvas starptautiskajās apspriedēs, kuru līdzpriekšsēdētājas ir ES, ANO un EDSO, un nodrošināt atbalstu minētajām apspriedēm.

| — | Pilnībā un efektīvi izmantot ES Pārraudzības misijas Gruzijā vidutāja funkciju, lai stiprinātu stabilitāti, situācijas normalizēšanu, tostarp drošas un normālas dzīves veicināšanu vietējām kopienām, kas dzīvo administratīvo robežlīniju abās pusēs, un uzticības veicināšanu, cita starpā izmantojot starpgadījumu novēršanas un seku likvidēšanas mehānismus un jebkādus citus atbilstošus mehānismus, pasākumus vai vienošanās; |
| --- | --- |

—

Pilnībā un efektīvi izmantot ES Pārraudzības misijas Gruzijā vidutāja funkciju, lai stiprinātu stabilitāti, situācijas normalizēšanu, tostarp drošas un normālas dzīves veicināšanu vietējām kopienām, kas dzīvo administratīvo robežlīniju abās pusēs, un uzticības veicināšanu, cita starpā izmantojot starpgadījumu novēršanas un seku likvidēšanas mehānismus un jebkādus citus atbilstošus mehānismus, pasākumus vai vienošanās;

| — | Atbalstīt miermīlīgus konflikta atrisināšanas centienus, tostarp uzturot sakarus ar Gruzijas Abhāzijas un Chinvali reģiona / Dienvidosetijas iedzīvotājiem, ņemot vērā Gruzijas izlīguma un iesaistīšanās politiku un ES neatzīšanas un iesaistīšanās politiku, attiecībā uz kuru ES un Gruzija sadarbojas. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt miermīlīgus konflikta atrisināšanas centienus, tostarp uzturot sakarus ar Gruzijas Abhāzijas un Chinvali reģiona / Dienvidosetijas iedzīvotājiem, ņemot vērā Gruzijas izlīguma un iesaistīšanās politiku un ES neatzīšanas un iesaistīšanās politiku, attiecībā uz kuru ES un Gruzija sadarbojas.

| — | Sadarboties pāri administratīvajām robežlīnijām, lai dalītos ar iedzīvotājiem ieguvumos un iespējās, kas izriet no ES un Gruzijas politiskās asociācijas un ekonomiskās integrācijas procesa, tostarp īstermiņa bezvīzu režīma Šengenas zonai. |
| --- | --- |

—

Sadarboties pāri administratīvajām robežlīnijām, lai dalītos ar iedzīvotājiem ieguvumos un iespējās, kas izriet no ES un Gruzijas politiskās asociācijas un ekonomiskās integrācijas procesa, tostarp īstermiņa bezvīzu režīma Šengenas zonai.

| — | Veikt attiecīgus pasākumus, lai veicinātu tirdzniecību, pārvietošanās brīvību un ekonomiskās saites pāri administratīvajām robežlīnijām, tostarp pārskatot tiesību aktus, piemēram, Likumu par okupētajām teritorijām. Sadarboties nolūkā veikt pasākumus, lai sekmētu tiešos personiskos kontaktus, uzticības veicināšanu un izlīgšanas centienus starp konfliktu sašķeltajām kopienām. |
| --- | --- |

—

Veikt attiecīgus pasākumus, lai veicinātu tirdzniecību, pārvietošanās brīvību un ekonomiskās saites pāri administratīvajām robežlīnijām, tostarp pārskatot tiesību aktus, piemēram, Likumu par okupētajām teritorijām. Sadarboties nolūkā veikt pasākumus, lai sekmētu tiešos personiskos kontaktus, uzticības veicināšanu un izlīgšanas centienus starp konfliktu sašķeltajām kopienām.

| — | Īstenot turpmākus pasākumus, lai veicinātu iekšzemē pārvietotu personu ilgtspējīgu integrēšanu visā Gruzijas sabiedrībā (īpašuma tiesības, nodarbinātība, mērķorientēts atbalsts). |
| --- | --- |

—

Īstenot turpmākus pasākumus, lai veicinātu iekšzemē pārvietotu personu ilgtspējīgu integrēšanu visā Gruzijas sabiedrībā (īpašuma tiesības, nodarbinātība, mērķorientēts atbalsts).

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Turpināt kopīgos centienus, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka tiek pilnībā īstenota 2008. gada 12. augusta sešu punktu vienošanās un tās turpmākie īstenošanas pasākumi. |
| --- | --- |

—

Turpināt kopīgos centienus, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka tiek pilnībā īstenota 2008. gada 12. augusta sešu punktu vienošanās un tās turpmākie īstenošanas pasākumi.

| — | Turpināt kopīgus centienus un īstenot pasākumus, lai nodrošinātu jēgpilnu starptautisko iesaisti Gruzijā, tostarp pilnībā īstenotu Eiropas Savienības Pārraudzības misijas Gruzijā (EUMM Georgia) pilnvaras. |
| --- | --- |

—

Turpināt kopīgus centienus un īstenot pasākumus, lai nodrošinātu jēgpilnu starptautisko iesaisti Gruzijā, tostarp pilnībā īstenotu Eiropas Savienības Pārraudzības misijas Gruzijā (EUMM Georgia) pilnvaras.

| — | Turpināt darbu pie tā, lai nodrošinātu drošu, cieņpilnu un brīvprātīgu visu iekšzemē pārvietoto personu un bēgļu atgriešanos to izcelsmes vietās saskaņā ar starptautisko tiesību principiem. |
| --- | --- |

—

Turpināt darbu pie tā, lai nodrošinātu drošu, cieņpilnu un brīvprātīgu visu iekšzemē pārvietoto personu un bēgļu atgriešanos to izcelsmes vietās saskaņā ar starptautisko tiesību principiem.

| — | Veikt pasākumus, lai rastu ilgtspējīgu konflikta risinājumu, un, neskarot esošos konflikta risināšanas formātus, konflikta miermīlīga risināšana būs viens no galvenajiem darba kārtības jautājumiem politiskajā dialogā starp Pusēm, kā arī dialogā ar citiem attiecīgajiem starptautiskajiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

—

Veikt pasākumus, lai rastu ilgtspējīgu konflikta risinājumu, un, neskarot esošos konflikta risināšanas formātus, konflikta miermīlīga risināšana būs viens no galvenajiem darba kārtības jautājumiem politiskajā dialogā starp Pusēm, kā arī dialogā ar citiem attiecīgajiem starptautiskajiem dalībniekiem.

Starptautiskā Krimināltiesa (ICC)

| — | Turpināt sadarbību ar Starptautisko Krimināltiesu, īstenojot Romas statūtus un ar tiem saistītus instrumentus un ievērojot tās integritātes saglabāšanu. Turpināt sadarbību ar ICC attiecībā uz 2008. gada augusta kara izmeklēšanu. |
| --- | --- |

—

Turpināt sadarbību ar Starptautisko Krimināltiesu, īstenojot Romas statūtus un ar tiem saistītus instrumentus un ievērojot tās integritātes saglabāšanu. Turpināt sadarbību ar ICC attiecībā uz 2008. gada augusta kara izmeklēšanu.

2.4.   Tiesiskums, brīvība un drošība

Gruzija pastāvīgi nodrošina atbilstību prasībām, kas noteiktas 2013. gada 25. februāra vīzu režīma liberalizācijas rīcības plāna četros blokos. Lai uzturētu bezvīzu režīmu ar ES, ļoti svarīgi ir efektīvi, pastāvīgi un ilgtspējīgi īstenot visus kritērijus, kas ietverti rīcības plānā, tostarp 3. blokā (Sabiedriskā kārtība un drošība). Saskaņā ar pārskatīto vīzu režīma atcelšanas apturēšanas mehānismu bezvīzu režīmu var apturēt gadījumā, ja vairs netiek izpildīta viena vai vairākas konkrētās prasības (2). Gadījumā, ja pastāv pamatotas bažas par konkrētu rīcības plānā iekļauto kritēriju izpildi, Gruzija pēc Eiropas Savienības lūguma sniegs tai informāciju.

Puses sadarbosies turpmāk uzskaitītajās jomās.

Personas datu aizsardzība

Īstermiņa prioritātes

| — | Nodrošināt personas datu augsta līmeņa aizsardzību saskaņā ar Eiropas standartiem un veikt praktiskus pasākumus, lai nodrošinātu tiesības uz personas datu aizsardzību, tostarp krimināltiesību jomā. Nodrošināt datu aizsardzības standartu piemērošanu publiskajā un privātajā sektorā. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt personas datu augsta līmeņa aizsardzību saskaņā ar Eiropas standartiem un veikt praktiskus pasākumus, lai nodrošinātu tiesības uz personas datu aizsardzību, tostarp krimināltiesību jomā. Nodrošināt datu aizsardzības standartu piemērošanu publiskajā un privātajā sektorā.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Turpināt stiprināt datu aizsardzības iestādes (Inspektora biroja) spējas un uzraudzīt datu aizsardzības standartu piemērošanu. |
| --- | --- |

—

Turpināt stiprināt datu aizsardzības iestādes (Inspektora biroja) spējas un uzraudzīt datu aizsardzības standartu piemērošanu.

| — | Turpināt īstenot tiesisko regulējumu attiecībā uz personas datu aizsardzību visās nozarēs, lai nodrošinātu augsta līmeņa datu aizsardzību saskaņā ar Eiropas instrumentiem un standartiem. |
| --- | --- |

—

Turpināt īstenot tiesisko regulējumu attiecībā uz personas datu aizsardzību visās nozarēs, lai nodrošinātu augsta līmeņa datu aizsardzību saskaņā ar Eiropas instrumentiem un standartiem.

| — | Tuvināt Gruzijas datu aizsardzības tiesību aktus un praksi jaunākajiem Eiropas datu aizsardzības standartiem. |
| --- | --- |

—

Tuvināt Gruzijas datu aizsardzības tiesību aktus un praksi jaunākajiem Eiropas datu aizsardzības standartiem.

Migrācija un patvērums

Īstermiņa prioritātes

| — | Nodrošināt, ka pilnībā funkcionē vienotā migrācijas analītiskā sistēma un migrācijas riska analīze, un ziņot par attiecīgiem uzlabojumiem migrācijas datu analīzē un riska novērtējumos. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt, ka pilnībā funkcionē vienotā migrācijas analītiskā sistēma un migrācijas riska analīze, un ziņot par attiecīgiem uzlabojumiem migrācijas datu analīzē un riska novērtējumos.

| — | Izstrādāt mehānismus cīņai pret neatbilstīgu migrāciju un veicināt likumīgu migrāciju, tostarp izmantojot pastāvīgas, mērķtiecīgas informācijas kampaņas par migrantu tiesībām un pienākumiem, par noteikumiem, kas reglamentē to piekļuvi ES darba tirgum, un atbildību par bezvīzu režīma ietvaros noteikto tiesību pārkāpumiem. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt mehānismus cīņai pret neatbilstīgu migrāciju un veicināt likumīgu migrāciju, tostarp izmantojot pastāvīgas, mērķtiecīgas informācijas kampaņas par migrantu tiesībām un pienākumiem, par noteikumiem, kas reglamentē to piekļuvi ES darba tirgum, un atbildību par bezvīzu režīma ietvaros noteikto tiesību pārkāpumiem.

| — | Ziņot par progresu attiecībā uz pakāpenisku atteikšanos no tādu Gruzijas pasu izmantošanas, kas nav biometriskās pases, saskaņā ar vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānu. |
| --- | --- |

—

Ziņot par progresu attiecībā uz pakāpenisku atteikšanos no tādu Gruzijas pasu izmantošanas, kas nav biometriskās pases, saskaņā ar vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānu.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Efektīvi īstenot Gruzijas migrācijas stratēģiju 2016.–2020. gadam un tai pievienoto rīcības plānu. |
| --- | --- |

—

Efektīvi īstenot Gruzijas migrācijas stratēģiju 2016.–2020. gadam un tai pievienoto rīcības plānu.

| — | Regulāri (vismaz reizi divos gados) atjaunināt Gruzijas migrācijas profilu. |
| --- | --- |

—

Regulāri (vismaz reizi divos gados) atjaunināt Gruzijas migrācijas profilu.

| — | Turpināt efektīvi īstenot ES un Gruzijas atpakaļuzņemšanas nolīgumu un nodrošināt mobilitātes centru sekmīgu nodošanu un Gruzijas valsts reintegrācijas programmas reintegrācijas pasākumus. |
| --- | --- |

—

Turpināt efektīvi īstenot ES un Gruzijas atpakaļuzņemšanas nolīgumu un nodrošināt mobilitātes centru sekmīgu nodošanu un Gruzijas valsts reintegrācijas programmas reintegrācijas pasākumus.

| — | Turpināt attīstīt praktisko sadarbību ES un Gruzijas mobilitātes partnerības ietvaros. |
| --- | --- |

—

Turpināt attīstīt praktisko sadarbību ES un Gruzijas mobilitātes partnerības ietvaros.

Robežu pārvaldība

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Efektīvi īstenot Gruzijas valsts integrētas robežu pārvaldības stratēģiju 2014.–2018. gadam un tai pievienoto rīcības plānu. |
| --- | --- |

—

Efektīvi īstenot Gruzijas valsts integrētas robežu pārvaldības stratēģiju 2014.–2018. gadam un tai pievienoto rīcības plānu.

| — | Uzturēt augsta līmeņa robežpārbaudes un robežuzraudzību, izmantojot robežu migrācijas administrēšanas un ziņošanas sistēmu (BMARS) un īstenojot robežu operāciju pārvaldības sistēmas (BOMS) projektu. |
| --- | --- |

—

Uzturēt augsta līmeņa robežpārbaudes un robežuzraudzību, izmantojot robežu migrācijas administrēšanas un ziņošanas sistēmu (BMARS) un īstenojot robežu operāciju pārvaldības sistēmas (BOMS) projektu.

| — | Panākt progresu valsts robežu demarkācijā ar kaimiņvalstīm. |
| --- | --- |

—

Panākt progresu valsts robežu demarkācijā ar kaimiņvalstīm.

Cīņa pret organizēto noziedzību

Īstermiņa prioritātes

| — | Efektīvi īstenot Valsts rīcības plānu cīņai pret cilvēku tirdzniecību 2017.–2018. gadam un turpināt darbības nolūkā attīstīt valsts iestāžu spējas proaktīvi konstatēt un efektīvi izmeklēt cilvēku tirdzniecības gadījumus. |
| --- | --- |

—

Efektīvi īstenot Valsts rīcības plānu cīņai pret cilvēku tirdzniecību 2017.–2018. gadam un turpināt darbības nolūkā attīstīt valsts iestāžu spējas proaktīvi konstatēt un efektīvi izmeklēt cilvēku tirdzniecības gadījumus.

| — | Uzraudzīt cilvēku tirdzniecības gadījumu proaktīvas konstatēšanas un izmeklēšanas efektivitāti un ziņot par to. |
| --- | --- |

—

Uzraudzīt cilvēku tirdzniecības gadījumu proaktīvas konstatēšanas un izmeklēšanas efektivitāti un ziņot par to.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Turpināt centienus organizētās noziedzības novēršanas un apkarošanas jomā. |
| --- | --- |

—

Turpināt centienus organizētās noziedzības novēršanas un apkarošanas jomā.

| — | Lai efektīvi apkarotu organizēto noziedzību, turpmāk attīstīt sadarbību starp ES dalībvalstu un Gruzijas tiesībaizsardzības iestādēm, īstenot sadarbības nolīgumu ar Eiropolu un turpināt sadarboties ar CEPOL tiesībaizsardzības apmācības nolūkos. |
| --- | --- |

—

Lai efektīvi apkarotu organizēto noziedzību, turpmāk attīstīt sadarbību starp ES dalībvalstu un Gruzijas tiesībaizsardzības iestādēm, īstenot sadarbības nolīgumu ar Eiropolu un turpināt sadarboties ar CEPOL tiesībaizsardzības apmācības nolūkos.

| — | Uzlabot sadarbību kibernoziegumu novēršanā un nodrošināt piemērotu tiesībaizsardzības apmācību Gruzijas iestādēm. |
| --- | --- |

—

Uzlabot sadarbību kibernoziegumu novēršanā un nodrošināt piemērotu tiesībaizsardzības apmācību Gruzijas iestādēm.

Nelikumīgu narkotisko vielu apkarošana

Īstermiņa prioritātes

| — | Īstenot Valsts narkotiku apkarošanas stratēģiju un rīcības plānu 2016.–2018. gadam. |
| --- | --- |

—

Īstenot Valsts narkotiku apkarošanas stratēģiju un rīcības plānu 2016.–2018. gadam.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Turpināt nodrošināt līdzsvarotu un integrētu pieeju narkotiku jautājumiem ar mērķi risināt veselības un sociālās sekas, ko rada narkomānija, nodrošināt efektīvāku profilaksi un mazināt nelegālo narkotiku piegādes, tirdzniecības un pieprasījuma apjomus. |
| --- | --- |

—

Turpināt nodrošināt līdzsvarotu un integrētu pieeju narkotiku jautājumiem ar mērķi risināt veselības un sociālās sekas, ko rada narkomānija, nodrošināt efektīvāku profilaksi un mazināt nelegālo narkotiku piegādes, tirdzniecības un pieprasījuma apjomus.

| — | Turpināt pastāvīgu dialogu Austrumu partnerības narkotiku apkarošanas dialoga ietvaros. |
| --- | --- |

—

Turpināt pastāvīgu dialogu Austrumu partnerības narkotiku apkarošanas dialoga ietvaros.

| — | Attīstīt turpmāku sadarbību un informācijas apmaiņu, tostarp optimāli izmantojot Saprašanās memorandu starp Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (EMCDDA) un Gruzijas Tieslietu ministriju. |
| --- | --- |

—

Attīstīt turpmāku sadarbību un informācijas apmaiņu, tostarp optimāli izmantojot Saprašanās memorandu starp Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (EMCDDA) un Gruzijas Tieslietu ministriju.

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un terorisma finansēšana

Īstermiņa prioritātes

| — | Pieskaņot Gruzijas tiesību aktus Ceturtajai direktīvai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu. |
| --- | --- |

—

Pieskaņot Gruzijas tiesību aktus Ceturtajai direktīvai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu.

| — | Uzraudzīt un ziņot par līdzekļu iesaldēšanas un konfiskācijas rīkojumu skaitu un par iesaldēto un konfiscēto īpašumu aplēsto vērtību, lai nodrošinātu Gruzijas tiesību aktu par noziedzīgi iegūtu līdzekļu konfiskāciju efektīvu īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Uzraudzīt un ziņot par līdzekļu iesaldēšanas un konfiskācijas rīkojumu skaitu un par iesaldēto un konfiscēto īpašumu aplēsto vērtību, lai nodrošinātu Gruzijas tiesību aktu par noziedzīgi iegūtu līdzekļu konfiskāciju efektīvu īstenošanu.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Turpināt centienus, lai vēl vairāk pilnveidotu tiesisko un institucionālo satvaru nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas un apkarošanas jomā, tostarp ar tiesību aktu tuvināšanu ES tiesību aktiem šajās jomās. |
| --- | --- |

—

Turpināt centienus, lai vēl vairāk pilnveidotu tiesisko un institucionālo satvaru nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas un apkarošanas jomā, tostarp ar tiesību aktu tuvināšanu ES tiesību aktiem šajās jomās.

| — | Turpināt ieviest standartus, kas ietverti Finanšu darbību darba grupas (FATF) ieteikumos par terorisma finansēšanu. |
| --- | --- |

—

Turpināt ieviest standartus, kas ietverti Finanšu darbību darba grupas (FATF) ieteikumos par terorisma finansēšanu.

| — | Uzlabot operatīvo sadarbību starp Gruzijas iestādēm un ES līdzekļu atguves dienestiem attiecībā uz konfiskāciju, līdzekļu atgūšanu un pārvaldību, izmantojot efektīvu saziņu un apmaiņu ar labāko praksi. |
| --- | --- |

—

Uzlabot operatīvo sadarbību starp Gruzijas iestādēm un ES līdzekļu atguves dienestiem attiecībā uz konfiskāciju, līdzekļu atgūšanu un pārvaldību, izmantojot efektīvu saziņu un apmaiņu ar labāko praksi.

Sadarbība cīņā pret terorismu

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Pilnībā izmantot 4. aprīlī parakstīto darbības nolīgumu starp Gruziju un Eiropolu, lai atvieglotu apmaiņu ar informāciju par teroristu organizācijām, grupām, to darbībām un atbalsta tīkliem. |
| --- | --- |

—

Pilnībā izmantot 4. aprīlī parakstīto darbības nolīgumu starp Gruziju un Eiropolu, lai atvieglotu apmaiņu ar informāciju par teroristu organizācijām, grupām, to darbībām un atbalsta tīkliem.

Tiesiskā sadarbība

Īstermiņa prioritātes

| — | Veikt efektīvus un intensīvus pasākumus, lai parakstītu operatīvās sadarbības nolīgumu ar Eurojust un veicinātu tā īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Veikt efektīvus un intensīvus pasākumus, lai parakstītu operatīvās sadarbības nolīgumu ar Eurojust un veicinātu tā īstenošanu.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Uzlabot tiesu iestāžu sadarbību civillietās un komerclietās, pievienojoties un īstenojot daudzpusējās konvencijas par tiesu iestāžu sadarbību civillietās, jo īpaši Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences galvenās konvencijas tiesu iestāžu sadarbības, kā arī bērnu aizsardzības jomā, piemēram,1965. gada Konvenciju par tiesas un ārpustiesas dokumentu izsniegšanu civillietās vai komerclietās, 1970. gada Konvenciju par pierādījumu iegūšanu ārvalstīs civillietās vai komerclietās, 2005. gada Konvenciju par tiesas izvēles līgumiem un 2007. gada Konvenciju par bērna pabalstu prasību izpildi un citiem ģimenes uzturēšanas veidiem un tās Protokolu par uzturēšanas pienākumiem piemērojamiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

Uzlabot tiesu iestāžu sadarbību civillietās un komerclietās, pievienojoties un īstenojot daudzpusējās konvencijas par tiesu iestāžu sadarbību civillietās, jo īpaši Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences galvenās konvencijas tiesu iestāžu sadarbības, kā arī bērnu aizsardzības jomā, piemēram,1965. gada Konvenciju par tiesas un ārpustiesas dokumentu izsniegšanu civillietās vai komerclietās, 1970. gada Konvenciju par pierādījumu iegūšanu ārvalstīs civillietās vai komerclietās, 2005. gada Konvenciju par tiesas izvēles līgumiem un 2007. gada Konvenciju par bērna pabalstu prasību izpildi un citiem ģimenes uzturēšanas veidiem un tās Protokolu par uzturēšanas pienākumiem piemērojamiem tiesību aktiem.

| — | Uzlabot tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, pievienojoties attiecīgajām konvencijām un tās īstenojot, jo īpaši Eiropas Padomes konvencijas. |
| --- | --- |

—

Uzlabot tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, pievienojoties attiecīgajām konvencijām un tās īstenojot, jo īpaši Eiropas Padomes konvencijas.

2.5.   Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistītie jautājumi

Asociācijas nolīguma lielu daļu veido Padziļinātā un visaptverošā brīvās tirdzniecības zona. Tādēļ ir sagaidāms, ka šīs daļas, kas ietverta IV sadaļā (TIRDZNIECĪBA UN AR TIRDZNIECĪBU SAISTĪTI JAUTĀJUMI), īstenošanai tiks dota priekšroka atbilstoši tās nozīmīgumam asociācijas nolīguma un ES un Gruzijas attiecību vispārējā kontekstā.

Preču tirdzniecība

Puses sadarbosies, lai īstenotu asociācijas nolīguma noteikumus par piekļuvi preču tirgum, jo īpaši izmantojot kopīgas apspriedes, nolūkā veikt šādus uzdevumus.

Īstermiņa prioritātes

| — | Veikt turpmākus uzlabojumus tirdzniecības statistikas jomā. |
| --- | --- |

—

Veikt turpmākus uzlabojumus tirdzniecības statistikas jomā.

| — | Nodrošināt, lai pēc nolīguma stāšanās spēkā netiktu paaugstināts ievedmuitas nodoklis, ko pašreiz piemēro tirdzniecībai starp pusēm (atturēšanās no jebkādas darbības). |
| --- | --- |

—

Nodrošināt, lai pēc nolīguma stāšanās spēkā netiktu paaugstināts ievedmuitas nodoklis, ko pašreiz piemēro tirdzniecībai starp pusēm (atturēšanās no jebkādas darbības).

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Atbalstīt Gruziju attiecībā uz Gruzijas eksporta struktūras diversifikācijas palielināšanu, tostarp jaunu produktu eksportu uz ES tirgu. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt Gruziju attiecībā uz Gruzijas eksporta struktūras diversifikācijas palielināšanu, tostarp jaunu produktu eksportu uz ES tirgu.

| — | Cieši sadarboties nolūkā efektīvi piemērot noteikumu apiešanas novēršanas mehānismu. |
| --- | --- |

—

Cieši sadarboties nolūkā efektīvi piemērot noteikumu apiešanas novēršanas mehānismu.

| — | Atbalstīt Gruziju tās potenciāli plānoto tiesību aktu par piekļuvi tirgum vai citiem saistītiem jautājumiem (t.i., tirdzniecības aizsardzības instrumentu) izstrādē un īstenošanā. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt Gruziju tās potenciāli plānoto tiesību aktu par piekļuvi tirgum vai citiem saistītiem jautājumiem (t.i., tirdzniecības aizsardzības instrumentu) izstrādē un īstenošanā.

| — | Nodrošināt informācijas apmaiņu par norisēm un politiku saistībā ar piekļuvi tirgum. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt informācijas apmaiņu par norisēm un politiku saistībā ar piekļuvi tirgum.

Tehniskie noteikumi, standartizācija un saistītā infrastruktūra

Puses sadarbosies standartu, tehnisko noteikumu, metroloģijas, tirgus uzraudzības, akreditācijas un atbilstības novērtēšanas procedūru jomā, lai panāktu šo sistēmu pakāpenisku tuvināšanu ES attiecīgajām sistēmām saskaņā ar asociācijas nolīgumu. Sadarbība ietvers šādu uzdevumu izpildi.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Izstrādāt tiesību aktus, kurus Gruzija apņēmās īstenot, pamatojoties uz asociācijas nolīgumu, kā paredzēts tās Tirdzniecības tehnisko šķēršļu (TBT) stratēģijā. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt tiesību aktus, kurus Gruzija apņēmās īstenot, pamatojoties uz asociācijas nolīgumu, kā paredzēts tās Tirdzniecības tehnisko šķēršļu (TBT) stratēģijā.

| — | Attīstīt infrastruktūru, kas ir saistīta ar standartu, tehnisko noteikumu, metroloģijas, tirgus uzraudzības, akreditācijas un atbilstības novērtēšanas procedūru administrēšanu, tostarp ar ES atbalsta palīdzību. |
| --- | --- |

—

Attīstīt infrastruktūru, kas ir saistīta ar standartu, tehnisko noteikumu, metroloģijas, tirgus uzraudzības, akreditācijas un atbilstības novērtēšanas procedūru administrēšanu, tostarp ar ES atbalsta palīdzību.

| — | Atvieglot ieinteresēto personu, tostarp uzņēmēju, sagatavošanu un pielāgošanos tuvināto tiesību aktu īstenošanai. |
| --- | --- |

—

Atvieglot ieinteresēto personu, tostarp uzņēmēju, sagatavošanu un pielāgošanos tuvināto tiesību aktu īstenošanai.

| — | Turpināt īstenot tirgus uzraudzības stratēģiju attiecībā uz rūpniecības precēm. |
| --- | --- |

—

Turpināt īstenot tirgus uzraudzības stratēģiju attiecībā uz rūpniecības precēm.

| — | Tirgus uzraudzības jomā stiprināt attiecīgo Gruzijas valsts iestāžu un tirgus uzraudzības iestāžu administratīvo spēju. |
| --- | --- |

—

Tirgus uzraudzības jomā stiprināt attiecīgo Gruzijas valsts iestāžu un tirgus uzraudzības iestāžu administratīvo spēju.

| — | Veikt darbinieku turpmāku apmācību atbildīgo valsts iestāžu un aģentūru pārvaldībai. |
| --- | --- |

—

Veikt darbinieku turpmāku apmācību atbildīgo valsts iestāžu un aģentūru pārvaldībai.

| — | Apmainīties ar informāciju par visiem Gruzijas TBT un tirgus uzraudzības stratēģiju būtiskajiem aspektiem, tostarp termiņiem. |
| --- | --- |

—

Apmainīties ar informāciju par visiem Gruzijas TBT un tirgus uzraudzības stratēģiju būtiskajiem aspektiem, tostarp termiņiem.

Sanitārie un fitosanitārie (SFS) pasākumi

Puses sadarbosies nolūkā sagatavot Gruzijas sanitāro un fitosanitāro tiesību aktu tuvināšanu pārtikas un barības nekaitīguma, augu veselības, kā arī dzīvnieku veselības un labturības jomā un prakses tuvināšanu atbilstīgajiem ES tiesību aktiem un praksei, kā izklāstīts asociācijas nolīguma attiecīgajos pielikumos. Sadarbība ietvers šādu uzdevumu izpildi.

Īstermiņa prioritātes

| — | Atbalstīt pārtikas un barības nekaitīguma, dzīvnieku veselības un augu veselības drošības agrīnās brīdināšanas sistēmu. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt pārtikas un barības nekaitīguma, dzīvnieku veselības un augu veselības drošības agrīnās brīdināšanas sistēmu.

| — | Organizēt informācijas kampaņas ar attiecīgajām aģentūrām, uzņēmumiem un NVO par prasībām piekļūšanai ES tirgum, kā arī ar pilsonisko sabiedrību par attiecīgajiem patērētāju aspektiem pārtikas un barības nekaitīguma jomā. |
| --- | --- |

—

Organizēt informācijas kampaņas ar attiecīgajām aģentūrām, uzņēmumiem un NVO par prasībām piekļūšanai ES tirgum, kā arī ar pilsonisko sabiedrību par attiecīgajiem patērētāju aspektiem pārtikas un barības nekaitīguma jomā.

| — | Sniegt turpmākas ES tehniskās konsultācijas un atbalstu Gruzijai tiesību aktu sagatavošanas un īstenošanas procesā, tostarp apmācot attiecīgos darbiniekus, stiprināt kompetentās iestādes spējas un veicināt laboratorijas kapacitātes pilnveidi atbilstoši ES prasībām. |
| --- | --- |

—

Sniegt turpmākas ES tehniskās konsultācijas un atbalstu Gruzijai tiesību aktu sagatavošanas un īstenošanas procesā, tostarp apmācot attiecīgos darbiniekus, stiprināt kompetentās iestādes spējas un veicināt laboratorijas kapacitātes pilnveidi atbilstoši ES prasībām.

| — | Stiprināt Gruzijas uzņēmumu pielāgošanās spēju tuvināto tiesību aktu īstenošanai. |
| --- | --- |

—

Stiprināt Gruzijas uzņēmumu pielāgošanās spēju tuvināto tiesību aktu īstenošanai.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Atbalstīt Gruziju tās centienos stiprināt riska analīzi SFS jomā; nodrošināt veterinārās, fitosanitārās un pārtikas nekaitīguma pārbaudes robežkontroles punktos. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt Gruziju tās centienos stiprināt riska analīzi SFS jomā; nodrošināt veterinārās, fitosanitārās un pārtikas nekaitīguma pārbaudes robežkontroles punktos.

| — | Veicināt Gruzijas uzņēmumu pielāgošanos tuvināto tiesību aktu īstenošanai. |
| --- | --- |

—

Veicināt Gruzijas uzņēmumu pielāgošanos tuvināto tiesību aktu īstenošanai.

| — | Sadarboties dzīvnieku labturības jomā un lai samazinātu antibiotiku izmantošanu dzīvnieku audzēšanā nolūkā apkarot antibiotiku rezistenci. |
| --- | --- |

—

Sadarboties dzīvnieku labturības jomā un lai samazinātu antibiotiku izmantošanu dzīvnieku audzēšanā nolūkā apkarot antibiotiku rezistenci.

Muita un tirdzniecības veicināšana

Puses sadarbosies, lai sagatavotu Gruzijas tiesību aktu tuvināšanu ES acquis un starptautiskajiem standartiem, kas uzskaitīti asociācijas nolīguma attiecīgajā pielikumā. Tiesību aktu tuvināšanu būtu jābalsta uz Savienības Muitas kodeksu, kuru piemēro no 2016. gada 1. maija. Attiecīgajā asociācijas nolīguma pielikumā atspoguļo Kopienas Muitas kodeksa aizstāšanu ar Savienības Muitas kodeksu.

Īstermiņa prioritātes

| — | Īstenot muitas sadarbības stratēģisko satvaru. |
| --- | --- |

—

Īstenot muitas sadarbības stratēģisko satvaru.

| — | Tuvināt Gruzijas tiesību aktus par muitas darbu IĪT īstenošanas jomā attiecīgajiem ES tiesību aktiem, kā paredzēts asociācijas nolīgumā. |
| --- | --- |

—

Tuvināt Gruzijas tiesību aktus par muitas darbu IĪT īstenošanas jomā attiecīgajiem ES tiesību aktiem, kā paredzēts asociācijas nolīgumā.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Tuvināt Gruzijas Atzīto uzņēmēju sistēmu attiecīgajai ES sistēmai. |
| --- | --- |

—

Tuvināt Gruzijas Atzīto uzņēmēju sistēmu attiecīgajai ES sistēmai.

| — | Turpināt modernizēt Gruzijas muitas iestādes. |
| --- | --- |

—

Turpināt modernizēt Gruzijas muitas iestādes.

| — | Turpināt vienkāršot un modernizēt muitas procedūras. |
| --- | --- |

—

Turpināt vienkāršot un modernizēt muitas procedūras.

| — | Atbalstīt Gruziju tās pievienošanās procesā Konvencijai par kopīgu tranzīta procedūru. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt Gruziju tās pievienošanās procesā Konvencijai par kopīgu tranzīta procedūru.

| — | Sadarboties uz risku balstītas muitas kontroles jomā un apmainīties ar būtisku informāciju, kas ļauj uzlabot riska pārvaldību un piegādes ķēžu drošību, veicināt importēto, eksportēto vai tranzīta preču likumīgu tirdzniecību, drošumu un nekaitīgumu. |
| --- | --- |

—

Sadarboties uz risku balstītas muitas kontroles jomā un apmainīties ar būtisku informāciju, kas ļauj uzlabot riska pārvaldību un piegādes ķēžu drošību, veicināt importēto, eksportēto vai tranzīta preču likumīgu tirdzniecību, drošumu un nekaitīgumu.

| — | Stiprināt dialogu par cīņu pret krāpšanu, lai novērstu nelikumīgu tirdzniecību, tostarp attiecībā uz akcīzes precēm, jo īpaši, īstenojot ciešāku sadarbību saskaņā ar Protokolu par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās. |
| --- | --- |

—

Stiprināt dialogu par cīņu pret krāpšanu, lai novērstu nelikumīgu tirdzniecību, tostarp attiecībā uz akcīzes precēm, jo īpaši, īstenojot ciešāku sadarbību saskaņā ar Protokolu par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās.

| — | Izskatīt iespēju panākt asociācijas nolīgumā paredzētās Atzīto uzņēmēju sistēmas savstarpējo atzīšanu. |
| --- | --- |

—

Izskatīt iespēju panākt asociācijas nolīgumā paredzētās Atzīto uzņēmēju sistēmas savstarpējo atzīšanu.

Izcelsmes noteikumi

Puses sadarbosies, lai īstenotu izcelsmes noteikumus, kas izklāstīti asociācijas nolīguma attiecīgajā protokolā un kas izriet no Gruzijas pievienošanās Reģionālajai konvencijai par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem. Minētā sadarbība ietvers šādu uzdevumu izpildi.

Īstermiņa prioritātes

| — | Apspriest pašreizējās procedūras, kuras Gruzijas muitas dienesti piemēro, lai sertificētu un verificētu preču izcelsmi. |
| --- | --- |

—

Apspriest pašreizējās procedūras, kuras Gruzijas muitas dienesti piemēro, lai sertificētu un verificētu preču izcelsmi.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Pēc Gruzijas pievienošanās Konvencijai par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes noteikumiem aizstāt pašreizējo protokolu par izcelsmes noteikumiem (AN 2. protokolu) ar atsauci uz minēto konvenciju. |
| --- | --- |

—

Pēc Gruzijas pievienošanās Konvencijai par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes noteikumiem aizstāt pašreizējo protokolu par izcelsmes noteikumiem (AN 2. protokolu) ar atsauci uz minēto konvenciju.

| — | Nodrošināt Gruzijas muitas dienestam apmācību par preferenciālās izcelsmes sertifikāciju un verifikāciju. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt Gruzijas muitas dienestam apmācību par preferenciālās izcelsmes sertifikāciju un verifikāciju.

Uzņēmējdarbība, pakalpojumu tirdzniecība un elektroniskā komercija

Puses turpinās dialogu par uzņēmējdarbību, pakalpojumu tirdzniecību un elektronisko komerciju saskaņā ar attiecīgajiem asociācijas nolīguma noteikumiem. Turklāt Puses gatavosies īstenot saistības pakalpojumu jomās, kā paredzēts asociācijas nolīguma attiecīgajos pielikumos. Tas ietvers arī apmācības nodrošināšanu un atbilstošu administratīvo spēju veidošanu nolūkā īstenot plānoto tiesību aktu tuvināšanu un nodrošināt regulāru informācijas apmaiņu attiecībā uz pašreizējo un paredzēto darbu atsevišķās tuvināšanas jomās.

| — | Īstenot informācijas un pieredzes apmaiņu par sadarbspējīgu e-komercijas tirdzniecības platformu izstrādi. |
| --- | --- |

—

Īstenot informācijas un pieredzes apmaiņu par sadarbspējīgu e-komercijas tirdzniecības platformu izstrādi.

| — | Īstenot informācijas un pieredzes apmaiņu par to, kā palielināt ieinteresēto personu informētību attiecībā uz Pasta pakalpojumu direktīvas pamatprincipiem, jo īpaši vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas pienākumu, kā arī citām pasta nozares politikas jomām. |
| --- | --- |

—

Īstenot informācijas un pieredzes apmaiņu par to, kā palielināt ieinteresēto personu informētību attiecībā uz Pasta pakalpojumu direktīvas pamatprincipiem, jo īpaši vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas pienākumu, kā arī citām pasta nozares politikas jomām.

Kārtējie maksājumi un kapitāla aprite

Puses turpinās dialogu par kapitāla apriti un maksājumiem, jo īpaši nolūkā uzraudzīt atbilstību visām spēkā esošajām saistībām un sagatavoties asociācijas nolīguma īstenošanai.

Publiskais iepirkums

Puses sadarbosies, lai palīdzētu Gruzijai sagatavoties asociācijas nolīguma nodaļas par publisko iepirkumu un saistīto reformu īstenošanai. Tas ietvers šādu uzdevumu izpildi.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Sniegt precīzu un savlaicīgu informāciju par plānoto likumdošanas darbu, kas skar iepirkumu politiku un tās īstenošanu, gan attiecībā uz tiesību aktu tuvināšanu, gan iestāžu izveidi publiskā iepirkuma jomā. Gruzijas valdība 2016. gada 31. martā jau bija pieņēmusi visaptverošu ceļvedi, kas ietver pasākumus piecās stadijās, kas īstenojami laikposmā no 2016. gada līdz 2022. gadam. Puses turpinās apspriest ceļveža īstenošanu, tostarp lai nodrošinātu Gruzijas publiskā iepirkuma tiesību aktu tuvināšanu ES publiskā iepirkuma acquis, kā paredzēts asociācijas nolīgumā. |
| --- | --- |

—

Sniegt precīzu un savlaicīgu informāciju par plānoto likumdošanas darbu, kas skar iepirkumu politiku un tās īstenošanu, gan attiecībā uz tiesību aktu tuvināšanu, gan iestāžu izveidi publiskā iepirkuma jomā. Gruzijas valdība 2016. gada 31. martā jau bija pieņēmusi visaptverošu ceļvedi, kas ietver pasākumus piecās stadijās, kas īstenojami laikposmā no 2016. gada līdz 2022. gadam. Puses turpinās apspriest ceļveža īstenošanu, tostarp lai nodrošinātu Gruzijas publiskā iepirkuma tiesību aktu tuvināšanu ES publiskā iepirkuma acquis, kā paredzēts asociācijas nolīgumā.

Intelektuālā īpašuma tiesības (IĪT)

Puses sadarbosies Gruzijas gatavošanās procesā, kas vērsts uz tuvināšanos ES acquis un starptautiskajiem standartiem intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības, tostarp ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu, jomā, kā noteikts asociācijas nolīgumā, un nodrošinās visu IĪT, tostarp, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu, efektīvu aizsardzību. Sadarbība ietvers šādas darbības.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Nodrošināt abu Pušu tiesību subjektiem augsta līmeņa IĪT aizsardzību un īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt abu Pušu tiesību subjektiem augsta līmeņa IĪT aizsardzību un īstenošanu.

| — | Stiprināt attiecīgo valsts struktūru vai izpildaģentūru izpildes nodrošināšanas spēju, kā arī nodrošināt tiesu sistēmas pienācīgu darbību, lai garantētu tiesu iestāžu pieejamību tiesību subjektiem un sodu īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Stiprināt attiecīgo valsts struktūru vai izpildaģentūru izpildes nodrošināšanas spēju, kā arī nodrošināt tiesu sistēmas pienācīgu darbību, lai garantētu tiesu iestāžu pieejamību tiesību subjektiem un sodu īstenošanu.

| — | Atbalstīt Gruzijas Valsts intelektuālā īpašuma centra Sakpatenti darbību, lai nodrošinātu rūpnieciskā īpašuma tiesību un autortiesību aizsardzību. Paplašināt sadarbību ar trešo valstu iestādēm un nozaru apvienībām. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt Gruzijas Valsts intelektuālā īpašuma centra Sakpatenti darbību, lai nodrošinātu rūpnieciskā īpašuma tiesību un autortiesību aizsardzību. Paplašināt sadarbību ar trešo valstu iestādēm un nozaru apvienībām.

| — | Veikt pasākumus, lai palielinātu sabiedrības informētību par intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma aizsardzību un nodrošinātu efektīvu dialogu ar tiesību subjektiem. |
| --- | --- |

—

Veikt pasākumus, lai palielinātu sabiedrības informētību par intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma aizsardzību un nodrošinātu efektīvu dialogu ar tiesību subjektiem.

| — | Veikt efektīvus pasākumus pret viltošanu un pirātismu, tostarp sagatavot par šīm darbībām statistikas informāciju, ar ko Puses apmainās. |
| --- | --- |

—

Veikt efektīvus pasākumus pret viltošanu un pirātismu, tostarp sagatavot par šīm darbībām statistikas informāciju, ar ko Puses apmainās.

Konkurence

Vidēja termiņa prioritātes

Puses sadarbosies asociācijas nolīguma konkurences nodaļas un saistīto reformu īstenošanā. Sadarbība tiks vērsta uz Gruzijas institucionālo satvaru un attiecīgo administratīvo spēju nodrošināt attiecīgo tiesību aktu efektīvu īstenošanu, kā arī pastiprināt dialogu par tiesību aktu izpildi un saistītiem tiesību aktiem konkurences jomā.

Pārredzamība

Īstermiņa prioritātes

Puses pievērsīs īpašu uzmanību sadarbībai, gatavojoties saistību īstenošanai attiecībā uz pārredzamību ar tirdzniecību saistītās politikas izstrādē. Puses apspriedīs labāko praksi un attiecīgo pieredzi pārredzamas politikas veidošanā, informācijas apmaiņā un atbilstošas apmācības nodrošināšanā, tostarp attiecībā uz saziņas mehānismiem un apspriešanos ar ieinteresētajām personām, kā arī organizēs seminārus un citus pasākumus plašai sabiedrībai nolūkā izskaidrot asociācijas nolīguma īstenošanu un tuvināšanas procesu.

Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība

Vidēja termiņa prioritātes

Puses turpinās savu dialogu par jautājumiem, kas ietverti asociācijas nolīguma nodaļā par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību, jo īpaši apmainoties ar informāciju par atbilstošas darba inspekciju sistēmas izveidi visiem starptautiskajiem darba pamatstandartiem, Darba kodeksa īstenošanu, daudzpusējo vides nolīgumu īstenošanu, kuros piedalās kāda no Pusēm, un Pušu saistību īstenošanu attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, kā arī apspriedīs labākās prakses piemērus par minētajā nodaļā iekļauto saistību turpmāko īstenošanu attiecībā uz ieinteresēto personu iesaisti un dialogu ar pilsonisko sabiedrību.

2.6.   Ekonomikas attīstība un tirgus iespējas

Puses sadarbosies, lai atbalstītu Gruziju pilnībā funkcionējošas tirgus ekonomikas izveidē un pakāpeniski tuvinātu tās politiku ES politikai saskaņā ar makroekonomikas stabilitātes, stabilas publisko finanšu sistēmas, robustas finanšu sistēmas un līdzsvarotas maksājumu bilances pamatprincipiem. Šādā nolūkā tās uzraudzīs makroekonomiskās norises, apspriedīs galvenos politikas uzdevumus un apmainīsies ar informāciju par labāko praksi, stiprinot regulāru makroekonomisko dialogu, lai uzlabotu ekonomikas politikas izstrādes kvalitāti.

Turklāt Puses vienojas sadarboties, pievēršoties šādu uzdevumu izpildei.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Stiprināt Gruzijas Valsts bankas neatkarību un regulatīvās pilnvaras un dalīties ES, tostarp ECB, pieredzē par monetāro un valūtas maiņas kursa politiku, kā arī finanšu un banku nozares regulējumu un uzraudzības politiku nolūkā arī turpmāk attīstīt Gruzijas spējas minētajās jomās. |
| --- | --- |

—

Stiprināt Gruzijas Valsts bankas neatkarību un regulatīvās pilnvaras un dalīties ES, tostarp ECB, pieredzē par monetāro un valūtas maiņas kursa politiku, kā arī finanšu un banku nozares regulējumu un uzraudzības politiku nolūkā arī turpmāk attīstīt Gruzijas spējas minētajās jomās.

| — | Uzlabot publisko finanšu stabilitāti un pārvaldību, īstenojot fiskālās reformas. |
| --- | --- |

—

Uzlabot publisko finanšu stabilitāti un pārvaldību, īstenojot fiskālās reformas.

| — | Attīstīt ilgtspējīgu, visaptverošu un mērķorientētu sociālā nodrošinājuma tīklu. |
| --- | --- |

—

Attīstīt ilgtspējīgu, visaptverošu un mērķorientētu sociālā nodrošinājuma tīklu.

Lauksaimniecība un lauku attīstība

Puses sadarbosies šādu uzdevumu izpildē.

Īstermiņa prioritātes

| — | Pieņemt un īstenot Gruzijas Lauku attīstības stratēģiju 2017.–2020. gadam. |
| --- | --- |

—

Pieņemt un īstenot Gruzijas Lauku attīstības stratēģiju 2017.–2020. gadam.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Modernizēt iestādes, kas atbild par lauksaimniecības attīstību, un uzlabot to efektivitāti, tostarp šajā procesā piedaloties visām attiecīgā sektora ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

—

Modernizēt iestādes, kas atbild par lauksaimniecības attīstību, un uzlabot to efektivitāti, tostarp šajā procesā piedaloties visām attiecīgā sektora ieinteresētajām personām.

| — | Veicināt pakāpenisku tirdzniecības standartu pieņemšanu lauksaimniecības produktiem, lai atbalstītu augstākus pārtikas nekaitīguma standartus un kvalitātes shēmu īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Veicināt pakāpenisku tirdzniecības standartu pieņemšanu lauksaimniecības produktiem, lai atbalstītu augstākus pārtikas nekaitīguma standartus un kvalitātes shēmu īstenošanu.

| — | Uzlabot lauksaimnieciskās ražošanas konkurētspēju un ilgtspēju, ar tirgorientētu lauksaimniecības kooperatīvu palīdzību veicinot apjomradītos ietaupījumus un attīstot konsultāciju un paplašināšanas sistēmas, lai palielinātu ražošanu un eksportu, un atvieglojot pieeju lauksaimniecības nozarei paredzētiem perspektīviem aizdevumiem un finanšu līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

Uzlabot lauksaimnieciskās ražošanas konkurētspēju un ilgtspēju, ar tirgorientētu lauksaimniecības kooperatīvu palīdzību veicinot apjomradītos ietaupījumus un attīstot konsultāciju un paplašināšanas sistēmas, lai palielinātu ražošanu un eksportu, un atvieglojot pieeju lauksaimniecības nozarei paredzētiem perspektīviem aizdevumiem un finanšu līdzekļiem.

| — | Atbalstīt efektīvu vērtību ķēžu izveidi un MVU, lai palielinātu to konkurētspēju noteiktās nozarēs ar augstu eksporta vērtību. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt efektīvu vērtību ķēžu izveidi un MVU, lai palielinātu to konkurētspēju noteiktās nozarēs ar augstu eksporta vērtību.

| — | Virzīties uz pakāpenisku konverģenci un efektīvas lauksaimniecības un lauku attīstības politikas īstenošanu, pamatojoties uz pārbaudītiem ES modeļiem. |
| --- | --- |

—

Virzīties uz pakāpenisku konverģenci un efektīvas lauksaimniecības un lauku attīstības politikas īstenošanu, pamatojoties uz pārbaudītiem ES modeļiem.

| — | Uzlabot darba un dzīves apstākļus lauku apvidos, nodrošinot labāku dabas resursu apsaimniekošanu, labākus pakalpojumus un infrastruktūru un diversificējot lauku ekonomiku. |
| --- | --- |

—

Uzlabot darba un dzīves apstākļus lauku apvidos, nodrošinot labāku dabas resursu apsaimniekošanu, labākus pakalpojumus un infrastruktūru un diversificējot lauku ekonomiku.

| — | Atbalstīt Gruzijas lauksaimniecības produktu popularizēšanu. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt Gruzijas lauksaimniecības produktu popularizēšanu.

Publiskā iekšējā finanšu kontrole un ārējā revīzija

Puses sadarbosies ar mērķi nodrošināt valsts finanšu kontroles un ārējās revīzijas izveidi, pievēršoties šādu uzdevumu izpildei.

Īstermiņa prioritātes

| — | Arī turpmāk attīstīt valsts iestāžu iekšējās kontroles sistēmu, kuru pārvalda decentralizēta vadība, tostarp funkcionāli neatkarīgu iekšējo revīziju, nodrošinot saskaņotību ar vispārpieņemtajiem starptautiskajiem standartiem, regulējumiem un ES labāko praksi. |
| --- | --- |

—

Arī turpmāk attīstīt valsts iestāžu iekšējās kontroles sistēmu, kuru pārvalda decentralizēta vadība, tostarp funkcionāli neatkarīgu iekšējo revīziju, nodrošinot saskaņotību ar vispārpieņemtajiem starptautiskajiem standartiem, regulējumiem un ES labāko praksi.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Turpināt uzlabot publiskā sektora iekšējās kontroles un iekšējās revīzijas sistēmu saskaņā ar faktiskās prakses trūkumu novērtējumu un vispārpieņemtajiem starptautiskajiem standartiem, regulējumiem un ES labāko praksi. |
| --- | --- |

—

Turpināt uzlabot publiskā sektora iekšējās kontroles un iekšējās revīzijas sistēmu saskaņā ar faktiskās prakses trūkumu novērtējumu un vispārpieņemtajiem starptautiskajiem standartiem, regulējumiem un ES labāko praksi.

| — | Nodrošināt turpmāku Revīzijas palātas (Gruzijas Valsts kontroles) ārējās revīzijas funkcijas attīstību saskaņā ar vispārpieņemtajiem starptautiskajiem standartiem (INTOSAI). |
| --- | --- |

—

Nodrošināt turpmāku Revīzijas palātas (Gruzijas Valsts kontroles) ārējās revīzijas funkcijas attīstību saskaņā ar vispārpieņemtajiem starptautiskajiem standartiem (INTOSAI).

Nodokļi

Puses veicinās un stiprinās sadarbību ar mērķi uzlabot un attīstīt Gruzijas nodokļu sistēmu un pārvaldību, pamatojoties uz ES un starptautiskajiem standartiem, tostarp gatavos pakāpenisku tuvināšanos ES acquis un starptautiskajiem tiesību aktiem, kā izklāstīts asociācijas nolīguma attiecīgajā pielikumā, jo īpaši pievēršoties šādu uzdevumu izpildei.

| — | Uzlabot un vienkāršot tiesību aktus nodokļu jomā. |
| --- | --- |

—

Uzlabot un vienkāršot tiesību aktus nodokļu jomā.

| — | Uzlabot starptautisko sadarbību nodokļu jomā, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu jomā, proti, īstenot pārredzamības, informācijas apmaiņas un godīgas nodokļu konkurences principus. |
| --- | --- |

—

Uzlabot starptautisko sadarbību nodokļu jomā, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu jomā, proti, īstenot pārredzamības, informācijas apmaiņas un godīgas nodokļu konkurences principus.

| — | Uzlabot nodokļu administrācijas spēju, jo īpaši nodrošinot mērķorientētāku, uz riska analīzi pamatotu nodokļu kontroles un revīzijas sistēmu. |
| --- | --- |

—

Uzlabot nodokļu administrācijas spēju, jo īpaši nodrošinot mērķorientētāku, uz riska analīzi pamatotu nodokļu kontroles un revīzijas sistēmu.

| — | Veikt pasākumus, lai saskaņotu politiku krāpšanas un akcīzes preču kontrabandas prevencijai un apkarošanai. |
| --- | --- |

—

Veikt pasākumus, lai saskaņotu politiku krāpšanas un akcīzes preču kontrabandas prevencijai un apkarošanai.

| — | Attīstīt sadarbību ar ES dalībvalstu nodokļu pārvaldēm, apmainoties ar jaunu pieredzi un informāciju par tendencēm nodokļu jomā. |
| --- | --- |

—

Attīstīt sadarbību ar ES dalībvalstu nodokļu pārvaldēm, apmainoties ar jaunu pieredzi un informāciju par tendencēm nodokļu jomā.

Statistika

Puses sadarbosies šādu uzdevumu izpildē.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Novērst statistiskās neatbilstības ES un Gruzijas divpusējās tirdzniecības datu izvērtēšanā. |
| --- | --- |

—

Novērst statistiskās neatbilstības ES un Gruzijas divpusējās tirdzniecības datu izvērtēšanā.

| — | Turpināt nodrošināt statistikas un datu pieejamību pētniekiem, žurnālistiem un plašākai sabiedrībai. |
| --- | --- |

—

Turpināt nodrošināt statistikas un datu pieejamību pētniekiem, žurnālistiem un plašākai sabiedrībai.

| — | Sagatavot tuvināšanos ES acquis, jo īpaši veicot šādus pasākumus.






  — | Ieviest kvalitātes ziņojumus attiecībā uz statistisko apsekojumu lielāko daļu. |
| --- | --- | --- |

—

Sagatavot tuvināšanos ES acquis, jo īpaši veicot šādus pasākumus.

—

Ieviest kvalitātes ziņojumus attiecībā uz statistisko apsekojumu lielāko daļu.

| — | Pabeigt NKS 2008 ieviešanu. |
| --- | --- |

—

Pabeigt NKS 2008 ieviešanu.

| — | Uzņēmējdarbības statistikas metodoloģiju pieskaņot ES standartiem un uzņēmējdarbības statistikai, kas vērsta uz nākotnes datu prasībām, kuras ir iekļautas Pamatregulā, ar ko integrē uzņēmējdarbības statistiku (FRIBS); ir vēlams veicināt ES valstu pieredzes apmaiņu FRIBS īstenošanā, lai uzlabotu pieskaņošanās procesu. |
| --- | --- |

—

Uzņēmējdarbības statistikas metodoloģiju pieskaņot ES standartiem un uzņēmējdarbības statistikai, kas vērsta uz nākotnes datu prasībām, kuras ir iekļautas Pamatregulā, ar ko integrē uzņēmējdarbības statistiku (FRIBS); ir vēlams veicināt ES valstu pieredzes apmaiņu FRIBS īstenošanā, lai uzlabotu pieskaņošanās procesu.

Patērētāju politika

Ņemot vērā gatavošanos ES acquis un starptautisko instrumentu, kas minēti asociācijas nolīguma attiecīgajos pielikumos, īstenošanai, Puses sadarbosies šādu uzdevumu izpildē.

| — | Atbalstīt Gruziju, tai pakāpeniski tuvinot savus tiesību aktus attiecīgajiem ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem, ievērojot asociācijas nolīguma XXIX pielikumā noteiktos termiņus. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt Gruziju, tai pakāpeniski tuvinot savus tiesību aktus attiecīgajiem ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem, ievērojot asociācijas nolīguma XXIX pielikumā noteiktos termiņus.

| — | Uzlabot patērētāju aizsardzību Gruzijā, jo īpaši nodrošinot ierēdņu un citu patērētāju interešu pārstāvju apmācību par ES tiesību aktu tuvināšanu un tai sekojošo īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Uzlabot patērētāju aizsardzību Gruzijā, jo īpaši nodrošinot ierēdņu un citu patērētāju interešu pārstāvju apmācību par ES tiesību aktu tuvināšanu un tai sekojošo īstenošanu.

Uzņēmējdarbības tiesības, grāmatvedība un revīzija un korporatīvā pārvaldība

Puses sadarbosies sakarā ar Gruzijas gatavošanos tuvināties ES acquis un starptautiskajiem instrumentiem, kas minēti asociācijas nolīguma attiecīgajā pielikumā, jo īpaši attiecībā uz Gruzijas centieniem pastiprināt regulārā dialoga izmantošanu, lai padziļinātu sadarbību un pārrunātu pasākumus, kas būtu jāveic.

Īstermiņa prioritātes

| — | Apzināt jomas, kurās ES varētu nodrošināt papildu apmācību un spēju veidošanu. |
| --- | --- |

—

Apzināt jomas, kurās ES varētu nodrošināt papildu apmācību un spēju veidošanu.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Attīstīt attiecīgo valsts iestāžu administratīvo spēju. |
| --- | --- |

—

Attīstīt attiecīgo valsts iestāžu administratīvo spēju.

| — | Attīstīt uzņēmējdarbības un citus attiecīgos tiesību aktus saistībā ar ES acquis. |
| --- | --- |

—

Attīstīt uzņēmējdarbības un citus attiecīgos tiesību aktus saistībā ar ES acquis.

| — | Nodrošināt, ka tiek īstenoti jaunā Uzņēmējdarbības likuma noteikumi, kas saistīti ar informācijas obligātu izpaušanu. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt, ka tiek īstenoti jaunā Uzņēmējdarbības likuma noteikumi, kas saistīti ar informācijas obligātu izpaušanu.

| — | Ieviest valsts līmenī attiecīgos starptautiskos revīzijas standartus un veicināt to piemērošanu valsts līmenī visos biržas sarakstā iekļautajos uzņēmumos. |
| --- | --- |

—

Ieviest valsts līmenī attiecīgos starptautiskos revīzijas standartus un veicināt to piemērošanu valsts līmenī visos biržas sarakstā iekļautajos uzņēmumos.

| — | Sniegt savlaicīgu, attiecīgu un precīzu informāciju par spēkā esošo Gruzijas tiesību aktu pašreizējo stāvokli un attīstību un to atbilstību ES acquis un savlaicīgi apmainīties ar būtisko informāciju par attiecīgo iestāžu un spēju veidošanu, kas nepieciešama, lai īstenotu tuvināšanos ES acquis. (N.B! Šajā sakarā valdība pieņēma Rīcības plānu attiecībā uz finanšu pārskatu un revīzijas reformu. Viens no konkrētiem rezultātiem ir Likums par grāmatvedību, pārskatiem un revīziju, kas stājās spēkā 2016. gada 8. jūnijā). |
| --- | --- |

—

Sniegt savlaicīgu, attiecīgu un precīzu informāciju par spēkā esošo Gruzijas tiesību aktu pašreizējo stāvokli un attīstību un to atbilstību ES acquis un savlaicīgi apmainīties ar būtisko informāciju par attiecīgo iestāžu un spēju veidošanu, kas nepieciešama, lai īstenotu tuvināšanos ES acquis. (N.B! Šajā sakarā valdība pieņēma Rīcības plānu attiecībā uz finanšu pārskatu un revīzijas reformu. Viens no konkrētiem rezultātiem ir Likums par grāmatvedību, pārskatiem un revīziju, kas stājās spēkā 2016. gada 8. jūnijā).

Finanšu pakalpojumi

Sadarbība tiks vērsta uz to, lai sagatavotu Gruziju tās finanšu regulatīvā un uzraudzības satvara modernizēšanai, kā atsauci nolūkā izstrādāt Gruzijai atbilstošu noteikumu kopumu izmantojot ES tiesību aktus un starptautiskos instrumentus, kas minēti asociācijas nolīguma attiecīgajos pielikumos. Šī sadarbība ietver turpmāk uzskaitītās darbības un palīdz sasniegt turpmāk uzskaitītos mērķus.

Īstermiņa prioritātes

| — | Apzināt jomas, kurās būtu jānodrošina apmācība un spēju veidošana. |
| --- | --- |

—

Apzināt jomas, kurās būtu jānodrošina apmācība un spēju veidošana.

| — | Dibināt kontaktus un apmainīties ar informāciju ar ES finanšu uzraudzības iestādēm saskaņā ar asociācijas nolīgumu. |
| --- | --- |

—

Dibināt kontaktus un apmainīties ar informāciju ar ES finanšu uzraudzības iestādēm saskaņā ar asociācijas nolīgumu.

| — | Sniegt savlaicīgu, attiecīgu un precīzu informāciju par spēkā esošo Gruzijas tiesību aktu pašreizējo stāvokli un attīstību. |
| --- | --- |

—

Sniegt savlaicīgu, attiecīgu un precīzu informāciju par spēkā esošo Gruzijas tiesību aktu pašreizējo stāvokli un attīstību.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Izveidot jaunu regulatīvo un uzraudzības sistēmu, kas atbilst starptautiski apstiprinātiem regulatīvajiem standartiem, tostarp jaunu uzraudzības pieeju, rīkus un instrumentus. |
| --- | --- |

—

Izveidot jaunu regulatīvo un uzraudzības sistēmu, kas atbilst starptautiski apstiprinātiem regulatīvajiem standartiem, tostarp jaunu uzraudzības pieeju, rīkus un instrumentus.

| — | Uzlabot uzraudzības iestāžu administratīvo spēju. |
| --- | --- |

—

Uzlabot uzraudzības iestāžu administratīvo spēju.

| — | Turpināt sadarbību ar FATF, Eiropas Padomi, MONEYVAL, kā arī attiecīgām ES dalībvalstu iestādēm un parakstīt saprašanās memorandus starp Gruzijas un ES dalībvalstu finanšu izlūkošanas iestādēm. |
| --- | --- |

—

Turpināt sadarbību ar FATF, Eiropas Padomi, MONEYVAL, kā arī attiecīgām ES dalībvalstu iestādēm un parakstīt saprašanās memorandus starp Gruzijas un ES dalībvalstu finanšu izlūkošanas iestādēm.

Rūpniecības un uzņēmumu politika un ieguves nozare

Puses sadarbosies, lai uzlabotu uzņēmējdarbības un regulējumu vidi, jo īpaši MVU, tostarp mikrouzņēmumiem, pievēršoties šādu uzdevumu izpildei.

Īstermiņa prioritātes

| — | Īstenot Gruzijas MVU stratēģiju un attiecīgo rīcības plānu 2016.–2017. gadam. |
| --- | --- |

—

Īstenot Gruzijas MVU stratēģiju un attiecīgo rīcības plānu 2016.–2017. gadam.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Pēc iespējas īstenot konkrētām valstīm adresēto ceļvedi un ieteikumus, kas izriet no Mazās uzņēmējdarbības akta (SBA) izvērtējuma. |
| --- | --- |

—

Pēc iespējas īstenot konkrētām valstīm adresēto ceļvedi un ieteikumus, kas izriet no Mazās uzņēmējdarbības akta (SBA) izvērtējuma.

| — | Izveidot saikni starp MVU attīstību un iespējām, ko sniedz DCFTA, tostarp izmantojot uzņēmumu (atbalsta) tīklus (piemēram, Eiropas Biznesa atbalsta tīklu) un uzņēmumu kopas. |
| --- | --- |

—

Izveidot saikni starp MVU attīstību un iespējām, ko sniedz DCFTA, tostarp izmantojot uzņēmumu (atbalsta) tīklus (piemēram, Eiropas Biznesa atbalsta tīklu) un uzņēmumu kopas.

| — | Stiprināt uzņēmējdarbības un MVU apvienību lomu (tostarp nozares apvienību), lai uzlabotu publiskā un privātā sektora dialogu. |
| --- | --- |

—

Stiprināt uzņēmējdarbības un MVU apvienību lomu (tostarp nozares apvienību), lai uzlabotu publiskā un privātā sektora dialogu.

| — | Attīstīt Gruzijas jaunuzņēmumu iespējas iekļūt ES un Gruzijas tirgos. |
| --- | --- |

—

Attīstīt Gruzijas jaunuzņēmumu iespējas iekļūt ES un Gruzijas tirgos.

Izmantojot īpašu apakškomiteju, Puses apmainīsies ar informāciju iežguves un metālu ieguves jomā, lai panāktu labāku izpratni par Gruzijas un ES politiku, tostarp lai īstenotu ES Izejvielu iniciatīvu, pētniecības programmu “Apvārsnis 2020” un Eiropas Inovāciju partnerību izejvielu jomā.

Tūrisms

Izmantojot īpašu apakškomiteju, Puses apmainīsies ar informāciju par tūrisma attīstību Gruzijā un ES, tostarp par attiecīgajiem pasākumiem un labāko praksi, un atbalstīs Gruziju 2015. gadā pieņemtās Gruzijas tūrisma stratēģijas īstenošanā.

Nodarbinātība, sociālā politika un vienlīdzīgas iespējas

Puses sadarbosies šādu uzdevumu izpildē.

Īstermiņa prioritātes

| — | Sagatavoties ES acquis tuvināšanai un īstenošanai tādās jomās kā darba aizsardzība, darba tiesības un darba apstākļi, dzimumu līdztiesība un diskriminācijas aizliegums, kā norādīts attiecīgajos nolīguma pielikumos, un jo īpaši, lai izveidotu atbilstošu tiesībaizsardzības un uzraudzības sistēmu saskaņā ar ES pieeju (sākot ar darba aizsardzību) un lai attīstītu sociālo partneru spējas (piemēram, nodrošinot apmācību par ES darba aizsardzības tiesību aktiem un standartiem un ES tiesību aktiem un standartiem darba tiesību jomā). |
| --- | --- |

—

Sagatavoties ES acquis tuvināšanai un īstenošanai tādās jomās kā darba aizsardzība, darba tiesības un darba apstākļi, dzimumu līdztiesība un diskriminācijas aizliegums, kā norādīts attiecīgajos nolīguma pielikumos, un jo īpaši, lai izveidotu atbilstošu tiesībaizsardzības un uzraudzības sistēmu saskaņā ar ES pieeju (sākot ar darba aizsardzību) un lai attīstītu sociālo partneru spējas (piemēram, nodrošinot apmācību par ES darba aizsardzības tiesību aktiem un standartiem un ES tiesību aktiem un standartiem darba tiesību jomā).

| — | Uzraudzīt valsts nodarbinātības dienestiem paredzētā jaunā pakalpojumu modeļa īstenošanu, kas norisinās patlaban. |
| --- | --- |

—

Uzraudzīt valsts nodarbinātības dienestiem paredzētā jaunā pakalpojumu modeļa īstenošanu, kas norisinās patlaban.

| — | Papildināt tiesisko regulējumu, kas nepieciešams efektīvas darba inspekcijas sistēmas izveidei. |
| --- | --- |

—

Papildināt tiesisko regulējumu, kas nepieciešams efektīvas darba inspekcijas sistēmas izveidei.

| — | Vēl vairāk uzlabot sociālo dienestu un Darba, veselības un sociālo lietu ministrijas spējas, lai stiprinātu tās iestādes spējas, kas atbild par nodarbinātības un sociālās politikas izstrādi un īstenošanu, ievērojot vienlīdzīgu iespēju principus. |
| --- | --- |

—

Vēl vairāk uzlabot sociālo dienestu un Darba, veselības un sociālo lietu ministrijas spējas, lai stiprinātu tās iestādes spējas, kas atbild par nodarbinātības un sociālās politikas izstrādi un īstenošanu, ievērojot vienlīdzīgu iespēju principus.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Ieviest nesen definētos valsts nodarbinātības dienestus ar atbilstošām spējām un saskaņā ar Eiropas valsts nodarbinātības dienestu prasībām. |
| --- | --- |

—

Ieviest nesen definētos valsts nodarbinātības dienestus ar atbilstošām spējām un saskaņā ar Eiropas valsts nodarbinātības dienestu prasībām.

| — | Turpināt efektīvas darba inspekcijas sistēmas izveidi saskaņā ar SDO standartiem, lai nodrošinātu administratīvās un izpildes nodrošināšanas spējas darba aizsardzības un darba tiesību jomās un stiprinātu attiecīgās tiesu iestādes. |
| --- | --- |

—

Turpināt efektīvas darba inspekcijas sistēmas izveidi saskaņā ar SDO standartiem, lai nodrošinātu administratīvās un izpildes nodrošināšanas spējas darba aizsardzības un darba tiesību jomās un stiprinātu attiecīgās tiesu iestādes.

| — | Attīstīt stratēģisku pieeju nodarbinātībai, kas vērsta uz nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu un pienācīgu darba apstākļu nodrošināšanu, prasmju un darbvietu labāku saskaņošanu darba tirgū un aktīva darba tirgus pasākumu un efektīvu nodarbinātības dienestu nodrošināšanu, īpašu uzmanību pievēršot jauniešiem. |
| --- | --- |

—

Attīstīt stratēģisku pieeju nodarbinātībai, kas vērsta uz nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu un pienācīgu darba apstākļu nodrošināšanu, prasmju un darbvietu labāku saskaņošanu darba tirgū un aktīva darba tirgus pasākumu un efektīvu nodarbinātības dienestu nodrošināšanu, īpašu uzmanību pievēršot jauniešiem.

| — | Nodrošināt labi funkcionējošu sociālo dialogu, sekmējot Trīspusējās sociālās partnerības komisijas efektīvu darbību un sociālo partneru spēju veidošanu. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt labi funkcionējošu sociālo dialogu, sekmējot Trīspusējās sociālās partnerības komisijas efektīvu darbību un sociālo partneru spēju veidošanu.

Sadarbība digitālās ekonomikas un sabiedrības jomā

Puses sadarbosies, lai sagatavotos tādu ES tiesību aktu īstenošanai, kuri minēti asociācijas nolīguma attiecīgajos pielikumos, un atbalstīs Gruziju šādu uzdevumu izpildē.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Pielikt pūles, lai tuvinātu tiesību aktus elektronisko sakaru jomā ES acquis. |
| --- | --- |

—

Pielikt pūles, lai tuvinātu tiesību aktus elektronisko sakaru jomā ES acquis.

| — | Veikt pasākumus, lai stiprinātu valsts regulatora komunikāciju jomā neatkarību un administratīvo spēju nolūkā nodrošināt tā spēju piemērot atbilstīgus regulatīvos pasākumus un izpildīt savus lēmumus un visus piemērojamos noteikumus un garantēt godīgu konkurenci tirgos. |
| --- | --- |

—

Veikt pasākumus, lai stiprinātu valsts regulatora komunikāciju jomā neatkarību un administratīvo spēju nolūkā nodrošināt tā spēju piemērot atbilstīgus regulatīvos pasākumus un izpildīt savus lēmumus un visus piemērojamos noteikumus un garantēt godīgu konkurenci tirgos.

| — | Stiprināt nozari, apmainoties ar informāciju un pieredzi par to, kā īstenot digitālo vienoto tirgu (DVT). |
| --- | --- |

—

Stiprināt nozari, apmainoties ar informāciju un pieredzi par to, kā īstenot digitālo vienoto tirgu (DVT).

| — | Censties palielināt galveno kritisko infrastruktūras nozaru un publiskā sektora organizāciju kibernoturību, ņemot vērā attiecīgo ES pieredzi un atbilstīgi ES normām. |
| --- | --- |

—

Censties palielināt galveno kritisko infrastruktūras nozaru un publiskā sektora organizāciju kibernoturību, ņemot vērā attiecīgo ES pieredzi un atbilstīgi ES normām.

Zivsaimniecības un jūrlietu politika

Puses sadarbosies šādu uzdevumu izpildē.

Īstermiņa prioritātes

| — | Veicināt integrētu pieeju jūrlietām, jo īpaši sekmējot starpnozaru iniciatīvu izstrādi jūrniecības jomā, izveidojot darba grupu par jūras lietām, kas sastāv no attiecīgajām ministrijām un dienestiem, un apzinot kopīgu interešu jomas un aktīvi sadarbojoties ar piekrastes valstīm un jūrlietās ieinteresētajām personām Melnās jūras reģionā saistībā ar ES integrēto jūrniecības politiku. |
| --- | --- |

—

Veicināt integrētu pieeju jūrlietām, jo īpaši sekmējot starpnozaru iniciatīvu izstrādi jūrniecības jomā, izveidojot darba grupu par jūras lietām, kas sastāv no attiecīgajām ministrijām un dienestiem, un apzinot kopīgu interešu jomas un aktīvi sadarbojoties ar piekrastes valstīm un jūrlietās ieinteresētajām personām Melnās jūras reģionā saistībā ar ES integrēto jūrniecības politiku.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Uzlabot un stiprināt zvejas darbību un zivsaimniecības produktu tirdzniecības uzraudzību un kontroli un to izsekojamību, lai efektīvi cīnītos pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (NNN zveju). |
| --- | --- |

—

Uzlabot un stiprināt zvejas darbību un zivsaimniecības produktu tirdzniecības uzraudzību un kontroli un to izsekojamību, lai efektīvi cīnītos pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (NNN zveju).

| — | Veikt nepieciešamās darbības, lai panāktu ilgtspējīgu zvejniecību Melnajā jūrā saskaņā ar divpusējām un daudzpusējām struktūrām, pamatojoties uz ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā. |
| --- | --- |

—

Veikt nepieciešamās darbības, lai panāktu ilgtspējīgu zvejniecību Melnajā jūrā saskaņā ar divpusējām un daudzpusējām struktūrām, pamatojoties uz ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā.

| — | Palielināt zinātnisko un tehnisko sadarbību nolūkā, pamatojoties uz kvalitatīviem un ticamiem datiem, nodrošināt zvejas uzraudzības un jūras resursu un vides stāvokļa novērtēšanas spēju. |
| --- | --- |

—

Palielināt zinātnisko un tehnisko sadarbību nolūkā, pamatojoties uz kvalitatīviem un ticamiem datiem, nodrošināt zvejas uzraudzības un jūras resursu un vides stāvokļa novērtēšanas spēju.

Sabiedrības veselība

Puses sadarbosies šādu uzdevumu izpildē.

| — | Atbalstīt Gruzijas gatavošanos ES veselības aizsardzības acquis īstenošanai, kā minēts attiecīgajos asociācijas nolīguma pielikumos, jo īpaši par asins drošību, tabakas kontroli, cilvēku izcelsmes vielu (asiņu, audu, orgānu, šūnu) kvalitāti un infekcijas slimībām, atbilstoši arī Gruzijas starptautiskajām saistībām saskaņā ar Pamatkonvenciju par tabakas kontroli un Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt Gruzijas gatavošanos ES veselības aizsardzības acquis īstenošanai, kā minēts attiecīgajos asociācijas nolīguma pielikumos, jo īpaši par asins drošību, tabakas kontroli, cilvēku izcelsmes vielu (asiņu, audu, orgānu, šūnu) kvalitāti un infekcijas slimībām, atbilstoši arī Gruzijas starptautiskajām saistībām saskaņā ar Pamatkonvenciju par tabakas kontroli un Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem.

| — | Uzlabot Vispārējās veselības aprūpes programmas tvērumu un samazināt pacientu tiešo iemaksu īpatsvaru. Šis jautājums tiek uzskatīts par valdības galveno prioritāti, un cita starpā tas atspoguļojas veselības aprūpes publisko izdevumu palielināšanā un visaptverošās reformās nolūkā stiprināt veselības aprūpes nozari. |
| --- | --- |

—

Uzlabot Vispārējās veselības aprūpes programmas tvērumu un samazināt pacientu tiešo iemaksu īpatsvaru. Šis jautājums tiek uzskatīts par valdības galveno prioritāti, un cita starpā tas atspoguļojas veselības aprūpes publisko izdevumu palielināšanā un visaptverošās reformās nolūkā stiprināt veselības aprūpes nozari.

| — | Uzlabot primārās veselības aprūpes kvalitāti un pieejamību nolūkā nodrošināt slimību profilaksi un paaugstināt dzīves kvalitāti. |
| --- | --- |

—

Uzlabot primārās veselības aprūpes kvalitāti un pieejamību nolūkā nodrošināt slimību profilaksi un paaugstināt dzīves kvalitāti.

| — | Stiprināt veselības aprūpes iestādes – no kurām lielākā daļa ir privātas – un to pārskatatbildību, ieviešot kvalitātes rādītājus, uz vērtību balstītus iepirkumus un citus kvalitātes vadības procesus, tostarp atzīstot starptautisku akreditācijas struktūru īstenotu veselības aprūpes iestāžu akreditāciju. |
| --- | --- |

—

Stiprināt veselības aprūpes iestādes – no kurām lielākā daļa ir privātas – un to pārskatatbildību, ieviešot kvalitātes rādītājus, uz vērtību balstītus iepirkumus un citus kvalitātes vadības procesus, tostarp atzīstot starptautisku akreditācijas struktūru īstenotu veselības aprūpes iestāžu akreditāciju.

| — | Stiprināt valsts daudznozaru pasākumus nolūkā apkarot mikrobu rezistenci, cita starpā stiprinot uzraudzību, veicinot antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu un infekciju kontroli veselības aprūpes iestādēs. |
| --- | --- |

—

Stiprināt valsts daudznozaru pasākumus nolūkā apkarot mikrobu rezistenci, cita starpā stiprinot uzraudzību, veicinot antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu un infekciju kontroli veselības aprūpes iestādēs.

2.7.   Savienojamība, energoefektivitāte, vide, klimata politika un civilā aizsardzība

Transports

Puses sadarbosies, lai stiprinātu ES acquis turpmāku īstenošanu attiecībā uz visiem transporta veidiem, kas minēti asociācijas nolīguma attiecīgajos pielikumos, un atbalstīs Gruziju šādu uzdevumu izpildē.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Īstenot ES aviācijas acquis, lai pilnībā izmantotu ES un Gruzijas Kopējās gaisa telpas nolīguma priekšrocības. |
| --- | --- |

—

Īstenot ES aviācijas acquis, lai pilnībā izmantotu ES un Gruzijas Kopējās gaisa telpas nolīguma priekšrocības.

| — | Veikt darbības, lai uzlabotu visu transporta veidu (gaisa, sauszemes, jūras, dzelzceļa) drošību. |
| --- | --- |

—

Veikt darbības, lai uzlabotu visu transporta veidu (gaisa, sauszemes, jūras, dzelzceļa) drošību.

| — | Attīstīt infrastruktūru, jo īpaši uzsākt sagatavot un īstenot papildu projektus, lai izstrādātu paplašinātā TEN-T tīkla pamatprojektus saskaņā ar vienošanos, kas panākta 2016. gada ministru sanāksmē Roterdamas TEN-T dienās. |
| --- | --- |

—

Attīstīt infrastruktūru, jo īpaši uzsākt sagatavot un īstenot papildu projektus, lai izstrādātu paplašinātā TEN-T tīkla pamatprojektus saskaņā ar vienošanos, kas panākta 2016. gada ministru sanāksmē Roterdamas TEN-T dienās.

Sadarbība enerģētikas jomā

Puses sadarbosies šādās jomās.

Īstermiņa prioritātes

| — | Pabeigt Gruzijas kā līgumslēdzējas puses oficiālo pievienošanos Enerģētikas kopienas līgumam saskaņā ar asociācijas nolīgumu. |
| --- | --- |

—

Pabeigt Gruzijas kā līgumslēdzējas puses oficiālo pievienošanos Enerģētikas kopienas līgumam saskaņā ar asociācijas nolīgumu.

| — | Īstenot attiecīgos tiesību aktus elektroenerģijas, atjaunojamo energoresursu enerģijas, energoefektivitātes, naftas, gāzes, enerģētikas statistikas, ar enerģiju saistītu vides aspektu un ogļūdeņražu ģeoloģiskās izpētes jomā saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti protokolā par pievienošanos Enerģētikas kopienas līgumam un asociācijas nolīgumā. |
| --- | --- |

—

Īstenot attiecīgos tiesību aktus elektroenerģijas, atjaunojamo energoresursu enerģijas, energoefektivitātes, naftas, gāzes, enerģētikas statistikas, ar enerģiju saistītu vides aspektu un ogļūdeņražu ģeoloģiskās izpētes jomā saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti protokolā par pievienošanos Enerģētikas kopienas līgumam un asociācijas nolīgumā.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Veikt pasākumus, lai integrētu Gruzijas enerģijas tirgu ES enerģijas tirgū, un stiprināt Gruzijas energoapgādes drošības un regulatīvo konverģenci, turpmāk īstenojot attiecīgos ES tiesību aktus, tostarp Gruzijai piemērojamos saistītos sekundāros tiesību aktus, saskaņā ar AN un Enerģētikas kopienas saistībām un saskaņā ar grafiku, par kuru Gruzija vienojās Enerģētikas kopienas līguma ietvaros. |
| --- | --- |

—

Veikt pasākumus, lai integrētu Gruzijas enerģijas tirgu ES enerģijas tirgū, un stiprināt Gruzijas energoapgādes drošības un regulatīvo konverģenci, turpmāk īstenojot attiecīgos ES tiesību aktus, tostarp Gruzijai piemērojamos saistītos sekundāros tiesību aktus, saskaņā ar AN un Enerģētikas kopienas saistībām un saskaņā ar grafiku, par kuru Gruzija vienojās Enerģētikas kopienas līguma ietvaros.

| — | Sadarboties, lai ilgtspējīgas enerģētikas attīstībai piesaistītu starptautisku atbalstu, tostarp no klimata fondiem un citiem finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

—

Sadarboties, lai ilgtspējīgas enerģētikas attīstībai piesaistītu starptautisku atbalstu, tostarp no klimata fondiem un citiem finanšu instrumentiem.

| — | Stiprināt Gruzijas enerģētikas infrastruktūras tīklu un starpsavienojumus, jo īpaši:






  — | attiecībā uz elektroenerģiju – sekmējot pārrobežu tirdzniecību un starpsavienojumus ar kaimiņvalstīm un pastiprinot Gruzijas sadales tīkla darbību, |
| --- | --- | --- |

—

Stiprināt Gruzijas enerģētikas infrastruktūras tīklu un starpsavienojumus, jo īpaši:

—

attiecībā uz elektroenerģiju – sekmējot pārrobežu tirdzniecību un starpsavienojumus ar kaimiņvalstīm un pastiprinot Gruzijas sadales tīkla darbību,

| — | attiecībā uz dabasgāzi – paplašinot galvenos gāzes cauruļvadus, tostarp veicinot Dienvidkaukāza gāzes cauruļvada paplašināšanas īstenošanu Gruzijas teritorijā, kā arī atbalstot/veicinot citus gāzes un naftas tranzīta reģionālas nozīmes projektus, lai nodrošinātu Kaspijas jūras enerģijas resursu transportēšanas iespējas uz rietumu tirgiem, kā arī sekmējot pazemes gāzes krātuvju izveidi, lai stiprinātu Gruzijas energoapgādes drošību. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz dabasgāzi – paplašinot galvenos gāzes cauruļvadus, tostarp veicinot Dienvidkaukāza gāzes cauruļvada paplašināšanas īstenošanu Gruzijas teritorijā, kā arī atbalstot/veicinot citus gāzes un naftas tranzīta reģionālas nozīmes projektus, lai nodrošinātu Kaspijas jūras enerģijas resursu transportēšanas iespējas uz rietumu tirgiem, kā arī sekmējot pazemes gāzes krātuvju izveidi, lai stiprinātu Gruzijas energoapgādes drošību.

Vide

Puses sadarbosies šādās jomās.

Īstermiņa prioritātes

| — | Uzlabot vides pārvaldību, pieņemot un īstenojot Gruzijā jaunus tiesību aktus par ietekmes uz vidi novērtējumu, stratēģisko vides novērtējumu, kā arī jaunus tiesību aktus par atbildību vides jomā, nodrošinot sabiedrības piekļuvi vides informācijai un sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā, iesaistot visas ieinteresētās personas, kā arī integrējot vides jautājumus citās politikas jomās un uzlabojot vides informācijas apmaiņu saskaņā ar kopīgas vides informācijas sistēmas (SEIS) principiem. |
| --- | --- |

—

Uzlabot vides pārvaldību, pieņemot un īstenojot Gruzijā jaunus tiesību aktus par ietekmes uz vidi novērtējumu, stratēģisko vides novērtējumu, kā arī jaunus tiesību aktus par atbildību vides jomā, nodrošinot sabiedrības piekļuvi vides informācijai un sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā, iesaistot visas ieinteresētās personas, kā arī integrējot vides jautājumus citās politikas jomās un uzlabojot vides informācijas apmaiņu saskaņā ar kopīgas vides informācijas sistēmas (SEIS) principiem.

| — | Pieņemt Trešo Gruzijas valsts vides rīcības programmu (2017.–2021. gadam). |
| --- | --- |

—

Pieņemt Trešo Gruzijas valsts vides rīcības programmu (2017.–2021. gadam).

| — | Sākt īstenot Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas valsts stratēģiju. |
| --- | --- |

—

Sākt īstenot Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas valsts stratēģiju.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Īstenot Trešo Gruzijas valsts vides rīcības programmu (2017.–2021. gadam) atbilstīgi NEAP 3 grafikam. |
| --- | --- |

—

Īstenot Trešo Gruzijas valsts vides rīcības programmu (2017.–2021. gadam) atbilstīgi NEAP 3 grafikam.

| — | Īstenot Atkritumu apsaimniekošanas valsts stratēģiju un 2016.–2020. gada rīcības plānā paredzētos pasākumus. |
| --- | --- |

—

Īstenot Atkritumu apsaimniekošanas valsts stratēģiju un 2016.–2020. gada rīcības plānā paredzētos pasākumus.

| — | Turpināt Gruzijas tiesību aktu tuvināšanu ES acquis un īstenot ES direktīvu un regulu noteikumus, kā paredzēts asociācijas nolīguma attiecīgajos pielikumos. |
| --- | --- |

—

Turpināt Gruzijas tiesību aktu tuvināšanu ES acquis un īstenot ES direktīvu un regulu noteikumus, kā paredzēts asociācijas nolīguma attiecīgajos pielikumos.

| — | Izstrādāt ceļvedi par daudzpusējo vides nolīgumu, tostarp ANO/EEK Konvencijas par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu un ANO/EEK Konvencijas par ražošanas negadījumiem ar pārrobežu ietekmi, ratifikāciju un īstenošanu. Virzīt uz priekšu sagatavošanas darbus, lai pievienotos Espo Konvencijai un tās Protokolam par stratēģisko ietekmes uz vidi novērtējumu. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt ceļvedi par daudzpusējo vides nolīgumu, tostarp ANO/EEK Konvencijas par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu un ANO/EEK Konvencijas par ražošanas negadījumiem ar pārrobežu ietekmi, ratifikāciju un īstenošanu. Virzīt uz priekšu sagatavošanas darbus, lai pievienotos Espo Konvencijai un tās Protokolam par stratēģisko ietekmes uz vidi novērtējumu.

Klimata pārmaiņas

Puses sadarbosies šādās jomās.

Īstermiņa prioritātes

| — | Pabeigt un pieņemt Gruzijas mazoglekļa ekonomiskās attīstības stratēģiju. |
| --- | --- |

—

Pabeigt un pieņemt Gruzijas mazoglekļa ekonomiskās attīstības stratēģiju.

| — | Sākt Parīzes klimata nolīguma īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Sākt Parīzes klimata nolīguma īstenošanu.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Tuvināt Gruzijas tiesību aktus attiecīgajiem ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem, kā paredzēts asociācijas nolīguma attiecīgajos pielikumos. |
| --- | --- |

—

Tuvināt Gruzijas tiesību aktus attiecīgajiem ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem, kā paredzēts asociācijas nolīguma attiecīgajos pielikumos.

| — | Izstrādāt atjaunināto nacionāli noteiktā devuma (NND) dokumentu. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt atjaunināto nacionāli noteiktā devuma (NND) dokumentu.

| — | Integrēt klimata politiku nozaru politikā un pasākumos un stiprināt dažādu iestāžu spēju īstenot klimata pasākumus starpnozaru griezumā. |
| --- | --- |

—

Integrēt klimata politiku nozaru politikā un pasākumos un stiprināt dažādu iestāžu spēju īstenot klimata pasākumus starpnozaru griezumā.

| — | Uzlabot Gruzijas pārredzamības regulējumu klimata politikas jomā, jo īpaši īstenojot skaidru valsts uzraudzības un ziņošanas sistēmu klimata politikas, pasākumu un siltumnīcefekta gāzu emisiju jomā, pamatojoties uz ES modeli. |
| --- | --- |

—

Uzlabot Gruzijas pārredzamības regulējumu klimata politikas jomā, jo īpaši īstenojot skaidru valsts uzraudzības un ziņošanas sistēmu klimata politikas, pasākumu un siltumnīcefekta gāzu emisiju jomā, pamatojoties uz ES modeli.

| — | Izstrādāt Gruzijas gadsimta vidus, ilgtermiņa zemas siltumnīcefekta gāzu emisijas attīstības stratēģiju. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt Gruzijas gadsimta vidus, ilgtermiņa zemas siltumnīcefekta gāzu emisijas attīstības stratēģiju.

Civilā aizsardzība

Puses sadarbosies, lai nostiprinātu katastrofu novēršanu, sagatavotību un spēju reaģēt katastrofas gadījumā. Šādam nolūkam Puses cita starpā īstenos šādus uzdevumus.

Īstermiņa prioritātes

| — | Izpētīt veidus, kā noteikt vispiemērotākos sadarbības elementus attiecībā uz Gruzijas riska profilu, tiesisko un organizatorisko regulējumu, piemēram, izmantojot divpusējas administratīvas vienošanās vai nodomu protokolus. |
| --- | --- |

—

Izpētīt veidus, kā noteikt vispiemērotākos sadarbības elementus attiecībā uz Gruzijas riska profilu, tiesisko un organizatorisko regulējumu, piemēram, izmantojot divpusējas administratīvas vienošanās vai nodomu protokolus.

| — | Panākt progresu attiecībā uz valsts mēroga katastrofu riska novērtējuma un kartēšanas izstrādi un pēc vajadzības atbalstīt Elektroniskā reģionālā risku atlanta (ERRA) izstrādi, kā arī nodrošināt tā efektīvu izmantošanu valsts un reģionālajā līmenī. |
| --- | --- |

—

Panākt progresu attiecībā uz valsts mēroga katastrofu riska novērtējuma un kartēšanas izstrādi un pēc vajadzības atbalstīt Elektroniskā reģionālā risku atlanta (ERRA) izstrādi, kā arī nodrošināt tā efektīvu izmantošanu valsts un reģionālajā līmenī.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Nodrošināt efektīvu saziņu 24 stundas diennaktī, tostarp agrīnās brīdināšanas un informācijas apmaiņu par liela mēroga ārkārtas situācijām, kas skar ES un Gruziju, kā arī trešās valstis, kurās kāda no Pusēm ir iesaistīta, reaģējot katastrofas gadījumā. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt efektīvu saziņu 24 stundas diennaktī, tostarp agrīnās brīdināšanas un informācijas apmaiņu par liela mēroga ārkārtas situācijām, kas skar ES un Gruziju, kā arī trešās valstis, kurās kāda no Pusēm ir iesaistīta, reaģējot katastrofas gadījumā.

| — | Veicināt savstarpēju palīdzību liela mēroga ārkārtas situācijās – ja tas nepieciešams un ja ir pieejami pietiekami resursi. |
| --- | --- |

—

Veicināt savstarpēju palīdzību liela mēroga ārkārtas situācijās – ja tas nepieciešams un ja ir pieejami pietiekami resursi.

| — | Veicināt ES pamatnostādņu par uzņēmējvalsts atbalstu pieņemšanu un īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Veicināt ES pamatnostādņu par uzņēmējvalsts atbalstu pieņemšanu un īstenošanu.

| — | Uzlabot zināšanu bāzi par katastrofu riskiem, nostiprinot sadarbību datu pieejamības un salīdzināmības jomā. |
| --- | --- |

—

Uzlabot zināšanu bāzi par katastrofu riskiem, nostiprinot sadarbību datu pieejamības un salīdzināmības jomā.

| — | Turpināt izstrādāt valsts mēroga katastrofu riska novērtējumu un kartēšanu un pēc vajadzības atbalstīt Elektroniskā reģionālā risku atlanta (ERRA) izstrādi, kā arī nodrošināt tā efektīvu izmantošanu valsts līmenī. |
| --- | --- |

—

Turpināt izstrādāt valsts mēroga katastrofu riska novērtējumu un kartēšanu un pēc vajadzības atbalstīt Elektroniskā reģionālā risku atlanta (ERRA) izstrādi, kā arī nodrošināt tā efektīvu izmantošanu valsts līmenī.

| — | Sadarbībā ar Eiropas Komisijas Kopīgās pētniecības centru ierosināt Copernicus Eiropas Plūdu apzināšanas sistēmas (EFAS) darbības jomas paplašināšanu, lai tā attiektos arī uz Gruziju. |
| --- | --- |

—

Sadarbībā ar Eiropas Komisijas Kopīgās pētniecības centru ierosināt Copernicus Eiropas Plūdu apzināšanas sistēmas (EFAS) darbības jomas paplašināšanu, lai tā attiektos arī uz Gruziju.

| — | Uzlabot rūpniecības un NATECH (dabas vai tehnoloģiju) katastrofu novēršanas un sagatavotības priekšnoteikumus. |
| --- | --- |

—

Uzlabot rūpniecības un NATECH (dabas vai tehnoloģiju) katastrofu novēršanas un sagatavotības priekšnoteikumus.

| — | Sākt dialogu par politikas aspektiem katastrofu novēršanai, sagatavotībai un reaģēšanai, apmainoties ar labākās prakses piemēriem, organizējot kopīgas mācības, nodarbības, mācību vizītes, darbseminārus un sanāksmes par gūto pieredzi reālās ārkārtas operācijās vai mācībās. |
| --- | --- |

—

Sākt dialogu par politikas aspektiem katastrofu novēršanai, sagatavotībai un reaģēšanai, apmainoties ar labākās prakses piemēriem, organizējot kopīgas mācības, nodarbības, mācību vizītes, darbseminārus un sanāksmes par gūto pieredzi reālās ārkārtas operācijās vai mācībās.

2.8.   Mobilitāte un tieši personiski kontakti

Sadarbība pētniecības, tehnoloģiju attīstības un inovācijas jomā

Puses sadarbosies šādu uzdevumu izpildē.

Īstermiņa prioritātes

| — | Izstrādāt redzējumu un stratēģiju attiecībā uz Gruzijas STI sistēmu (kā daļu no Gruzijas vispārējās izglītības un zinātnes nozares stratēģijas) Eiropas Pētniecības telpas ietvaros, iesaistot politikas veidotājus, akadēmiskās un zinātnieku aprindas, uzņēmējdarbības un pilsoniskās sabiedrības līderus. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt redzējumu un stratēģiju attiecībā uz Gruzijas STI sistēmu (kā daļu no Gruzijas vispārējās izglītības un zinātnes nozares stratēģijas) Eiropas Pētniecības telpas ietvaros, iesaistot politikas veidotājus, akadēmiskās un zinātnieku aprindas, uzņēmējdarbības un pilsoniskās sabiedrības līderus.

| — | Atbalstīt inovācijas politikas izstrādi un īstenošanu, tostarp tiesisko regulējumu un inovācijas infrastruktūru. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt inovācijas politikas izstrādi un īstenošanu, tostarp tiesisko regulējumu un inovācijas infrastruktūru.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Palielināt Gruzijas ieguvumus no tās iesaistes pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”. |
| --- | --- |

—

Palielināt Gruzijas ieguvumus no tās iesaistes pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”.

| — | Sekmēt dalību Euratom pētniecības un mācību programmā, ar ko papildina “Apvārsni 2020”, jo īpaši kodoldrošības un pretradiācijas aizsardzības jomā, pamatojoties uz konkurētspējīgiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. |
| --- | --- |

—

Sekmēt dalību Euratom pētniecības un mācību programmā, ar ko papildina “Apvārsni 2020”, jo īpaši kodoldrošības un pretradiācijas aizsardzības jomā, pamatojoties uz konkurētspējīgiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus.

| — | Nostiprināt cilvēku, materiālos un institucionālos resursus, lai uzlabotu pētniecības un inovācijas spējas. |
| --- | --- |

—

Nostiprināt cilvēku, materiālos un institucionālos resursus, lai uzlabotu pētniecības un inovācijas spējas.

Izglītība, mācības un jaunatne

Puses sadarbosies Gruzijas izglītības, mācību un jaunatnes sistēmu vispārējā modernizācijā un reformā, pievēršoties šādu uzdevumu izpildei.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Kopīgi strādāt un apmainīties ar informāciju nolūkā veicināt Gruzijas turpmāku integrāciju Eiropas Augstākās izglītības telpā, ņemot vērā tās dalību Boloņas procesā, tostarp stiprinot neatkarīgu un uz attīstību orientētu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, veicinot aktīvu ieinteresēto personu un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību reformu procesā un stiprinot sadarbību starp universitātēm un darba tirgu absolventu nodarbinātības iespēju paplašināšanai. |
| --- | --- |

—

Kopīgi strādāt un apmainīties ar informāciju nolūkā veicināt Gruzijas turpmāku integrāciju Eiropas Augstākās izglītības telpā, ņemot vērā tās dalību Boloņas procesā, tostarp stiprinot neatkarīgu un uz attīstību orientētu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, veicinot aktīvu ieinteresēto personu un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību reformu procesā un stiprinot sadarbību starp universitātēm un darba tirgu absolventu nodarbinātības iespēju paplašināšanai.

| — | Veicināt akadēmisko sadarbību, spēju veidošanu un studentu un darbinieku mobilitāti programmas Erasmus+ ietvaros, kā arī pētnieku mobilitāti, karjeras attīstību un apmācību Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosaukto darbību ietvaros. |
| --- | --- |

—

Veicināt akadēmisko sadarbību, spēju veidošanu un studentu un darbinieku mobilitāti programmas Erasmus+ ietvaros, kā arī pētnieku mobilitāti, karjeras attīstību un apmācību Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosaukto darbību ietvaros.

| — | Sekmēt stratēģisku pieeju profesionālās izglītības un apmācības (PIA) sektoram, lai Gruzijas PIA sistēmu saskaņotu ar ES PIA struktūru modernizāciju, kā tas noteikts Kopenhāgenas procesā un tā instrumentos, ievērojot vienlīdzīgu iespēju principus. |
| --- | --- |

—

Sekmēt stratēģisku pieeju profesionālās izglītības un apmācības (PIA) sektoram, lai Gruzijas PIA sistēmu saskaņotu ar ES PIA struktūru modernizāciju, kā tas noteikts Kopenhāgenas procesā un tā instrumentos, ievērojot vienlīdzīgu iespēju principus.

| — | Stiprināt stratēģisku pieeju jaunatnes politikai un uzlabot apmaiņu un sadarbību jauniešu un jaunatnes darbinieku neformālās izglītības jomā, to izmantojot kā līdzekli, lai veicinātu starpkultūru dialogu un atbalstītu pilsonisko sabiedrību, cita starpā programmas Erasmus+ daļas “Jaunatne” ietvaros. |
| --- | --- |

—

Stiprināt stratēģisku pieeju jaunatnes politikai un uzlabot apmaiņu un sadarbību jauniešu un jaunatnes darbinieku neformālās izglītības jomā, to izmantojot kā līdzekli, lai veicinātu starpkultūru dialogu un atbalstītu pilsonisko sabiedrību, cita starpā programmas Erasmus+ daļas “Jaunatne” ietvaros.

| — | Nodrošināt tiesības uz izglītību visiem bērniem un jauniešiem, tostarp tiem, kuriem ir īpašas izglītības vajadzības, un veikt turpmākus pasākumus, lai sekmētu iekļaujošu primāro un sekundāro izglītību. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt tiesības uz izglītību visiem bērniem un jauniešiem, tostarp tiem, kuriem ir īpašas izglītības vajadzības, un veikt turpmākus pasākumus, lai sekmētu iekļaujošu primāro un sekundāro izglītību.

Sadarbība kultūras jomā

Puses sadarbosies šādu uzdevumu izpildē.

| — | Veicināt UNESCO 2005. gada Konvencijas par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Veicināt UNESCO 2005. gada Konvencijas par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu īstenošanu.

| — | Sadarboties attiecībā uz visaptverošas kultūras politikas izstrādi Gruzijā un attiecībā uz kultūras un dabas mantojuma saglabāšanu un veicināšanu nolūkā sekmēt sociāli ekonomisko attīstību. |
| --- | --- |

—

Sadarboties attiecībā uz visaptverošas kultūras politikas izstrādi Gruzijā un attiecībā uz kultūras un dabas mantojuma saglabāšanu un veicināšanu nolūkā sekmēt sociāli ekonomisko attīstību.

| — | Veicināt Gruzijas kultūras un audiovizuālās jomas darbinieku iesaisti kultūras un audiovizuālās jomas sadarbības programmās, jo īpaši programmā “Radošā Eiropa”. |
| --- | --- |

—

Veicināt Gruzijas kultūras un audiovizuālās jomas darbinieku iesaisti kultūras un audiovizuālās jomas sadarbības programmās, jo īpaši programmā “Radošā Eiropa”.

Sadarbība audiovizuālajā un plašsaziņas līdzekļu jomā

Puses sadarbosies, lai sagatavotos tādu ES tiesību aktu īstenošanai, kuri minēti asociācijas nolīguma attiecīgajos pielikumos, un atbalstīs Gruziju šādu uzdevumu izpildē.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Strādāt pie plašsaziņas līdzekļu neatkarības un profesionālisma stiprināšanas saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas standartiem un pie audiovizuālās jomas tiesību aktu tuvināšanas ES acquis, kā paredzēts asociācijas nolīgumā, cita starpā apmainoties ar viedokļiem par audiovizuālo politiku, attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, tostarp sadarbojoties cīņā pret rasismu un ksenofobiju. |
| --- | --- |

—

Strādāt pie plašsaziņas līdzekļu neatkarības un profesionālisma stiprināšanas saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas standartiem un pie audiovizuālās jomas tiesību aktu tuvināšanas ES acquis, kā paredzēts asociācijas nolīgumā, cita starpā apmainoties ar viedokļiem par audiovizuālo politiku, attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, tostarp sadarbojoties cīņā pret rasismu un ksenofobiju.

| — | Regulāra dialoga ietvaros apmainīties ar labākās prakses piemēriem attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību, plašsaziņas līdzekļu plurālismu, kriminālatbildības atcelšanu par neslavas celšanu, žurnālistu informācijas avotu aizsardzību un plašsaziņas līdzekļu kultūras daudzveidības aspektiem. |
| --- | --- |

—

Regulāra dialoga ietvaros apmainīties ar labākās prakses piemēriem attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību, plašsaziņas līdzekļu plurālismu, kriminālatbildības atcelšanu par neslavas celšanu, žurnālistu informācijas avotu aizsardzību un plašsaziņas līdzekļu kultūras daudzveidības aspektiem.

| — | Stiprināt plašsaziņas līdzekļu regulatīvo iestāžu/struktūru spēju un neatkarību. |
| --- | --- |

—

Stiprināt plašsaziņas līdzekļu regulatīvo iestāžu/struktūru spēju un neatkarību.

Reģionālā attīstība un reģionālā sadarbība

Puses sadarbosies reģionālās attīstības politikas ietvaros, kā arī ES un Gruzijas dialogā par reģionālo politiku, ņemot vērā turpmāk izklāstītos Gruzijas centienus.

Īstermiņa prioritātes

| — | Sekmīgi pabeigt Reģionālās attīstības programmas 2015.–2017. gadam īstenošanu, tostarp izveidojot efektīvus starpiestāžu koordinācijas un daudzlīmeņu pārvaldības mehānismus. |
| --- | --- |

—

Sekmīgi pabeigt Reģionālās attīstības programmas 2015.–2017. gadam īstenošanu, tostarp izveidojot efektīvus starpiestāžu koordinācijas un daudzlīmeņu pārvaldības mehānismus.

| — | Sagatavot nākamo daudzgadu programmu, tostarp iespējamās investīcijas tādās jomās kā inovācija un MVU nolūkā panākt ilgtspējīgu izaugsmi visos Gruzijas reģionos. |
| --- | --- |

—

Sagatavot nākamo daudzgadu programmu, tostarp iespējamās investīcijas tādās jomās kā inovācija un MVU nolūkā panākt ilgtspējīgu izaugsmi visos Gruzijas reģionos.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Turpmāk atbalstīt iestādes, lai stiprinātu daudzlīmeņu pārvaldību, un vietējā un reģionālā līmeņa pārvaldes iestāžu un citu reģionālās attīstības instrumentu spēju veidošanas centienus. |
| --- | --- |

—

Turpmāk atbalstīt iestādes, lai stiprinātu daudzlīmeņu pārvaldību, un vietējā un reģionālā līmeņa pārvaldes iestāžu un citu reģionālās attīstības instrumentu spēju veidošanas centienus.

| — | Atbalstīt dažādu ieinteresēto personu integrētu darbību attiecībā uz Gruzijas teritoriālo attīstību tādās jomās kā telpiskā plānošana, ūdens un atkritumu apsaimniekošana, ceļi, elektroenerģija un cita pamatinfrastruktūra, lauku ekonomikas dažādošana, tūrisms un uzņēmējdarbības attīstība. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt dažādu ieinteresēto personu integrētu darbību attiecībā uz Gruzijas teritoriālo attīstību tādās jomās kā telpiskā plānošana, ūdens un atkritumu apsaimniekošana, ceļi, elektroenerģija un cita pamatinfrastruktūra, lauku ekonomikas dažādošana, tūrisms un uzņēmējdarbības attīstība.

| — | Turpināt attīstīt tematisko sadarbību un informācijas apmaiņu, tostarp labāk izmantojot Kopīgo paziņojumu par reģionālās politikas dialogu starp Eiropas Komisiju un Gruzijas valdību. |
| --- | --- |

—

Turpināt attīstīt tematisko sadarbību un informācijas apmaiņu, tostarp labāk izmantojot Kopīgo paziņojumu par reģionālās politikas dialogu starp Eiropas Komisiju un Gruzijas valdību.

Līdzdalība ES aģentūrās un programmās

Puses sadarbosies šādu uzdevumu izpildē.

Vidēja termiņa prioritātes

| — | Pārskatīt, kā tiek īstenots Protokols par dalību ES programmās, pamatojoties uz Gruzijas faktisko līdzdalību konkrētās ES programmās. |
| --- | --- |

—

Pārskatīt, kā tiek īstenots Protokols par dalību ES programmās, pamatojoties uz Gruzijas faktisko līdzdalību konkrētās ES programmās.

Sabiedrības informēšanas pasākumi un redzamība

Puses sadarbosies, lai nodrošinātu saturīgas diskusijas, tostarp ar plašākiem sabiedrības slāņiem un Gruzijas pilsoņiem, par Gruzijas un ES tuvināšanās iespējām un ietekmi, ietverot arī asociācijas programmu un jo īpaši DCFTA.

---

(1)  Vīzu režīma atcelšana attiecas uz šādām ES dalībvalstīm:

| — | ES dalībvalstis, kuras ietilpst Šengenas zonā: Austrija, Beļģija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Grieķija, Igaunija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija, |
| --- | --- |

—

ES dalībvalstis, kuras ietilpst Šengenas zonā: Austrija, Beļģija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Grieķija, Igaunija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija,

| — | ES dalībvalstis, kuras Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnībā (tās, kuras vēl neietilpst Šengenas zonā bez iekšējām robežām): Bulgārija, Horvātija, Kipra un Rumānija. |
| --- | --- |

—

ES dalībvalstis, kuras Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnībā (tās, kuras vēl neietilpst Šengenas zonā bez iekšējām robežām): Bulgārija, Horvātija, Kipra un Rumānija.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/371 (2017. gada 1. marts), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 61, 8.3.2017., 1. lpp.).

---