# Euroopa Liidu L 331/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 331 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik14. detsember 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 331

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik14. detsember 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2017/2307, 9. oktoober 2017, Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelise mahetoodetega kauplemise lepingu sõlmimise kohta | 1 |
| | | Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vaheline mahetoodetega kauplemise leping | 4 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2308, 13. detsember 2017, milles käsitletakse Bacillus subtilis'e (DSM 5750) ja Bacillus licheniformis'e (DSM 5749) preparaadi uue kasutusviisi lubamist piimapõrsaste toidulisandina (loa hoidja Chr. Hansen A/S) (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2309, 13. detsember 2017, millega tehakse mahaarvamised teatavate kalavarude 2017. aasta püügikvootidest muude kalavarude ülepüügi tõttu eelmistel aastatel ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/1345 | 23 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2310, 13. detsember 2017, millega avatakse 2018. aasta tariifikvoot Norrast pärit teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 510/2014 hõlmatud põllumajandustoodete töötlemisel saadud kaupade importimiseks liitu | 36 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2311, 13. detsember 2017, milles sätestatakse kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2016/2292 (
  1
  ) | 39 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2312, 13. detsember 2017, milles käsitletakse Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparaadi uue kasutusviisi lubamist emiste, piimapõrsaste ja koerte söödalisandina (loa hoidja Asahi Calpis Wellness Co. Ltd, keda esindab Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office) (
  1
  ) | 41 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2313, 13. detsember 2017, milles sätestatakse liidu territooriumil vedamiseks vajaliku ning kaitstavasse piirkonda sissetoomiseks ja seal vedamiseks vajaliku taimepassi vormi nõuded | 44 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2314, 13. detsember 2017, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 20. novembrist 2017 kuni 30. novembrini 2017 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 2535/2001 alusel piima- ja piimatoodetesektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. juulist 2018 kuni 31. detsembrini 2018 kehtestatud kogustele | 53 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/2315, 11. detsember 2017, millega luuakse alaline struktureeritud koostöö ning määratakse kindlaks selles osalevate liikmesriikide nimekiri | 57 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2316, 12. detsember 2017, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 92/176/EMÜ ANIMO võrgus kasutamiseks ettenähtud kaartide kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 8316 all)

   (
  1
  ) | 78 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2317, 13. detsember 2017, vabatahtliku sertifitseerimiskava Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks | 79 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2318, 13. detsember 2017, Austraalias finantsturgude suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL (
  1
  ) | 81 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2319, 13. detsember 2017, Hongkongi erihalduspiirkonnas tunnustatud börside suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL (
  1
  ) | 87 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2320, 13. detsember 2017, riiklikke väärtpaberibörse ja mitmepoolseid kauplemissüsteeme käsitleva Ameerika Ühendriikide õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL (
  1
  ) | 94 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2017/2307, 9. oktoober 2017, Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelise mahetoodetega kauplemise lepingu sõlmimise kohta

1

Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vaheline mahetoodetega kauplemise leping

4

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2308, 13. detsember 2017, milles käsitletakse Bacillus subtilis'e (DSM 5750) ja Bacillus licheniformis'e (DSM 5749) preparaadi uue kasutusviisi lubamist piimapõrsaste toidulisandina (loa hoidja Chr. Hansen A/S) (
  1
  )

Bacillus subtilis

Bacillus licheniformis

1

19

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2309, 13. detsember 2017, millega tehakse mahaarvamised teatavate kalavarude 2017. aasta püügikvootidest muude kalavarude ülepüügi tõttu eelmistel aastatel ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/1345

23

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2310, 13. detsember 2017, millega avatakse 2018. aasta tariifikvoot Norrast pärit teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 510/2014 hõlmatud põllumajandustoodete töötlemisel saadud kaupade importimiseks liitu

36

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2311, 13. detsember 2017, milles sätestatakse kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2016/2292 (
  1
  )

1

39

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2312, 13. detsember 2017, milles käsitletakse Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparaadi uue kasutusviisi lubamist emiste, piimapõrsaste ja koerte söödalisandina (loa hoidja Asahi Calpis Wellness Co. Ltd, keda esindab Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office) (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

41

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2313, 13. detsember 2017, milles sätestatakse liidu territooriumil vedamiseks vajaliku ning kaitstavasse piirkonda sissetoomiseks ja seal vedamiseks vajaliku taimepassi vormi nõuded

44

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2314, 13. detsember 2017, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 20. novembrist 2017 kuni 30. novembrini 2017 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 2535/2001 alusel piima- ja piimatoodetesektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. juulist 2018 kuni 31. detsembrini 2018 kehtestatud kogustele

53

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/2315, 11. detsember 2017, millega luuakse alaline struktureeritud koostöö ning määratakse kindlaks selles osalevate liikmesriikide nimekiri

57

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2316, 12. detsember 2017, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 92/176/EMÜ ANIMO võrgus kasutamiseks ettenähtud kaartide kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 8316 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 8316 all)

1

78

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2317, 13. detsember 2017, vabatahtliku sertifitseerimiskava Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks

79

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2318, 13. detsember 2017, Austraalias finantsturgude suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL (
  1
  )

1

81

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2319, 13. detsember 2017, Hongkongi erihalduspiirkonnas tunnustatud börside suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL (
  1
  )

1

87

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2320, 13. detsember 2017, riiklikke väärtpaberibörse ja mitmepoolseid kauplemissüsteeme käsitleva Ameerika Ühendriikide õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL (
  1
  )

1

94

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 14.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 331/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 331/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/2307,

9. oktoober 2017,

Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelise mahetoodetega kauplemise lepingu sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v ning artikli 218 lõikega 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2017/436 (2) kirjutati Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelisele mahetoodetega kauplemise lepingule (edaspidi „leping“) alla 27. aprillil 2017, tingimusel et see sõlmitakse. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2017/436 (2) kirjutati Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelisele mahetoodetega kauplemise lepingule (edaspidi „leping“) alla 27. aprillil 2017, tingimusel et see sõlmitakse.

| (2) | Nimetatud lepingus tunnustavad liit ja Tšiili Vabariik vastastikku mahepõllumajandusliku tootmise eeskirjade ning mahetoodete kontrollisüsteemide samaväärsust. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud lepingus tunnustavad liit ja Tšiili Vabariik vastastikku mahepõllumajandusliku tootmise eeskirjade ning mahetoodete kontrollisüsteemide samaväärsust.

| (3) | Lepingu eesmärk on soodustada mahetoodetega kauplemist, toetada mahepõllumajanduse arengut ja laienemist liidus ja Tšiili Vabariigis ning saavutada mahepõllumajandusliku tootmise normide põhimõtete järgimise, kontrollisüsteemide toimimise tagamise ja mahetoodete usaldusväärsuse kõrge tase. Samuti soovitakse sellega parandada liidu ja Tšiili Vabariigi mahetoodete logode kaitset ning tõhustada lepinguosaliste õigusloomealast koostööd mahepõllumajandusliku tootmisega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu eesmärk on soodustada mahetoodetega kauplemist, toetada mahepõllumajanduse arengut ja laienemist liidus ja Tšiili Vabariigis ning saavutada mahepõllumajandusliku tootmise normide põhimõtete järgimise, kontrollisüsteemide toimimise tagamise ja mahetoodete usaldusväärsuse kõrge tase. Samuti soovitakse sellega parandada liidu ja Tšiili Vabariigi mahetoodete logode kaitset ning tõhustada lepinguosaliste õigusloomealast koostööd mahepõllumajandusliku tootmisega seotud küsimustes.

| (4) | Lepingu artikli 8 lõike 1 kohaselt asutatud mahepõllumajanduslike toodete ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“) tegeleb lepingu rakendamise teatavate aspektidega. Eelkõige on ühiskomiteel õigus muuta lepingu I ja II lisas esitatud toodete loetelusid. Komisjonile tuleks anda luba esindada liitu kõnealuses ühiskomitees. |
| --- | --- |

(4)

Lepingu artikli 8 lõike 1 kohaselt asutatud mahepõllumajanduslike toodete ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“) tegeleb lepingu rakendamise teatavate aspektidega. Eelkõige on ühiskomiteel õigus muuta lepingu I ja II lisas esitatud toodete loetelusid. Komisjonile tuleks anda luba esindada liitu kõnealuses ühiskomitees.

| (5) | Komisjonil peaks olema õigus kiita liidu nimel heaks I või II lisas esitatud toodete loetelus tehtavad muudatused, tingimusel et ta teavitab eelnevalt liikmesriikide esindajaid muudatustest, millele ta kavatseb ühiskomitees heakskiidu anda, ja ta peaks esitama liikmesriikide esindajatele kogu asjakohase teabe, mille põhjal ta on teinud järelduse, et samaväärsusega võib nõustuda. |
| --- | --- |

(5)

Komisjonil peaks olema õigus kiita liidu nimel heaks I või II lisas esitatud toodete loetelus tehtavad muudatused, tingimusel et ta teavitab eelnevalt liikmesriikide esindajaid muudatustest, millele ta kavatseb ühiskomitees heakskiidu anda, ja ta peaks esitama liikmesriikide esindajatele kogu asjakohase teabe, mille põhjal ta on teinud järelduse, et samaväärsusega võib nõustuda.

| (6) | Selleks et oleks võimalik õigeaegselt reageerida, kui samaväärsuse tingimusi enam ei täideta, peaks komisjonil olema ka õigus samaväärsuse tunnustamine ühepoolselt peatada, tingimusel et ta teavitab sellest eelnevalt liikmesriikide esindajaid. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et oleks võimalik õigeaegselt reageerida, kui samaväärsuse tingimusi enam ei täideta, peaks komisjonil olema ka õigus samaväärsuse tunnustamine ühepoolselt peatada, tingimusel et ta teavitab sellest eelnevalt liikmesriikide esindajaid.

| (7) | Juhul kui liikmesriikide esindajad, kes moodustavad blokeeriva vähemuse, avaldavad komisjoni esitatud seisukohale vastuseisu, ei tohiks komisjonil lubada I või II lisas esitatud toodete loetelu muudatusettepanekuid heaks kiita ega samaväärsuse tunnustamist peatada. Sellistel juhtudel peaks komisjon esitama aluslepingu artikli 218 lõike 9 alusel ettepaneku nõukogu otsuse kohta. |
| --- | --- |

(7)

Juhul kui liikmesriikide esindajad, kes moodustavad blokeeriva vähemuse, avaldavad komisjoni esitatud seisukohale vastuseisu, ei tohiks komisjonil lubada I või II lisas esitatud toodete loetelu muudatusettepanekuid heaks kiita ega samaväärsuse tunnustamist peatada. Sellistel juhtudel peaks komisjon esitama aluslepingu artikli 218 lõike 9 alusel ettepaneku nõukogu otsuse kohta.

| (8) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(8)

Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vaheline mahetoodetega kauplemise leping kiidetakse liidu nimel heaks.

2.   Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artikli 15 esimeses lõigus sätestatud teate (3).

Artikkel 3

Komisjon esindab liitu mahepõllumajanduslike toodete ühiskomitees.

Artikkel 4

Lepingu I ja II lisas esitatud toodete loetelus tehtavad muudatused, mis on tehtud vastavalt lepingu artikli 8 lõike 3 punktile b, kiidab liidu nimel heaks komisjon.

Komisjon teavitab enne selliste muudatuste heakskiitmist liikmesriikide esindajaid liidu eeldatavast seisukohast, edastades teabedokumendi, milles on esitatud I või II lisas nimetatud toodete uue või ajakohastatud loeteluga seoses tehtud samaväärsuse hindamise tulemused, sealhulgas

| a) | asjaomaste toodete loetelu koos märkega liitu eksporditavate eeldatavate koguste kohta; |
| --- | --- |

a)

asjaomaste toodete loetelu koos märkega liitu eksporditavate eeldatavate koguste kohta;

| b) | asjaomaste toodete suhtes Tšiili Vabariigis kohaldatavad tootmiseeskirjad koos märkega selle kohta, kuidas on lahendatud olulised erinevused võrreldes asjakohaste liidu sätetega; |
| --- | --- |

b)

asjaomaste toodete suhtes Tšiili Vabariigis kohaldatavad tootmiseeskirjad koos märkega selle kohta, kuidas on lahendatud olulised erinevused võrreldes asjakohaste liidu sätetega;

| c) | kui see on asjakohane, siis asjaomaste toodete suhtes kohaldatav uus või ajakohastatud kontrollisüsteem koos märkega selle kohta, kuidas on lahendatud olulised erinevused võrreldes asjakohaste liidu sätetega; |
| --- | --- |

c)

kui see on asjakohane, siis asjaomaste toodete suhtes kohaldatav uus või ajakohastatud kontrollisüsteem koos märkega selle kohta, kuidas on lahendatud olulised erinevused võrreldes asjakohaste liidu sätetega;

| d) | mis tahes muu teave, mida komisjon vajalikuks peab. |
| --- | --- |

d)

mis tahes muu teave, mida komisjon vajalikuks peab.

Kui aluslepingu artikli 238 lõike 3 punkti a teise lõigu kohasele blokeerivale vähemusele vastav arv liikmesriikde esindajaid avaldab vastuseisu, esitab komisjon ettepaneku kooskõlas aluslepingu artikli 218 lõikega 9.

Artikkel 5

Liidu mis tahes otsuse peatada ühepoolselt kooskõlas lepingu artikli 3 lõigetega 4 ja 5 lepingu IV lisas loetletud õigusnormide, sealhulgas nende õigusnormide lepingu V lisas osutatud ajakohastatud ja konsolideeritud versioonide samaväärsuse tunnustamine peab langetama komisjon.

Enne kui komisjon sellise otsuse teeb, teavitab ta liikmesriikide esindajaid kooskõlas käesoleva otsuse artiklis 4 sätestatud menetlusega.

Artikkel 6

Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2018.

Luxembourg, 9. oktoober 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

S. KIISLER

---

(1)  
  14. septembri 2017. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 6. märtsi 2017. aasta otsus (EL) 2017/436 Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelise mahetoodetega kauplemise lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta (ELT L 67, 14.3.2017, lk 33)

2

(3)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

3

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 14.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 331/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 331/4

---

TÕLGE

Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vaheline mahetoodetega kauplemise

LEPING

EUROOPA LIIT, edaspidi „liit“,

ühelt poolt ning

TŠIILI VABARIIK, edaspidi „Tšiili“,

teiselt poolt,

edaspidi koos „lepinguosalised“,

TUNNUSTADES oma pikaajalist ja kindlat kaubanduspartnerlust, mis tugineb ühistele põhimõtetele ja väärtustele, mis kajastuvad ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelises assotsiatsioonilepingus,

OLLES OTSUSTANUD aidata kaasa oma mahepõllumajandussektori arendamisele ja laiendamisele, luues uusi ekspordivõimalusi,

VANKUMATU SOOVIGA edendada mahetoodetega kauplemist ja olles veendunud, et käesolev leping hõlbustab mahepõllunduslikult kasvatatud ja toodetud toodetega kauplemist lepinguosaliste vahel,

SOOVIDES saavutada mahepõllumajandusliku tootmise põhimõtete järgimise, kontrollisüsteemide toimimise tagamise ja mahetoodete usaldusväärsuse kõrge taseme,

KOHUSTUDES tugevdama õigusloomealast koostööd mahepõllumajandusliku tootmisega seotud küsimustes,

TUNNISTADES, et vastastikkuse ja läbipaistvuse põhimõtete kohaldamine rahvusvahelises kaubanduses on oluline kõigi sidusrühmade huvide seisukohast,

PIDADES silmas, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni tehniliste kaubandustõkete lepinguga julgustatakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeid kaaluma positiivset suhtumist üles näidates teiste liikmete tehniliste eeskirjade samaväärsetena tunnustamist, isegi kui need erinevad nende eeskirjadest, tingimusel et teiste liikmete tehnilised eeskirjad täidavad piisavalt liikmete endi eeskirjade eesmärke,

MÄRKIDES, et pideval usaldusel teise lepinguosalise vastavushindamismenetluse ja kontrollisüsteemide jätkuva usaldusväärsuse vastu on sellises samaväärsuse tunnustamises oluline osa,

LÄHTUDES oma vastavatest õigustest ja kohustustest, mis tulenevad Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingust ning muudest mitmepoolsetest, piirkondlikest ja kahepoolsetest lepingutest ning kokkulepetest, mille osalised nad on,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva lepingu eesmärk on soodustada kauplemist mahepõllumajanduslikult toodetud põllumajandustoodete ja toiduainetega liidu ja Tšiili vahel kooskõlas diskrimineerimise vältimise ja vastastikkuse põhimõtetega.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „samaväärsus“ tähendab, et erinevad õigusnormid ning kontrolli- ja sertifitseerimissüsteemid vastavad samadele eesmärkidele; |
| --- | --- |

1)

„samaväärsus“ tähendab, et erinevad õigusnormid ning kontrolli- ja sertifitseerimissüsteemid vastavad samadele eesmärkidele;

| 2) | „pädev asutus“ – ametiasutus, kelle jurisdiktsiooni alla kuuluvad III või IV lisas loetletud õigusnormid ning kes vastutab käesoleva lepingu rakendamise eest; |
| --- | --- |

2)

„pädev asutus“ – ametiasutus, kelle jurisdiktsiooni alla kuuluvad III või IV lisas loetletud õigusnormid ning kes vastutab käesoleva lepingu rakendamise eest;

| 3) | „kontrolliasutus“ – liidu liikmesriigi asutus, millele asjaomane asutus on kooskõlas III lisas loetletud õigusnormidega kas tervikuna või osaliselt delegeerinud oma pädevuse mahepõllumajandusliku tootmise valdkonnas kontrolle teostada ja sertifikaate väljastada; |
| --- | --- |

3)

„kontrolliasutus“ – liidu liikmesriigi asutus, millele asjaomane asutus on kooskõlas III lisas loetletud õigusnormidega kas tervikuna või osaliselt delegeerinud oma pädevuse mahepõllumajandusliku tootmise valdkonnas kontrolle teostada ja sertifikaate väljastada;

| 4) | „kontrollorgan“ – sõltumatu eraõiguslik üksus, mis teostab kontrolle ja väljastab sertifikaate mahepõllumajandusliku tootmise valdkonnas kooskõlas III või IV lisas loetletud õigusnormidega. |
| --- | --- |

4)

„kontrollorgan“ – sõltumatu eraõiguslik üksus, mis teostab kontrolle ja väljastab sertifikaate mahepõllumajandusliku tootmise valdkonnas kooskõlas III või IV lisas loetletud õigusnormidega.

Artikkel 3

Samaväärsuse tunnustamine

1.   I lisas loetletud toodete puhul tunnustab liit IV lisas loetletud Tšiili õigusnorme samaväärsetena III lisas loetletud liidu õigusnormidega.

2.   II lisas loetletud toodete puhul tunnustab Tšiili III lisas loetletud liidu õigusnorme samaväärsetena IV lisas loetletud Tšiili õigusnormidega.

3.   III ja IV lisas loetletud õigusnormide muutmisel, tühistamisel ja asendamisel või nende lisamisel käsitletakse uusi õigusnorme samaväärsetena teise lepinguosalise õigusnormidega, välja arvatud juhul, kui teine lepinguosaline selle vastavalt lõikes 4 sätestatud korrale vaidlustab.

4.   Kui lepinguosaline leiab, et teise lepinguosalise õigusnormid või haldusmenetlused ja -tavad ei vasta enam samaväärsuse nõuetele, esitab ta teisele lepinguosalisele põhjendatud taotluse asjakohase õigusnormi või haldusmenetluse või -tava muutmiseks mõistliku ajavahemiku jooksul, mis ei ole lühem kui kolm kuud, et tagada normi või menetluse samaväärsus. Kui pärast nimetatud ajavahemiku möödumist on asjaomane lepinguosaline endiselt seisukohal, et samaväärsuse nõuded ei ole täidetud, võib ta ühepoolselt peatada III või IV lisas loetletud õigusnormide samaväärsuse tunnustamise I ja II lisas loetletud asjaomaste toodete puhul.

5.   I või II lisas loetletud asjaomaste toodete puhul III või IV lisas loetletud õigusnormide samaväärsuse tunnustamise ühepoolse peatamise otsuse võib pärast kolmekuulise etteteatamistähtaja möödumist teha ka juhul, kui üks lepinguosaline ei ole esitanud artikli 6 kohaselt nõutavat teavet või ei nõustu artikli 7 kohase vastastikuse hindamisega.

6.   Toodete puhul, mida ei ole loetletud I või II lisas, kontrollib vastavalt artikli 8 lõike 3 punktile b ühe lepinguosalise taotluse korral samaväärsust artikli 8 lõike 1 kohaselt moodustatud ühiskomitee.

Artikkel 4

Import ja turule laskmine

1.   Liit lubab I lisas loetletud tooteid mahetoodetena oma territooriumile importida ja turule lasta tingimusel, et tooted vastavad IV lisas loetletud Tšiili õigusnormidele ja neile on lisatud komisjoni 8. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1235/2008 (millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta) V lisa kohane kontrollsertifikaat, mille on väljastanud kontrollorgan, mida Tšiili tunnustab ja millest on liitu teavitatud kooskõlas lõikega 3.

2.   Tšiili lubab II lisas loetletud tooteid mahetoodetena oma territooriumile importida ja turule lasta tingimusel, et tooted vastavad III lisas loetletud liidu õigusnormidele ja neile on lisatud sertifikaat, mille on väljastanud liidu kontrolliasutus või kontrollorgan kooskõlas riikliku põllumajandus- ja karjakasvatusameti 29. novembri 2011. aasta resolutsiooniga nr 7880, millega kehtestatakse seaduse nr 20.089 kohaste mahepõllumajandussertifikaatide minimaalne sisu.

3.   Lepinguosalised tunnustavad kontrolliasutusi või kontrollorganeid, millest teine lepinguosaline on teatanud kui asutusest või organist, mis vastutab artiklis 3 osutatud samaväärsuse tunnustamise alla kuuluvate mahetoodete asjakohase kontrollimise eest ning käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrollsertifikaadi väljastamise eest, mis on vajalik toodete importimiseks ja turule laskmiseks teise lepinguosalise territooriumil.

Koostöös teise lepinguosalisega määrab importiv lepinguosaline igale teise lepinguosalise poolt teatatud asjaomasele kontrolliasutusele ja kontrollorganile koodnumbri.

Artikkel 5

Märgistus

1.   Käesoleva lepingu kohaselt peavad ühe lepinguosalise poolt teiselt lepinguosaliselt imporditud tooted vastama märgistusnõuetele, mis on sätestatud teise lepinguosalise õigusnormides, mis on loetletud III ja IV lisas. Vastavalt asjakohastele õigusnormidele võivad need tooted kanda liidu mahetoodete logo, Tšiili mahetoodete logo või mõlemat, tingimusel et need vastavad logo või logodega seotud märgistusnõuetele.

2.   Lepinguosalised kohustuvad vältima mahepõllumajandusliku tootmisega seotud mõistete, sealhulgas nende tuletiste või deminutiivide, nagu „bio-“ ja „öko-“ väärkasutust toodete puhul, mis on hõlmatud artiklis 3 osutatud samaväärsuse tunnustamisega.

3.   Lepinguosalised kohustuvad kaitsma asjaomastes õigusaktides sätestatud liidu mahetoodete logo ja Tšiili mahetoodete logo väärkasutuse ja jäljendamise eest. Lepinguosalised tagavad, et liidu mahetoodete logo ja Tšiili mahetoodete logo kasutatakse ainult III ja IV lisas loetletud õigusnormidele vastavate toodete märgistusel, reklaamides ja äridokumentides.

Artikkel 6

Teabevahetus

Lepinguosalised vahetavad kogu asjakohast teavet, mis on seotud käesoleva lepingu rakendamise ja kohaldamisega. Eelkõige esitavad lepinguosalised üksteisele käesoleva lepingu jõustumisele järgneva teise aasta 31. märtsiks ning seejärel iga aasta 31. märtsiks järgmised dokumendid:

| — | aruanne, mis sisaldab teavet käesoleva lepingu raames eksporditud mahetoodete liikide ja koguste kohta ning hõlmab ajavahemikku eelmise aasta jaanuarist kuni detsembrini, ning |
| --- | --- |

—

aruanne, mis sisaldab teavet käesoleva lepingu raames eksporditud mahetoodete liikide ja koguste kohta ning hõlmab ajavahemikku eelmise aasta jaanuarist kuni detsembrini, ning

| — | aruanne pädeva asutuse poolt teostatud järelevalve ja kontrolli kohta ning saavutatud tulemuste ja võetud parandusmeetmete kohta; aruanne hõlmab ajavahemikku eelmise aasta jaanuarist kuni detsembrini. |
| --- | --- |

—

aruanne pädeva asutuse poolt teostatud järelevalve ja kontrolli kohta ning saavutatud tulemuste ja võetud parandusmeetmete kohta; aruanne hõlmab ajavahemikku eelmise aasta jaanuarist kuni detsembrini.

Lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist igal ajal viivitamata

| — | kõikidest muudatustest, mis on seotud tema pädevate asutuste, kontrolliasutuste ja kontrollorganite loeteluga, sealhulgas asjaomaste kontaktandmetega (eelkõige aadress ja internetiaadress); |
| --- | --- |

—

kõikidest muudatustest, mis on seotud tema pädevate asutuste, kontrolliasutuste ja kontrollorganite loeteluga, sealhulgas asjaomaste kontaktandmetega (eelkõige aadress ja internetiaadress);

| — | III ja IV lisas loetletud õigusnormide kavandatud muutmisest või kehtetuks tunnistamisest, uute õigusaktide ettepanekutest ning mis tahes asjakohastest muudatustest seoses I ja II lisas loetletud mahetoodete suhtes kohaldatavate haldusmenetluste ja -tavadega; |
| --- | --- |

—

III ja IV lisas loetletud õigusnormide kavandatud muutmisest või kehtetuks tunnistamisest, uute õigusaktide ettepanekutest ning mis tahes asjakohastest muudatustest seoses I ja II lisas loetletud mahetoodete suhtes kohaldatavate haldusmenetluste ja -tavadega;

| — | III ja IV lisas loetletud õigusnormide heakskiidetud muutmisest või kehtetuks tunnistamisest, uutest õigusaktidest ning mis tahes asjakohastest muudatustest seoses I ja II lisas loetletud mahetoodete suhtes kohaldatavate haldusmenetluste ja -tavadega ning |
| --- | --- |

—

III ja IV lisas loetletud õigusnormide heakskiidetud muutmisest või kehtetuks tunnistamisest, uutest õigusaktidest ning mis tahes asjakohastest muudatustest seoses I ja II lisas loetletud mahetoodete suhtes kohaldatavate haldusmenetluste ja -tavadega ning

| — | igast V lisas esitatud internetiaadresside muutmisest. |
| --- | --- |

—

igast V lisas esitatud internetiaadresside muutmisest.

Artikkel 7

Vastastikune hindamine

1.   Pärast vähemalt kolmekuulist etteteatamist lubab kumbki lepinguosaline teise lepinguosalise määratud ametnikel või ekspertidel viia oma territooriumil läbi vastastikuseid hindamisi, et kontrollida, kas asjaomased kontrolliasutused ja kontrollorganid teostavad käesoleva lepinguga ette nähtud kontrollimisi.

2.   Lepinguosalised teevad koostööd ja abistavad teist lepinguosalist kohaldatava õigusega lubatud ulatuses lõikes 1 osutatud vastastikuste hindamiste teostamisel, mis võivad hõlmata visiite asjaomaste kontrolliasutuste ja kontrollorganite kontoritesse, töötlemisrajatistesse ja sertifitseeritud ettevõtjate juurde.

Artikkel 8

Mahetoodete ühiskomitee

1.   Käesolevaga asutavad lepinguosalised mahetoodete ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“), mis koosneb ühelt poolt nõuetekohaselt ametisse nimetatud liidu esindajatest ja teiselt poolt Tšiili valitsuse esindajatest.

2.   Ühiskomitee raames peetakse konsultatsioone, et aidata kaasa käesoleva lepingu täitmisele ning edendada selle eesmärke.

3.   Ühiskomitee ülesanneteks on:

| a) | hallata käesolevat lepingut, võttes vastu selle rakendamiseks ja tõhusaks toimimiseks vajalikke otsuseid; |
| --- | --- |

a)

hallata käesolevat lepingut, võttes vastu selle rakendamiseks ja tõhusaks toimimiseks vajalikke otsuseid;

| b) | vaadata läbi lepinguosalise taotlused I või II lisas esitatud toodete loetelu ajakohastamiseks või sinna uute toodete lisamiseks ja võtta vastu otsused I või II lisa muutmiseks, kui teine lepinguosaline on samaväärsust tunnustanud; |
| --- | --- |

b)

vaadata läbi lepinguosalise taotlused I või II lisas esitatud toodete loetelu ajakohastamiseks või sinna uute toodete lisamiseks ja võtta vastu otsused I või II lisa muutmiseks, kui teine lepinguosaline on samaväärsust tunnustanud;

| c) | tõhustada koostööd, mis on seotud mahepõllumajanduslikku tootmist käsitlevate õigusnormide, standardite ja vastavushindamismenetlustega, arutades selleks mis tahes muid mahepõllumajandusliku tootmise eeskirju ja kontrollisüsteeme käsitlevaid tehnilisi ja õigusküsimusi, eesmärgiga lähendada õigusnorme ja standardeid; |
| --- | --- |

c)

tõhustada koostööd, mis on seotud mahepõllumajanduslikku tootmist käsitlevate õigusnormide, standardite ja vastavushindamismenetlustega, arutades selleks mis tahes muid mahepõllumajandusliku tootmise eeskirju ja kontrollisüsteeme käsitlevaid tehnilisi ja õigusküsimusi, eesmärgiga lähendada õigusnorme ja standardeid;

| d) | arutada kõiki muid käesoleva lepingu rakendamisega seotud küsimusi. |
| --- | --- |

d)

arutada kõiki muid käesoleva lepingu rakendamisega seotud küsimusi.

4.   Lepinguosalised rakendavad ühiskomitee poolt lõike 3 punkti b kohaselt vastu võetud otsuseid kooskõlas oma õigusnormidega ja annavad üksteisele sellest teada kolme kuu jooksul pärast otsuste vastuvõtmist (1).

5.   Ühiskomitee tegutseb konsensuse alusel. Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra. Ühiskomitee võib moodustada allkomiteesid ja töörühmi, kes tegelevad konkreetsete küsimustega.

6.   Ühiskomitee teavitab oma otsustest ja tegevusest standardite, tehniliste normide ja vastavushindamise komiteed, mis on moodustatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsiatsioonilepingu artikli 88 kohaselt.

7.   Ühiskomitee tuleb kokku kord aastas vaheldumisi liidus ja Tšiilis, vastastikku kokkulepitud kuupäeval. Mõlema lepinguosalise nõusolekul võivad ühiskomitee koosolekud toimuda video- või telekonverentsina.

8.   Ühiskomiteed juhatavad mõlemad lepinguosalised ühiselt.

Artikkel 9

Vaidluste lahendamine

Vaidlused, mis on seotud käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega, lahendatakse ühiskomitees lepinguosaliste vahel peetavate konsultatsioonide käigus. Lepinguosalised esitavad ühiskomiteele asjaomase teabe, mis on vajalik olukorra põhjalikuks uurimiseks ja vaidluse lahendamiseks.

Artikkel 10

Konfidentsiaalsus

Lepinguosaliste esindajad, eksperdid ja muud teenistujad ei tohi ka pärast nende ülesannete lõppemist avalikustada mis tahes teavet, mis on saadud käesoleva lepingu raames ja mille kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.

Artikkel 11

Läbivaatamine

1.   Kui üks lepinguosaline soovib käesoleva lepingu läbivaatamist, esitab ta teisele lepinguosalisele põhjendatud taotluse.

2.   Lepinguosalised võivad teha ühiskomiteele ülesandeks vaadata need taotlused läbi ja, kui see on asjakohane, esitada soovitused, eelkõige eesmärgiga alustada läbirääkimisi käesoleva lepingu osade üle, mida ei saa muuta vastavalt artikli 8 lõike 3 punktile b.

Artikkel 12

Lepingu rakendamine

Lepinguosalised võtavad kõik üld- või erimeetmed, et tagada käesolevast lepingust tulenevate kohustuste järgimine. Liikmesriigid hoiduvad kõikidest meetmetest, mis võiksid kahjustada käesoleva lepingu eesmärgi saavutamist.

Artikkel 13

Lisad

Käesoleva lepingu lisad on lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 14

Territoriaalne kohaldamisala

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut, ja viimases sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Tšiili territooriumi suhtes.

Artikkel 15

Jõustumine ja kehtivusaeg

Käesolev leping jõustub kummagi lepinguosalise vajalike sisemenetluste lõpuleviimist kinnitava viimase teatise saamise kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval.

Käesolev leping on sõlmitud esialgu kolmeks aastaks. Seda pikendatakse piiramatult, välja arvatud juhul, kui liit või Tšiili teavitab teist lepinguosalist enne esialgse tähtaja lõppu, et ta ei soovi lepingut pikendada.

Kumbki lepinguosaline võib teisele lepinguosalisele kirjalikult teatada oma kavatsusest käesolev leping denonsseerida. Denonsseerimine jõustub kolm kuud pärast teatamist.

Artikkel 16

Autentne tekst

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris inglise ja hispaania keeles, kusjuures mõlemad tekstid on võrdselt autentsed.

Sõlmitud aprillikuu kahekümne seitsmendal päeval 2017. aastal Brüsselis.

Euroopa Liidu nimel

Tšiili Vabariigi valitsuse nimel

---

(1)  Tšiili rakendab ühiskomitee otsuseid rakendusmeetmete (Acuerdos de ejecución) kaudu kooskõlas Tšiili Vabariigi põhiseaduse (Constitución Política de la República de Chile) artikli 54 lõike 1 neljanda lõiguga.

1

Acuerdos de ejecución

Constitución Política de la República de Chile

---

I LISA

Tšiilist pärit mahetooted, mida liit tunnustab samaväärsetena

| Harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri koodid ja kirjeldus | Märkused |
| --- | --- |
| 0409 | Naturaalne mesi | |
| 06 | ELUSPUUD JA MUUD TAIMED; TAIMESIBULAD, -JUURED JMS; LÕIKELILLED JA DEKORATIIVNE TAIMMATERJAL | |
| Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid on hõlmatud ainult juhul, kui tegemist on töötlemata toodetega. | |
| 0603 | Lõikelilled ja lillepungad lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks (värsked, kuivatatud, värvitud, pleegitatud, impregneeritud või muul viisil töödeldud) | |
| 0603 90 | Muud | |
| 0604 | Taimelehed, oksad ja muud taimeosad (õiteta ja õienuppudeta) ning heintaimed, samblad ja samblikud lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks (värsked, kuivatatud, värvitud, pleegitatud, impregneeritud või muul viisil töödeldud) | |
| 0604 90 | Muud | |
| 07 | KÖÖGIVILI NING SÖÖDAVAD JUURED JA MUGULAD | |
| 08 | SÖÖDAVAD PUUVILJAD, MARJAD JA PÄHKLID; TSITRUSVILJADE JA MELONITE KOOR | |
| 09 | KOHV, TEE, MATE* JA VÜRTSID | *Välja jäetud |
| 10 | TERAVILI | |
| 11 | JAHVATUSTÖÖSTUSE TOOTED; LINNASED; TÄRKLIS; INULIIN; NISUGLUTEEN | |
| 12 | ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD; MITMESUGUSED TERAD, SEEMNED JA VILJAD; TÖÖSTUSES KASUTATAVAD TAIMED JA RAVIMTAIMED; ÕLED JA SÖÖT | |
| Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid jäetakse välja või on hõlmatud osaliselt: | |
| 1211 | Taimed ja taimeosad (sh seemned ja viljad), mida kasutatakse peamiselt parfümeerias ja farmaatsias, insektitsiididena, fungitsiididena vms otstarbel, värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, ka tükeldatud, purustatud, pulbristatud | Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töötlemata või töödeldud kasutamiseks toiduna. |
| 1212 21 | Mere- ja muud vetikad | Välja jäetud |
| 1212 21 | Inimtoiduks sobilik | Välja jäetud |
| 1212 29 | Muud | Välja jäetud |
| 13 | ŠELLAK; KUMMIVAIGUD, VAIGUD JA MUUD TAIMEMAHLAD JA -EKSTRAKTID | |
| Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid jäetakse välja või on hõlmatud osaliselt: | |
| 1301 | Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid) | Välja jäetud |
| 1302 | Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar, taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata | Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töödeldud kasutamiseks toiduna. |
| 1302 11 | Oopium | Välja jäetud |
| 1302 19 | Muud | Välja jäetud |
| 14 | TAIMNE PUNUMISMATERJAL; MUJAL NIMETAMATA TAIMSED TOOTED | |
| 15 | LOOMSED JA TAIMSED RASVAD JA ÕLID NING NENDE LÕHUSTAMISSAADUSED; TÖÖDELDUD TOIDURASVAD; LOOMSED JA TAIMSED VAHAD | |
| Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid jäetakse välja või on hõlmatud osaliselt: | |
| 1501 | Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) ning kodulinnurasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv | Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töödeldud kasutamiseks toiduna. |
| 1502 | Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv | Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töödeldud kasutamiseks toiduna. |
| 1503 | Rasvasteariin, sulatatud searasva õli, oleosteariin, oleoõli ja rasvõli (emulgeerimata, segamata või muul viisil töötlemata) | Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töödeldud kasutamiseks toiduna. |
| 1505 | Villarasv ja sellest saadud rasvained (k.a lanoliin) | Välja jäetud |
| 1506 | Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata | Välja jäetud |
| 1515 30 | Riitsinusõli e kastoorõli ja selle fraktsioonid | Välja jäetud |
| 1515 90 | Muud | Sellest alamrubriigist on välja jäetud jojoobiõli. Muud tooted on hõlmatud ainult juhul, kui need on töödeldud kasutamiseks toiduna. |
| 1516 20 | Taimsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid | Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töödeldud kasutamiseks toiduna. |
| 1518 | Loomsed või taimsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, keedetud, oksüdeeritud, veetustatud, vääveldatud, läbipuhutud, polümeriseeritud vaakumis kõrge kuumuse juures või inertgaasides või muul viisil keemiliselt modifitseeritud, v.a rubriigi 1516 tooted; mujal nimetamata loomsete või taimsete rasvade või õlide või erinevate käesolevasse gruppi kuuluvate rasvade või õlide fraktsioonide toidukõlbmatud segud või valmistised | Välja jäetud |
| 1520 | Toorglütserool; glütserooliveed ja glütseroolleelised | Välja jäetud |
| 1521 | Taimsed vahad (v.a triglütseriidid), meevaha, muud putukavahad ja spermatseet, rafineeritud või rafineerimata, värvitud või värvimata | Välja jäetud, v.a taimsed vahad, mis on töödeldud kasutamiseks toiduna. |
| 17 | SUHKUR JA SUHKRUKONDIITRITOOTED | |
| 18 | KAKAO JA KAKAOTOOTED | |
| 19 | TOOTED TERAVILJAST, JAHUST, TÄRKLISEST VÕI PIIMAST; VALIKPAGARITOOTED | |
| 20 | TOOTED KÖÖGI- JA PUUVILJADEST, MARJADEST, PÄHKLITEST VÕI MUUDEST TAIMEOSADEST | |
| 21 | MITMESUGUSED TOIDUVALMISTISED | |
| 22 | JOOGID, ALKOHOL JA ÄÄDIKAS | |
| Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid jäetakse välja või on hõlmatud osaliselt: | |
| 2201 | Vesi, k.a looduslik ja tehislik mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandita ja maitse- ja lõhnaaineteta; jää ja lumi | Välja jäetud |
| 2202 | Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad | Välja jäetud |
| 2208 | Denatureerimata etüülalkohol tegeliku alkoholisisaldusega alla 80 % mahust piiritusjoogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid | Hõlmatud ainult juhul, kui toode on valmistatud põllumajandustoodetest ja töödeldud kasutamiseks toiduna. |
| 3301 | Eeterlikud õlid, mis sisaldavad või ei sisalda terpeene, k.a tahked või absoluteeritud valmistised; resinoidid; õlivaiguekstraktid; eeterlike õlide kontsentraadid rasvades, mittelenduvates õlides, vahades vms keskkonnas (saadud anfloraaži või leotamise teel); terpeenid, mis saadakse kõrvalsaadustena eeterlike õlide vabastamisel terpeenidest; eeterlike õlide veeaurudestillaadid ja vesilahused | Hõlmatud ainult juhul, kui toodet kasutatakse toiduna. |

Harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri koodid ja kirjeldus

Märkused

0409

Naturaalne mesi

06

ELUSPUUD JA MUUD TAIMED; TAIMESIBULAD, -JUURED JMS; LÕIKELILLED JA DEKORATIIVNE TAIMMATERJAL

Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid on hõlmatud ainult juhul, kui tegemist on töötlemata toodetega.

0603

Lõikelilled ja lillepungad lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks (värsked, kuivatatud, värvitud, pleegitatud, impregneeritud või muul viisil töödeldud)

0603 90

Muud

0604

Taimelehed, oksad ja muud taimeosad (õiteta ja õienuppudeta) ning heintaimed, samblad ja samblikud lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks (värsked, kuivatatud, värvitud, pleegitatud, impregneeritud või muul viisil töödeldud)

0604 90

Muud

07

KÖÖGIVILI NING SÖÖDAVAD JUURED JA MUGULAD

08

SÖÖDAVAD PUUVILJAD, MARJAD JA PÄHKLID; TSITRUSVILJADE JA MELONITE KOOR

09

KOHV, TEE, MATE* JA VÜRTSID

*Välja jäetud

10

TERAVILI

11

JAHVATUSTÖÖSTUSE TOOTED; LINNASED; TÄRKLIS; INULIIN; NISUGLUTEEN

12

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD; MITMESUGUSED TERAD, SEEMNED JA VILJAD; TÖÖSTUSES KASUTATAVAD TAIMED JA RAVIMTAIMED; ÕLED JA SÖÖT

Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid jäetakse välja või on hõlmatud osaliselt:

1211

Taimed ja taimeosad (sh seemned ja viljad), mida kasutatakse peamiselt parfümeerias ja farmaatsias, insektitsiididena, fungitsiididena vms otstarbel, värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, ka tükeldatud, purustatud, pulbristatud

Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töötlemata või töödeldud kasutamiseks toiduna.

1212 21

Mere- ja muud vetikad

Välja jäetud

1212 21

Inimtoiduks sobilik

Välja jäetud

1212 29

Muud

Välja jäetud

13

ŠELLAK; KUMMIVAIGUD, VAIGUD JA MUUD TAIMEMAHLAD JA -EKSTRAKTID

Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid jäetakse välja või on hõlmatud osaliselt:

1301

Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid)

Välja jäetud

1302

Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar, taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata

Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töödeldud kasutamiseks toiduna.

1302 11

Oopium

Välja jäetud

1302 19

Muud

Välja jäetud

14

TAIMNE PUNUMISMATERJAL; MUJAL NIMETAMATA TAIMSED TOOTED

15

LOOMSED JA TAIMSED RASVAD JA ÕLID NING NENDE LÕHUSTAMISSAADUSED; TÖÖDELDUD TOIDURASVAD; LOOMSED JA TAIMSED VAHAD

Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid jäetakse välja või on hõlmatud osaliselt:

1501

Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) ning kodulinnurasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv

Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töödeldud kasutamiseks toiduna.

1502

Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv

Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töödeldud kasutamiseks toiduna.

1503

Rasvasteariin, sulatatud searasva õli, oleosteariin, oleoõli ja rasvõli (emulgeerimata, segamata või muul viisil töötlemata)

Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töödeldud kasutamiseks toiduna.

1505

Villarasv ja sellest saadud rasvained (k.a lanoliin)

Välja jäetud

1506

Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

Välja jäetud

1515 30

Riitsinusõli e kastoorõli ja selle fraktsioonid

Välja jäetud

1515 90

Muud

Sellest alamrubriigist on välja jäetud jojoobiõli. Muud tooted on hõlmatud ainult juhul, kui need on töödeldud kasutamiseks toiduna.

1516 20

Taimsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid

Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töödeldud kasutamiseks toiduna.

1518

Loomsed või taimsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, keedetud, oksüdeeritud, veetustatud, vääveldatud, läbipuhutud, polümeriseeritud vaakumis kõrge kuumuse juures või inertgaasides või muul viisil keemiliselt modifitseeritud, v.a rubriigi 1516 tooted; mujal nimetamata loomsete või taimsete rasvade või õlide või erinevate käesolevasse gruppi kuuluvate rasvade või õlide fraktsioonide toidukõlbmatud segud või valmistised

Välja jäetud

1520

Toorglütserool; glütserooliveed ja glütseroolleelised

Välja jäetud

1521

Taimsed vahad (v.a triglütseriidid), meevaha, muud putukavahad ja spermatseet, rafineeritud või rafineerimata, värvitud või värvimata

Välja jäetud, v.a taimsed vahad, mis on töödeldud kasutamiseks toiduna.

17

SUHKUR JA SUHKRUKONDIITRITOOTED

18

KAKAO JA KAKAOTOOTED

19

TOOTED TERAVILJAST, JAHUST, TÄRKLISEST VÕI PIIMAST; VALIKPAGARITOOTED

20

TOOTED KÖÖGI- JA PUUVILJADEST, MARJADEST, PÄHKLITEST VÕI MUUDEST TAIMEOSADEST

21

MITMESUGUSED TOIDUVALMISTISED

22

JOOGID, ALKOHOL JA ÄÄDIKAS

Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid jäetakse välja või on hõlmatud osaliselt:

2201

Vesi, k.a looduslik ja tehislik mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandita ja maitse- ja lõhnaaineteta; jää ja lumi

Välja jäetud

2202

Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad

Välja jäetud

2208

Denatureerimata etüülalkohol tegeliku alkoholisisaldusega alla 80 % mahust piiritusjoogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid

Hõlmatud ainult juhul, kui toode on valmistatud põllumajandustoodetest ja töödeldud kasutamiseks toiduna.

3301

Eeterlikud õlid, mis sisaldavad või ei sisalda terpeene, k.a tahked või absoluteeritud valmistised; resinoidid; õlivaiguekstraktid; eeterlike õlide kontsentraadid rasvades, mittelenduvates õlides, vahades vms keskkonnas (saadud anfloraaži või leotamise teel); terpeenid, mis saadakse kõrvalsaadustena eeterlike õlide vabastamisel terpeenidest; eeterlike õlide veeaurudestillaadid ja vesilahused

Hõlmatud ainult juhul, kui toodet kasutatakse toiduna.

Tingimused:

Käesolevas lisas loetletud mahetooted on Tšiilis toodetud töötlemata põllumajandustooted ja toiduna kasutamiseks ette nähtud Tšiilis valmistatud töödeldud põllumajandustooted, mille koostisosad on Tšiilis mahepõllunduslikult kasvatatud või Tšiilisse imporditud liidust või kolmandast riigist, korra kohaselt, mida liit tunnustab samaväärsena vastavalt nõukogu 28. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta) artikli 33 lõikele 2.

---

II LISA

Liidu mahetooted, mida Tšiili tunnustab samaväärsetena

| Harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri koodid ja kirjeldus | Märkused |
| --- | --- |
| 01 | ELUSLOOMAD | Metsloomade küttimisel saadud tooteid ning kalapüügitooteid ei loeta mahepõllumajanduslikuks toodanguks. |
| 02 | LIHA JA SÖÖDAV RUPS | Küttimisel ja kalapüügil saadud liha ja söödav rups jäetakse välja. |
| 03 | KALAD JA VÄHID, LIMUSED JA MUUD VEESELGROOTUD | Kalapüügitooted jäetakse välja. |
| 04 | PIIM JA PIIMATOOTED; LINNUMUNAD; NATURAALNE MESI; MUJAL NIMETAMATA LOOMSE PÄRITOLUGA TOIDUAINED | |
| 05 | MUJAL NIMETAMATA LOOMSED TOOTED | |
| Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid jäetakse välja: | |
| 0501 | Töötlemata juuksed, puhastatud, pestud või pesemata; juuksejäätmed | |
| 0502 | Kodu- ja metssea harjased ning karvad; mägrakarvad jm karvad harjatoodete valmistamiseks; selliste harjaste ja karvade jäätmed | |
| 0502 10 | Kodu- ja metssea harjased ning karvad, nende jäätmed | |
| 0502 90 | Muud | |
| 0505 | Linnunahad jm sulgede või udusulgedega kaetud kehaosad, suled (sh kärbitud servadega) ja udusuled, töötlemata või töödeldud puhastamise, desinfitseerimise või säilitusmaterjaliga immutamise teel; sulgedest või nende osadest pulber ja jäätmed | |
| 0506 | Loomakondid ja sarvesäsi, töötlemata, rasvatustatud, eeltöödeldud (kuid kujusse lõikamata), happega töödeldud või deželatiniseeritud; nendest valmistatud pulber ning jäätmed | |
| 0507 | Elevandiluu, kilpkonna kilp, vaalaluu ja vaalakiused, sarved, kabjad, küüned, nokad (töötlemata või eeltöödeldud, kuid vormimata); nendest valmistatud pulber ning jäätmed | |
| 0510 | Hall ambra, kopranõre, näärmeeritis ja muskus; kantariidid (hispaania kärbsed); sapp, kuivatatud või kuivatamata; näärmed jm farmaatsiatööstuses kasutatavad loomsed saadused, värsked, jahutatud, külmutatud või muul moel eelsäilitatud | |
| 0511 91 | Muud | |
| 0511 99 | Looduslikud loomsed käsnad | |
| 06 | ELUSPUUD JA MUUD TAIMED; TAIMESIBULAD, -JUURED JMS; LÕIKELILLED JA DEKORATIIVNE TAIMMATERJAL | |
| Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid on hõlmatud ainult juhul, kui tegemist on töötlemata toodetega | |
| 0603 | Lõikelilled ja lillepungad lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks (värsked, kuivatatud, värvitud, pleegitatud, impregneeritud või muul viisil töödeldud) | |
| 0603 90 | Muud | |
| 0604 | Taimelehed, oksad ja muud taimeosad (õiteta ja õienuppudeta) ning heintaimed, samblad ja samblikud lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks (värsked, kuivatatud, värvitud, pleegitatud, impregneeritud või muul viisil töödeldud) | |
| 0604 90 | Muud | |
| 07 | KÖÖGIVILI NING SÖÖDAVAD JUURED JA MUGULAD | |
| 08 | SÖÖDAVAD PUUVILJAD, MARJAD JA PÄHKLID; TSITRUSVILJADE JA MELONITE KOOR | |
| 09 | KOHV, TEE, MATE* JA VÜRTSID | *Välja jäetud |
| 10 | TERAVILI | |
| 11 | JAHVATUSTÖÖSTUSE TOOTED; LINNASED; TÄRKLIS; INULIIN; NISUGLUTEEN | |
| 12 | ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD; MITMESUGUSED TERAD, SEEMNED JA VILJAD; TÖÖSTUSES KASUTATAVAD TAIMED JA RAVIMTAIMED; ÕLED JA SÖÖT | |
| Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid jäetakse välja või on hõlmatud osaliselt: | |
| 1211 | Taimed ja taimeosad (sh seemned ja viljad), mida kasutatakse peamiselt parfümeerias ja farmaatsias, insektitsiididena, fungitsiididena vms otstarbel, värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, ka tükeldatud, purustatud, pulbristatud | Hõlmatud ainult juhul, kui töötlemata või töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana. |
| 13 | ŠELLAK; KUMMIVAIGUD, VAIGUD JA MUUD TAIMEMAHLAD JA -EKSTRAKTID | |
| Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid jäetakse välja või on hõlmatud osaliselt: | |
| 1301 | Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid) | Välja jäetud |
| 1302 | Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar, taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata | Hõlmatud ainult juhul, kui töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana. |
| 1302 11 | Oopium | Välja jäetud |
| 1302 19 | Muud | Välja jäetud |
| 14 | TAIMNE PUNUMISMATERJAL; MUJAL NIMETAMATA TAIMSED TOOTED | |
| 15 | LOOMSED JA TAIMSED RASVAD JA ÕLID NING NENDE LÕHUSTAMISSAADUSED; TÖÖDELDUD TOIDURASVAD; LOOMSED JA TAIMSED VAHAD | |
| Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid jäetakse välja või on hõlmatud osaliselt: | |
| 1501 | Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) ning kodulinnurasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv | Hõlmatud ainult juhul, kui töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana. |
| 1502 | Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv | Hõlmatud ainult juhul, kui töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana. |
| 1503 | Rasvasteariin, sulatatud searasva õli, oleosteariin, oleoõli ja rasvõli (emulgeerimata, segamata või muul viisil töötlemata) | Hõlmatud ainult juhul, kui töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana. |
| 1505 | Villarasv ja sellest saadud rasvained (k.a lanoliin) | Välja jäetud |
| 1506 | Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata | Välja jäetud |
| 1515 30 | Riitsinusõli e kastoorõli ja selle fraktsioonid | Välja jäetud |
| 1515 90 | Muud | Sellest alamrubriigist on välja jäetud jojoobiõli. Muud tooted on hõlmatud ainult juhul, kui need on töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana. |
| 1520 | Toorglütserool; glütserooliveed ja glütseroolleelised | Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana. |
| 1521 | Taimsed vahad (v.a triglütseriidid), meevaha, muud putukavahad ja spermatseet, rafineeritud või rafineerimata, värvitud või värvimata | Hõlmatud on ainult taimsed vahad, mis on töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana. |
| 16 | TOOTED LIHAST, KALAST, VÄHKIDEST, LIMUSTEST VÕI MUUDEST VEESELGROOTUTEST | |
| 17 | SUHKUR JA SUHKRUKONDIITRITOOTED | |
| 18 | KAKAO JA KAKAOTOOTED | |
| 19 | TOOTED TERAVILJAST, JAHUST, TÄRKLISEST VÕI PIIMAST; VALIKPAGARITOOTED | |
| 20 | TOOTED KÖÖGI- JA PUUVILJADEST, MARJADEST, PÄHKLITEST VÕI MUUDEST TAIMEOSADEST | |
| 21 | MITMESUGUSED TOIDUVALMISTISED | |
| 22 | JOOGID, ALKOHOL JA ÄÄDIKAS | |
| Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid jäetakse välja või on hõlmatud osaliselt: | |
| 2201 | Vesi, k.a looduslik ja tehislik mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandita ja maitse- ja lõhnaaineteta; jää ja lumi | Välja jäetud |
| 2202 | Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad | Välja jäetud |
| 2208 | Denatureerimata etüülalkohol tegeliku alkoholisisaldusega alla 80 % mahust piiritusjoogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid | Hõlmatud ainult juhul, kui toode on valmistatud põllumajandustoodetest ja töödeldud kasutamiseks toiduna. |
| 23 | TOIDUAINETETÖÖSTUSE JÄÄGID JA JÄÄTMED; TÖÖSTUSLIKULT TOODETUD LOOMASÖÖDAD | |
| Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid on hõlmatud osaliselt: | |
| 2307 | Veinisete; viinakivi | Viinakivi on välistatud. |
| 3301 | Eeterlikud õlid, mis sisaldavad või ei sisalda terpeene, k.a tahked või absoluteeritud valmistised; resinoidid; õlivaiguekstraktid; eeterlike õlide kontsentraadid rasvades, mittelenduvates õlides, vahades vms keskkonnas (saadud anfloraaži või leotamise teel); terpeenid, mis saadakse kõrvalsaadustena eeterlike õlide vabastamisel terpeenidest; eeterlike õlide veeaurudestillaadid ja vesilahused | Hõlmatud ainult juhul, kui toodet kasutatakse toiduna. |
| 45 | KORK JA KORGIST TOOTED | Hõlmatud ainult töötlemata kujul. |
| 53 | MUUD TAIMSED TEKSTIILKIUD; PABERLÕNG JA PABERLÕNGAST RIIE | Hõlmatud ainult töötlemata kujul. |

Harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri koodid ja kirjeldus

Märkused

01

ELUSLOOMAD

Metsloomade küttimisel saadud tooteid ning kalapüügitooteid ei loeta mahepõllumajanduslikuks toodanguks.

02

LIHA JA SÖÖDAV RUPS

Küttimisel ja kalapüügil saadud liha ja söödav rups jäetakse välja.

03

KALAD JA VÄHID, LIMUSED JA MUUD VEESELGROOTUD

Kalapüügitooted jäetakse välja.

04

PIIM JA PIIMATOOTED; LINNUMUNAD; NATURAALNE MESI; MUJAL NIMETAMATA LOOMSE PÄRITOLUGA TOIDUAINED

05

MUJAL NIMETAMATA LOOMSED TOOTED

Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid jäetakse välja:

0501

Töötlemata juuksed, puhastatud, pestud või pesemata; juuksejäätmed

0502

Kodu- ja metssea harjased ning karvad; mägrakarvad jm karvad harjatoodete valmistamiseks; selliste harjaste ja karvade jäätmed

0502 10

Kodu- ja metssea harjased ning karvad, nende jäätmed

0502 90

Muud

0505

Linnunahad jm sulgede või udusulgedega kaetud kehaosad, suled (sh kärbitud servadega) ja udusuled, töötlemata või töödeldud puhastamise, desinfitseerimise või säilitusmaterjaliga immutamise teel; sulgedest või nende osadest pulber ja jäätmed

0506

Loomakondid ja sarvesäsi, töötlemata, rasvatustatud, eeltöödeldud (kuid kujusse lõikamata), happega töödeldud või deželatiniseeritud; nendest valmistatud pulber ning jäätmed

0507

Elevandiluu, kilpkonna kilp, vaalaluu ja vaalakiused, sarved, kabjad, küüned, nokad (töötlemata või eeltöödeldud, kuid vormimata); nendest valmistatud pulber ning jäätmed

0510

Hall ambra, kopranõre, näärmeeritis ja muskus; kantariidid (hispaania kärbsed); sapp, kuivatatud või kuivatamata; näärmed jm farmaatsiatööstuses kasutatavad loomsed saadused, värsked, jahutatud, külmutatud või muul moel eelsäilitatud

0511 91

Muud

0511 99

Looduslikud loomsed käsnad

06

ELUSPUUD JA MUUD TAIMED; TAIMESIBULAD, -JUURED JMS; LÕIKELILLED JA DEKORATIIVNE TAIMMATERJAL

Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid on hõlmatud ainult juhul, kui tegemist on töötlemata toodetega

0603

Lõikelilled ja lillepungad lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks (värsked, kuivatatud, värvitud, pleegitatud, impregneeritud või muul viisil töödeldud)

0603 90

Muud

0604

Taimelehed, oksad ja muud taimeosad (õiteta ja õienuppudeta) ning heintaimed, samblad ja samblikud lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks (värsked, kuivatatud, värvitud, pleegitatud, impregneeritud või muul viisil töödeldud)

0604 90

Muud

07

KÖÖGIVILI NING SÖÖDAVAD JUURED JA MUGULAD

08

SÖÖDAVAD PUUVILJAD, MARJAD JA PÄHKLID; TSITRUSVILJADE JA MELONITE KOOR

09

KOHV, TEE, MATE* JA VÜRTSID

*Välja jäetud

10

TERAVILI

11

JAHVATUSTÖÖSTUSE TOOTED; LINNASED; TÄRKLIS; INULIIN; NISUGLUTEEN

12

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD; MITMESUGUSED TERAD, SEEMNED JA VILJAD; TÖÖSTUSES KASUTATAVAD TAIMED JA RAVIMTAIMED; ÕLED JA SÖÖT

Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid jäetakse välja või on hõlmatud osaliselt:

1211

Taimed ja taimeosad (sh seemned ja viljad), mida kasutatakse peamiselt parfümeerias ja farmaatsias, insektitsiididena, fungitsiididena vms otstarbel, värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, ka tükeldatud, purustatud, pulbristatud

Hõlmatud ainult juhul, kui töötlemata või töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana.

13

ŠELLAK; KUMMIVAIGUD, VAIGUD JA MUUD TAIMEMAHLAD JA -EKSTRAKTID

Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid jäetakse välja või on hõlmatud osaliselt:

1301

Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid)

Välja jäetud

1302

Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar, taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata

Hõlmatud ainult juhul, kui töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana.

1302 11

Oopium

Välja jäetud

1302 19

Muud

Välja jäetud

14

TAIMNE PUNUMISMATERJAL; MUJAL NIMETAMATA TAIMSED TOOTED

15

LOOMSED JA TAIMSED RASVAD JA ÕLID NING NENDE LÕHUSTAMISSAADUSED; TÖÖDELDUD TOIDURASVAD; LOOMSED JA TAIMSED VAHAD

Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid jäetakse välja või on hõlmatud osaliselt:

1501

Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) ning kodulinnurasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv

Hõlmatud ainult juhul, kui töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana.

1502

Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv

Hõlmatud ainult juhul, kui töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana.

1503

Rasvasteariin, sulatatud searasva õli, oleosteariin, oleoõli ja rasvõli (emulgeerimata, segamata või muul viisil töötlemata)

Hõlmatud ainult juhul, kui töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana.

1505

Villarasv ja sellest saadud rasvained (k.a lanoliin)

Välja jäetud

1506

Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

Välja jäetud

1515 30

Riitsinusõli e kastoorõli ja selle fraktsioonid

Välja jäetud

1515 90

Muud

Sellest alamrubriigist on välja jäetud jojoobiõli. Muud tooted on hõlmatud ainult juhul, kui need on töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana.

1520

Toorglütserool; glütserooliveed ja glütseroolleelised

Hõlmatud ainult juhul, kui toode on töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana.

1521

Taimsed vahad (v.a triglütseriidid), meevaha, muud putukavahad ja spermatseet, rafineeritud või rafineerimata, värvitud või värvimata

Hõlmatud on ainult taimsed vahad, mis on töödeldud kasutamiseks toiduna või söödana.

16

TOOTED LIHAST, KALAST, VÄHKIDEST, LIMUSTEST VÕI MUUDEST VEESELGROOTUTEST

17

SUHKUR JA SUHKRUKONDIITRITOOTED

18

KAKAO JA KAKAOTOOTED

19

TOOTED TERAVILJAST, JAHUST, TÄRKLISEST VÕI PIIMAST; VALIKPAGARITOOTED

20

TOOTED KÖÖGI- JA PUUVILJADEST, MARJADEST, PÄHKLITEST VÕI MUUDEST TAIMEOSADEST

21

MITMESUGUSED TOIDUVALMISTISED

22

JOOGID, ALKOHOL JA ÄÄDIKAS

Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid jäetakse välja või on hõlmatud osaliselt:

2201

Vesi, k.a looduslik ja tehislik mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandita ja maitse- ja lõhnaaineteta; jää ja lumi

Välja jäetud

2202

Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad

Välja jäetud

2208

Denatureerimata etüülalkohol tegeliku alkoholisisaldusega alla 80 % mahust piiritusjoogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid

Hõlmatud ainult juhul, kui toode on valmistatud põllumajandustoodetest ja töödeldud kasutamiseks toiduna.

23

TOIDUAINETETÖÖSTUSE JÄÄGID JA JÄÄTMED; TÖÖSTUSLIKULT TOODETUD LOOMASÖÖDAD

Järgmised sellesse gruppi kuuluvad koodid on hõlmatud osaliselt:

2307

Veinisete; viinakivi

Viinakivi on välistatud.

3301

Eeterlikud õlid, mis sisaldavad või ei sisalda terpeene, k.a tahked või absoluteeritud valmistised; resinoidid; õlivaiguekstraktid; eeterlike õlide kontsentraadid rasvades, mittelenduvates õlides, vahades vms keskkonnas (saadud anfloraaži või leotamise teel); terpeenid, mis saadakse kõrvalsaadustena eeterlike õlide vabastamisel terpeenidest; eeterlike õlide veeaurudestillaadid ja vesilahused

Hõlmatud ainult juhul, kui toodet kasutatakse toiduna.

45

KORK JA KORGIST TOOTED

Hõlmatud ainult töötlemata kujul.

53

MUUD TAIMSED TEKSTIILKIUD; PABERLÕNG JA PABERLÕNGAST RIIE

Hõlmatud ainult töötlemata kujul.

Tingimused:

Käesolevas lisas loetletud mahetooted on liidus toodetud või töödeldud töötlemata ja töödeldud põllumajandustooted.

---

III LISA

Liidus kohaldatavad õigusaktid, milles käsitletakse mahepõllumajanduslikku tootmist

Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta, viimati muudetud nõukogu määrusega (EL) nr 517/2013.

Komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga, viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1358/2014.

Komisjoni 8. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta, muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 2015/931.

---

IV LISA

Tšiilis kohaldatavad õigusaktid, milles käsitletakse mahepõllumajanduslikku tootmist

17. jaanuari 2006. aasta seadus nr 20.089, millega luuakse põllumajanduslike mahetoodete riiklik sertifitseerimissüsteem;

põllumajandusministeeriumi 29. jaanuari 2016. aasta määrus nr 3, millega kiidetakse heaks seaduse nr 20.089 (millega luuakse põllumajanduslike mahetoodete riiklik sertifitseerimissüsteem) kohaldamine;

põllumajandusministeeriumi 22. jaanuari 2016. aasta määrus nr 2, millega kiidetakse heaks seaduse nr 20.089 (millega luuakse põllumajanduslike mahetoodete riiklik sertifitseerimissüsteem) tehnilised eeskirjad;

riikliku põllumajandus- ja karjakasvatusameti 7. veebruari 2007. aasta resolutsioon nr 569, millega kehtestatakse standardid mahetoodete sertifitseerimisasutuste registreerimiseks;

riikliku põllumajandus- ja karjakasvatusameti 4. märtsi 2008. aasta resolutsioon nr 1110, millega kiidetakse heaks mahetoodete ja samaväärsete toodete ametlik märgistus;

riikliku põllumajandus- ja karjakasvatusameti 29. novembri 2011. aasta resolutsioon nr 7880, millega kehtestatakse seaduse nr 20.089 kohaste mahepõllumajandussertifikaatide minimaalne sisu.

---

V LISA

Internetiaadressid, kus on kättesaadavad III ja IV lisas loetletud õigusnormid, sealhulgas kõik muutmised, tühistamised, asendamised või lisamised ja ka konsolideeritud versioonid, ning kõik artikli 8 lõike 3 punkti b kohaselt I või II lisas või loetletud toodete suhtes kohaldatavad uued õigusaktid

| Liit: | http://eur-lex.europa.eu |
| --- | --- |
| Tšiili: | http://www.sag.gob.cl/ambitos-de-accion/certificacion-de-productos-organicos-agricolas/132/normativas |

Liit:

http://eur-lex.europa.eu

Tšiili:

http://www.sag.gob.cl/ambitos-de-accion/certificacion-de-productos-organicos-agricolas/132/normativas

---

MÄÄRUSED

| 14.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 331/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 331/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2308,

13. detsember 2017,

milles käsitletakse Bacillus subtilis'e (DSM 5750) ja Bacillus licheniformis'e (DSM 5749) preparaadi uue kasutusviisi lubamist piimapõrsaste toidulisandina (loa hoidja Chr. Hansen A/S)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine.

| (2) | Kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ on Bacillus subtilis'e (DSM 5750) ja Bacillus licheniformis'e (DSM 5749) preparaati lubatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2148/2004 (3) kasutada tähtajatult nuumsigade ja põrsaste söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see preparaat olemasoleva tootena seejärel söödalisandite registrisse. Kõnealust preparaati on komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/447 (4) lubatud kümne aasta jooksul kasutada võõrutatud põrsaste, nuumsigade, emiste, tarbevasikate ja broilerkalkunite puhul. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ on Bacillus subtilis'e (DSM 5750) ja Bacillus licheniformis'e (DSM 5749) preparaati lubatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2148/2004 (3) kasutada tähtajatult nuumsigade ja põrsaste söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see preparaat olemasoleva tootena seejärel söödalisandite registrisse. Kõnealust preparaati on komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/447 (4) lubatud kümne aasta jooksul kasutada võõrutatud põrsaste, nuumsigade, emiste, tarbevasikate ja broilerkalkunite puhul.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 alusel, koostoimes sama määruse artikliga 7, on esitatud avaldus Bacillus subtilis'e (DSM 5750) ja Bacillus licheniformis'e (DSM 5749) uuesti hindamiseks põrsaste söödalisandina. Samuti taotleti kõnealuse preparaadi uue, joogivees kasutamise hindamist. Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised söödalisandid“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 alusel, koostoimes sama määruse artikliga 7, on esitatud avaldus Bacillus subtilis'e (DSM 5750) ja Bacillus licheniformis'e (DSM 5749) uuesti hindamiseks põrsaste söödalisandina. Samuti taotleti kõnealuse preparaadi uue, joogivees kasutamise hindamist. Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised söödalisandid“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 12. juuli 2016. aasta arvamuses (5) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus subtilis'e (DSM 5750) ja Bacillus licheniformis'e (DSM 5749) preparaat kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et söödalisand võib söödas või joogivees kasutamise korral parandada piimapõrsaste kaalukasvu. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 12. juuli 2016. aasta arvamuses (5) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus subtilis'e (DSM 5750) ja Bacillus licheniformis'e (DSM 5749) preparaat kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et söödalisand võib söödas või joogivees kasutamise korral parandada piimapõrsaste kaalukasvu. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

| (5) | Bacillus subtilis'e (DSM 5750) ja Bacillus licheniformis'e (DSM 5749) preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Bacillus subtilis'e (DSM 5750) ja Bacillus licheniformis'e (DSM 5749) preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa andmine

Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised söödalisandid“ ja funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. detsember 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 16. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2148/2004, mis käsitleb teatud söödalisandite ajutisi ja alalisi kasutuslube ning söödas juba lubatud söödalisandite uute kasutusviiside lubamist (ELT L 370, 17.12.2004, lk 24).

3

(4)  Komisjoni 14. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/447, milles käsitletakse loa andmist Bacillus subtilis'e (DSM 5750) ja Bacillus licheniformis'e (DSM 5749) valmistise kasutamiseks emiste, võõrutatud põrsaste, nuumsigade, tarbevasikate ja broilerkalkunite söödalisandina ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1453/2004, (EÜ) nr 2148/2004 ja (EÜ) nr 600/2005 (loa hoidja Chr. Hansen A/S) (ELT L 69, 15.3.2017, lk 19).

4

Bacillus subtilis

Bacillus licheniformis

(5)  
  EFSA Journal 2016; 14(9):4558.

5

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU / kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % | CFUd liitri joogivee kohta |
| Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained |
| 4b1700i | Chr.Hansen A/S | Bacillus subtilis (DSM 5750) ja Bacillus licheniformis (DSM 5749) | Söödalisandi koostis


  Bacillus subtilis'e (DSM 5750) ja Bacillus licheniformis'e (DSM 5749) preparaat, mis sisaldab vähemalt 3,2 × 1010 CFU/g söödalisandis
  (suhe 1 : 1)
  Tahke

  Toimeaine kirjeldus


  Bacillus subtilis'e
  (DSM 5750) ja Bacillus licheniformis'e (DSM 5749) elujõulised spoorid

  Analüüsimeetod
   (1)


  Bacillus subtilis'e (DSM 5750) ja Bacillus licheniformis'e (DSM 5749) tuvastamine ja loendamine söödalisandis, eelsegudes, söödas ja vees:






  — | Tuvastamine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

CFU / kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

CFUd liitri joogivee kohta

Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained

4b1700i

Chr.Hansen A/S

Bacillus subtilis (DSM 5750) ja Bacillus licheniformis (DSM 5749)

Söödalisandi koostis

Bacillus subtilis'e (DSM 5750) ja Bacillus licheniformis'e (DSM 5749) preparaat, mis sisaldab vähemalt 3,2 × 1010 CFU/g söödalisandis

(suhe 1 : 1)

Tahke

Toimeaine kirjeldus

Bacillus subtilis'e

(DSM 5750) ja Bacillus licheniformis'e (DSM 5749) elujõulised spoorid

Analüüsimeetod
   (1)

Bacillus subtilis'e (DSM 5750) ja Bacillus licheniformis'e (DSM 5749) tuvastamine ja loendamine söödalisandis, eelsegudes, söödas ja vees:

—

Tuvastamine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

| — | Loendamine: pindkülvimeetod, kasutades trüptoon-soja-agarit – EN 15784 |
| --- | --- |

—

Loendamine: pindkülvimeetod, kasutades trüptoon-soja-agarit – EN 15784

Piimapõrsad

—

1,3 × 109

—

6,5 × 108

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Söödalisandit võib kasutada joogivees. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandit võib kasutada joogivees.

| 3. | Söödalisandi kasutamisel joogivees tagatakse söödalisandi ühtlane jaotumine. |
| --- | --- |

3.

Söödalisandi kasutamisel joogivees tagatakse söödalisandi ühtlane jaotumine.

| 4. | Kasutusjuhendites märgitakse:
  „Söödalisandit antakse imetavatele emistele ja piimapõrsastele samaaegselt“. |
| --- | --- |

4.

Kasutusjuhendites märgitakse:

„Söödalisandit antakse imetavatele emistele ja piimapõrsastele samaaegselt“.

| 5. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, milleks on respiraator ja nahakaitsevahendid. |
| --- | --- |

5.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, milleks on respiraator ja nahakaitsevahendid.

3. jaanuar 2028

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 14.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 331/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 331/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2309,

13. detsember 2017,

millega tehakse mahaarvamised teatavate kalavarude 2017. aasta püügikvootidest muude kalavarude ülepüügi tõttu eelmistel aastatel ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/1345

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006, (1) eriti selle artikli 105 lõikeid 1, 2, 3 ja 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Püügikvoodid 2016. aastaks kehtestati järgmiste õigusaktidega:






  — | nõukogu määrus (EL) nr 1367/2014 (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

Püügikvoodid 2016. aastaks kehtestati järgmiste õigusaktidega:

—

nõukogu määrus (EL) nr 1367/2014 (2),

| — | nõukogu määrus (EL) 2015/2072 (3), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2015/2072 (3),

| — | nõukogu määrus (EL) 2016/72 (4) ning |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2016/72 (4) ning

| — | nõukogu määrus (EL) 2016/73 (5). |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2016/73 (5).

| (2) | Püügikvoodid 2017. aastaks kehtestati järgmiste õigusaktidega:






  — | nõukogu määrus (EL) 2016/1903 (6), |
| --- | --- | --- |

(2)

Püügikvoodid 2017. aastaks kehtestati järgmiste õigusaktidega:

—

nõukogu määrus (EL) 2016/1903 (6),

| — | nõukogu määrus (EL) 2016/2285 (7), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2016/2285 (7),

| — | nõukogu määrus (EL) 2016/2372 (8) ning |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2016/2372 (8) ning

| — | nõukogu määrus (EL) 2017/127 (9). |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2017/127 (9).

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 1 on sätestatud, et kui komisjon teeb kindlaks, et liikmesriik on ületanud temale eraldatud püügikvoodid, peab komisjon tegema mahaarvamised kõnealuse liikmesriigi tulevastest püügikvootidest. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 1 on sätestatud, et kui komisjon teeb kindlaks, et liikmesriik on ületanud temale eraldatud püügikvoodid, peab komisjon tegema mahaarvamised kõnealuse liikmesriigi tulevastest püügikvootidest.

| (4) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1345 (10) on vähendatud teatavate kalavarude 2017. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguste võrra. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1345 (10) on vähendatud teatavate kalavarude 2017. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguste võrra.

| (5) | Teatavate liikmesriikide puhul ei olnud rakendusmäärusega (EL) 2017/1345 siiski võimalik ülepüütud kalavarude kvootidest mahaarvamisi teha, kuna asjaomastel liikmesriikidel ei ole 2017. aastal vastavaid kvoote. |
| --- | --- |

(5)

Teatavate liikmesriikide puhul ei olnud rakendusmäärusega (EL) 2017/1345 siiski võimalik ülepüütud kalavarude kvootidest mahaarvamisi teha, kuna asjaomastel liikmesriikidel ei ole 2017. aastal vastavaid kvoote.

| (6) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikele 5 tuleks siis, kui ülepüütud kalavaru kvooti ei ole võimalik hüvitada ülepüügile järgneval aastal, sest asjaomasel liikmesriigil ei ole vastavat kvooti, teha mahaarvamised muude kalavarude kvootidest samas geograafilises piirkonnas või sama kaubandusliku väärtuse ulatuses. Vastavalt komisjoni teatisele 2012/C 72/07 (11) tuleks sellised mahaarvamised eelistatavalt teha kvootidest, mis on eraldatud asjaomaste kalavarude püügiks samale laevastikule, kes püüdis rohkem, kui oli kvoodiga ette nähtud, ning võtta arvesse vajadust vältida tagasiheidet mitme liigiga püügipiirkonnas. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikele 5 tuleks siis, kui ülepüütud kalavaru kvooti ei ole võimalik hüvitada ülepüügile järgneval aastal, sest asjaomasel liikmesriigil ei ole vastavat kvooti, teha mahaarvamised muude kalavarude kvootidest samas geograafilises piirkonnas või sama kaubandusliku väärtuse ulatuses. Vastavalt komisjoni teatisele 2012/C 72/07 (11) tuleks sellised mahaarvamised eelistatavalt teha kvootidest, mis on eraldatud asjaomaste kalavarude püügiks samale laevastikule, kes püüdis rohkem, kui oli kvoodiga ette nähtud, ning võtta arvesse vajadust vältida tagasiheidet mitme liigiga püügipiirkonnas.

| (7) | Asjaomaste liikmesriikidega on konsulteeritud selle üle, et teha kavandatud mahaarvamised kvootidest, mis on eraldatud muude kui ülepüütud kalavarude püügiks. |
| --- | --- |

(7)

Asjaomaste liikmesriikidega on konsulteeritud selle üle, et teha kavandatud mahaarvamised kvootidest, mis on eraldatud muude kui ülepüütud kalavarude püügiks.

| (8) | 2016. aastal ületas Hispaania talle eraldatud valge odanina püügikvooti Atlandi ookeanis (WHM/ATLANT). Määruse (EL) 2017/1345 kohaselt tehakse mahaarvamine terve 2017. aastaks eraldatud valge odanina püügikvoodi ulatuses vastavalt teatises 2012/C 72/07 sätestatud suunistele. Kuna 2017. aastaks ette nähtud valge odanina püügikvoot Atlandi ookeanis ei ole mahaarvamise tegemiseks piisav, taotles Hispaania 9. augusti 2017. aasta kirjas, et ülejäänud osa, sealhulgas eelmiste aastate eest mahaarvamata kogused, arvataks maha 2017. aastaks eraldatud mõõkkala püügikvoodist Altlandi ookeanis, põhja pool 5° põhjalaiust (SWO/AN05N). See taotlus tuleks rahuldada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikega 5. |
| --- | --- |

(8)

2016. aastal ületas Hispaania talle eraldatud valge odanina püügikvooti Atlandi ookeanis (WHM/ATLANT). Määruse (EL) 2017/1345 kohaselt tehakse mahaarvamine terve 2017. aastaks eraldatud valge odanina püügikvoodi ulatuses vastavalt teatises 2012/C 72/07 sätestatud suunistele. Kuna 2017. aastaks ette nähtud valge odanina püügikvoot Atlandi ookeanis ei ole mahaarvamise tegemiseks piisav, taotles Hispaania 9. augusti 2017. aasta kirjas, et ülejäänud osa, sealhulgas eelmiste aastate eest mahaarvamata kogused, arvataks maha 2017. aastaks eraldatud mõõkkala püügikvoodist Altlandi ookeanis, põhja pool 5° põhjalaiust (SWO/AN05N). See taotlus tuleks rahuldada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikega 5.

| (9) | 2016. aastal ületas Hispaania talle eraldatud pikkuim-tuuni püügikvooti Atlandi ookeanis, põhja pool 5° põhjalaiust (ALB/AN05N). 20. juuli 2017. aasta kirjas taotles Hispaania mahaarvamise jaotamist kolmele aastale. Pidades silmas esitatud teavet ja võttes arvesse, et Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) täiendava soovituse 13-05 (Põhja-Atlandi pikkuim-tuuni varude taastamise programmi kohta) (12) punkti 5 kohaselt tuleb ülepüük kvoodist maha arvata kuni kahe aasta jooksul, võib heaks kiita alternatiivse lahenduse, mille järgi jagatakse mahaarvatav kogus võrdselt kahe aasta vahel. |
| --- | --- |

(9)

2016. aastal ületas Hispaania talle eraldatud pikkuim-tuuni püügikvooti Atlandi ookeanis, põhja pool 5° põhjalaiust (ALB/AN05N). 20. juuli 2017. aasta kirjas taotles Hispaania mahaarvamise jaotamist kolmele aastale. Pidades silmas esitatud teavet ja võttes arvesse, et Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) täiendava soovituse 13-05 (Põhja-Atlandi pikkuim-tuuni varude taastamise programmi kohta) (12) punkti 5 kohaselt tuleb ülepüük kvoodist maha arvata kuni kahe aasta jooksul, võib heaks kiita alternatiivse lahenduse, mille järgi jagatakse mahaarvatav kogus võrdselt kahe aasta vahel.

| (10) | Lisaks avastasid Hispaania kalandusasutused, et 2016. aasta püüginäitajad, mis esitati komisjonile pikkuim-tuuni püügi kohta Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust, ei olnud õiged. Hispaania 4. augustil 2017 edastatud korrigeeritud andmetest ilmneb, et Hispaania kvooti pikkuim-tuuni püügiks Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust ületati väiksema koguse võrra kui see, mille põhjal nähti rakendusmäärusega (EL) 2017/1345 ette mahaarvamised. 2017. aastaks pikkuim-tuuni püügiks Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust Hispaaniale eraldatud kvoodist mahaarvatavat kogust tuleks seetõttu muuta. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks avastasid Hispaania kalandusasutused, et 2016. aasta püüginäitajad, mis esitati komisjonile pikkuim-tuuni püügi kohta Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust, ei olnud õiged. Hispaania 4. augustil 2017 edastatud korrigeeritud andmetest ilmneb, et Hispaania kvooti pikkuim-tuuni püügiks Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust ületati väiksema koguse võrra kui see, mille põhjal nähti rakendusmäärusega (EL) 2017/1345 ette mahaarvamised. 2017. aastaks pikkuim-tuuni püügiks Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust Hispaaniale eraldatud kvoodist mahaarvatavat kogust tuleks seetõttu muuta.

| (11) | Pärast rakendusmääruse (EL) 2017/1345 avaldamist avastasid Portugali kalandusasutused, et 2016. aasta püüginäitajad, mis esitati komisjonile mõõkkala püügi kohta Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust (SWO/AN05N), ei olnud õiged. Portugali 22. augustil 2017 edastatud korrigeeritud andmetest ilmneb, et Portugali kvooti mõõkkala püügiks Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust ületati väiksema koguse võrra kui see, mille põhjal nähti rakendusmäärusega (EL) 2017/1345 ette mahaarvamised. 2017. aastaks mõõkkala püügiks Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust Portugalile eraldatud kvoodist mahaarvatavat kogust tuleks seetõttu muuta. |
| --- | --- |

(11)

Pärast rakendusmääruse (EL) 2017/1345 avaldamist avastasid Portugali kalandusasutused, et 2016. aasta püüginäitajad, mis esitati komisjonile mõõkkala püügi kohta Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust (SWO/AN05N), ei olnud õiged. Portugali 22. augustil 2017 edastatud korrigeeritud andmetest ilmneb, et Portugali kvooti mõõkkala püügiks Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust ületati väiksema koguse võrra kui see, mille põhjal nähti rakendusmäärusega (EL) 2017/1345 ette mahaarvamised. 2017. aastaks mõõkkala püügiks Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust Portugalile eraldatud kvoodist mahaarvatavat kogust tuleks seetõttu muuta.

| (12) | Leedu esitas 17. mail 2017 taotluse oma püügiaruannete ajakohastamiseks seoses hariliku makrelli püügiga IIa püügipiirkonna liidu vetes ning IVa püügipiirkonna liidu ja Norra vetes (MAC/*4A-EN). Leedu samal kuupäeval edastatud ajakohastatud andmetest selgub, et ületati Leedu 2016. aasta kvooti hariliku makrelli püügiks IIa püügipiirkonna liidu vetes ning IVa püügipiirkonna liidu ja Norra vetes, samuti kvooti päritoluvarude püügiks, nimelt hariliku makrelli püügiks VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas, Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes ning IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (MAC/2CX14-). Vastavad mahaarvamised tuleks seepärast lisada rakendusmääruse (EL) 2017/1345 lisasse. |
| --- | --- |

(12)

Leedu esitas 17. mail 2017 taotluse oma püügiaruannete ajakohastamiseks seoses hariliku makrelli püügiga IIa püügipiirkonna liidu vetes ning IVa püügipiirkonna liidu ja Norra vetes (MAC/*4A-EN). Leedu samal kuupäeval edastatud ajakohastatud andmetest selgub, et ületati Leedu 2016. aasta kvooti hariliku makrelli püügiks IIa püügipiirkonna liidu vetes ning IVa püügipiirkonna liidu ja Norra vetes, samuti kvooti päritoluvarude püügiks, nimelt hariliku makrelli püügiks VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas, Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes ning IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (MAC/2CX14-). Vastavad mahaarvamised tuleks seepärast lisada rakendusmääruse (EL) 2017/1345 lisasse.

| (13) | Ühendkuningriik teatas 10. augustil 2017 komisjonile, et andmed, mis esitati hariliku ogahai kaaspüügi kohta I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (DGS/*15X14), olid ekslikud. Ühendkuningriigi 30. augustil 2017 püügi koondandmete aruandlussüsteemi kaudu esitatud parandatud andmetest nähtus, et hariliku ogahai kaaspüügi maht I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes oli väiksem kui 2016. aastaks eraldatud kvoot. Seepärast tuleks asjaomased mahaarvamised rakendusmääruse (EL) 2017/1345 lisast välja jätta. |
| --- | --- |

(13)

Ühendkuningriik teatas 10. augustil 2017 komisjonile, et andmed, mis esitati hariliku ogahai kaaspüügi kohta I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (DGS/*15X14), olid ekslikud. Ühendkuningriigi 30. augustil 2017 püügi koondandmete aruandlussüsteemi kaudu esitatud parandatud andmetest nähtus, et hariliku ogahai kaaspüügi maht I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes oli väiksem kui 2016. aastaks eraldatud kvoot. Seepärast tuleks asjaomased mahaarvamised rakendusmääruse (EL) 2017/1345 lisast välja jätta.

| (14) | 2017. aasta oktoobris ilmnes püügi koondandmete aruandlussüsteemi algoritmides tehtud paranduse tulemusena Taani poolne hariliku süvameregarneeli ülepüük NAFO 1. piirkonna Gröönimaa vetes (PRA/N1GRN.). Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/1345 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

2017. aasta oktoobris ilmnes püügi koondandmete aruandlussüsteemi algoritmides tehtud paranduse tulemusena Taani poolne hariliku süvameregarneeli ülepüük NAFO 1. piirkonna Gröönimaa vetes (PRA/N1GRN.). Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/1345 lisa vastavalt muuta.

| (15) | Täpse saaki käsitleva teabe esitamise võimaldamiseks määruses (EL) 2017/127 sätestatud kalavarude püügipiirkondade määratluste muutmisest tulenevalt peaks Madalmaade suhtes kohaldatavaid mahaarvamisi seoses põhjaatlandi süsika ülepüügiga 2016. aastal III ja IV püügipiirkonnas, IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu vetes (POK/2A34) kohaldama nüüd 2017. aastaks IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa püügipiirkonna liidu vetes (POK/2C3A4) põhjaatlandi süsika püügiks eraldatud kvoodi suhtes. |
| --- | --- |

(15)

Täpse saaki käsitleva teabe esitamise võimaldamiseks määruses (EL) 2017/127 sätestatud kalavarude püügipiirkondade määratluste muutmisest tulenevalt peaks Madalmaade suhtes kohaldatavaid mahaarvamisi seoses põhjaatlandi süsika ülepüügiga 2016. aastal III ja IV püügipiirkonnas, IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu vetes (POK/2A34) kohaldama nüüd 2017. aastaks IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa püügipiirkonna liidu vetes (POK/2C3A4) põhjaatlandi süsika püügiks eraldatud kvoodi suhtes.

| (16) | 2017. aastal muutis Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) oma nõuandes ja 2016. aasta võrdlusalusele tuginedes tobiavarude majandamise piirkondi. Taani ja Ühendkuningriigi puhul tehakse mahaarvamised, mis tulenevad tobia ülepüügist tobiavarude majandamise piirkonna 1 (SAN/234_1) liidu vetes 2016. aastal, seepärast 2017. aasta kvoodist, mis on eraldatud tobia püügiks tobiavarude majandamise piirkonna 1r (SAN234_1R) liidu vetes. |
| --- | --- |

(16)

2017. aastal muutis Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) oma nõuandes ja 2016. aasta võrdlusalusele tuginedes tobiavarude majandamise piirkondi. Taani ja Ühendkuningriigi puhul tehakse mahaarvamised, mis tulenevad tobia ülepüügist tobiavarude majandamise piirkonna 1 (SAN/234_1) liidu vetes 2016. aastal, seepärast 2017. aasta kvoodist, mis on eraldatud tobia püügiks tobiavarude majandamise piirkonna 1r (SAN234_1R) liidu vetes.

| (17) | Lisaks näivad teatavad rakendusmäärusega (EL) 2017/1345 nõutud vähendamised olevat suuremad kui 2017. aastal saadaolev kohandatud kvoot ning järelikult ei ole võimalik kõnealusest kvoodist kogu ettenähtud kogust maha arvata. Vastavalt komisjoni teatisele 2012/C 72/07 tuleks ülejäänud kogused maha arvata järgmistel aastatel saadaolevatest kohandatud kvootidest, kuni kogu ülepüütud kogus on tasa tehtud. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks näivad teatavad rakendusmäärusega (EL) 2017/1345 nõutud vähendamised olevat suuremad kui 2017. aastal saadaolev kohandatud kvoot ning järelikult ei ole võimalik kõnealusest kvoodist kogu ettenähtud kogust maha arvata. Vastavalt komisjoni teatisele 2012/C 72/07 tuleks ülejäänud kogused maha arvata järgmistel aastatel saadaolevatest kohandatud kvootidest, kuni kogu ülepüütud kogus on tasa tehtud.

| (18) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2017/1345 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(18)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2017/1345 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse I lisas osutatud, määrustega (EL) 2016/1903, (EL) 2016/2285, (EL) 2016/2372 ja (EL) 2017/127 aastaks 2017 kehtestatud püügikvoote vähendatakse, kohaldades mahaarvamisi muude kalavarude kvootidest vastavalt kõnealusele lisale.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2017/1345 lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. detsember 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 15. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1367/2014, millega kehtestatakse liidu kalalaevadele 2015. ja 2016. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused (ELT L 366, 20.12.2014, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 17. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2072, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2016. aastaks ning muudetakse määrust (EL) nr 1221/2014 ja määrust (EL) 2015/104 (ELT L 302, 19.11.2015, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 22. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/72, millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 (ELT L 22, 28.1.2016, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 18. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/73, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused 2016. aastaks (ELT L 16, 23.1.2016, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 28. oktoobri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1903, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2017. aastaks ning muudetakse määrust (EL) 2016/72 (ELT L 295, 29.10.2016, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 12. detsembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2285, millega kehtestatakse 2017. ja 2018. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas ja muudetakse määrust (EL) 2016/72 (ELT L 344, 17.12.2016, lk 32).

7

(8)  Nõukogu 19. detsembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2372, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2017. aastaks (ELT L 352, 23.12.2016, lk 26).

8

(9)  Nõukogu 20. jaanuari 2017. aasta määrus (EL) 2017/127, millega määratakse 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2017, lk 1).

9

(10)  Komisjoni 18. juuli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1345, millega vähendatakse teatavate kalavarude 2017. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguse võrra (ELT L 186, 19.7.2017, lk 6).

10

(11)  Komisjoni teatis „Suunised kvootide vähendamiseks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõigete 1, 2 ja 5 kohaselt“ (2012/C 72/07) (ELT C 72, 10.3.2012, lk 27).

11

(12)  https://www.iccat.int/Documents/Recs/compendiopdf-e/2013-05-e.pdf

12

---

I LISA

MAHAARVAMISED MUUDE KALAVARUDE KVOOTIDEST

| Liikmesriik | Liigi kood | Piirkonna kood | Liigi nimi | Piirkonna nimetus | Lubatud lossitavad kogused 2016. aastal (kogu kohandatud kogus kilogrammides) (1) | Kogupüük 2016. aastal (kogus kilogrammides) | Kvoodi kasutamine (%) | Lubatud lossitavate kogustega seotud ülepüük (kogus kilogrammides) | Korrutustegur (2) | Täiendav korrutustegur (3)
   (4) | Eelmiste aastate eest tegemata jäänud mahaarvamised (5) (kogus kilogrammides) | 2017. aasta mahaarvamised (kogus kilogrammides) | Mahaarvamised, mida on 2017. aastal juba sama varu suhtes kohaldatud (kogus kilogrammides) (6) | Ülejäänud kogus, mis arvatakse maha muude kalavarude kvoodist (kogus kilogrammides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) | (13) | (14) | (15) |
| |
| DE | DGS | 2AC4-C | Harilik ogahai | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 0 | 2 118 | Ei kohaldata | 2 118 | / | / | / | 2 118 | 0 | 2 118 |
| Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist |
| DE | ARU | 34-C. | Põhjaatlandi hõbekala | III ja IV püügipiirkonna liidu veed | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 2 118 |
| |
| DK | DGS | 2AC4-C | Harilik ogahai | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 0 | 1 350 | Ei kohaldata | 1 350 | / | / | / | 1 350 | 0 | 1 350 |
| Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist |
| DK | NEP | 2AC4-C | Norra salehomaar | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 1 350 |
| |
| DK | NOP | 04-N. | Norra tursik | IV püügipiirkonna Norra veed | 0 | 22 880 | Ei kohaldata | 22 880 | / | / | / | 22 880 | / | 22 880 |
| Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist |
| DK | NOP | 2A3A4. | Norra tursik | IIIa püügipiirkond; IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 22 880 |
| |
| DK | POK | 1N2AB. | Põhjaatlandi süsikas | I ja II püügipiirkonna Norra veed | 0 | 3 920 | Ei kohaldata | 3 920 | / | / | / | 3 920 | / | 3 920 |
| Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist |
| DK | POK | 2C3A4 | Põhjaatlandi süsikas | IIIa ja IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 3 920 |
| |
| DK | SAN | 04-N. | Tobias | IV püügipiirkonna Norra veed | 0 | 19 860 | Ei kohaldata | 19 860 | / | / | / | 19 860 | / | 19 860 |
| Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist |
| DK | SAN | 234_2R | Tobias | IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (tobiavarude majandamise piirkond 2) | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 19 860 |
| |
| ES | BUM | ATLANT | Sinine marliin | Atlandi ookean | 0 | 13 396 | Ei kohaldata | 13 396 | / | A | / | 20 094 | / | 20 094 |
| Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist |
| ES | SWO | AN05N | Mõõkkala | Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 20 094 |
| |
| ES | GHL | 1N2AB. | Süvalest | I ja II püügipiirkonna Norra veed | 9 000 | 27 600 | 306,67 % | 18 600 | 1,0 | A | / | 27 900 | / | 27 900 |
| Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist |
| ES | RED | 1N2AB | Meriahven | I ja II püügipiirkonna Norra veed | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 27 900 |
| |
| ES | WHM | ATLANT | Valge odanina | Atlandi ookean | 2 460 | 9 859 | 400,77 % | 7 399 | 1,0 | A | 138 994 | 150 092 | 2 427 | 147 665 |
| Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist |
| ES | SWO | AN05N | Mõõkkala | Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 147 665 |
| |
| FR | POK | 1/2/INT | Põhjaatlandi süsikas | I ja II püügipiirkonna liidu veed | 0 | 2 352 | Ei kohaldata | 2 352 | / | / | / | 2 352 | / | 2 352 |
| Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist |
| FR | POK | 2C3A4 | Põhjaatlandi süsikas | IIIa ja IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | | | | | / | / | / | / | / | 2 352 |
| |
| FR | RED | 51214S | Meriahvenad (madalvee pelaagilised) | V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 0 | 29 827 | Ei kohaldata | 29 827 | / | / | / | 29 827 | / | 29 827 |
| Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist |
| FR | BLI | 5B67- | Sinine molva | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | | | | | / | / | / | / | / | 29 827 |
| |
| IE | POK | 1N2AB. | Põhjaatlandi süsikas | I ja II püügipiirkonna Norra veed | 0 | 5 969 | Ei kohaldata | 5 969 | / | / | / | 5 969 | / | 5 969 |
| Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist |
| IE | HER | 1/2- | Heeringas | I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | | | | | / | / | / | / | / | 5 969 |
| |
| NL | DGS | 2AC4-C | Harilik ogahai | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 0 | 1 260 | Ei kohaldata | 1 260 | / | / | / | 1 260 | / | 1 260 |
| Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist |
| NL | COD | 2A3AX4 | Tursk | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 1 260 |
| |
| NL | HAD | 7X7A34 | Kilttursk | VIIIb-k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 559 | 26 220 | Ei kohaldata | 25 661 | / | / | / | 25 661 | / | 25 661 |
| Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist |
| NL | HAD | 2AC4 | Kilttursk | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 25 661 |
| |
| PT | GHL | 1N2AB. | Süvalest | I ja II püügipiirkonna Norra veed | 0 | 18 487 | Ei kohaldata | 18 487 | / | / | / | 18 487 | / | 18 487 |
| Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist |
| PT | RED | 1N2AB | Meriahven | I ja II püügipiirkonna Norra veed | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 18 487 |
| |
| UK | DGS | 2AC4-C | Harilik ogahai | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 0 | 17 776 | Ei kohaldata | 17 776 | / | / | / | 17 776 | / | 17 776 |
| Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist |
| UK | PLE | 2A3AX4 | Atlandi merilest | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 17 776 |

Liikmesriik

Liigi kood

Piirkonna kood

Liigi nimi

Piirkonna nimetus

Lubatud lossitavad kogused 2016. aastal (kogu kohandatud kogus kilogrammides) (1)

Kogupüük 2016. aastal (kogus kilogrammides)

Kvoodi kasutamine (%)

Lubatud lossitavate kogustega seotud ülepüük (kogus kilogrammides)

Korrutustegur (2)

Täiendav korrutustegur (3)
   (4)

Eelmiste aastate eest tegemata jäänud mahaarvamised (5) (kogus kilogrammides)

2017. aasta mahaarvamised (kogus kilogrammides)

Mahaarvamised, mida on 2017. aastal juba sama varu suhtes kohaldatud (kogus kilogrammides) (6)

Ülejäänud kogus, mis arvatakse maha muude kalavarude kvoodist (kogus kilogrammides)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

(13)

(14)

(15)

DE

DGS

2AC4-C

Harilik ogahai

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

0

2 118

Ei kohaldata

2 118

/

/

/

2 118

0

2 118

Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist

DE

ARU

34-C.

Põhjaatlandi hõbekala

III ja IV püügipiirkonna liidu veed

/

/

/

/

/

/

/

/

/

2 118

DK

DGS

2AC4-C

Harilik ogahai

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

0

1 350

Ei kohaldata

1 350

/

/

/

1 350

0

1 350

Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist

DK

NEP

2AC4-C

Norra salehomaar

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

/

/

/

/

/

/

/

/

/

1 350

DK

NOP

04-N.

Norra tursik

IV püügipiirkonna Norra veed

0

22 880

Ei kohaldata

22 880

/

/

/

22 880

/

22 880

Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist

DK

NOP

2A3A4.

Norra tursik

IIIa püügipiirkond; IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

/

/

/

/

/

/

/

/

/

22 880

DK

POK

1N2AB.

Põhjaatlandi süsikas

I ja II püügipiirkonna Norra veed

0

3 920

Ei kohaldata

3 920

/

/

/

3 920

/

3 920

Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist

DK

POK

2C3A4

Põhjaatlandi süsikas

IIIa ja IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

/

/

/

/

/

/

/

/

/

3 920

DK

SAN

04-N.

Tobias

IV püügipiirkonna Norra veed

0

19 860

Ei kohaldata

19 860

/

/

/

19 860

/

19 860

Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist

DK

SAN

234_2R

Tobias

IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (tobiavarude majandamise piirkond 2)

/

/

/

/

/

/

/

/

/

19 860

ES

BUM

ATLANT

Sinine marliin

Atlandi ookean

0

13 396

Ei kohaldata

13 396

/

A

/

20 094

/

20 094

Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist

ES

SWO

AN05N

Mõõkkala

Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust

/

/

/

/

/

/

/

/

/

20 094

ES

GHL

1N2AB.

Süvalest

I ja II püügipiirkonna Norra veed

9 000

27 600

306,67 %

18 600

1,0

A

/

27 900

/

27 900

Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist

ES

RED

1N2AB

Meriahven

I ja II püügipiirkonna Norra veed

/

/

/

/

/

/

/

/

/

27 900

ES

WHM

ATLANT

Valge odanina

Atlandi ookean

2 460

9 859

400,77 %

7 399

1,0

A

138 994

150 092

2 427

147 665

Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist

ES

SWO

AN05N

Mõõkkala

Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust

/

/

/

/

/

/

/

/

/

147 665

FR

POK

1/2/INT

Põhjaatlandi süsikas

I ja II püügipiirkonna liidu veed

0

2 352

Ei kohaldata

2 352

/

/

/

2 352

/

2 352

Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist

FR

POK

2C3A4

Põhjaatlandi süsikas

IIIa ja IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

/

/

/

/

/

2 352

FR

RED

51214S

Meriahvenad (madalvee pelaagilised)

V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

0

29 827

Ei kohaldata

29 827

/

/

/

29 827

/

29 827

Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist

FR

BLI

5B67-

Sinine molva

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

/

/

/

/

/

29 827

IE

POK

1N2AB.

Põhjaatlandi süsikas

I ja II püügipiirkonna Norra veed

0

5 969

Ei kohaldata

5 969

/

/

/

5 969

/

5 969

Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist

IE

HER

1/2-

Heeringas

I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

/

/

/

/

/

5 969

NL

DGS

2AC4-C

Harilik ogahai

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

0

1 260

Ei kohaldata

1 260

/

/

/

1 260

/

1 260

Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist

NL

COD

2A3AX4

Tursk

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

/

/

/

/

/

/

/

/

/

1 260

NL

HAD

7X7A34

Kilttursk

VIIIb-k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

559

26 220

Ei kohaldata

25 661

/

/

/

25 661

/

25 661

Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist

NL

HAD

2AC4

Kilttursk

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

/

/

/

/

/

/

/

/

/

25 661

PT

GHL

1N2AB.

Süvalest

I ja II püügipiirkonna Norra veed

0

18 487

Ei kohaldata

18 487

/

/

/

18 487

/

18 487

Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist

PT

RED

1N2AB

Meriahven

I ja II püügipiirkonna Norra veed

/

/

/

/

/

/

/

/

/

18 487

UK

DGS

2AC4-C

Harilik ogahai

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

0

17 776

Ei kohaldata

17 776

/

/

/

17 776

/

17 776

Mahaarvamine tehakse järgmiste kalavarude kvoodist

UK

PLE

2A3AX4

Atlandi merilest

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

/

/

/

/

/

/

/

/

/

17 776

---

(1)  Liikmesriigile asjakohaste kalapüügivõimalusi käsitlevate määruste alusel kehtestatud kvoodid pärast seda, kui on arvesse võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22) artikli 16 lõike 8 kohast püügivõimaluste vahetamist ning nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3) artikli 4 lõike 2, nõukogu määruse (EL) nr 1221/2014 (ELT L 330, 15.11.2014, lk 16) artikli 5a ja nõukogu määruse (EL) 2015/104 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1) artikli 18a kohast kvootide ülekandmist 2015. aastast 2016. aastasse või nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37 ja 105 kohast püügivõimaluste ümberjaotamist ja mahaarvamist.

(2)  Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 2. Mahaarvamise kordajat × 1,00 kohaldatakse juhul, kui ülepüük on 100 tonni või alla selle.

(3)  Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 3 ja tingimusel, et ülepüügi ulatus on üle 10 %.

(4)  Täht „A“ osutab sellele, et ülepüügi tõttu aastatel 2014, 2015 ja 2016 on kohaldatud täiendavat korrutustegurit 1,5. Täht „C“ osutab sellele, et asjaomaste kalavarude suhtes on mitmeaastase kava kohaldamise tõttu kohaldatud täiendavat korrutustegurit 1,5.

(5)  Määrusega (EL) 2017/162 muudetud määruse (EL) 2016/2226 kohaselt ettenähtud mahaarvamised, mida ei saanud 2016. aastal arvesse võtta, sest kvoote ei olnud piisavalt või need puudusid üldse.

(6)  Kogused, mille võib sama varu kvoodist maha arvata tänu määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohasele püügivõimaluste vahetamisele.

---

II LISA

„LISA

MAHAARVAMISED ÜLEPÜÜTUD KALAVARUDE PÜÜGIKVOOTIDEST

| Liikmesriik | Liigi kood | Piirkonna kood | Liigi nimi | Piirkonna nimetus | Esialgne kvoot 2016. aastal (kogus kilogrammides) | Lubatud lossitavad kogused 2016. aastal (kogu kohandatud kogus kilogrammides) (1) | Kogupüük 2016. aastal (kogus kilogrammides) | Kvoodi kasutamise ja lubatud lossitava koguse suhe | Lubatud lossitava kogusega seotud ülepüük (kogus kilogrammides) | Korrutustegur (2) | Täiendav korrutustegur (3)
   (4) | Eelmiste aastate eest tegemata jäänud mahaarvamised (5) (kogus kilogrammides) | 2017. aastal kohaldatavad mahaarvamised (kogus kilogrammides) (6) | Mahaarvamised, mida on 2017. aastal juba kohaldatud (kogus kilogrammides) (7) | Vähendamine 2018. ja järgneva(te)l aasta(te)l (kogus kilogrammides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) | (13) | (14) | (15) | (16) |
| BE | SOL | 7FG | Harilik merikeel | VIIf ja VIIg | 487 000 | 549 565 | 563 401 | 102,52 % | 13 836 | / | / | / | 13 836 | 13 836 | / |
| BE | SOL | 8AB | Harilik merikeel | VIIIa ja VIIIb | 42 000 | 281 638 | 287 659 | 102,14 % | 6 021 | / | C (8) | / | 6 021 | 6 021 | / |
| BE | SRX | 07D | Railased | VIId püügipiirkonna liidu veed | 87 000 | 86 919 | 91 566 | 105,35 % | 4 647 | / | / | / | 4 647 | 4 647 | / |
| BE | T/B | 2AC4-C | Harilik kammeljas ja sile kammeljas | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 329 000 | 481 000 | 514 275 | 106,92 % | 33 275  (9) | / | / | / | 33 275 | 33 275 | / |
| DE | DGS | 2AC4-C | Harilik ogahai | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 0 | 0 | 2 118 | Ei kohaldata | 2 118 | / | / | / | 2 118 | 2 118 | / |
| DE | MAC | 2CX14- | Harilik makrell | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 22 751 000 | 21 211 759 | 22 211 517 | 104,71 % | 999 758 | / | / | / | 999 758 | 999 758 | / |
| DK | DGS | 2AC4-C | Harilik ogahai | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 0 | 0 | 1 350 | Ei kohaldata | 1 350 | / | / | / | 1 350 | 1 350 | / |
| DK | HER | 1/2- | Heeringas | I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | 7 069 000 | 10 331 363 | 10 384 320 | 100,51 % | 52 957 | / | / | / | 52 957 | 52 957 | / |
| DK | JAX | 4BC7D | Stauriid ja seotud kaaspüük | IVb, IVc ja VIId püügipiirkonna liidu veed | 5 519 000 | 264 664 | 265 760 | 100,42 % | 1 096 | / | / | / | 1 096 | 1 096 | / |
| DK | MAC | 2A34 | Harilik makrell | IIIa ja IV; IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed | 19 461 000 | 13 354 035 | 14 677 440 | 109,91 % | 1 323 405 | / | / | / | 1 323 405 | 1 323 405 | / |
| DK | MAC | 2A4A-N | Harilik makrell | IIa ja IVa püügipiirkonna Norra veed | 14 043 000 | 14 886 020 | 16 351 930 | 109,85 % | 1 465 910 | / | / | / | 1 465 910 | 1 465 910 | / |
| DK | NOP | 04-N. | Norra tursik | IV püügipiirkonna Norra veed | 0 | 0 | 22 880 | Ei kohaldata | 22 880 | / | / | / | 22 880 | 22 880 | / |
| DK | OTH | *2AC4C | Muud liigid | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 6 018 300 | 3 994 920 | 4 508 050 | 112,84 % | 513 130 | 1,2 | / | / | 615 756 | 615 756 | / |
| DK | POK | 1N2AB. | Põhjaatlandi süsikas | I ja II püügipiirkonna Norra veed | / | 0 | 3 920 | Ei kohaldata | 3 920 | / | / | / | 3 920 | 3 920 | / |
| DK | PRA | N1GRN. | Harilik süvameregarneel | NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed | 1 300 000 | 2 700 000 | 2 727 690 | 101,03 % | 27 690 | / | / | / | 27 690 | 27 690 | / |
| DK | SAN | 04-N. | Tobias | IV püügipiirkonna Norra veed | 0 | 0 | 19 860 | Ei kohaldata | 19 860 | / | / | / | 19 860 | 19 860 | / |
| DK | SAN | 234_1 (11) | Tobias | Tobiavarude majandamise piirkonna 1 liidu veed | 12 263 000 | 12 517 900 | 12 525 750 | 100,06 % | 7 850 | / | / | / | 7 850 | 7 850 | / |
| ES | ALB | AN05Ns | Põhjapoolne pikkuimtuun | Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust | 14 917 370 | 14 754 370 | 16 645 498 | 112,82 % | 1 891 128 | 1,2 | / | / | 2 269 354 | 1 134 677  (12) | 1 134 677  (12) |
| ES | ALF | 3X14- | Limapead | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 67 000 | 86 159 | 79 185 | 91,90 % | – 6 974 | / | / | 817 | 0 | 0 | / |
| ES | BSF | 8910- | Süsisaba | VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 12 000 | 24 004 | 16 419 | 68,41 % | – 7 585 | / | / | 2 703 | 0 | 0 | / |
| ES | BUM | ATLANT | Sinine marliin | Atlandi ookean | 0 | 0 | 13 396 | Ei kohaldata | 13 396 | / | A | / | 20 094 | 20 094 | / |
| ES | COD | 1/2B | Tursk | I ja IIb | 13 192 000 | 9 730 876 | 9 731 972 | 100,01 % | 1 096 | / | / | / | 1 096 | 1 096 | / |
| ES | GHL | 1N2AB. | Süvalest | I ja II püügipiirkonna Norra veed | / | 9 000 | 27 600 | 306,67 % | 18 600 | 1,0 | A | / | 27 900 | 27 900 | / |
| ES | GHL | N3LMNO | Süvalest | NAFO 3LMNO | 4 067 000 | 4 070 000 | 4 072 999 | 100,07 % | 2 999 | / | C (8) | / | 2 999 | 2 999 | / |
| ES | SRX | 67AKXD | Railased | VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k kpüügipiirkonna liidu veed | 876 000 | 459 287 | 469 586 | 102,24 % | 10 299 | / | / | / | 10 299 | 10 299 | / |
| ES | SRX | 89-C | Railased | VIII ja IX püügipiirkonna liidu veed | 1 057 000 | 925 232 | 956 878 | 103,42 % | 31 646 | / | A | 131 767 | 179 236 | 179 236 | / |
| ES | WHM | ATLANT | Valge odanina | Atlandi ookean | 2 460 | 2 460 | 9 859 | 400,77 % | 7 399 | 1,0 | A | 138 994 | 150 092 | 150 092  (13) | / |
| FR | LIN | 04-C | Harilik molva | IV püügipiirkonna liidu veed | 162 000 | 262 351 | 304 077 | 115,91 % | 41 726 | 1,0 | / | / | 41 726 | 41 726 | / |
| FR | POK | 1/2/INT | Põhjaatlandi süsikas | I ja II püügipiirkonna liidu veed | 0 | 0 | 2 352 | Ei kohaldata | 2 352 | / | / | / | 2 352 | 2 352 | / |
| FR | RED | 51214S | Meriahvenad (madalvee pelaagilised) | V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 0 | 0 | 29 827 | Ei kohaldata | 29 827 | / | / | / | 29 827 | 29 827 | / |
| FR | SBR | 678- | Besuugo | VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 6 000 | 28 817 | 31 334 | 108,72 % | 2 517 | / | / | / | 2 517 | 2 517 | / |
| FR | SRX | 07D | Railased | VIId püügipiirkonna liidu veed | 663 000 | 630 718 | 699 850 | 110,96 % | 69 132 | 1,0 | A | / | 103 698 | 103 698 | / |
| FR | SRX | 67AKXD | Railased | VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed | 3 255 000 | 3 641 000 | 39 254 | 101,08 % | 39 254 | / | / | / | 39 254 | 39 254 | / |
| FR | WHG | 08 | Merlang | VIII | 1 524 000 | 2 406 000 | 2 441 333 | 101,47 % | 35 333 | / | / | / | 35 333 | 35 333 | / |
| IE | PLE | 7FG | Atlandi merilest | VIIf ja VIIg | 200 000 | 66 332 | 67 431 | 101,66 % | 1 099 | / | / | / | 1 099 | 1 099 | / |
| IE | POK | 1N2AB. | Põhjaatlandi süsikas | I ja II püügipiirkonna Norra veed | / | 0 | 5 969 | Ei kohaldata | 5 969 | / | / | / | 5 969 | 5 969 | / |
| IE | SRX | 67AKXD | Railased | VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed | 1 048 000 | 949 860 | 980 960 | 103,27 % | 31 056 | / | A (8) | / | 31 056 | 31 056 | / |
| LT | MAC | *4A-EN | Harilik makrell | IIa püügipiirkonna liidu veed; IVa püügipiirkonna liidu ja Norra veed. | 0 | 900 000 | 901 557 | 100,17 % | 1 557 | / | / | / | 1 557 | 1 557 | / |
| LT | MAC | 2CX14- | Harilik makrell | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 140 000 | 2 027 000 | 2 039 332 | 100,61 % | 12 332 | / | / | / | 12 332 | 12 332 | / |
| NL | DGS | 2AC4-C | Harilik ogahai | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 0 | 0 | 1 260 | Ei kohaldata | 1 260 | / | / | / | 1 260 | 1 260 | / |
| NL | HAD | 7X7A34 | Kilttursk | VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | / | 559 | 26 220 | Ei kohaldata | 25 661 | / | / | / | 25 661 | 25 661 | / |
| NL | HER | *25B-F | Heeringas | II, Vb põhja pool 62° põhjalaiust (Fääri saarte veed) | 736 000 | 477 184 | 476 491 | 99,86 % | – 693 | / | / | 23 551 | 22 858 | 22 858 | / |
| NL | OTH | *2A-14 | Stauriidiga seotud kaaspüük (hirvkala, Vaikse ookeani mintai, harilik makrell) | IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonna liidu veed; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 1 663 800 | 1 777 300 | 2 032 689 | 114,37 % | 255 389 | 1,2 | / | / | 306 467 | 306 467 | / |
| NL | POK | 2A34 (14) | Põhjaatlandi süsikas | IIIa ja IV; IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed | 68 000 | 110 846 | 110 889 | 100,04 % | 43 (10) | / | / | 1 057 | 1 057 | 1 057 | / |
| NL | T/B | 2AC4-C | Harilik kammeljas ja sile kammeljas | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 2 493 000 | 2 551 261 | 2 737 636 | 107,31 % | 186 375 | / | / | / | 186 375 | 186 375 | / |
| PT | BUM | ATLANT | Sinine marliin | Atlandi ookean | 49 550 | 49 550 | 50 611 | 102,14 % | 1 061 | / | / | / | 1 061 | 1 061 | / |
| PT | GHL | 1N2AB | Süvalest | I ja II püügipiirkonna Norra veed | / | 0 | 18 487 | Ei kohaldata | 18 487 | / | / | / | 18 487 | 18 487 | / |
| PT | MAC | 8C3411 | Harilik makrell | VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 6 971 000 | 6 313 658 | 6 823 967 | 108,08 % | 510 309 | / | / | / | 510 309 | 510 309 | / |
| PT | SRX | 89-C | Railased | VIII ja IX püügipiirkonna liidu veed | 1 051 000 | 1 051 000 | 1 068 676 | 101,68 % | 17 676 | / | / | / | 17 676 | 17 676 | / |
| PT | SWO | AN05N | Mõõkkala | Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust | 1 161 950 | 1 541 950 | 1 560 248 | 101,19 % | 18 298 | / | / | / | 18 298 | 18 298 | / |
| UK | DGS | 2AC4-C | Harilik ogahai | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 0 | 0 | 17 776 | Ei kohaldata | 17 776 | / | / | / | 17 776 | 17 776 | / |
| UK | HER | 4AB | Heeringas | IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ põhjalaiust | 70 348 000 | 70 710 390 | 73 419 998 | 103,83 % | 2 709 608 | / | / | | 2 709 608 | 2 709 608 | / |
| UK | MAC | 2CX14- | Harilik makrell | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 208 557 000 | 195 937 403 | 209 143 232 | 106,74 % | 13 205 829 | / | A (8) | / | 13 205 829 | 13 205 829 | / |
| UK | SAN | 234_1 (11) | Tobias | Tobiavarude majandamise piirkonna 1 liidu veed | 268 000 | 0 | 0 | Ei kohaldata | 0 | / | / | 1 466 168 | 1 466 168 | 1 466 168 | / |
| UK | SRX | 67AKXD | Railased | VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed | 2 076 000 | 2 006 000 | 2 008 431 | 100,12 % | 2 431 | / | / | / | 2 431 | 2 431 | / |
| UK | T/B | 2AC4-C | Harilik kammeljas ja sile kammeljas | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 693 000 | 522 000 | 544 680 | 104,34 % | 22 680 | / | / | / | 22 680 | 22 680 | / |

Liikmesriik

Liigi kood

Piirkonna kood

Liigi nimi

Piirkonna nimetus

Esialgne kvoot 2016. aastal (kogus kilogrammides)

Lubatud lossitavad kogused 2016. aastal (kogu kohandatud kogus kilogrammides) (1)

Kogupüük 2016. aastal (kogus kilogrammides)

Kvoodi kasutamise ja lubatud lossitava koguse suhe

Lubatud lossitava kogusega seotud ülepüük (kogus kilogrammides)

Korrutustegur (2)

Täiendav korrutustegur (3)
   (4)

Eelmiste aastate eest tegemata jäänud mahaarvamised (5) (kogus kilogrammides)

2017. aastal kohaldatavad mahaarvamised (kogus kilogrammides) (6)

Mahaarvamised, mida on 2017. aastal juba kohaldatud (kogus kilogrammides) (7)

Vähendamine 2018. ja järgneva(te)l aasta(te)l (kogus kilogrammides)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

(13)

(14)

(15)

(16)

BE

SOL

7FG

Harilik merikeel

VIIf ja VIIg

487 000

549 565

563 401

102,52 %

13 836

/

/

/

13 836

13 836

/

BE

SOL

8AB

Harilik merikeel

VIIIa ja VIIIb

42 000

281 638

287 659

102,14 %

6 021

/

C (8)

/

6 021

6 021

/

BE

SRX

07D

Railased

VIId püügipiirkonna liidu veed

87 000

86 919

91 566

105,35 %

4 647

/

/

/

4 647

4 647

/

BE

T/B

2AC4-C

Harilik kammeljas ja sile kammeljas

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

329 000

481 000

514 275

106,92 %

33 275  (9)

/

/

/

33 275

33 275

/

DE

DGS

2AC4-C

Harilik ogahai

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

0

0

2 118

Ei kohaldata

2 118

/

/

/

2 118

2 118

/

DE

MAC

2CX14-

Harilik makrell

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

22 751 000

21 211 759

22 211 517

104,71 %

999 758

/

/

/

999 758

999 758

/

DK

DGS

2AC4-C

Harilik ogahai

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

0

0

1 350

Ei kohaldata

1 350

/

/

/

1 350

1 350

/

DK

HER

1/2-

Heeringas

I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

7 069 000

10 331 363

10 384 320

100,51 %

52 957

/

/

/

52 957

52 957

/

DK

JAX

4BC7D

Stauriid ja seotud kaaspüük

IVb, IVc ja VIId püügipiirkonna liidu veed

5 519 000

264 664

265 760

100,42 %

1 096

/

/

/

1 096

1 096

/

DK

MAC

2A34

Harilik makrell

IIIa ja IV; IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed

19 461 000

13 354 035

14 677 440

109,91 %

1 323 405

/

/

/

1 323 405

1 323 405

/

DK

MAC

2A4A-N

Harilik makrell

IIa ja IVa püügipiirkonna Norra veed

14 043 000

14 886 020

16 351 930

109,85 %

1 465 910

/

/

/

1 465 910

1 465 910

/

DK

NOP

04-N.

Norra tursik

IV püügipiirkonna Norra veed

0

0

22 880

Ei kohaldata

22 880

/

/

/

22 880

22 880

/

DK

OTH

*2AC4C

Muud liigid

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

6 018 300

3 994 920

4 508 050

112,84 %

513 130

1,2

/

/

615 756

615 756

/

DK

POK

1N2AB.

Põhjaatlandi süsikas

I ja II püügipiirkonna Norra veed

/

0

3 920

Ei kohaldata

3 920

/

/

/

3 920

3 920

/

DK

PRA

N1GRN.

Harilik süvameregarneel

NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed

1 300 000

2 700 000

2 727 690

101,03 %

27 690

/

/

/

27 690

27 690

/

DK

SAN

04-N.

Tobias

IV püügipiirkonna Norra veed

0

0

19 860

Ei kohaldata

19 860

/

/

/

19 860

19 860

/

DK

SAN

234_1 (11)

Tobias

Tobiavarude majandamise piirkonna 1 liidu veed

12 263 000

12 517 900

12 525 750

100,06 %

7 850

/

/

/

7 850

7 850

/

ES

ALB

AN05Ns

Põhjapoolne pikkuimtuun

Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust

14 917 370

14 754 370

16 645 498

112,82 %

1 891 128

1,2

/

/

2 269 354

1 134 677  (12)

1 134 677  (12)

ES

ALF

3X14-

Limapead

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

67 000

86 159

79 185

91,90 %

– 6 974

/

/

817

0

0

/

ES

BSF

8910-

Süsisaba

VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

12 000

24 004

16 419

68,41 %

– 7 585

/

/

2 703

0

0

/

ES

BUM

ATLANT

Sinine marliin

Atlandi ookean

0

0

13 396

Ei kohaldata

13 396

/

A

/

20 094

20 094

/

ES

COD

1/2B

Tursk

I ja IIb

13 192 000

9 730 876

9 731 972

100,01 %

1 096

/

/

/

1 096

1 096

/

ES

GHL

1N2AB.

Süvalest

I ja II püügipiirkonna Norra veed

/

9 000

27 600

306,67 %

18 600

1,0

A

/

27 900

27 900

/

ES

GHL

N3LMNO

Süvalest

NAFO 3LMNO

4 067 000

4 070 000

4 072 999

100,07 %

2 999

/

C (8)

/

2 999

2 999

/

ES

SRX

67AKXD

Railased

VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k kpüügipiirkonna liidu veed

876 000

459 287

469 586

102,24 %

10 299

/

/

/

10 299

10 299

/

ES

SRX

89-C

Railased

VIII ja IX püügipiirkonna liidu veed

1 057 000

925 232

956 878

103,42 %

31 646

/

A

131 767

179 236

179 236

/

ES

WHM

ATLANT

Valge odanina

Atlandi ookean

2 460

2 460

9 859

400,77 %

7 399

1,0

A

138 994

150 092

150 092  (13)

/

FR

LIN

04-C

Harilik molva

IV püügipiirkonna liidu veed

162 000

262 351

304 077

115,91 %

41 726

1,0

/

/

41 726

41 726

/

FR

POK

1/2/INT

Põhjaatlandi süsikas

I ja II püügipiirkonna liidu veed

0

0

2 352

Ei kohaldata

2 352

/

/

/

2 352

2 352

/

FR

RED

51214S

Meriahvenad (madalvee pelaagilised)

V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

0

0

29 827

Ei kohaldata

29 827

/

/

/

29 827

29 827

/

FR

SBR

678-

Besuugo

VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

6 000

28 817

31 334

108,72 %

2 517

/

/

/

2 517

2 517

/

FR

SRX

07D

Railased

VIId püügipiirkonna liidu veed

663 000

630 718

699 850

110,96 %

69 132

1,0

A

/

103 698

103 698

/

FR

SRX

67AKXD

Railased

VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed

3 255 000

3 641 000

39 254

101,08 %

39 254

/

/

/

39 254

39 254

/

FR

WHG

08

Merlang

VIII

1 524 000

2 406 000

2 441 333

101,47 %

35 333

/

/

/

35 333

35 333

/

IE

PLE

7FG

Atlandi merilest

VIIf ja VIIg

200 000

66 332

67 431

101,66 %

1 099

/

/

/

1 099

1 099

/

IE

POK

1N2AB.

Põhjaatlandi süsikas

I ja II püügipiirkonna Norra veed

/

0

5 969

Ei kohaldata

5 969

/

/

/

5 969

5 969

/

IE

SRX

67AKXD

Railased

VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed

1 048 000

949 860

980 960

103,27 %

31 056

/

A (8)

/

31 056

31 056

/

LT

MAC

*4A-EN

Harilik makrell

IIa püügipiirkonna liidu veed; IVa püügipiirkonna liidu ja Norra veed.

0

900 000

901 557

100,17 %

1 557

/

/

/

1 557

1 557

/

LT

MAC

2CX14-

Harilik makrell

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

140 000

2 027 000

2 039 332

100,61 %

12 332

/

/

/

12 332

12 332

/

NL

DGS

2AC4-C

Harilik ogahai

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

0

0

1 260

Ei kohaldata

1 260

/

/

/

1 260

1 260

/

NL

HAD

7X7A34

Kilttursk

VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

/

559

26 220

Ei kohaldata

25 661

/

/

/

25 661

25 661

/

NL

HER

*25B-F

Heeringas

II, Vb põhja pool 62° põhjalaiust (Fääri saarte veed)

736 000

477 184

476 491

99,86 %

– 693

/

/

23 551

22 858

22 858

/

NL

OTH

*2A-14

Stauriidiga seotud kaaspüük (hirvkala, Vaikse ookeani mintai, harilik makrell)

IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonna liidu veed; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

1 663 800

1 777 300

2 032 689

114,37 %

255 389

1,2

/

/

306 467

306 467

/

NL

POK

2A34 (14)

Põhjaatlandi süsikas

IIIa ja IV; IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed

68 000

110 846

110 889

100,04 %

43 (10)

/

/

1 057

1 057

1 057

/

NL

T/B

2AC4-C

Harilik kammeljas ja sile kammeljas

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

2 493 000

2 551 261

2 737 636

107,31 %

186 375

/

/

/

186 375

186 375

/

PT

BUM

ATLANT

Sinine marliin

Atlandi ookean

49 550

49 550

50 611

102,14 %

1 061

/

/

/

1 061

1 061

/

PT

GHL

1N2AB

Süvalest

I ja II püügipiirkonna Norra veed

/

0

18 487

Ei kohaldata

18 487

/

/

/

18 487

18 487

/

PT

MAC

8C3411

Harilik makrell

VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

6 971 000

6 313 658

6 823 967

108,08 %

510 309

/

/

/

510 309

510 309

/

PT

SRX

89-C

Railased

VIII ja IX püügipiirkonna liidu veed

1 051 000

1 051 000

1 068 676

101,68 %

17 676

/

/

/

17 676

17 676

/

PT

SWO

AN05N

Mõõkkala

Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust

1 161 950

1 541 950

1 560 248

101,19 %

18 298

/

/

/

18 298

18 298

/

UK

DGS

2AC4-C

Harilik ogahai

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

0

0

17 776

Ei kohaldata

17 776

/

/

/

17 776

17 776

/

UK

HER

4AB

Heeringas

IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ põhjalaiust

70 348 000

70 710 390

73 419 998

103,83 %

2 709 608

/

/

2 709 608

2 709 608

/

UK

MAC

2CX14-

Harilik makrell

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

208 557 000

195 937 403

209 143 232

106,74 %

13 205 829

/

A (8)

/

13 205 829

13 205 829

/

UK

SAN

234_1 (11)

Tobias

Tobiavarude majandamise piirkonna 1 liidu veed

268 000

0

0

Ei kohaldata

0

/

/

1 466 168

1 466 168

1 466 168

/

UK

SRX

67AKXD

Railased

VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed

2 076 000

2 006 000

2 008 431

100,12 %

2 431

/

/

/

2 431

2 431

/

UK

T/B

2AC4-C

Harilik kammeljas ja sile kammeljas

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

693 000

522 000

544 680

104,34 %

22 680

/

/

/

22 680

22 680

/

---

(1)  Liikmesriigile asjakohaste püügivõimaluste määruste alusel kehtestatud kvoodid pärast seda, kui on arvesse võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22) artikli 16 lõike 8 kohast püügivõimaluste vahetamist ning nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3) artikli 4 lõike 2, nõukogu määruse (EL) nr 1221/2014 (ELT L 330, 15.11.2014, lk 16) artikli 5a, nõukogu määruse (EL) 2015/104 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1) artikli 18a, määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast kvootide ülekandmist 2015. aastast 2016. aastasse või määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37 ja 105 kohast püügivõimaluste ümberjaotamist ja mahaarvamist.

1

(2)  Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 2. Mahaarvamise kordajat × 1,00 kohaldatakse juhul, kui ülepüük on 100 tonni või alla selle.

2

(3)  Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 3 ja tingimusel, et ülepüügi ulatus on üle 10 %.

3

(4)  Täht „A“ osutab sellele, et ülepüügi tõttu aastatel 2014, 2015 ja 2016 on kohaldatud täiendavat korrutustegurit 1,5. Täht „C“ osutab sellele, et asjaomaste kalavarude suhtes on mitmeaastase kava kohaldamise tõttu kohaldatud täiendavat korrutustegurit 1,5.

4

(5)  Määrusega (EL) 2017/162 muudetud määruse (EL) 2016/2226 kohaselt ettenähtud mahaarvamised, mida ei saanud 2016. aastal arvesse võtta, sest kvoote ei olnud piisavalt või need puudusid üldse.

5

(6)  2017. aastal tehtavad mahaarvamised.

6

(7)  2017. aastal tehtavad mahaarvamised, mida saab käesoleva määruse jõustumise kuupäeval kasutada olevat kvooti arvestades tegelikult kohaldada.

7

(8)  Täiendavat korrutustegurit ei kohaldata, kuna ülepüük ei ületa 10 % lubatud lossitavatest kogustest.

8

(9)  Belgia taotlusel lubati vastavalt määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikele 3 lisakoguste lossimist kuni 10 % ulatuses T/B kvoodist.

9

(10)  Koguseid alla ühe tonni arvesse ei võeta.

10

(11)  Arvatakse maha SAN/234_1R kvoodist (tobiavarude majandamise piirkond 1r).

11

(12)  Hispaania taotluse põhjal jaotatakse 2017. aastal mahaarvatav kogus 2 269 354 kilogrammi võrdselt kahe aasta peale (2017 ja 2018).

12

(13)  Sellest 2 427 kilogrammi arvatakse maha 2017. aasta WHM/ATLANT kvoodist ja 147 665 kilogrammi arvatakse maha SWO/AN05N 2017. aasta kvoodist.

13

(14)  Arvatakse maha POK/2C3A4 kvoodist.

14

---

| 14.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 331/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 331/36

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2310,

13. detsember 2017,

millega avatakse 2018. aasta tariifikvoot Norrast pärit teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 510/2014 hõlmatud põllumajandustoodete töötlemisel saadud kaupade importimiseks liitu

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (1) eriti selle artikli 16 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsust 2004/859/EÜ, mis käsitleb kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 kohta, (2) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise 14. mai 1973. aasta lepingu (3) (edaspidi „Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vaheline kahepoolne vabakaubandusleping“) protokollis nr 2 ning EMP lepingu (4) protokollis nr 3 on kindlaks määratud lepinguosaliste vahel teatavate põllumajandustoodete ning töödeldud põllumajandustoodetega kauplemise kord. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise 14. mai 1973. aasta lepingu (3) (edaspidi „Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vaheline kahepoolne vabakaubandusleping“) protokollis nr 2 ning EMP lepingu (4) protokollis nr 3 on kindlaks määratud lepinguosaliste vahel teatavate põllumajandustoodete ning töödeldud põllumajandustoodetega kauplemise kord.

| (2) | EMP lepingu protokollis nr 3 on sätestatud tollimaksu nullmäär, mis kehtib suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega vee suhtes, mis on liigitatud CN-koodi 2202 10 00 alla, ning muude mittealkohoolsetele jookidele suhtes, mis ei sisalda rubriikidesse 0401–0404 kuuluvaid tooteid või rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu ning on liigitatud CN-koodide 2202 91 00 ja 2202 99 alla. |
| --- | --- |

(2)

EMP lepingu protokollis nr 3 on sätestatud tollimaksu nullmäär, mis kehtib suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega vee suhtes, mis on liigitatud CN-koodi 2202 10 00 alla, ning muude mittealkohoolsetele jookidele suhtes, mis ei sisalda rubriikidesse 0401–0404 kuuluvaid tooteid või rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu ning on liigitatud CN-koodide 2202 91 00 ja 2202 99 alla.

| (3) | Kõnealuse vee ja muude jookide suhtes kohaldatava nullmäära kasutamine on Norra puhul ajutiselt ja määramata ajaks peatatud vastavalt Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu (5) protokolli nr 2 käsitlevale kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele (edaspidi „kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe“), mis on heaks kiidetud otsusega 2004/859/EÜ. Kooskõlas kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega lubatakse CN-koodide 2202 10 00, ex 2202 91 00 ja ex 2202 99 alla kuuluvaid Norrast pärit tooteid tollimaksuvabalt importida ainult tollimaksuvaba kvoodi piires. Kvooti ületava impordi pealt tuleb maksta tollimaksu. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse vee ja muude jookide suhtes kohaldatava nullmäära kasutamine on Norra puhul ajutiselt ja määramata ajaks peatatud vastavalt Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu (5) protokolli nr 2 käsitlevale kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele (edaspidi „kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe“), mis on heaks kiidetud otsusega 2004/859/EÜ. Kooskõlas kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega lubatakse CN-koodide 2202 10 00, ex 2202 91 00 ja ex 2202 99 alla kuuluvaid Norrast pärit tooteid tollimaksuvabalt importida ainult tollimaksuvaba kvoodi piires. Kvooti ületava impordi pealt tuleb maksta tollimaksu.

| (4) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2034 (6) avati 2017. aasta tariifikvoot CN-koodide 2202 10 00, ex 2202 91 00 ja ex 2202 99 alla kuuluvate Norrast pärit kaupade importimiseks liitu. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2034 (6) avati 2017. aasta tariifikvoot CN-koodide 2202 10 00, ex 2202 91 00 ja ex 2202 99 alla kuuluvate Norrast pärit kaupade importimiseks liitu.

| (5) | Kirjavahetuse vormis kokkuleppe kohaselt tuleb juhul, kui tariifikvoot on 31. oktoobriks 2017 ammendatud, suurendada 1. jaanuarist kohaldatavat järgmise aasta tariifikvooti 10 % võrra. Komisjonile esitatud andmete kohaselt oli rakendusmäärusega (EL) 2016/2034 kõnealusele veele ja jookidele avatud 2017. aasta kvoot 5. septembriks 2017 ammendatud. |
| --- | --- |

(5)

Kirjavahetuse vormis kokkuleppe kohaselt tuleb juhul, kui tariifikvoot on 31. oktoobriks 2017 ammendatud, suurendada 1. jaanuarist kohaldatavat järgmise aasta tariifikvooti 10 % võrra. Komisjonile esitatud andmete kohaselt oli rakendusmäärusega (EL) 2016/2034 kõnealusele veele ja jookidele avatud 2017. aasta kvoot 5. septembriks 2017 ammendatud.

| (6) | Seega avatakse vastavalt kirjavahetuse vormis kokkuleppele kõnealuse vee ja jookide suurendatud tariifikvoot ajavahemikuks 1. jaanuarist31. detsembrini 2018. 2017. aastaks rakendusmäärusega (EL) 2016/2034 avatud aastakvoot oli ette nähtud kogusele 17,303 miljonit liitrit. Seega avatakse 2018. aasta kvoot 10 % võrra suuremale 19,033 liitrisele kogusele. |
| --- | --- |

(6)

Seega avatakse vastavalt kirjavahetuse vormis kokkuleppele kõnealuse vee ja jookide suurendatud tariifikvoot ajavahemikuks 1. jaanuarist31. detsembrini 2018. 2017. aastaks rakendusmäärusega (EL) 2016/2034 avatud aastakvoot oli ette nähtud kogusele 17,303 miljonit liitrit. Seega avatakse 2018. aasta kvoot 10 % võrra suuremale 19,033 liitrisele kogusele.

| (7) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2447 (7) on kehtestatud eeskirjad tariifikvootide haldamise kohta. Käesoleva määrusega avatavat tariifikvooti tuleks hallata vastavalt kõnealustele eeskirjadele. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2447 (7) on kehtestatud eeskirjad tariifikvootide haldamise kohta. Käesoleva määrusega avatavat tariifikvooti tuleks hallata vastavalt kõnealustele eeskirjadele.

| (8) | Käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas I lisas loetlemata töödeldud põllumajandustoodetega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas I lisas loetlemata töödeldud põllumajandustoodetega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva määruse lisas sätestatud tollimaksuvaba tariifikvoot avatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2018 kõnealuses lisas loetletud Norrast pärit kaupade jaoks vastavalt samas lisas esitatud tingimustele.

2.   Päritolureegleid, mis on sätestatud Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise 14. mai 1973. aasta lepingu protokollis nr 3, kohaldatakse käesoleva määruse lisas loetletud kaupade suhtes.

3.   Imporditud koguste suhtes, mis ületavad lisas kehtestatud kvooti, kohaldatakse soodustollimaksu 0,047 eurot liitri kohta.

Artikkel 2

Komisjon haldab artikli 1 lõikes 1 osutatud tollimaksuvaba tariifikvooti vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklitele 49–54.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. detsember 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 370, 17.12.2004, lk 70.

2

(3)  
  EÜT L 171, 27.6.1973, lk 2.

3

(4)  
  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

4

(5)  
  ELT L 370, 17.12.2004, lk 72.

5

(6)  Komisjoni 21. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2034, millega avatakse 2017. aasta tariifikvoot teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 510/2014 hõlmatud põllumajandustoodete töötlemisel saadud Norrast pärit kaupade importimiseks liitu (ELT L 314, 21.11.2016, lk 4).

6

(7)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

7

---

LISA

Teatavate Norrast pärit kaupade liitu importimisel kohaldatavad tollimaksuvabad tariifikvoodid aastaks 2018

| Jrk-nr | CN-kood | TARICi kood | Kauba kirjeldus | Kvoodi maht |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0709 | 2202 10 00 | | — | vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega |

Jrk-nr

CN-kood

TARICi kood

Kauba kirjeldus

Kvoodi maht

09.0709

2202 10 00

—

vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega

19,033 miljonit liitrit

ex 2202 91 00

10

| — | alkoholivaba õlu, suhkrulisandiga |
| --- | --- |

—

alkoholivaba õlu, suhkrulisandiga

ex 2202 99 11

11

19

| — | sojapõhised joogid, mille proteiinisisaldus on vähemalt 2,8 % massist, suhkrulisandiga (sisaldavad sahharoosi või invertsuhkrut) |
| --- | --- |

—

sojapõhised joogid, mille proteiinisisaldus on vähemalt 2,8 % massist, suhkrulisandiga (sisaldavad sahharoosi või invertsuhkrut)

ex 2202 99 15

11

19

| — | sojapõhised joogid, mille proteiinisisaldus on alla 2,8 % massist; joogid, mis põhinevad 8. gruppi kuuluvatel pähklitel, 10. gruppi kuuluval teraviljal või 12. gruppi kuuluvatel seemnetel, suhkrulisandiga (sisaldavad sahharoosi või invertsuhkrut) |
| --- | --- |

—

sojapõhised joogid, mille proteiinisisaldus on alla 2,8 % massist; joogid, mis põhinevad 8. gruppi kuuluvatel pähklitel, 10. gruppi kuuluval teraviljal või 12. gruppi kuuluvatel seemnetel, suhkrulisandiga (sisaldavad sahharoosi või invertsuhkrut)

ex 2202 99 19

11

19

| — | muud mittealkohoolsed joogid, suhkrulisandiga (sisaldavad sahharoosi või invertsuhkrut) |
| --- | --- |

—

muud mittealkohoolsed joogid, suhkrulisandiga (sisaldavad sahharoosi või invertsuhkrut)

---

| 14.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 331/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 331/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2311,

13. detsember 2017,

milles sätestatakse kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2016/2292

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuni 2012. aasta määrust (EL) nr 531/2012, mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidu piires, (1) eriti selle artikli 6e lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) nr 531/2012 ei tohiks omamaine teenuseosutaja alates 15. juunist 2017 nõuda rändluskliendilt üheski liikmesriigis mõistliku kasutamise põhimõtte kohase mahu piires vastu võetud reguleeritud rändluskõnede eest ühtegi omamaisele jaehinnale lisanduvat tasu. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) nr 531/2012 ei tohiks omamaine teenuseosutaja alates 15. juunist 2017 nõuda rändluskliendilt üheski liikmesriigis mõistliku kasutamise põhimõtte kohase mahu piires vastu võetud reguleeritud rändluskõnede eest ühtegi omamaisele jaehinnale lisanduvat tasu.

| (2) | Vastavalt määrusele (EL) nr 531/2012 on omamaistel teenusepakkujatel lubatud pärast 15. juunit 2017 kohaldada omamaisele jaehinnale lisanduvat tasu reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil tarbimise suhtes, mis ületab mõistliku kasutamise põhimõtte kohase mahu piire. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määrusele (EL) nr 531/2012 on omamaistel teenusepakkujatel lubatud pärast 15. juunit 2017 kohaldada omamaisele jaehinnale lisanduvat tasu reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil tarbimise suhtes, mis ületab mõistliku kasutamise põhimõtte kohase mahu piire.

| (3) | Määrusega (EL) nr 531/2012 seati reguleeritud rändluskõne vastuvõtmise suhtes kohaldatavate lisatasude piirmääraks kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EL) nr 531/2012 seati reguleeritud rändluskõne vastuvõtmise suhtes kohaldatavate lisatasude piirmääraks kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine.

| (4) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/2292 (2) on sätestatud kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine, mida kohaldatakse alates 2017. aastast, võttes aluseks 1. juuli 2016. aasta andmed. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/2292 (2) on sätestatud kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine, mida kohaldatakse alates 2017. aastast, võttes aluseks 1. juuli 2016. aasta andmed.

| (5) | Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet edastas komisjonile liikmesriikide reguleerivatelt asutustelt kogutud ajakohastatud teabe kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise tasude maksimaalse taseme kohta, mille nad olid iga riigi konkreetsetes mobiilsidevõrkudes häälkõne lõpetamise hulgiteenuse turul kehtestanud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/21/EÜ (3) artiklitele 7 ja 16 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/19/EÜ (4) artiklile 13, ning kõigi abonentide arvu kohta liikmesriikides. |
| --- | --- |

(5)

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet edastas komisjonile liikmesriikide reguleerivatelt asutustelt kogutud ajakohastatud teabe kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise tasude maksimaalse taseme kohta, mille nad olid iga riigi konkreetsetes mobiilsidevõrkudes häälkõne lõpetamise hulgiteenuse turul kehtestanud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/21/EÜ (3) artiklitele 7 ja 16 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/19/EÜ (4) artiklile 13, ning kõigi abonentide arvu kohta liikmesriikides.

| (6) | Komisjon arvutas kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmise vastavalt määrusele (EL) nr 531/2012 järgmiselt: i) konkreetses liikmesriigis kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise lubatud maksimaalne tasu korrutati selle liikmesriigi abonentide koguarvuga, ii) kõigi liikmesriikide selliselt arvutatud korrutised liideti ning iii) saadud summa jagati kõigi liikmesriikide abonentide koguarvuga, võttes aluseks 1. juuli 2017. aasta andmed. Euroalaväliste liikmesriikide puhul kasutati vahetuskursina 2017. aasta teise kvartali keskmist vastavalt Euroopa Keskpanga andmebaasile. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon arvutas kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmise vastavalt määrusele (EL) nr 531/2012 järgmiselt: i) konkreetses liikmesriigis kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise lubatud maksimaalne tasu korrutati selle liikmesriigi abonentide koguarvuga, ii) kõigi liikmesriikide selliselt arvutatud korrutised liideti ning iii) saadud summa jagati kõigi liikmesriikide abonentide koguarvuga, võttes aluseks 1. juuli 2017. aasta andmed. Euroalaväliste liikmesriikide puhul kasutati vahetuskursina 2017. aasta teise kvartali keskmist vastavalt Euroopa Keskpanga andmebaasile.

| (7) | Seepärast tuleks ajakohastada kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmist, mis on sätestatud rakendusmääruses (EL) 2016/2292. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks ajakohastada kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmist, mis on sätestatud rakendusmääruses (EL) 2016/2292.

| (8) | Seepärast tuleks rakendusmäärus (EL) 2016/2292 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks rakendusmäärus (EL) 2016/2292 kehtetuks tunnistada.

| (9) | Vastavalt määrusele (EL) nr 531/2012 peab komisjon kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmise kord aastas läbi vaatama. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt määrusele (EL) nr 531/2012 peab komisjon kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmise kord aastas läbi vaatama.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sidekomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sidekomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmiseks sätestatakse 0,0091 eurot minutis.

Artikkel 2

Rakendusmäärus (EL) 2016/2292 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. detsember 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 172, 30.6.2012, lk 10.

1

(2)  Komisjoni 16. detsembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2292, milles sätestatakse kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2015/2352 (ELT L 344, 17.12.2016, lk 77).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7).

4

---

| 14.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 331/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 331/41

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2312,

13. detsember 2017,

milles käsitletakse Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparaadi uue kasutusviisi lubamist emiste, piimapõrsaste ja koerte söödalisandina (loa hoidja Asahi Calpis Wellness Co. Ltd, keda esindab Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlused lubada Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparaadi uut kasutusviisi. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlused lubada Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparaadi uut kasutusviisi. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotlustes käsitletakse Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparaadi uue kasutusviisi lubamist emiste, piimapõrsaste ja koerte söödalisandina, mis liigitatakse söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotlustes käsitletakse Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparaadi uue kasutusviisi lubamist emiste, piimapõrsaste ja koerte söödalisandina, mis liigitatakse söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“.

| (4) | Söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ kuuluva Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparaadi kasutamine lubati kümneks aastaks broilerkanade söödalisandina komisjoni määrusega (EÜ) nr 1444/2006, (2) võõrutatud põrsaste söödalisandina komisjoni määrusega (EL) nr 333/2010, (3) munakanatibude, kalkunite, vähemlevinud linnuliikide ning muude dekoratiiv- ja jahilindude söödalisandina komisjoni määrusena (EL) nr 184/2011 (4) ning munakanade ja dekoratiivkalade söödalisandina komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/897 (5). |
| --- | --- |

(4)

Söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ kuuluva Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparaadi kasutamine lubati kümneks aastaks broilerkanade söödalisandina komisjoni määrusega (EÜ) nr 1444/2006, (2) võõrutatud põrsaste söödalisandina komisjoni määrusega (EL) nr 333/2010, (3) munakanatibude, kalkunite, vähemlevinud linnuliikide ning muude dekoratiiv- ja jahilindude söödalisandina komisjoni määrusena (EL) nr 184/2011 (4) ning munakanade ja dekoratiivkalade söödalisandina komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/897 (5).

| (5) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 21. märtsi 2017. aasta arvamuses (6) järeldusele, et Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparaat ei mõju kavandatud kasutustingimustes kahjulikult loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõuti järeldusele, et lisand võib parandada emiste ja piimapõrsaste zootehnilisi jõudlusnäitajaid ning suurendada koerte väljaheite kuivainesisaldust. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 21. märtsi 2017. aasta arvamuses (6) järeldusele, et Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparaat ei mõju kavandatud kasutustingimustes kahjulikult loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõuti järeldusele, et lisand võib parandada emiste ja piimapõrsaste zootehnilisi jõudlusnäitajaid ning suurendada koerte väljaheite kuivainesisaldust. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

| (6) | Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparaadi hindamisel tõdeti, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(6)

Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparaadi hindamisel tõdeti, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. detsember 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 29. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1444/2006 Bacillus subtilis C-3102 (Calsporin) lubamise kohta söödalisandina (ELT L 271, 30.9.2006, lk 19).

2

Bacillus subtilis

(3)  Komisjoni 22. aprilli 2010. aasta määrus (EL) nr 333/2010, milles käsitletakse Bacillus subtilis'e C-3102 (DSM 15544) kasutamise lubamist võõrutatud põrsaste söödalisandina (loa omanik Calpis Co. Ltd. Jaapan, keda Euroopa Liidus esindab Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office) (ELT L 102, 23.4.2010, lk 19).

3

Bacillus subtilis

(4)  Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 184/2011, milles käsitletakse Bacillus subtilis'e C-3102 (DSM 15544) lubamist munakanade, kalkunite, vähem tähtsate linnuliikide ning muude dekoratiiv- ja jahilindude söödalisandina (loa omanik Calpis Co. Ltd. Jaapan, keda Euroopa Liidus esindab Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office) (ELT L 53, 26.2.2011, lk 33).

4

(5)  Komisjoni 8. juuni 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/897, milles käsitletakse Bacillus subtilis'e (C-3102) (DSM 15544) valmistise lubamist munakanade ja dekoratiivkalade söödalisandina (loa hoidja Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.) ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1444/2006, (EL) nr 333/2010 ja (EL) nr 184/2011 loa hoidja osas (ELT L 152, 9.6.2016, lk 7).

5

(6)  
  EFSA Journal 2017; 15(4):4760 ja EFSA Journal 2017; 15(4):4761.

6

EFSA Journal

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU / kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained. |
| 4b1820 | Asahi Calpis Wellness Co. Ltd, esindaja Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office | Bacillus subtilis

  DSM 15544 | Söödalisandi koostis


  Bacillus subtilis C-3102
  (DSM 15544) preparaat, milles on vähemalt: 1 × 1010 CFUd söödalisandi (tahkel kujul) grammi kohta.

  Toimeaine kirjeldus


  Bacillus subtilis'e elujõulised rakud
  DSM 15544

  Analüüsimeetod

  Loendamine: pindkülvimeetod, kasutades trüptoon-soja-agarit kõigis uuritavates põhiainetes (EN 15784:2009)
  Tuvastamine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE). | Emised
  Piimapõrsad | — | 3 × 108 | — | 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

CFU / kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained.

4b1820

Asahi Calpis Wellness Co. Ltd, esindaja Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office

Bacillus subtilis

DSM 15544

Söödalisandi koostis

Bacillus subtilis C-3102

(DSM 15544) preparaat, milles on vähemalt: 1 × 1010 CFUd söödalisandi (tahkel kujul) grammi kohta.

Toimeaine kirjeldus

Bacillus subtilis'e elujõulised rakud

DSM 15544

Analüüsimeetod

Loendamine: pindkülvimeetod, kasutades trüptoon-soja-agarit kõigis uuritavates põhiainetes (EN 15784:2009)

Tuvastamine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE).

Emised

Piimapõrsad

—

3 × 108

—

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Kasutusjuhendis märgitakse:
  „Söödalisandit antakse imetavatele emistele ja piimapõrsastele samaaegselt“. |
| --- | --- |

2.

Kasutusjuhendis märgitakse:

„Söödalisandit antakse imetavatele emistele ja piimapõrsastele samaaegselt“.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit.

3. jaanuar 2028

Koerad

1 × 109

---

| 14.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 331/44 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 331/44

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2313,

13. detsember 2017,

milles sätestatakse liidu territooriumil vedamiseks vajaliku ning kaitstavasse piirkonda sissetoomiseks ja seal vedamiseks vajaliku taimepassi vormi nõuded

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, (1) eriti selle artikli 83 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2016/2031 artikli 83 lõikega 7 antakse komisjonile õigus võtta vastu liidu territooriumil vedamiseks vajaliku ning kaitstavasse piirkonda sissetoomiseks ja seal vedamiseks vajaliku taimepassi vormi nõuded. Hea nähtavuse ja selgesti loetavuse tagamiseks on oluline, et taimepasside vorm on standarditud. Sellega tagatakse, et taimepassid on selgesti eristatavad igast muust teabest või etiketist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2016/2031 artikli 83 lõikega 7 antakse komisjonile õigus võtta vastu liidu territooriumil vedamiseks vajaliku ning kaitstavasse piirkonda sissetoomiseks ja seal vedamiseks vajaliku taimepassi vormi nõuded. Hea nähtavuse ja selgesti loetavuse tagamiseks on oluline, et taimepasside vorm on standarditud. Sellega tagatakse, et taimepassid on selgesti eristatavad igast muust teabest või etiketist.

| (2) | Selliste taimede, taimsete saaduste või muude toodete suuruse ja omaduste erinevuste tõttu, mille puhul nõutakse taimepassi, tuleks tagada taimepasside vormi käsitlevate nõuete teatav paindlikkus. Seepärast peaks lisa A–D osas esitatud taimepasside iga kategooria puhul olema võimalik kasutada mitut alternatiivset näidist, mis võimaldavad arvesse võtta selliste taimede, taimsete saaduste või muude toodete suuruse erinevusi, mille puhul nõutakse taimepassi. Lisaks sellele ei peaks kõnealustes näidistes olema konkreetselt ette nähtud taimepasside suurus, piirjoone kasutamine, taimepassi elementide suurusvahekord ja elementide puhul kasutatavad kirjatüübid. |
| --- | --- |

(2)

Selliste taimede, taimsete saaduste või muude toodete suuruse ja omaduste erinevuste tõttu, mille puhul nõutakse taimepassi, tuleks tagada taimepasside vormi käsitlevate nõuete teatav paindlikkus. Seepärast peaks lisa A–D osas esitatud taimepasside iga kategooria puhul olema võimalik kasutada mitut alternatiivset näidist, mis võimaldavad arvesse võtta selliste taimede, taimsete saaduste või muude toodete suuruse erinevusi, mille puhul nõutakse taimepassi. Lisaks sellele ei peaks kõnealustes näidistes olema konkreetselt ette nähtud taimepasside suurus, piirjoone kasutamine, taimepassi elementide suurusvahekord ja elementide puhul kasutatavad kirjatüübid.

| (3) | Taimepassi elemendid peaksid asuma ristküliku- või ruudukujulises alas, mis peaks igast muust teksti- või kujunduselemendist olema piirjoonega või muul viisil selgelt eraldatud. Kogemused on näidanud, et oluline on suurendada taimepasside nähtavust ja nende eristatavust igast muust teabest või etiketist. |
| --- | --- |

(3)

Taimepassi elemendid peaksid asuma ristküliku- või ruudukujulises alas, mis peaks igast muust teksti- või kujunduselemendist olema piirjoonega või muul viisil selgelt eraldatud. Kogemused on näidanud, et oluline on suurendada taimepasside nähtavust ja nende eristatavust igast muust teabest või etiketist.

| (4) | Õiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast kui määrust (EL) 2016/2031. |
| --- | --- |

(4)

Õiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast kui määrust (EL) 2016/2031.

| (5) | Paljud sellised taimed, taimsed saadused ja muud tooted, mille kohta kooskõlas komisjoni direktiiviga 92/105/EMÜ (2) antakse välja taimepass enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, on endiselt turul või neid veetakse pärast kõnealust kuupäeva. Kui ei esine terviseprobleeme, mille tõttu oleks vaja viivitamata vorminõudeid muuta, siis kehtivad enne 14. detsembrit 2019 välja antud taimepassid kuni 14. detsembrini 2023. |
| --- | --- |

(5)

Paljud sellised taimed, taimsed saadused ja muud tooted, mille kohta kooskõlas komisjoni direktiiviga 92/105/EMÜ (2) antakse välja taimepass enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, on endiselt turul või neid veetakse pärast kõnealust kuupäeva. Kui ei esine terviseprobleeme, mille tõttu oleks vaja viivitamata vorminõudeid muuta, siis kehtivad enne 14. detsembrit 2019 välja antud taimepassid kuni 14. detsembrini 2023.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Taimepasside näidised

1.   Liidu territooriumil vedamiseks vajalikud taimepassid peavad vastama ühele lisa A osas esitatud näidistest.

2.   Kaitstavasse piirkonda sissetoomiseks ja seal vedamiseks vajalikud taimepassid peavad vastama ühele lisa B osas esitatud näidistest.

3.   Liidu territooriumil vedamiseks vajalikud taimepassid, mis on ühendatud määruse (EL) 2016/2031 artikli 83 lõike 5 teise lõigu kohase sertifitseerimist tõendava etiketiga, peavad vastama ühele lisa C osas esitatud näidistest.

4.   Kaitstavasse piirkonda sissetoomiseks ja seal vedamiseks vajalikud taimepassid, mis on ühendatud määruse (EL) 2016/2031 artikli 83 lõike 5 kolmanda lõigu kohase sertifitseerimist tõendava etiketiga, peavad vastama ühele lisa D osas esitatud näidistest.

Artikkel 2

Nõuded taimepasside elementidele

Määruse (EL) 2016/2031 VII lisas esitatud taimepasside elemendid peavad asuma ristküliku- või ruudukujulises alas ning olema loetavad ilma nägemisabivahendeid kasutamata.

Kõnealused elemendid peavad asuma seespool piirjoont või olema muul viisil selgelt eraldatud igast muust teksti- või kujunduselemendist ning olema hästi nähtavad ja selgelt eristatavad.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 4

Kohaldamise alguskuupäev

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 14. detsembrist 2019.

Enne 14. detsembrit 2019 kooskõlas direktiiviga 92/105/EMÜ välja antud taimepassid kehtivad kuni 14. detsembrini 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. detsember 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.

1

(2)  Komisjoni 3. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/105/EMÜ, millega kehtestatakse teatavate taimede, taimsete saaduste ja muude toodete ühenduse piires liikumisel kasutatavate taimepasside ühtlustamise ulatus ning taimepasside väljastamise üksikasjalik kord ja nende ümbervahetamise tingimused ja üksikasjalik kord (EÜT L 4, 8.1.1993, lk 22).

2

---

LISA

Tehnilised näitajad: taimepasside mõõtmed, piirjoone kasutamine, taimepassi elementide suurusvahekord ja näidistes kasutatavad kirjatüübid on üksnes näited.

Liidu lipp võib olla värvitrükis või mustvalges trükis kas valgete tähtedega mustal taustal või vastupidi.

Selgitus

| 1. | Sõna „Taimepass“ või sõnad „Taimepass – kaitstav piirkond“ inglise keeles või vajaduse korral ühes liidu ametlikus keeles kaldkriipsuga eraldatuna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Taimeliigi/taimeliikide või taksoni/taksonite botaaniline nimi / botaanilised nimed, kui on tegemist taimede ja taimsete saadustega, või vajaduse korral muude toodete puhul asjaomase toote nimi, ning sordi nimi (viimane ei ole kohustuslik). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Määruse (EL) 2016/2031 artikli 67 punktis a osutatud selle liikmesriigi kahetäheline kood vastavalt ISO 3166-1-alpha-2-standardile, (1) kus taimepassi välja andev ettevõtja on registreeritud. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Asjaomaste ettevõtjate registrikood, mis koosneb tähtedest, numbritest või tähtedest ja numbritest. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Asjaomaste taimede, taimsete saaduste või muude toodete jälgitavuskood. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vajaduse korral jälgitavuskoodi täiendav kordumatu vöötkood, QR-kood, hologramm, kiip või muu andmekandja. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vajaduse korral päritoluliikmesriigi kahetäheline kood vastavalt ISO 3166-1-alpha-2-standardile, millele on osutatud määruse (EL) 2016/2031 artikli 67 punktis a. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vajaduse korral päritoluriigiks oleva kolmanda riigi / kolmandate riikide nimi/nimed või selle/nende kahetäheline kood vastavalt ISO 3166-1-alpha-2-standardile. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kaitstava piirkonna karantiinse(te) taimekahjustaja(te) teaduslik nimi või teaduslikud nimed või teise võimalusena kõnealustele taimekahjustajatele spetsiaalselt määratud kood(id), nagu on osutatud määruse (EL) 2016/2031 artikli 32 lõikes 3. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Nõutav teave vastavalt nõukogu direktiivi 66/401/EMÜ (2) artikli 10 lõikes 1, nõukogu direktiivi 66/402/EMÜ (3) artikli 10 lõikes 1, nõukogu direktiivi 68/193/EMÜ (4) artikli 10 lõikes 1, nõukogu direktiivi 2002/54/EÜ (5) artiklis 12, nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ (6) artikli 28 lõikes 1, nõukogu direktiivi 2002/56/EÜ (7) artikli 13 lõikes 1 ja nõukogu direktiivi 2002/57/EÜ (8) artikli 12 lõikes 1 osutatud seemnete või muu paljundusmaterjali ametliku etiketi jaoks, või nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ (9) artikli 9 lõike 1 punktis b osutatud supereliit-, eliit- või sertifitseeritud materjali ametliku etiketi jaoks. |
| --- | --- |

10.

A OSA

Näidised: artikli 1 lõikes 1 osutatud taimepassid, mis on vajalikud liidu territooriumil vedamiseks

xxxxx/ Plant Passport1

A xxxxx2

B XX3 – xxxxx4

C 5,6

D XX7 või 8

xxxxx / Plant Passport1

A xxxxx2

B XX3 – xxxxx4

C xxxxx5

D XX7 või 8

xxxxx / Plant Passport1

A xxxxx2 B XX3 – xxxxx4 C xxxxx5 D XX7 või 8

6

xxxxx / Plant Passport1

A xxxxx2 B X

A xxxxx2 B XX3 – xxxxx4 C xxxxx5 D XX7 või 8

xxxxx /

Plant

Passport1

A xxxxx2

B XX3 – xxxxx4

C xxxxx5

D XX7 või 8

xxxxx /

Plant

Passport1

A xxxxx2

B XX3 – xxxxx4

C xxxxx5

D XX7 või 8

6

xxxxx /

Plant

Passport1

A xxxxx2 C xxxxx5

B XX3 – xxxxx4 D XX7 või 8

6

xxxxx /

Plant

Passport1

A xxxxx2 B XX3 – xxxxx4

C xxxxx5 D XX7 või 8

6

6

B OSA

Näidised: artikli 1 lõikes 2 osutatud taimepassid, mis on vajalikud kaitstavasse piirkonda sissetoomiseks ja seal vedamiseks

xxxxx – XX /Plant Passport – PZ1

xxx9

A xxxxx2

B XX3 – xxxxx4

C 5,6

D XX7 või 8

xxxxx – XX /Plant Passport – PZ1

xxx9

A xxxxx2

B XX3 – xxxxx4

C xxxxx5

D XX7 või 8

6

xxxxx – XX / Plant Passport – PZ1

xxx9

A xxxxx2 B XX3 – xxxxx4 C xxxxx5 D XX7 või 8

xxxxx – XX / Plant Passport – PZ1

xxx9

A xxxxx2 B XX3 – xxxxx4 C xxxxx5 D XX7 või 8 6

xxxxx–XX/

Plant

Passport – PZ1

xxx9

A xxxxx2

B XX3 – xxxxx4

C xxxxx5

D XX7 või 8

xxxxx–XX/

Plant

Passport – PZ1

xxx9

A xxxxx2

B XX3 – xxxxx4

C xxxxx5

D XX7 või 8

6

xxxxx – XX /

Plant

Passport – PZ1

xxx9

A xxxxx2 C xxxxx5

B XX3 – xxxxx4 D XX7 või 8

6

6

xxxxx – XX /

Plant

Passport – PZ1

xxx9

A xxxxx2 B XX3 – xxxxx4

C xxxxx5 D XX7 või 8

6

C OSA

Näidised: artikli 1 lõikes 3 osutatud taimepassid, mis on vajalikud liidu territooriumil vedamiseks ning mis on ühendatud sertifitseerimist tõendava etiketiga

xxxxx/Plant Passport1

xxxxxxxxxxxxxx10

6

xxxxx/Plant Passport1

xxxxxxxxxxxxxx10

xxxxx / Plant Passport1

xxxxxxxxxxxxxx10

6

xxxxx / Plant Passport1

xxxxxxxxxxxxxx10

D OSA

Näidised: artikli 1 lõikes 4 osutatud taimepassid, mis on vajalikud kaitstavasse piirkonda sissetoomiseks ja seal vedamiseks ning mis on ühendatud sertifitseerimist tõendava etiketiga

xxxxx-XX/Plant Passport - PZ1

xxx9

xxxxxxxxxxxxxx10

6

xxxxx-XX/Plant Passport - PZ1

xxx9

xxxxxxxxxxxxxx10

xxxxx – XX / Plant Passport – PZ1

xxx9

xxxxxxxxxxxxxx10

xxxxx – XX / Plant Passport – PZ1

xxx9

xxxxxxxxxxxxxx10

xxxxx – XX / Plant Passport – PZ1

xxx9

xxxxxxxxxxxxxx10

6

---

(1)  ISO 3166-1:2006, maade ja nende jaotiste nimetuste tähised. 1. osa: Maatähised. Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon, Genf.

(2)  Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta (EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66).

(3)  Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta (EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66).

(4)  Nõukogu 9. aprilli 1968. aasta direktiiv 68/193/EMÜ viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta (EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15).

(5)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/54/EÜ peediseemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 2).

(6)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33).

(7)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/56/EÜ seemnekartuli turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 60).

(8)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74).

(9)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/90/EÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta (ELT L 267, 8.10.2008, lk 8).

---

| 14.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 331/53 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 331/53

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2314,

13. detsember 2017,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 20. novembrist 2017 kuni 30. novembrini 2017 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 2535/2001 alusel piima- ja piimatoodetesektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. juulist 2018 kuni 31. detsembrini 2018 kehtestatud kogustele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2535/2001 (2) on avatud tariifikvoodid piima ja piimatoodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2535/2001 (2) on avatud tariifikvoodid piima ja piimatoodete importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 20. novembrist 2017 kuni 30. novembrini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist 2018 kuni 30. juunini 2018 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 20. novembrist 2017 kuni 30. novembrini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist 2018 kuni 30. juunini 2018 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

| (3) | Ajavahemikul 20. novembrist 2017 kuni 30. novembrini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist 2018 kuni 30. juunini 2018 on väiksemad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele. |
| --- | --- |

(3)

Ajavahemikul 20. novembrist 2017 kuni 30. novembrini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist 2018 kuni 30. juunini 2018 on väiksemad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele.

| (4) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 2535/2001 kohaselt esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud koguste suhtes alaperioodiks 1. jaanuarist 2018 kuni 30. juunini 2018 kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsienti.

2.   Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt määrusele (EÜ) nr 2535/2001 ja mis lisatakse alaperioodile 1. juulist 2018 kuni 31. detsembrini 2018, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. detsember 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 14. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2535/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordi korra kohaldamise ning tariifikvootide avamisega (EÜT L 341, 22.12.2001, lk 29).

2

(3)  Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

I.A

| Järjekorranumber | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1.1.2018 kuni 30.6.2018 esitatud taotlused
  (%) | Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1.7.2018 kuni 31.12.2018 saada olevatele kogustele
  (kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4590 | — | — |
| 09.4599 | — | — |
| 09.4591 | — | — |
| 09.4592 | — | — |
| 09.4593 | — | — |
| 09.4594 | — | — |
| 09.4595 | — | — |
| 09.4596 | — | — |

Järjekorranumber

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1.1.2018 kuni 30.6.2018 esitatud taotlused

(%)

Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1.7.2018 kuni 31.12.2018 saada olevatele kogustele

(kg)

09.4590

—

—

09.4599

—

—

09.4591

—

—

09.4592

—

—

09.4593

—

—

09.4594

—

—

09.4595

—

—

09.4596

—

—

I.F

| Šveitsist pärit tooted |
| --- |
| Järjekorranumber | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1.1.2018 kuni 30.6.2018 esitatud taotlused
  (%) | Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1.7.2018 kuni 31.12.2018 saada olevatele kogustele
  (kg) |
| 09.4155 | — | — |

Šveitsist pärit tooted

Järjekorranumber

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1.1.2018 kuni 30.6.2018 esitatud taotlused

(%)

Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1.7.2018 kuni 31.12.2018 saada olevatele kogustele

(kg)

09.4155

—

—

I.H

| Norrast pärit tooted |
| --- |
| Järjekorranumber | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1.1.2018 kuni 30.6.2018 esitatud taotlused
  (%) | Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1.7.2018 kuni 31.12.2018 saada olevatele kogustele
  (kg) |
| 09.4179 | — | 2 707 600 |

Norrast pärit tooted

Järjekorranumber

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1.1.2018 kuni 30.6.2018 esitatud taotlused

(%)

Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1.7.2018 kuni 31.12.2018 saada olevatele kogustele

(kg)

09.4179

—

2 707 600

I.I

| Islandilt pärit tooted |
| --- |
| Järjekorranumber | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1.1.2018 kuni 30.6.2018 esitatud taotlused
  (%) | Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1.7.2018 kuni 31.12.2018 saada olevatele kogustele
  (kg) |
| 09.4205 | — | — |
| 09.4206 | — | — |

Islandilt pärit tooted

Järjekorranumber

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1.1.2018 kuni 30.6.2018 esitatud taotlused

(%)

Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1.7.2018 kuni 31.12.2018 saada olevatele kogustele

(kg)

09.4205

—

—

09.4206

—

—

I.K

| Uus-Meremaalt pärit tooted |
| --- |
| Järjekorranumber | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1.1.2018 kuni 30.6.2018 esitatud taotlused
  (%) | Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1.7.2018 kuni 31.12.2018 saada olevatele kogustele
  (kg) |
| 09.4514 | — | 7 000 000 |
| 09.4515 | — | 4 000 000 |
| 09.4182 | — | 16 806 000 |
| 09.4195 | — | 20 540 500 |

Uus-Meremaalt pärit tooted

Järjekorranumber

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1.1.2018 kuni 30.6.2018 esitatud taotlused

(%)

Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1.7.2018 kuni 31.12.2018 saada olevatele kogustele

(kg)

09.4514

—

7 000 000

09.4515

—

4 000 000

09.4182

—

16 806 000

09.4195

—

20 540 500

I.L

| Ukrainast pärit tooted |
| --- |
| Järjekorranumber | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1.1.2018 kuni 30.6.2018 esitatud taotlused
  (%) | Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1.7.2018 kuni 31.12.2018 saada olevatele kogustele
  (kg) |
| 09.4600 | — | 3 777 000 |
| 09.4601 | — | 1 250 000 |
| 09.4602 | 0,608872 | — |

Ukrainast pärit tooted

Järjekorranumber

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1.1.2018 kuni 30.6.2018 esitatud taotlused

(%)

Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1.7.2018 kuni 31.12.2018 saada olevatele kogustele

(kg)

09.4600

—

3 777 000

09.4601

—

1 250 000

09.4602

0,608872

—

---

OTSUSED

| 14.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 331/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 331/57

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/2315,

11. detsember 2017,

millega luuakse alaline struktureeritud koostöö ning määratakse kindlaks selles osalevate liikmesriikide nimekiri

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 46 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 10) Euroopa Liidu lepingu artikliga 42 loodud alalise struktureeritud koostöö kohta,

võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi ja Itaalia Vabariigi ettepanekut,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja“) arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu lepingu („ELi leping“) artikli 42 lõigetes 2 ja 6 on sätestatud, et liikmesriigid, kelle sõjalised võimed vastavad kõrgendatud kriteeriumidele ja kes on selles valdkonnas siduvamaid kohustusi võtnud, pidades silmas kõige nõudlikumaid missioone, loovad liidu raames alalise struktureeritud koostöö. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu lepingu („ELi leping“) artikli 42 lõigetes 2 ja 6 on sätestatud, et liikmesriigid, kelle sõjalised võimed vastavad kõrgendatud kriteeriumidele ja kes on selles valdkonnas siduvamaid kohustusi võtnud, pidades silmas kõige nõudlikumaid missioone, loovad liidu raames alalise struktureeritud koostöö.

| (2) | 13. novembril 2017 said nõukogu ning kõrge esindaja 23 liikmesriigilt ning 7. detsembril 2017 veel kahelt liikmesriigilt ELi lepingu artikli 46 lõike 1 kohase ühisteate, et kõik nimetatud liikmesriigid kavatsevad osaleda alalises struktureeritud koostöös, tuginedes nende poolt eespool nimetatud nõuete järgimisele selles valdkonnas ning üksteise ees käesoleva otsuse lisas nimetatud siduvamate kohustuste võtmisele ja kõikidele muudele teates esitatud elementidele, sealhulgas preambul ja I lisas esitatud alalise struktureeritud koostöö juhtpõhimõtted, millele nad on jätkuvalt täielikult pühendunud, ning tuletades samuti meelde ELi lepingu artiklit 42, sealhulgas artikli 42 lõige 7 (1). |
| --- | --- |

(2)

13. novembril 2017 said nõukogu ning kõrge esindaja 23 liikmesriigilt ning 7. detsembril 2017 veel kahelt liikmesriigilt ELi lepingu artikli 46 lõike 1 kohase ühisteate, et kõik nimetatud liikmesriigid kavatsevad osaleda alalises struktureeritud koostöös, tuginedes nende poolt eespool nimetatud nõuete järgimisele selles valdkonnas ning üksteise ees käesoleva otsuse lisas nimetatud siduvamate kohustuste võtmisele ja kõikidele muudele teates esitatud elementidele, sealhulgas preambul ja I lisas esitatud alalise struktureeritud koostöö juhtpõhimõtted, millele nad on jätkuvalt täielikult pühendunud, ning tuletades samuti meelde ELi lepingu artiklit 42, sealhulgas artikli 42 lõige 7 (1).

| (3) | Käesoleva otsuse lisas sätestatud siduvamad kohustused on kooskõlas aluslepingutele lisatud protokolli nr 10 artiklis 1 osutatud eesmärkide ning kõnealuse protokolli artiklis 2 osutatud kohustuste täitmisega. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsuse lisas sätestatud siduvamad kohustused on kooskõlas aluslepingutele lisatud protokolli nr 10 artiklis 1 osutatud eesmärkide ning kõnealuse protokolli artiklis 2 osutatud kohustuste täitmisega.

| (4) | Liikmesriikide otsus osaleda alalises struktureeritud koostöös on vabatahtlik ja see ei mõjuta nende suveräänsust ega teatavate liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsepoliitika eripära. Osalevate liikmesriikide panused alalise struktureeritud koostöö alusel võetavate siduvamate kohustuste täitmiseks tehakse kooskõlas liikmesriikide kohaldatavate põhiseaduslike sätetega. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriikide otsus osaleda alalises struktureeritud koostöös on vabatahtlik ja see ei mõjuta nende suveräänsust ega teatavate liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsepoliitika eripära. Osalevate liikmesriikide panused alalise struktureeritud koostöö alusel võetavate siduvamate kohustuste täitmiseks tehakse kooskõlas liikmesriikide kohaldatavate põhiseaduslike sätetega.

| (5) | Alalise struktureeritud koostöö alusel võetavate siduvamate kohustuste hulka kuulub üha suurema arvu kaitsevõime arendamise ühis- ja koostööprojektide algatamine. Selliseid projekte võib toetada liidu eelarvest tehtavate maksetega kooskõlas aluslepingutega ning asjakohaste liidu õigusaktide ja programmidega. |
| --- | --- |

(5)

Alalise struktureeritud koostöö alusel võetavate siduvamate kohustuste hulka kuulub üha suurema arvu kaitsevõime arendamise ühis- ja koostööprojektide algatamine. Selliseid projekte võib toetada liidu eelarvest tehtavate maksetega kooskõlas aluslepingutega ning asjakohaste liidu õigusaktide ja programmidega.

| (6) | Osalevad liikmesriigid on sätestanud riiklikes rakenduskavades oma suutlikkuse täita vastastikku võetud siduvamaid kohustusi. |
| --- | --- |

(6)

Osalevad liikmesriigid on sätestanud riiklikes rakenduskavades oma suutlikkuse täita vastastikku võetud siduvamaid kohustusi.

| (7) | Kuna vajalikud tingimused on täidetud, on nõukogu jaoks asjakohane võtta vastu otsus alalise struktureeritud koostöö loomise kohta. |
| --- | --- |

(7)

Kuna vajalikud tingimused on täidetud, on nõukogu jaoks asjakohane võtta vastu otsus alalise struktureeritud koostöö loomise kohta.

| (8) | Liikmesriigid, kes soovivad osaleda alalises struktureeritud koostöös hiljem, võivad teatada oma vastavast kavatsusest nõukogule ning kõrgele esindajale kooskõlas ELi lepingu artikli 46 lõikega 3. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriigid, kes soovivad osaleda alalises struktureeritud koostöös hiljem, võivad teatada oma vastavast kavatsusest nõukogule ning kõrgele esindajale kooskõlas ELi lepingu artikli 46 lõikega 3.

| (9) | Kõrge esindaja on täielikult kaasatud alalise struktureeritud koostööga seotud menetlustesse. |
| --- | --- |

(9)

Kõrge esindaja on täielikult kaasatud alalise struktureeritud koostööga seotud menetlustesse.

| (10) | Alalise struktureeritud koostöö raames algatatud projektide ja muude ÜVJP meetmete ja liidu muude poliitikavaldkondade vahel peaks valitsema sidusus. Nõukogu, ja nende vastavate volituste piires, kõrge esindaja ja komisjon, peaksid tegema asjakohasel juhul koostööd sünergiate maksimeerimiseks. |
| --- | --- |

(10)

Alalise struktureeritud koostöö raames algatatud projektide ja muude ÜVJP meetmete ja liidu muude poliitikavaldkondade vahel peaks valitsema sidusus. Nõukogu, ja nende vastavate volituste piires, kõrge esindaja ja komisjon, peaksid tegema asjakohasel juhul koostööd sünergiate maksimeerimiseks.

| (11) | Kooskõlas ELi lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 22) (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. Seega ei ole käesolev otsus Taani suhtes siduv, |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas ELi lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 22) (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. Seega ei ole käesolev otsus Taani suhtes siduv,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Alalise struktureeritud koostöö loomine

Liidu raamistikus luuakse alaline struktureeritud koostöö liikmesriikide vahel, kelle sõjalised võimed vastavad protokolli nr 10 artiklis 1 osutatud kõrgendatud kriteeriumidele ja kes on vastastikku võtnud selles valdkonnas kõnealuse protokolli artiklis 2 osutatud kohustusi, pidades silmas kõige nõudlikumaid missioone ja aidates saavutada liidu kaugelevaatavad eesmärgid.

Artikkel 2

Osalevad liikmesriigid

Alalises struktureeritud koostöös osalevad järgmised liikmesriigid:

| — | Belgia, |
| --- | --- |

—

Belgia,

| — | Bulgaaria, |
| --- | --- |

—

Bulgaaria,

| — | Tšehhi Vabariik, |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariik,

| — | Saksamaa, |
| --- | --- |

—

Saksamaa,

| — | Eesti, |
| --- | --- |

—

Eesti,

| — | Iirimaa, |
| --- | --- |

—

Iirimaa,

| — | Kreeka, |
| --- | --- |

—

Kreeka,

| — | Hispaania, |
| --- | --- |

—

Hispaania,

| — | Prantsusmaa, |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa,

| — | Horvaatia, |
| --- | --- |

—

Horvaatia,

| — | Itaalia, |
| --- | --- |

—

Itaalia,

| — | Küpros, |
| --- | --- |

—

Küpros,

| — | Läti, |
| --- | --- |

—

Läti,

| — | Leedu, |
| --- | --- |

—

Leedu,

| — | Luksemburg, |
| --- | --- |

—

Luksemburg,

| — | Ungari, |
| --- | --- |

—

Ungari,

| — | Madalmaad, |
| --- | --- |

—

Madalmaad,

| — | Austria, |
| --- | --- |

—

Austria,

| — | Poola, |
| --- | --- |

—

Poola,

| — | Portugal, |
| --- | --- |

—

Portugal,

| — | Rumeenia, |
| --- | --- |

—

Rumeenia,

| — | Sloveenia, |
| --- | --- |

—

Sloveenia,

| — | Slovakkia, |
| --- | --- |

—

Slovakkia,

| — | Soome, |
| --- | --- |

—

Soome,

| — | Rootsi. |
| --- | --- |

—

Rootsi.

Artikkel 3

Protokollis nr 10 osutatud siduvamad kohustused

1.   Et saavutada protokolli nr 10 artiklis 1 sätestatud eesmärgid ning täita kõnealuse protokolli artiklis 2 osutatud kohustused, annavad osalevad liikmesriigid panuse, mis võimaldab täita lisas esitatud vastastikku võetud siduvamad kohustused.

2.   Selleks vaatavad osalevad liikmesriigid igal aastal läbi oma riiklikud rakenduskavad, milles kirjeldatakse siduvamate kohustuste täitmist ning täpsustatakse igas etapis seatavate kitsamate eesmärkide täitmist, ning ajakohastavad neid vastavalt vajadusele. Ajakohastatud riiklikud rakenduskavad edastatakse igal aastal Euroopa välisteenistusele ja Euroopa Kaitseagentuurile ning need tehakse kättesaadavaks kõigile osalevatele liikmesriikidele.

Artikkel 4

Alalise struktureeritud koostöö juhtimine

1.   Alalise struktureeritud koostöö juhtimine korraldatakse

| — | nõukogu tasandil ning |
| --- | --- |

—

nõukogu tasandil ning

| — | nende osalevate liikmesriikide rühmade ellu viidavate projektide raamistikus, kes on omavahel selliste projektide läbiviimises kokku leppinud. |
| --- | --- |

—

nende osalevate liikmesriikide rühmade ellu viidavate projektide raamistikus, kes on omavahel selliste projektide läbiviimises kokku leppinud.

2.   Nõukogu, kes tegutseb ELi lepingu artikli 46 lõike 6 kohaselt, võtab vastu otsuseid ja soovitusi, millega

| a) | antakse alalise struktureeritud koostöö strateegilised juhised ja suunised; |
| --- | --- |

a)

antakse alalise struktureeritud koostöö strateegilised juhised ja suunised;

| b) | kehtestatakse lisas esitatud siduvamate kohustuste eri täiteetapid kahe järjestikuse esialgse etapi (aastad 2018–2020 ja 2021–2025) vältel ning iga etapi alguses täpsustatakse lisas esitatud siduvamate kohustuste täitmiseks kitsamad eesmärgid; |
| --- | --- |

b)

kehtestatakse lisas esitatud siduvamate kohustuste eri täiteetapid kahe järjestikuse esialgse etapi (aastad 2018–2020 ja 2021–2025) vältel ning iga etapi alguses täpsustatakse lisas esitatud siduvamate kohustuste täitmiseks kitsamad eesmärgid;

| c) | vajaduse korral ajakohastatakse ja suurendatakse lisas esitatud siduvamaid kohustusi, võttes aluseks alalise struktureeritud koostöö saavutused, et kajastada liidu muutuvat julgeolekukeskkonda. Sellised otsused tehakse eeskätt lõike 2 punktis b osutatud etappide lõpus, tuginedes strateegilisele läbivaatamisele, mille käigus hinnatakse alalise struktureeritud koostöö raames võetud kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral ajakohastatakse ja suurendatakse lisas esitatud siduvamaid kohustusi, võttes aluseks alalise struktureeritud koostöö saavutused, et kajastada liidu muutuvat julgeolekukeskkonda. Sellised otsused tehakse eeskätt lõike 2 punktis b osutatud etappide lõpus, tuginedes strateegilisele läbivaatamisele, mille käigus hinnatakse alalise struktureeritud koostöö raames võetud kohustuste täitmist;

| d) | hinnatakse osalevate liikmesriikide poolt kokkulepitud kohustuste täitmiseks antud panust vastavalt artiklis 6 kirjeldatud mehhanismile; |
| --- | --- |

d)

hinnatakse osalevate liikmesriikide poolt kokkulepitud kohustuste täitmiseks antud panust vastavalt artiklis 6 kirjeldatud mehhanismile;

| e) | koostatakse alalise struktureeritud koostöö raamistikus arendatavate projektide nimekiri, kajastades nii toetust võimearendusele kui ka vahendite ja võimete raames antavat olulist toetust ühise julgeoleku ja kaitsepoliitika operatsioonide ja missioonide jaoks; |
| --- | --- |

e)

koostatakse alalise struktureeritud koostöö raamistikus arendatavate projektide nimekiri, kajastades nii toetust võimearendusele kui ka vahendite ja võimete raames antavat olulist toetust ühise julgeoleku ja kaitsepoliitika operatsioonide ja missioonide jaoks;

| f) | kehtestatakse ühised projektijuhtimise reeglid, mida üksikprojektis osalevad liikmesriigid saaksid asjaomase projekti jaoks kohandada; |
| --- | --- |

f)

kehtestatakse ühised projektijuhtimise reeglid, mida üksikprojektis osalevad liikmesriigid saaksid asjaomase projekti jaoks kohandada;

| g) | kehtestatakse artikli 9 lõike 1 kohaselt õigel ajal üldtingimused, mille alusel lubatakse erandkorras kutsuda üksikprojektides osalema kolmandaid riike, ning tehakse artikli 9 lõike 2 kohaselt kindlaks, kas kolmas riik vastab nimetatud tingimustele, ning |
| --- | --- |

g)

kehtestatakse artikli 9 lõike 1 kohaselt õigel ajal üldtingimused, mille alusel lubatakse erandkorras kutsuda üksikprojektides osalema kolmandaid riike, ning tehakse artikli 9 lõike 2 kohaselt kindlaks, kas kolmas riik vastab nimetatud tingimustele, ning

| h) | võetakse mis tahes muud käesoleva otsuse edasiseks rakendamiseks vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

h)

võetakse mis tahes muud käesoleva otsuse edasiseks rakendamiseks vajalikud meetmed.

Artikkel 5

Alalise struktureeritud koostöö projektid

1.   Kõrge esindaja võib üksikprojektides osaleda kavatsevate osalevate liikmesriikide ettepanekul esitada artikli 7 kohaselt antavate hinnangute alusel pärast sõjalise nõu saamist Euroopa Liidu sõjaliselt komiteelt (ELSK) soovituse nõukogu otsuste ja soovituste kohta, mis võetakse vastu vastavalt artikli 4 lõike 2 punktile e alalise struktureeritud koostöö projektide kindlaksmääramise ja hindamise kohta.

2.   Osalevad liikmesriigid, kes kavatsevad teha ettepaneku üksikprojekti kohta, teavitavad teisi osalevaid liikmesriike aegsasti enne oma ettepaneku esitamist, et saada nende toetus ja anda neile võimalus ühineda, esitades projekti ettepaneku ühiselt.

Projektiosalised on osalevad liikmesriigid, kes esitasid ettepaneku. Iga üksikprojekti projektiosaliste loetelu lisatakse artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud nõukogu otsusele.

Projektis osalevad liikmesriigid võivad leppida omavahel kokku, et nad lubavad ühineda teistel liikmesriikidel, kes soovivad hiljem projektis osaleda.

3.   Projektis osalevad liikmesriigid lepivad kokku oma koostöö korralduses ja ulatuses ning projektijuhtimises. Projektis osalevad liikmesriigid teavitavad nõukogu vastavalt vajadusele regulaarselt projekti seisust.

Artikkel 6

Järelevalve, hindamine- ja aruandluskord

1.   Nõukogu tagab ELi lepingu artikli 46 lõike 6 raames alalise struktureeritud koostöö ühtsuse, sidususe ja tõhususe. Neid eesmärke aitab saavutada ka kõrge esindaja.

2.   Kooskõlas protokolliga nr 10 on kõrge esindaja täielikult kaasatud alalise struktureeritud koostööga seotud menetlustesse.

3.   Kõrge esindaja esitab igal aastal nõukogule alalist struktureeritud koostööd käsitleva aruande. Aruanne tugineb Euroopa Kaitseagentuuri panusele vastavalt artikli 7 lõike 3 punktile a ning Euroopa välisteenistuse panusele vastavalt artikli 7 lõike 2 punktile a. Kõrge esindaja aruandes kirjeldatakse alalise struktureeritud koostöö rakendamise seisu, sealhulgas iga osaleva liikmesriigi kohustuste täitmise seisu vastavalt oma riiklikule rakenduskavale.

ELSK annab poliitika- ja julgeolekukomiteele alalise struktureeritud koostöö iga-aastase hindamisega seoses sõjalist nõu ja soovitusi.

Kõrge esindaja esitatud alalise struktureeritud koostöö aastaaruande põhjal analüüsib nõukogu kord aastas, kas osalevad liikmesriigid täidavad endiselt artiklis 3 osutatud siduvamaid kohustusi.

4.   Otsus mõne liikmesriigi osalemise peatamise kohta võetakse vastu kooskõlas ELi lepingu artikli 46 lõikega 4 alles pärast seda, kui liikmesriigile on antud selge ajakava individuaalseks nõupidamiseks ja reageerimismeetmete võtmiseks.

Artikkel 7

Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Kaitseagentuuri tugi

1.   Kõrge esindaja (kes on ühtlasi Euroopa Kaitseagentuuri juht) vastutusel täidavad Euroopa välisteenistus, sealhulgas Euroopa Liidu sõjaline staap (ELSS), ning Euroopa Kaitseagentuur ühiselt alalise struktureeritud koostöö sekretariaadi muul kui nõukogu tasandil ja sellega seonduvat ühtse kontaktpunkti funktsiooni.

2.   Euroopa välisteenistus, sealhulgas ELSS, toetavad alalise struktureeritud koostöö toimimist eeskätt järgmiselt:

| a) | aitavad kõrgel esindajal koostada alalist struktureeritud koostööd käsitleva aastaaruande jaoks hinnangut selle kohta, kuidas on osalevad liikmesriigid panustanud operatiivaspektidesse vastavalt artiklile 6; |
| --- | --- |

a)

aitavad kõrgel esindajal koostada alalist struktureeritud koostööd käsitleva aastaaruande jaoks hinnangut selle kohta, kuidas on osalevad liikmesriigid panustanud operatiivaspektidesse vastavalt artiklile 6;

| b) | kooskõlastavad artiklis 5 kirjeldatud projektiettepanekute hindamist eeskätt kättesaadavuse, koostalitlusvõime, paindlikkuse ja jõudude siirmise seisukohast. Euroopa välisteenistus, sealhulgas ELSS, analüüsivad projektiettepanekuid eriti eesmärgiga teha kindlaks, kas need vastavad ja aitavad kaasa operatiivvajadustele. |
| --- | --- |

b)

kooskõlastavad artiklis 5 kirjeldatud projektiettepanekute hindamist eeskätt kättesaadavuse, koostalitlusvõime, paindlikkuse ja jõudude siirmise seisukohast. Euroopa välisteenistus, sealhulgas ELSS, analüüsivad projektiettepanekuid eriti eesmärgiga teha kindlaks, kas need vastavad ja aitavad kaasa operatiivvajadustele.

3.   Euroopa Kaitseagentuur toetab alalist struktureeritud koostööd eriti järgmiselt:

| a) | aitab kõrgel esindajal koostada alalist struktureeritud koostööd käsitleva aastaaruande jaoks hinnangut selle kohta, milline on olnud osalevate liikmesriikide artikli 6 kohane panus kaitsevõime, eriti artiklis 3 osutatud siduvamate kohustustega kooskõlas antud panuse seisukohast; |
| --- | --- |

a)

aitab kõrgel esindajal koostada alalist struktureeritud koostööd käsitleva aastaaruande jaoks hinnangut selle kohta, milline on olnud osalevate liikmesriikide artikli 6 kohane panus kaitsevõime, eriti artiklis 3 osutatud siduvamate kohustustega kooskõlas antud panuse seisukohast;

| b) | aitab viia ellu kaitsevõime arendamise projekte, eriti artiklis 5 kirjeldatud projektiettepanekute hindamise kooskõlastamise kaudu eeskätt kaitsevõime arendamise valdkonnas. Euroopa Kaitseagentuur toetab liikmesriike selle tagamisel, et ei toimuks ebavajalikku dubleerimist, pidades silmas olemasolevaid algatusi ka muus institutsioonilises kontekstis. |
| --- | --- |

b)

aitab viia ellu kaitsevõime arendamise projekte, eriti artiklis 5 kirjeldatud projektiettepanekute hindamise kooskõlastamise kaudu eeskätt kaitsevõime arendamise valdkonnas. Euroopa Kaitseagentuur toetab liikmesriike selle tagamisel, et ei toimuks ebavajalikku dubleerimist, pidades silmas olemasolevaid algatusi ka muus institutsioonilises kontekstis.

Artikkel 8

Rahastamine

1.   Käesoleva otsuse rakendamisest liidu institutsioonidele ja Euroopa välisteenistusele tekkivad halduskulud kaetakse liidu eelarvest. Euroopa Kaitseagentuuri halduskulusid reguleeritakse Euroopa Kaitseagentuuri rahastamisreeglite alusel kooskõlas nõukogu otsusega (ÜVJP) 2015/1835 (2).

2.   Alalise struktureeritud koostöö raames algatatud projektide operatiivkulud kannavad peamiselt üksikprojektis osalevad liikmesriigid. Selliseid projekte võib rahastada osaliselt ka liidu üldeelarvest kooskõlas aluslepingute ja liidu vastavate õigusaktidega.

Artikkel 9

Kolmandate riikide osalemine üksikprojektides

1.   Üldtingimused kolmandate riikide osalemiseks üksikprojektides nähakse ette nõukogu otsusega, mis võetakse vastu kooskõlas artikli 4 lõikega 2 ning mis võib sisaldada kolmandate riikidega tehtavate halduskokkulepete tüüpvormi.

2.   Kooskõlas ELi lepingu artikli 46 lõikega 6 otsustab nõukogu, kas kolmas riik, keda üksikprojektis osalevad liikmesriigid soovivad projekti kutsuda, vastab lõikes 1 nimetatud otsuses sätestatud nõuetele.

3.   Pärast lõikes 2 osutatud positiivset otsust võivad projektis osalevad liikmesriigid sõlmida asjaomase kolmanda riigiga halduskokkuleppeid viimase osalemiseks projektis. Sellised kokkulepped peavad olema kooskõlas liidu menetlustega ja otsustusprotsessi sõltumatusega.

Artikkel 10

Julgeolekueeskirjad

Alalise struktureeritud koostöö suhtes kohaldatakse nõukogu otsuses 2013/488/EL sätestatud sätteid (3).

3

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 11. detsember 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 65.

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  Nõukogu 12. oktoobri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/1835, milles määratakse kindlaks Euroopa Kaitseagentuuri põhikiri, asukoht ja töökord (ELT L 266, 13.10.2015, lk 55).

2

(3)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

3

---

LISA

Osalevate liikmesriikide võetud kaugelevaatavad ja siduvamad ühised kohustused protokolli nr 10 artiklis 2 sätestatud viies valdkonnas

| „a) | tegema alates Lissaboni lepingu jõustumisest koostööd kaitsevarustuse investeerimiskulude tasemega seotud heakskiidetud eesmärkide saavutamiseks ning neid eesmärke regulaarselt läbi vaatama, pidades silmas julgeolekukeskkonda ja liidu rahvusvahelisi kohustusi.“ |
| --- | --- |

„a)

Tuginedes 2007. aastal kehtestatud ühistele sihttasemetele, võtavad osalevad liikmesriigid järgmised kohustused.

| 1. | Suurendada kokkulepitud eesmärkide saavutamiseks korrapäraselt kaitse-eelarvet reaalmahus. |
| --- | --- |

1.

Suurendada kokkulepitud eesmärkide saavutamiseks korrapäraselt kaitse-eelarvet reaalmahus.

| 2. | Suurendada keskmises perspektiivis järk-järgult kaitseinvesteeringute kulusid 20 %-ni kogukaitsekuludest (ühine sihttase), et täita strateegilise võime alased lüngad, osaledes kaitsevõimeprojektides kooskõlas võimearendusplaani ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamisega. |
| --- | --- |

2.

Suurendada keskmises perspektiivis järk-järgult kaitseinvesteeringute kulusid 20 %-ni kogukaitsekuludest (ühine sihttase), et täita strateegilise võime alased lüngad, osaledes kaitsevõimeprojektides kooskõlas võimearendusplaani ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamisega.

| 3. | Suurendada ühisprojektide ja koostöö vormis toimuvate strateegilise kaitsevõime projektide arvu. Selliseid ühis- ja koostööprojekte tuleks vajaduse korral ja asjakohaselt toetada Euroopa Kaitsefondist. |
| --- | --- |

3.

Suurendada ühisprojektide ja koostöö vormis toimuvate strateegilise kaitsevõime projektide arvu. Selliseid ühis- ja koostööprojekte tuleks vajaduse korral ja asjakohaselt toetada Euroopa Kaitsefondist.

| 4. | Suurendada kaitseuuringute ja -tehnoloogia jaoks ette nähtud kulude osakaalu, et jõuda lähemale kogukaitsekulude 2 % eesmärgile (ühine sihttase). |
| --- | --- |

4.

Suurendada kaitseuuringute ja -tehnoloogia jaoks ette nähtud kulude osakaalu, et jõuda lähemale kogukaitsekulude 2 % eesmärgile (ühine sihttase).

| 5. | Kehtestada nõue vaadata nimetatud kohustused regulaarselt läbi (eesmärgiga saada nõukogu heakskiit). |
| --- | --- |

5.

Kehtestada nõue vaadata nimetatud kohustused regulaarselt läbi (eesmärgiga saada nõukogu heakskiit).

| „b) | viima oma kaitsesüsteemid võimalikult suures osas üksteisega vastavusse, eelkõige ühtlustades oma sõjaliste vajaduste kindlaksmääramist, võttes ühisesse kasutusse ja vajadusel spetsialiseerides oma kaitsevahendeid ja -võimekust ning ergutades koostööd koolituse ja logistika valdkondades.“ |
| --- | --- |

„b)

| 6. | Täita olulist rolli ELi kaitsevõime arendamisel, sealhulgas kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise raames, et tagada Euroopa kaugelevaatavate eesmärkide saavutamiseks vajalik kaitsevõime. |
| --- | --- |

6.

Täita olulist rolli ELi kaitsevõime arendamisel, sealhulgas kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise raames, et tagada Euroopa kaugelevaatavate eesmärkide saavutamiseks vajalik kaitsevõime.

| 7. | Kohustus toetada maksimaalselt kaitseküsimuste iga-aastast kooskõlastatud läbivaatamist, võttes arvesse läbivaatamise vabatahtlikku olemust ja osalevate liikmesriikide individuaalpiiranguid. |
| --- | --- |

7.

Kohustus toetada maksimaalselt kaitseküsimuste iga-aastast kooskõlastatud läbivaatamist, võttes arvesse läbivaatamise vabatahtlikku olemust ja osalevate liikmesriikide individuaalpiiranguid.

| 8. | Kohustus osaleda aktiivselt tulevase Euroopa Kaitsefondi rahvusvahelistes hangetes, millel on ELi jaoks lisaväärtus. |
| --- | --- |

8.

Kohustus osaleda aktiivselt tulevase Euroopa Kaitsefondi rahvusvahelistes hangetes, millel on ELi jaoks lisaväärtus.

| 9. | Kohustus koostada osalevate liikmesriikide vahel kokku lepitud võimearendusprojektide ühtlustatud nõuded. |
| --- | --- |

9.

Kohustus koostada osalevate liikmesriikide vahel kokku lepitud võimearendusprojektide ühtlustatud nõuded.

| 10. | Kohustus kaaluda olemasoleva kaitsevõime ühiskasutust, et optimeerida olemasolevaid ressursse ja suurendada nende üldist tõhusust. |
| --- | --- |

10.

Kohustus kaaluda olemasoleva kaitsevõime ühiskasutust, et optimeerida olemasolevaid ressursse ja suurendada nende üldist tõhusust.

| 11. | Kohustus tagada järjest suuremad pingutused küberkaitsekoostöö valdkonnas (näiteks teabevahetus, väljaõpe, operatiivtugi). |
| --- | --- |

11.

Kohustus tagada järjest suuremad pingutused küberkaitsekoostöö valdkonnas (näiteks teabevahetus, väljaõpe, operatiivtugi).

| „c) | võtma konkreetseid meetmeid oma jõudude kättesaadavuse, koostoimimisvõime, paindlikkuse ja ümberpaigutatavuse tõhustamiseks, seades eelkõige ühiseid eesmärke jõudude eraldamise osas, sealhulgas vajadusel läbi vaatama oma siseriikliku otsuste vastuvõtmise korra.“ |
| --- | --- |

„c)

| 12. | Seoses jõudude kättesaadavuse ja siirdavusega on osalevad liikmesriigid otsustanud järgmist:






  — | lisaks ELi lahingugruppide võimalikule siirmisele teha ELi kaugelevaatavate eesmärkide saavutamiseks lisaks kättesaadavaks strateegiliselt siiratavad formeeringud. Nimetatud kohustus ei hõlma kõrgvalmidusega, alalisi ega reservvägesid; |
| --- | --- | --- |

12.

Seoses jõudude kättesaadavuse ja siirdavusega on osalevad liikmesriigid otsustanud järgmist:

—

lisaks ELi lahingugruppide võimalikule siirmisele teha ELi kaugelevaatavate eesmärkide saavutamiseks lisaks kättesaadavaks strateegiliselt siiratavad formeeringud. Nimetatud kohustus ei hõlma kõrgvalmidusega, alalisi ega reservvägesid;

| — | arendada välja üksnes osalevate liikmesriikide ja panustavate riikide jaoks juurdepääsetav usaldusväärne vahend (nt andmebaas) eesmärgiga registreerida olemasolevad ja kiiresti siiratavad jõud, et hõlbustada ja kiirendada vägede moodustamist; |
| --- | --- |

—

arendada välja üksnes osalevate liikmesriikide ja panustavate riikide jaoks juurdepääsetav usaldusväärne vahend (nt andmebaas) eesmärgiga registreerida olemasolevad ja kiiresti siiratavad jõud, et hõlbustada ja kiirendada vägede moodustamist;

| — | võtta eesmärgiks kiire poliitiline tegutsemine riigi tasandil, sealhulgas vaadata võimaluse korral läbi riiklikud otsustusprotsessid; |
| --- | --- |

—

võtta eesmärgiks kiire poliitiline tegutsemine riigi tasandil, sealhulgas vaadata võimaluse korral läbi riiklikud otsustusprotsessid;

| — | näha oma vahendite ja võimaluste piires ette märkimisväärne tugi ÜJKP operatsioonidele (nt EUFOR) ja missioonidele (nt ELi väljaõppemissioonid) – personal, varustus, väljaõpe, tugi õppustel, taristu vms –, mis on otsustatud ühehäälselt nõukogus ja mis ei mõjuta mingil viisil otsuseid ÜJKP operatsioonide jaoks antava panuse kohta ega võimalikke põhiseaduslikke piiranguid; |
| --- | --- |

—

näha oma vahendite ja võimaluste piires ette märkimisväärne tugi ÜJKP operatsioonidele (nt EUFOR) ja missioonidele (nt ELi väljaõppemissioonid) – personal, varustus, väljaõpe, tugi õppustel, taristu vms –, mis on otsustatud ühehäälselt nõukogus ja mis ei mõjuta mingil viisil otsuseid ÜJKP operatsioonide jaoks antava panuse kohta ega võimalikke põhiseaduslikke piiranguid;

| — | anda märkimisväärne panus ELi lahingugruppidesse ning kinnitada oma põhimõtteline panus vähemalt neli aastat ette, kehtestades valmisolekuperioodi, mis on kooskõlas ELi lahingugruppide kontseptsiooniga, ning võttes kohustuse korraldada ELi lahingugruppide jaoks õppuseid ELi ühtse väekogumina tegutsemiseks (juhtiv riik) ja/või nendes õppustes osaleda (kõik ELi lahingugruppide kontseptsioonis osalevad ELi liikmesriigid); |
| --- | --- |

—

anda märkimisväärne panus ELi lahingugruppidesse ning kinnitada oma põhimõtteline panus vähemalt neli aastat ette, kehtestades valmisolekuperioodi, mis on kooskõlas ELi lahingugruppide kontseptsiooniga, ning võttes kohustuse korraldada ELi lahingugruppide jaoks õppuseid ELi ühtse väekogumina tegutsemiseks (juhtiv riik) ja/või nendes õppustes osaleda (kõik ELi lahingugruppide kontseptsioonis osalevad ELi liikmesriigid);

| — | hõlbustada ja standardida piiriülest sõjalist transporti Euroopas, et võimaldada kaitseotstarbelise varustuse ja personali kiiret siirmist. |
| --- | --- |

—

hõlbustada ja standardida piiriülest sõjalist transporti Euroopas, et võimaldada kaitseotstarbelise varustuse ja personali kiiret siirmist.

| 13. | Seoses jõudude koostalitlusvõimega on osalevad liikmesriigid otsustanud järgmist:






  — | arendada oma jõudude koostalitlusvõimet:






  — | võttes kohustuse leppida kokku ELi ühtse väekogumi ühistes hindamis- ja heakskiitmiskriteeriumides, mis on kooskõlas NATO standarditega, kuid mille puhul säilib riigi tasandi vastavustõendamine; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Seoses jõudude koostalitlusvõimega on osalevad liikmesriigid otsustanud järgmist:

—

arendada oma jõudude koostalitlusvõimet:

—

võttes kohustuse leppida kokku ELi ühtse väekogumi ühistes hindamis- ja heakskiitmiskriteeriumides, mis on kooskõlas NATO standarditega, kuid mille puhul säilib riigi tasandi vastavustõendamine;

| — | võttes kohustuse leppida kokku jõudude ühtsetes tehnilistes ja operatiivstandardites, tunnistades vajadust tagada nende koostalitlusvõime NATOga; |
| --- | --- |

—

võttes kohustuse leppida kokku jõudude ühtsetes tehnilistes ja operatiivstandardites, tunnistades vajadust tagada nende koostalitlusvõime NATOga;

| — | optimeerida rahvusvahelisi struktuure: osalevad liikmesriigid võiksid võtta kohustuse liituda Euroopa kaitsealases välistegevuses osalevate peamiste olemasolevate ja tulevaste struktuuridega (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS) ja võtta neis aktiivse rolli; |
| --- | --- |

—

optimeerida rahvusvahelisi struktuure: osalevad liikmesriigid võiksid võtta kohustuse liituda Euroopa kaitsealases välistegevuses osalevate peamiste olemasolevate ja tulevaste struktuuridega (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS) ja võtta neis aktiivse rolli;

| 14. | Osalevad liikmesriigid püüdlevad ÜJKP sõjaliste operatsioonide ja missioonide ühise rahastamise valdkonnas kaugelevaatava lähenemise võtmise poole, mis läheb kaugemale nõukogu nn Athena otsuses kindlaks määratud ühistest kuludest. |
| --- | --- |

14.

Osalevad liikmesriigid püüdlevad ÜJKP sõjaliste operatsioonide ja missioonide ühise rahastamise valdkonnas kaugelevaatava lähenemise võtmise poole, mis läheb kaugemale nõukogu nn Athena otsuses kindlaks määratud ühistest kuludest.

| „d) | tegema koostööd, et tagada nende poolt vajalike meetmete võtmine „võimete arendamise mehhanismi“ raames ilmnenud puudujääkide kõrvaldamiseks, sealhulgas riikidevahelise lähenemisviisi kaudu ja ilma et see piiraks sellega seonduvaid kohustusi NATO raames.“ |
| --- | --- |

„d)

| 15. | Aidata kaotada võimearendusplaanis ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise tulemusel kindlaks tehtud võimealased puudujäägid. Võimearendusprojektid suurendavad Euroopa strateegilist sõltumatust ning tugevdavad Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi. |
| --- | --- |

15.

Aidata kaotada võimearendusplaanis ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise tulemusel kindlaks tehtud võimealased puudujäägid. Võimearendusprojektid suurendavad Euroopa strateegilist sõltumatust ning tugevdavad Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi.

| 16. | Kasutada riigi tasandil avastatud võimealaste puudujääkide kaotamiseks esmalt Euroopa koostööpõhist lähenemisviisi ning võtta riigi tasandi lähenemisviis üldjuhul üksnes siis, kui esimest lähenemisviisi on juba kasutatud. |
| --- | --- |

16.

Kasutada riigi tasandil avastatud võimealaste puudujääkide kaotamiseks esmalt Euroopa koostööpõhist lähenemisviisi ning võtta riigi tasandi lähenemisviis üldjuhul üksnes siis, kui esimest lähenemisviisi on juba kasutatud.

| 17. | Võtta osa vähemalt ühest alalise struktureeritud koostöö projektist, milles arendatakse liikmesriikide poolt strateegiliseks hinnatud võimet või tehakse see kättesaadavaks. |
| --- | --- |

17.

Võtta osa vähemalt ühest alalise struktureeritud koostöö projektist, milles arendatakse liikmesriikide poolt strateegiliseks hinnatud võimet või tehakse see kättesaadavaks.

| „e) | osalema vajadusel Euroopa Kaitseagentuuri raames oluliste ühiste või Euroopa varustusprogrammide arendamisel.“ |
| --- | --- |

„e)

| 18. | Kohustus kasutada Euroopa Kaitseagentuuri ühiskaitsevõime arendamise Euroopa foorumina ning kaaluda Relvastuskoostöö Organisatsiooni kasutamist eelistatud programmijuhtimisorganisatsioonina. |
| --- | --- |

18.

Kohustus kasutada Euroopa Kaitseagentuuri ühiskaitsevõime arendamise Euroopa foorumina ning kaaluda Relvastuskoostöö Organisatsiooni kasutamist eelistatud programmijuhtimisorganisatsioonina.

| 19. | Tagada, et kõik osalevate liikmesriikide suunatavat kaitsevõimet käsitlevad projektid suurendavad Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet tarbetut kattumist ära hoidva asjakohase tööstuspoliitika kaudu. |
| --- | --- |

19.

Tagada, et kõik osalevate liikmesriikide suunatavat kaitsevõimet käsitlevad projektid suurendavad Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet tarbetut kattumist ära hoidva asjakohase tööstuspoliitika kaudu.

| 20. | Tagada koostööprogrammide, mida saavad kasutada üksnes üksused, kellel on ELi territooriumil tõendatav lisaväärtus, ning osalevate liikmesriikide hankestrateegiate positiivne mõju Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile. |
| --- | --- |

20.

Tagada koostööprogrammide, mida saavad kasutada üksnes üksused, kellel on ELi territooriumil tõendatav lisaväärtus, ning osalevate liikmesriikide hankestrateegiate positiivne mõju Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile.

---

TÕLGE

Teade nõukogule ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale alalise struktureeritud koostöö kohta

Preambul

Preambul

Osalevad liikmesriigid,

Osalevad liikmesriigid,

tuletades meelde, et liidu eesmärgiks on ühine välis- ja julgeolekupoliitika, mis põhineb „liikmesriikide meetmete üha suuremal vastastikusel lähendamisel“ (ELi lepingu artikli 24 lõige 2), ning et ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika on ühise välis- ja julgeolekupoliitika lahutamatu osa;

arvestades, et ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika tagab liidule operatiivse tegutsemisvõime, kasutades tsiviil- ja sõjaväevahendeid, ning et julgeoleku- ja kaitsepoliitika tugevdamine nõuab liikmesriikide poolseid jõupingutusi sõjaliste võimete valdkonnas;

tuletades samuti meelde Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide pühendumust edendada reeglitel põhinevat maailmakorda, mille juhtpõhimõtteks on mitmepoolsus ja mille keskmes asub Ühendatud Rahvaste Organisatsioon;

tuletades meelde Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõiget 6, mille kohaselt „[l]iikmesriigid, kelle sõjalised võimed vastavad kõrgendatud kriteeriumidele ja kes on selles valdkonnas siduvamaid kohustusi võtnud, pidades silmas kõige nõudlikumaid missioone, loovad liidu raames alalise struktureeritud koostöö“;

arvestades, et alaline struktureeritud koostöö võib oluliselt aidata kaasa ELi ambitsioonitaseme saavutamisele, pidades sealhulgas silmas kõige nõudlikumaid missioone ja operatsioone, ja et see võiks hõlbustada liikmesriikide kaitsevõime arendamist rahvusvahelistes hankeprojektides intensiivse osalemise ja asjaomaste tööstusettevõtetega, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega koostöö tegemise kaudu, ning tõhustada Euroopa kaitsekoostööd, kasutades täielikult ära aluslepingute võimalused;

võttes arvesse alalist struktureeritud koostööd käsitlevas protokollis nr 10 sätestatud ja ELi lepingu artiklis 46 osutatud alalise struktureeritud koostöö eesmärke ja liikmesriikide kohustusi need saavutada;

märkides, et Euroopa Ülemkogu järeldas oma 15. detsembri 2016. aasta kohtumisel, et eurooplased peavad võtma oma julgeoleku eest suurema vastutuse, ning et selleks, et tugevdada Euroopa julgeolekut ja kaitset keerulises geopoliitilises keskkonnas ning oma kodanikke paremini kaitsta, kinnitades sellega seoses varem antud lubadusi, rõhutas Euroopa Ülemkogu vajadust teha senisest rohkem, sealhulgas teha kättesaadavaks piisavalt lisavahendeid, võttes samas arvesse liikmesriikide olusid ja juriidilisi kohustusi, ning nende liikmesriikide puhul, kes on ka NATO liikmesriigid, asjakohaseid NATO suuniseid kaitsekulutuste tegemise kohta;

tuletades ühtlasi meelde, et Euroopa Ülemkogu kutsus samuti üles tõhustama nõutavate võimete arendamiseks tehtavat koostööd ning võtma kohustuse teha need võimed vajaduse korral kättesaadavaks, ning et ülemkogu rõhutas, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid peavad suutma otsustavalt panustada ühistesse jõupingutustesse, aga samuti tegutseda iseseisvalt alati kui vajalik ning koos partneritega alati kui võimalik;

arvestades, et Euroopa Ülemkogu kutsus 2017. aasta juunis üles ühiselt arendama liikmesriikide poolt ühiselt kokku lepitud võimetealaseid projekte, et kaotada praegused olulised puudujäägid ja töötada välja tulevikutehnoloogiad, mis on väga oluline Euroopa Ülemkogu poolt 2016. aasta detsembris heaks kiidetud ELi ambitsioonitaseme saavutamiseks; väljendas heameelt komisjoni teatise üle Euroopa Kaitsefondi kohta, mis koosneb teadusuuringute vahendist ja kaitsevõime vahendist; ning kutsus liikmesriike üles tegema kindlaks sobivad võimetealased projektid Euroopa Kaitsefondi ja Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi jaoks;

tuletades eelkõige meelde, et Euroopa Ülemkogu palus kõrgel esindajal esitada ettepanekud kaasava alalise struktureeritud koostöö elementide ja võimaluste kohta, põhinedes modulaarsel lähenemisviisil ja võimalike projektide väljatöötamisel;

tuletades meelde, et välisasjade nõukogu leppis 6. märtsil 2017 kokku vajaduses jätkata tööd kaasava alalise struktureeritud koostööga, põhinedes modulaarsel lähenemisviisil, mis peaks olema avatud kõigile liikmesriikidele, kes soovivad võtta vajalikke siduvaid kohustusi ja täita kriteeriume, mis põhinevad ELi lepingu artikli 42 lõikel 6 ja artiklil 46 ning protokollil nr 10;

olles otsustanud jõuda uuele tasemele liidu ühise kaitsepoliitika järkjärgulises kujundamises, nagu on kutsutud üles ELi lepingu artikli 42 lõikes 2, seades Euroopa Liidu raames sisse alalise struktureeritud koostöö; võttes samal ajal arvesse kõikide liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsepoliitika eripära;

tuletades meelde ELi lepingu artikli 42 lõike 7 kohast kohustust anda vastastikust abi;

tuletades meelde, et vastavalt ELi lepingu artikli 42 lõikele 7 on koostöö ja kohustused ühise kaitse- ja julgeolekupoliitika vallas „kooskõlas kohustustega Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioonis, mis jääb selle liikmesriikidele nende kollektiivse kaitse aluseks ja selle rakendamise kohaks“;

rõhutades, et Euroopa Ülemkogu leppis 22.–23. juunil 2017 kokku „vajaduses alustada kaasava ja ambitsioonika alalise struktureeritud koostööga“, ning vastates Euroopa Ülemkogult saadud volitusele koostada kolme kuu jooksul „ELi lepingu artikli 42 lõikega 6 ja artikliga 46 ning protokolliga 10 täielikus kooskõlas oleva kriteeriumide ja siduvate kohustuste ühise nimekirja – sealhulgas pidades silmas kõige nõudlikumaid missioone [...] – koos täpse ajakava ja konkreetsete hindamismehhanismidega, et võimaldada neil liikmesriikidel, kelle jaoks see on võimalik, anda viivitamatult teada oma osalemiskavatsusest“;

TEATAVAD KÄESOLEVAGA nõukogule ning Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale oma kavatsusest osaleda alalises struktureeritud koostöös;

KUTSUVAD nõukogu ÜLES võtma kooskõlas Euroopa Liidu lepingu asjakohaste sätete ja aluslepingutele lisatud protokolliga nr 10 ning I lisas määratletud põhimõtete, II lisas esitatud ühiste siduvamate kohustuste ja III lisas esitatud juhtimist käsitlevate ettepanekute alusel vastu otsuse, millega luuakse alaline struktureeritud koostöö;

ESITAVAD enne nõukogu poolt alalise struktureeritud koostöö loomist käsitleva otsuse vastuvõtmist oma riiklikud rakenduskavad, mis tõendavad nende suutlikkust vastata II lisas esitatud siduvamatele kohustustele.

Kahe tuhande seitsmeteistkümnenda aasta novembrikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.

| * | Iirimaa andis 7. detsembril 2017 nõukogule ja kõrgele esindajale teada oma kavatsusest osaleda alalises struktureeritud koostöös ning ühines käesoleva ühisteatega. |
| --- | --- |

*

Iirimaa andis 7. detsembril 2017 nõukogule ja kõrgele esindajale teada oma kavatsusest osaleda alalises struktureeritud koostöös ning ühines käesoleva ühisteatega.

| * | Portugali Vabariik andis 7. detsembril 2017 nõukogule ja kõrgele esindajale teada oma kavatsusest osaleda alalises struktureeritud koostöös ning ühines käesoleva ühisteatega. |
| --- | --- |

*

Portugali Vabariik andis 7. detsembril 2017 nõukogule ja kõrgele esindajale teada oma kavatsusest osaleda alalises struktureeritud koostöös ning ühines käesoleva ühisteatega.

I LISA – ALALISE STRUKTUREERITUD KOOSTÖÖ PÕHIMÕTTED

„Alaline struktureeritud koostöö“ on ette nähtud Euroopa Liidu lepingu artiklitega 42 ja 46 ning aluslepingute protokolliga nr 10. Seda saab alustada üks kord ja see luuakse kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võetava nõukogu otsusega, et tuua kokku kõik kaitse valdkonnas koostööd teha soovivad liikmesriigid, „kelle sõjalised võimed vastavad kõrgendatud kriteeriumidele“ ja kes on võtnud „siduvamaid kohustusi [...], pidades silmas kõige nõudlikumaid missioone“ ja operatsioone.

Alaline struktureeritud koostöö on ambitsioonikas, siduv ja kaasav Euroopa õigusraamistik investeeringute tegemiseks ELi territooriumi ja selle kodanike julgeolekusse ja kaitsesse. Alaline struktureeritud koostöö annab kõikidele liikmesriikidele samuti olulise poliitilise raamistiku oma vastavate sõjaliste vahendite ja kaitsevõimete parandamiseks siduvamatel kohustustel tuginevate hästi koordineeritud algatuste ja konkreetsete projektide kaudu. ELi liikmesriikide tõhusamad kaitsevõimed toovad kasu ka NATO-le. Need tugevdavad alliansi Euroopa sammast ja vastavad korduvatele nõudmistele tugevama atlandiülese koormuse jagamise järele.

Alaline struktureeritud koostöö on tähtis samm ühise kaitsepoliitika tugevdamise suunas. See võib olla üks element võimalikus liikumises ühiskaitse suunas, kui nõukogu peaks nii ühehäälselt otsustama (nagu on ette nähtud ELi lepingu artikli 42 lõikes 2). Alalise struktureeritud koostöö pikaajaline visioon võiks olla kõiki aspekte hõlmav ühtne väekogum – vastastikuses täiendavuses NATOga, mis jääb oma liikmete kollektiivse kaitse nurgakiviks.

Me peame kaasavat alalist struktureeritud koostööd kõige tähtsamaks instrumendiks, et edendada ühist julgeolekut ja kaitset valdkonnas, kus on tarvis rohkem sidusust, järjepidevust, koordineerimist ja koostööd. Euroopa sellesuunalised jõupingutused peavad olema ühendatud, koordineeritud ja mõttekad ning põhinema ühiselt kokku lepitud poliitilistel suunistel.

Alaline struktureeritud koostöö pakub usaldusväärse ja siduva õigusraamistiku ELi institutsioonilises raamistikus. Osalevad liikmesriigid täidavad oma siduvaid kohustusi, kinnitades, et alalise struktureeritud koostöö loomine ja rakendamine toimub täielikus kooskõlas ELi lepingu sätetega ja aluslepingutele lisatud protokollidega ning austades liikmesriikide põhiseaduslikke sätteid.

Alalise struktureeritud koostöö kohustuste siduv laad tagatakse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja läbiviidava regulaarse iga-aastase hindamisega, mida toetab eelkõige Euroopa Kaitseagentuur (EDA) võimete arendamise aspektide puhul (nagu on kirjeldatud protokolli nr 10 artiklis 3) ja Euroopa välisteenistus, sealhulgas Euroopa Liidu sõjaline staap ja muud ÜJKP struktuurid, alalise struktureeritud koostöö operatiivaspektide puhul. Alalise struktureeritud koostöö kaudu saab liit teha tööd selle nimel, et saavutada kõiki aspekte hõlmav ühtne väekogum, kuna alaline struktureeritud koostöö täiendaks olemasolevaid või tulevasi alt ülespoole struktuure ja jõupingutusi ülevalt allapoole koordineerimise ja suunistega.

Alaline struktureeritud koostöö saab anda liikmesriikidele võimaluse parandada kaitsevõimeid hästi koordineeritud algatustes ja konkreetsetes ühisprojektides osalemise kaudu, kasutades võimaluse korral ära olemasolevaid piirkondlikke klastreid. Alalises struktureeritud koostöös osalemine on vabatahtlik ja ei mõjuta riikide suveräänsust.

Kaasav alaline struktureeritud koostöö on tugev poliitiline signaal meie kodanikele ja välismaailmale: ELi liikmesriikide valitsused võtavad ühist julgeolekut ja kaitset tõsiselt ja viivad seda edasi. ELi kodanike jaoks tähendab see suuremat julgeolekut ja on selge märk kõikide liikmesriikide tahtest tugevdada ühist julgeolekut ja kaitset, et saavutada ELi üldise strateegia eesmärgid.

Alaline struktureeritud koostöö on tulemustele suunatud ja peaks võimaldama saavutada reaalset edu seoses kaitsevarustuse investeerimiskulude tasemega, koostöövõime arendamise eesmärkidega ning siirdavate kaitsevõimete kättesaadavusega kombineeritud missioonide ja operatsioonide jaoks, tunnistades ühtsete jõudude põhimõtet. Alalise struktureeritud koostöö võimete arendamise peamiseks edasiviivaks jõuks on ELi ambitsioonitasemega ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika eesmärkide ja prioriteetidega seotud võimetealaste puudujääkide kõrvaldamine.

Alalise struktureeritud koostöö „kaasav“ ja „modulaarne“ laad, nagu Euroopa Ülemkogu kirjeldas 2016. aasta detsembris, ei tohi viia koostöö vähenemiseni. „Ambitsioonika“ alalise struktureeritud koostöö eesmärk rõhutab vajadust, et kõik alalises struktureeritud koostöös osalevad liikmesriigid järgivad eesmärkide ja kohustuste ühist nimekirja. Nagu tuletas meelde Euroopa Ülemkogu 2017. aasta juunis, on alaline struktureeritud koostöö „kaasav ja ambitsioonikas“.

Järgnev kohustuste loetelu peab aitama saavutada nõukogu 14. novembri 2016. aasta järeldustes kirjeldatud ja Euroopa Ülemkogu poolt 2016. aasta detsembris kinnitatud ELi ambitsioonitaseme ning seega tugevdama nii eurooplaste kui ka ELi strateegilist sõltumatust.

II LISA – LOETELU AMBITSIOONIKATEST JA SIDUVAMATEST ÜHISTEST KOHUSTUSTEST PROTOKOLLI nr 10 ARTIKLIS 2 NIMETATUD VIIES VALDKONNAS

| „a) | teha alates Lissaboni lepingu jõustumisest koostööd kaitsevarustuse investeerimiskulude tasemega seotud heakskiidetud eesmärkide saavutamiseks ning neid eesmärke regulaarselt läbi vaadata, pidades silmas julgeolekukeskkonda ja liidu rahvusvahelisi kohustusi;“ |
| --- | --- |

„a)

Tuginedes 2007. aastal kehtestatud ühistele sihttasemetele, võtavad osalevad liikmesriigid järgmised kohustused.

2007. aastal kehtestatud ühistele sihttasemetele

| 1. | Suurendada kokkulepitud eesmärkide saavutamiseks korrapäraselt kaitse-eelarvet reaalmahus. |
| --- | --- |

1.

1.

Suurendada kokkulepitud eesmärkide saavutamiseks korrapäraselt kaitse-eelarvet reaalmahus.

Suurendada kokkulepitud eesmärkide saavutamiseks korrapäraselt kaitse-eelarvet reaalmahus.

| 2. | Suurendada keskmises perspektiivis järk-järgult kaitseinvesteeringute kulusid 20 %-ni kogukaitsekuludest (ühine sihttase), et täita strateegilise võime alased lüngad, osaledes kaitsevõimeprojektides kooskõlas võimearendusplaani ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamisega. |
| --- | --- |

2.

2.

Suurendada keskmises perspektiivis järk-järgult kaitseinvesteeringute kulusid 20 %-ni kogukaitsekuludest (ühine sihttase), et täita strateegilise võime alased lüngad, osaledes kaitsevõimeprojektides kooskõlas võimearendusplaani ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamisega.

Suurendada keskmises perspektiivis järk-järgult kaitseinvesteeringute kulusid 20 %-ni kogukaitsekuludest (ühine sihttase), et täita strateegilise võime alased lüngad, osaledes kaitsevõimeprojektides kooskõlas võimearendusplaani ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamisega.

| 3. | Suurendada ühisprojektide ja koostöö vormis toimuvate strateegilise kaitsevõime projektide arvu. Selliseid ühis- ja koostööprojekte tuleks vajaduse korral ja asjakohaselt toetada Euroopa Kaitsefondist. |
| --- | --- |

3.

3.

Suurendada ühisprojektide ja koostöö vormis toimuvate strateegilise kaitsevõime projektide arvu. Selliseid ühis- ja koostööprojekte tuleks vajaduse korral ja asjakohaselt toetada Euroopa Kaitsefondist.

Suurendada ühisprojektide ja koostöö vormis toimuvate strateegilise kaitsevõime projektide arvu. Selliseid ühis- ja koostööprojekte tuleks vajaduse korral ja asjakohaselt toetada Euroopa Kaitsefondist.

| 4. | Suurendada kaitseuuringute ja -tehnoloogia jaoks ette nähtud kulude osakaalu, et jõuda lähemale kogukaitsekulude 2 % eesmärgile (ühine sihttase). |
| --- | --- |

4.

4.

Suurendada kaitseuuringute ja -tehnoloogia jaoks ette nähtud kulude osakaalu, et jõuda lähemale kogukaitsekulude 2 % eesmärgile (ühine sihttase).

Suurendada kaitseuuringute ja -tehnoloogia jaoks ette nähtud kulude osakaalu, et jõuda lähemale kogukaitsekulude 2 % eesmärgile (ühine sihttase).

| 5. | Kehtestada nõue vaadata nimetatud kohustused regulaarselt läbi (eesmärgiga saada nõukogu heakskiit). |
| --- | --- |

5.

5.

Kehtestada nõue vaadata nimetatud kohustused regulaarselt läbi (eesmärgiga saada nõukogu heakskiit).

Kehtestada nõue vaadata nimetatud kohustused regulaarselt läbi (eesmärgiga saada nõukogu heakskiit).

| „b) | viia oma kaitsesüsteemid võimalikult suures osas üksteisega vastavusse, eelkõige ühtlustades oma sõjaliste vajaduste kindlaksmääramist, võttes ühisesse kasutusse ja vajadusel spetsialiseerides oma kaitsevahendeid ja -võimekust ning ergutades koostööd koolituse ja logistika valdkondades;“ |
| --- | --- |

„b)

| 6. | Täita olulist rolli ELi kaitsevõime arendamisel, sealhulgas kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise raames, et tagada Euroopa ambitsioonitaseme saavutamiseks vajalik kaitsevõime. |
| --- | --- |

6.

Täita olulist rolli ELi kaitsevõime arendamisel, sealhulgas kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise raames, et tagada Euroopa ambitsioonitaseme saavutamiseks vajalik kaitsevõime.

| 7. | Kohustus toetada maksimaalselt kaitseküsimuste iga-aastast kooskõlastatud läbivaatamist, võttes arvesse läbivaatamise vabatahtlikku olemust ja osalevate liikmesriikide individuaalpiiranguid. |
| --- | --- |

7.

Kohustus toetada maksimaalselt kaitseküsimuste iga-aastast kooskõlastatud läbivaatamist, võttes arvesse läbivaatamise vabatahtlikku olemust ja osalevate liikmesriikide individuaalpiiranguid.

| 8. | Kohustus osaleda aktiivselt tulevase Euroopa Kaitsefondi rahvusvahelistes hangetes, millel on ELi jaoks lisaväärtus. |
| --- | --- |

8.

Kohustus osaleda aktiivselt tulevase Euroopa Kaitsefondi rahvusvahelistes hangetes, millel on ELi jaoks lisaväärtus.

| 9. | Kohustus koostada osalevate liikmesriikide vahel kokku lepitud võimearendusprojektide ühtlustatud nõuded. |
| --- | --- |

9.

9.

Kohustus koostada osalevate liikmesriikide vahel kokku lepitud võimearendusprojektide ühtlustatud nõuded.

Kohustus koostada osalevate liikmesriikide vahel kokku lepitud võimearendusprojektide ühtlustatud nõuded.

| 10. | Kohustus kaaluda olemasoleva kaitsevõime ühiskasutust, et optimeerida olemasolevaid ressursse ja suurendada nende üldist tõhusust. |
| --- | --- |

10.

10.

Kohustus kaaluda olemasoleva kaitsevõime ühiskasutust, et optimeerida olemasolevaid ressursse ja suurendada nende üldist tõhusust.

Kohustus kaaluda olemasoleva kaitsevõime ühiskasutust, et optimeerida olemasolevaid ressursse ja suurendada nende üldist tõhusust.

| 11. | Kohustus tagada järjest suuremad pingutused küberkaitsekoostöö valdkonnas (näiteks teabevahetus, väljaõpe, operatiivtugi). |
| --- | --- |

11.

11.

Kohustus tagada järjest suuremad pingutused küberkaitsekoostöö valdkonnas (näiteks teabevahetus, väljaõpe, operatiivtugi).

Kohustus tagada järjest suuremad pingutused küberkaitsekoostöö valdkonnas (näiteks teabevahetus, väljaõpe, operatiivtugi).

| „c) | võtta konkreetseid meetmeid oma jõudude kättesaadavuse, koostoimimisvõime, paindlikkuse ja ümberpaigutatavuse tõhustamiseks, seades eelkõige ühiseid eesmärke jõudude eraldamise osas, sealhulgas vaadata vajadusel läbi oma siseriikliku otsuste vastuvõtmise kord;“ |
| --- | --- |

„c)

| 12. | Seoses jõudude kättesaadavuse ja siirdavusega on osalevad liikmesriigid otsustanud järgmist:







  — | lisaks ELi lahingugruppide võimalikule siirmisele teha ELi ambitsioonitaseme saavutamiseks lisaks kättesaadavaks strateegiliselt siiratavad formeeringud. Nimetatud kohustus ei hõlma kõrgvalmidusega, alalisi ega reservvägesid; |
| --- | --- | --- |

12.

12.

Seoses jõudude kättesaadavuse ja siirdavusega on osalevad liikmesriigid otsustanud järgmist:

Seoses jõudude kättesaadavuse ja siirdavusega on osalevad liikmesriigid otsustanud järgmist:

—

lisaks ELi lahingugruppide võimalikule siirmisele teha ELi ambitsioonitaseme saavutamiseks lisaks kättesaadavaks strateegiliselt siiratavad formeeringud. Nimetatud kohustus ei hõlma kõrgvalmidusega, alalisi ega reservvägesid;

lisaks ELi lahingugruppide võimalikule siirmisele teha ELi ambitsioonitaseme saavutamiseks lisaks kättesaadavaks strateegiliselt siiratavad formeeringud. Nimetatud kohustus ei hõlma kõrgvalmidusega, alalisi ega reservvägesid;

| — | arendada välja üksnes osalevate liikmesriikide ja panustavate riikide jaoks juurdepääsetav usaldusväärne vahend (nt andmebaas) eesmärgiga registreerida olemasolevad ja kiiresti siiratavad jõud, et hõlbustada ja kiirendada vägede moodustamist; |
| --- | --- |

—

arendada välja üksnes osalevate liikmesriikide ja panustavate riikide jaoks juurdepääsetav usaldusväärne vahend (nt andmebaas) eesmärgiga registreerida olemasolevad ja kiiresti siiratavad jõud, et hõlbustada ja kiirendada vägede moodustamist;

arendada välja üksnes osalevate liikmesriikide ja panustavate riikide jaoks juurdepääsetav usaldusväärne vahend (nt andmebaas) eesmärgiga registreerida olemasolevad ja kiiresti siiratavad jõud, et hõlbustada ja kiirendada vägede moodustamist;

| — | võtta eesmärgiks kiire poliitiline tegutsemine riigi tasandil, sealhulgas vaadata võimaluse korral läbi riiklikud otsustusprotsessid; |
| --- | --- |

—

võtta eesmärgiks kiire poliitiline tegutsemine riigi tasandil, sealhulgas vaadata võimaluse korral läbi riiklikud otsustusprotsessid;

võtta eesmärgiks kiire poliitiline tegutsemine riigi tasandil, sealhulgas vaadata võimaluse korral läbi riiklikud otsustusprotsessid;

| — | näha oma vahendite ja võimaluste piires ette märkimisväärne tugi ÜJKP operatsioonidele (nt EUFOR) ja missioonidele (nt ELi väljaõppemissioonid) – personal, varustus, väljaõpe, tugi õppustel, taristu vms –, mis on otsustatud ühehäälselt nõukogus ja mis ei mõjuta mingil viisil otsuseid ÜJKP operatsioonide jaoks antava panuse kohta ega võimalikke põhiseaduslikke piiranguid; |
| --- | --- |

—

näha oma vahendite ja võimaluste piires ette märkimisväärne tugi ÜJKP operatsioonidele (nt EUFOR) ja missioonidele (nt ELi väljaõppemissioonid) – personal, varustus, väljaõpe, tugi õppustel, taristu vms –, mis on otsustatud ühehäälselt nõukogus ja mis ei mõjuta mingil viisil otsuseid ÜJKP operatsioonide jaoks antava panuse kohta ega võimalikke põhiseaduslikke piiranguid;

näha oma vahendite ja võimaluste piires ette märkimisväärne tugi ÜJKP operatsioonidele (nt EUFOR) ja missioonidele (nt ELi väljaõppemissioonid) – personal, varustus, väljaõpe, tugi õppustel, taristu vms –, mis on otsustatud ühehäälselt nõukogus ja mis ei mõjuta mingil viisil otsuseid ÜJKP operatsioonide jaoks antava panuse kohta ega võimalikke põhiseaduslikke piiranguid;

| — | anda märkimisväärne panus ELi lahingugruppidesse ning kinnitada oma põhimõtteline panus vähemalt neli aastat ette, kehtestades valmisolekuperioodi, mis on kooskõlas ELi lahingugruppide kontseptsiooniga, ning võttes kohustuse korraldada ELi lahingugruppide jaoks õppuseid ELi ühtse väekogumina tegutsemiseks (juhtiv riik) ja/või nendes õppustes osaleda (kõik ELi lahingugruppide kontseptsioonis osalevad ELi liikmesriigid); |
| --- | --- |

—

anda märkimisväärne panus ELi lahingugruppidesse ning kinnitada oma põhimõtteline panus vähemalt neli aastat ette, kehtestades valmisolekuperioodi, mis on kooskõlas ELi lahingugruppide kontseptsiooniga, ning võttes kohustuse korraldada ELi lahingugruppide jaoks õppuseid ELi ühtse väekogumina tegutsemiseks (juhtiv riik) ja/või nendes õppustes osaleda (kõik ELi lahingugruppide kontseptsioonis osalevad ELi liikmesriigid);

anda märkimisväärne panus ELi lahingugruppidesse ning kinnitada oma põhimõtteline panus vähemalt neli aastat ette, kehtestades valmisolekuperioodi, mis on kooskõlas ELi lahingugruppide kontseptsiooniga, ning võttes kohustuse korraldada ELi lahingugruppide jaoks õppuseid ELi ühtse väekogumina tegutsemiseks (juhtiv riik) ja/või nendes õppustes osaleda (kõik ELi lahingugruppide kontseptsioonis osalevad ELi liikmesriigid);

| — | hõlbustada ja standardida piiriülest sõjalist transporti Euroopas, et võimaldada kaitseotstarbelise varustuse ja personali kiiret siirmist. |
| --- | --- |

—

hõlbustada ja standardida piiriülest sõjalist transporti Euroopas, et võimaldada kaitseotstarbelise varustuse ja personali kiiret siirmist.

hõlbustada ja standardida piiriülest sõjalist transporti Euroopas, et võimaldada kaitseotstarbelise varustuse ja personali kiiret siirmist.

| 13. | Seoses jõudude koostalitlusvõimega on osalevad liikmesriigid otsustanud järgmist:







  — | arendada oma jõudude koostalitlusvõimet:







  — | võttes kohustuse leppida kokku ELi ühtse väekogumi ühistes hindamis- ja heakskiitmiskriteeriumides, mis on kooskõlas NATO standarditega, kuid mille puhul säilib riigi tasandi vastavustõendamine; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

13.

Seoses jõudude koostalitlusvõimega on osalevad liikmesriigid otsustanud järgmist:

Seoses jõudude koostalitlusvõimega on osalevad liikmesriigid otsustanud järgmist:

—

arendada oma jõudude koostalitlusvõimet:

arendada oma jõudude koostalitlusvõimet:

—

võttes kohustuse leppida kokku ELi ühtse väekogumi ühistes hindamis- ja heakskiitmiskriteeriumides, mis on kooskõlas NATO standarditega, kuid mille puhul säilib riigi tasandi vastavustõendamine;

võttes kohustuse leppida kokku ELi ühtse väekogumi ühistes hindamis- ja heakskiitmiskriteeriumides, mis on kooskõlas NATO standarditega, kuid mille puhul säilib riigi tasandi vastavustõendamine;

| — | võttes kohustuse leppida kokku jõudude ühtsetes tehnilistes ja operatiivstandardites, tunnistades vajadust tagada nende koostalitlusvõime NATOga; |
| --- | --- |

—

võttes kohustuse leppida kokku jõudude ühtsetes tehnilistes ja operatiivstandardites, tunnistades vajadust tagada nende koostalitlusvõime NATOga;

võttes kohustuse leppida kokku jõudude ühtsetes tehnilistes ja operatiivstandardites, tunnistades vajadust tagada nende koostalitlusvõime NATOga;

| — | optimeerida rahvusvahelisi struktuure: osalevad liikmesriigid võiksid võtta kohustuse liituda Euroopa kaitsealases välistegevuses osalevate peamiste olemasolevate ja tulevaste struktuuridega (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS) ja võtta neis aktiivse rolli. |
| --- | --- |

—

optimeerida rahvusvahelisi struktuure: osalevad liikmesriigid võiksid võtta kohustuse liituda Euroopa kaitsealases välistegevuses osalevate peamiste olemasolevate ja tulevaste struktuuridega (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS) ja võtta neis aktiivse rolli.

optimeerida rahvusvahelisi struktuure: osalevad liikmesriigid võiksid võtta kohustuse liituda Euroopa kaitsealases välistegevuses osalevate peamiste olemasolevate ja tulevaste struktuuridega (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS) ja võtta neis aktiivse rolli.

| 14. | Osalevad liikmesriigid püüdlevad ÜJKP sõjaliste operatsioonide ja missioonide ühise rahastamise valdkonnas ambitsioonika lähenemise võtmise poole, mis läheb kaugemale nõukogu nn Athena otsuses kindlaks määratavatest ühistest kuludest. |
| --- | --- |

14.

14.

Osalevad liikmesriigid püüdlevad ÜJKP sõjaliste operatsioonide ja missioonide ühise rahastamise valdkonnas ambitsioonika lähenemise võtmise poole, mis läheb kaugemale nõukogu nn Athena otsuses kindlaks määratavatest ühistest kuludest.

Osalevad liikmesriigid püüdlevad ÜJKP sõjaliste operatsioonide ja missioonide ühise rahastamise valdkonnas ambitsioonika lähenemise võtmise poole, mis läheb kaugemale nõukogu nn Athena otsuses kindlaks määratavatest ühistest kuludest.

| „d) | teha koostööd, et tagada nende poolt vajalike meetmete võtmine „võimete arendamise mehhanismi“ raames ilmnenud puudujääkide kõrvaldamiseks, sealhulgas riikidevahelise lähenemisviisi kaudu ja ilma et see piiraks sellega seonduvaid kohustusi NATO raames;“ |
| --- | --- |

„d)

| 15. | Aidata kaotada võimearendusplaanis ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise tulemusel kindlaks tehtud võimealased puudujäägid. Võimearendusprojektid suurendavad Euroopa strateegilist sõltumatust ning tugevdavad Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi. |
| --- | --- |

15.

15.

Aidata kaotada võimearendusplaanis ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise tulemusel kindlaks tehtud võimealased puudujäägid. Võimearendusprojektid suurendavad Euroopa strateegilist sõltumatust ning tugevdavad Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi.

Aidata kaotada võimearendusplaanis ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise tulemusel kindlaks tehtud võimealased puudujäägid. Võimearendusprojektid suurendavad Euroopa strateegilist sõltumatust ning tugevdavad Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi.

| 16. | Kasutada riigi tasandil avastatud võimealaste puudujääkide kaotamiseks esmalt Euroopa koostöövalmiduse lähenemisviisi ning võtta riigi tasandi lähenemisviis üldjuhul üksnes siis, kui esimest lähenemisviisi on juba kasutatud. |
| --- | --- |

16.

16.

Kasutada riigi tasandil avastatud võimealaste puudujääkide kaotamiseks esmalt Euroopa koostöövalmiduse lähenemisviisi ning võtta riigi tasandi lähenemisviis üldjuhul üksnes siis, kui esimest lähenemisviisi on juba kasutatud.

Kasutada riigi tasandil avastatud võimealaste puudujääkide kaotamiseks esmalt Euroopa koostöövalmiduse lähenemisviisi ning võtta riigi tasandi lähenemisviis üldjuhul üksnes siis, kui esimest lähenemisviisi on juba kasutatud.

| 17. | Võtta osa vähemalt ühest alalise struktureeritud koostöö projektist, milles arendatakse liikmesriikide poolt strateegiliseks hinnatud võimet või tehakse see kättesaadavaks. |
| --- | --- |

17.

17.

Võtta osa vähemalt ühest alalise struktureeritud koostöö projektist, milles arendatakse liikmesriikide poolt strateegiliseks hinnatud võimet või tehakse see kättesaadavaks.

Võtta osa vähemalt ühest alalise struktureeritud koostöö projektist, milles arendatakse liikmesriikide poolt strateegiliseks hinnatud võimet või tehakse see kättesaadavaks.

| „e) | osaleda vajadusel Euroopa Kaitseagentuuri raames oluliste ühiste või Euroopa varustusprogrammide arendamisel.“ |
| --- | --- |

„e)

| 18. | Kohustus kasutada Euroopa Kaitseagentuuri ühiskaitsevõime arendamise Euroopa foorumina ning kaaluda Relvastuskoostöö Organisatsiooni OCCAR kasutamist eelistatud programmijuhtimisorganisatsioonina. |
| --- | --- |

18.

18.

Kohustus kasutada Euroopa Kaitseagentuuri ühiskaitsevõime arendamise Euroopa foorumina ning kaaluda Relvastuskoostöö Organisatsiooni OCCAR kasutamist eelistatud programmijuhtimisorganisatsioonina.

Kohustus kasutada Euroopa Kaitseagentuuri ühiskaitsevõime arendamise Euroopa foorumina ning kaaluda Relvastuskoostöö Organisatsiooni OCCAR kasutamist eelistatud programmijuhtimisorganisatsioonina.

| 19. | Tagada, et kõik osalevate liikmesriikide suunatavat kaitsevõimet käsitlevad projektid suurendavad Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet tarbetut kattumist ära hoidva asjakohase tööstuspoliitika kaudu. |
| --- | --- |

19.

19.

Tagada, et kõik osalevate liikmesriikide suunatavat kaitsevõimet käsitlevad projektid suurendavad Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet tarbetut kattumist ära hoidva asjakohase tööstuspoliitika kaudu.

Tagada, et kõik osalevate liikmesriikide suunatavat kaitsevõimet käsitlevad projektid suurendavad Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet tarbetut kattumist ära hoidva asjakohase tööstuspoliitika kaudu.

| 20. | Tagada koostööprogrammide (mida saavad kasutada üksnes üksused, kellel on ELi territooriumil tõendatav lisaväärtus) ning osalevate liikmesriikide hankestrateegiate positiivne mõju Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile. |
| --- | --- |

20.

20.

Tagada koostööprogrammide (mida saavad kasutada üksnes üksused, kellel on ELi territooriumil tõendatav lisaväärtus) ning osalevate liikmesriikide hankestrateegiate positiivne mõju Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile.

Tagada koostööprogrammide (mida saavad kasutada üksnes üksused, kellel on ELi territooriumil tõendatav lisaväärtus) ning osalevate liikmesriikide hankestrateegiate positiivne mõju Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile.

III LISA – JUHTIMINE

1.   Osalevad liikmesriigid on otsuste tegemise protsessi keskmes, otsused kooskõlastatakse kõrge esindajaga

Alaline struktureeritud koostöö on osalevate liikmesriikide juhitav raamistik ning see kuulub peamiselt nende pädevusse. Mitteosalevatele ELi liikmesriikidele tagatakse läbipaistvus.

Et alaline struktureeritud koostöö oleks asjakohaselt kooskõlastatud üldise ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga (ÜJKP), mille lahutamatu osa see on, kaasatakse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja täielikult alalise struktureeritud koostööga seotud menetlustesse. Kõrge esindaja vastutab Euroopa Ülemkogu poolt nõutud ja allpool 4. osas kirjeldatud iga-aastase hindamise eest. Euroopa välisteenistus, sh ELi sõjaline staap (ELSS), ja Euroopa Kaitseagentuur (EDA) tagavad alalisele struktureeritud koostööle sekretariaaditeenused tihedas koostöös välisteenistuse ÜJKP ja kriisidele reageerimise valdkonna asepeasekretäriga.

Kooskõlas ELi lepinguga, aluslepingutele lisatud protokolli nr 10 artikliga 3 ja Euroopa Kaitseagentuuri asutava nõukogu otsusega toetab EDA kõrget esindajat alalise struktureeritud koostöö võimete arendamise aspektides. Välisteenistus toetab kõrget esindajat eelkõige alalise struktureeritud koostöö operatiivaspektides, muu hulgas ELSSi ja muude ÜJKP struktuuride kaudu.

Märgitakse, et ELi lepingu artikli 41 lõike 1 kohaselt kaetakse „[h]alduskulud, mida institutsioonidele toob kaasa käesoleva peatüki rakendamine, [...] liidu eelarvevahenditest“.

2.   Juhtimine hõlmab kahte tasandit: üldine tasand alalise struktureeritud koostöö sidususe ja ambitsioonikuse säilitamiseks ning seda täiendavad konkreetsed juhtimisalased menetlused projektide tasandil

2.1.   Üldisel tasandil vastutatakse alalise struktureeritud koostöö sidususe ja usaldusväärse rakendamise eest

Selles tuginetakse olemasolevatele struktuuridele. ELi välis- ja kaitseministrid võiksid käsitleda alalise struktureeritud koostöö küsimusi, kui nad kohtuvad välisasjade nõukogu / kaitseministrite ühisel istungil (tavaliselt kaks korda aastas). Kui nõukogu koguneb alalise struktureeritud koostöö küsimuste käsitlemiseks, on hääleõigus osalevate liikmesriikide esindajatel. Sellistel puhkudel võivad osalevad liikmesriigid võtta ühehäälselt vastu uusi projekte (kooskõlas ELi lepingu artikli 46 lõikega 6), saada hinnanguid osalevate liikmesriikide jõupingutustele, eelkõige vastavalt käesoleva lisa 3. osas kirjeldatule, ja kinnitada pärast kõrge esindajaga konsulteerimist kvalifitseeritud häälteenamusega uue liikmesriigi osalemist vastavalt ELi lepingu artikli 46 lõikele 3.

Kui osalev liikmesriik ei vasta enam kriteeriumidele või ei saa või ei taha täita enam alalise struktureeritud koostöö raames võetud või seatud kohustusi, võib nõukogu kooskõlas ELi lepingu artikli 46 lõikega 4 viimase abinõuna peatada asjaomase liikmesriigi osalemise, tingimusel et eelnevalt on antud selgelt piiritletud ajavahemik individuaalseteks konsultatsioonideks ja meetmete võtmiseks.

Asjakohased olemasolevad nõukogu ettevalmistavad organid kogunevad alalise struktureeritud koostöö formaadis, mis tähendab, et kõik ELi liikmesriigid on esindatud, kuid töökorraldus peegeldab nõukogus kehtivat korda, mille kohaselt on hääleõigus ainult osalevatel liikmesriikidel. Poliitika- ja julgeolekukomitee (PJK) koosolekud võiks alalise struktureeritud koostöö formaadis kokku kutsuda selleks, et käsitleda osalevatele liikmesriikidele ühist huvi pakkuvaid küsimusi, planeerida ja arutada projekte või arutada uute liikmete lisandumist. Selle tööd toetab poliitilis-sõjaline töörühm, pidades alalise struktureeritud koostöö formaadis koosolekuid. ELi sõjaline komitee hakkab samuti alalise struktureeritud koostöö formaadis kohtuma ning sellelt küsitakse eelkõige sõjalist nõu. Lisaks võidakse korraldada mitteametlikke kohtumisi, millel on esindatud üksnes osalevad liikmesriigid.

2.2.   Projektide juhtimine

2.2.1.   Alalise struktureeritud koostöö projektide üle kontrolli teostamine põhineb hindamisel, mida kõrge esindaja teeb välisteenistuse, sh ELSSi, ja EDA abil; projektid valib välja nõukogu

Osalevad liikmesriigid võivad esitada mis tahes projekte, mida nad peavad alalise struktureeritud koostöö jaoks kasulikuks. Nad teevad oma kavatsuse avalikuks, et saada toetust ja esitada projekt alalise struktureeritud koostöö sekretariaadile ühiselt, ning projekti levitatakse samaaegselt kõigi osalevate liikmesriikide seas.

Projektid peaksid aitama täita teate II lisas osutatud kohustusi, millest paljud on seotud liikmesriikide poolt strateegiliseks hinnatud võimete arendamise või kättesaadavaks tegemisega ja mille puhul on kokku lepitud, et need annavad ELi tasandil lisaväärtust, samuti mis puudutavad oma vahendite ja võimaluste piires märkimisväärse toe andmist ÜJKP operatsioonidele (EUFOR) ja missioonidele (nt ELi väljaõppemissioonid) kooskõlas ELi lepingu artikli 42 lõikega 6.

Et tagada alalise struktureeritud koostöö erisuguste projektide sidusus ja järjepidevus, teeme ettepaneku kehtestada piiratud arvu projekte, mis on konkreetselt missioonide ja operatsioonide suunitlusega vastavalt ELi ambitsioonitasemele. Teised projektid toetaksid neid projekte ning neil oleks hõlbustav ja kaasaaitav roll. Projektid tuleks asjakohaselt rühmitada.

Alalise struktureeritud koostöö sekretariaat koordineerib projektiettepanekute hindamist. Võimete arendamise projektide puhul tagab EDA, et välditakse dubleerimist muudes rahvusvahelistes kontekstides olemas olevate algatustega. Operatsioonidele ja missioonidele keskendatud projektide puhul hindab ELSS seda, kas need vastavad ELi ja selle liikmesriikide operatiivvajadustele ja aitavad neid rahuldada. Seda arvesse võttes esitab kõrge esindaja soovituse nende projektiettepanekute kohta, mis on kõige ambitsioonikamad, aitavad kaasa ELi ambitsioonitaseme saavutamisele ja sobivad kõige paremini Euroopa strateegilise sõltumatuse edendamiseks. Projektide valik peab kajastama sobivat tasakaalu rohkem võimete arendamiseks ettenähtud projektide ning rohkem operatsioonide ja missioonide valdkonna projektide vahel.

Nõukogu kehtestab alalise struktureeritud koostöö projektide loetelu, lähtudes kõrge esindaja soovitusest ning alalise struktureeritud koostöö formaadis kohtuva ELi sõjalise komitee sõjalisest nõuandest ja samas formaadis kohtuva PJK tegevuse kaudu. Nõukogu teeb otsuse osalevate liikmesriikide esindajate poolt antud häältega ühehäälselt kooskõlas ELi lepingu artikli 46 lõikega 6.

Mitteosalevad ELi liikmesriigid võivad alati anda märku oma kavatsusest osaleda projektides, võttes endale alalise struktureeritud koostööga kaasnevad kohustused ja ühinedes koostööga.

Projektis osalejad võivad erandjuhtudel kutsuda osalema kolmandaid riike kooskõlas üldise korraga, mille nõukogu määrab aegsasti kindlaks vastavalt ELi lepingu artikli 46 lõikele 6. Need riigid peavad andma projektile olulist lisaväärtust, aitama tugevdada alalist struktureeritud koostööd ja ÜJKPd ning täitma suuremaid kohustusi. See ei anna sellistele kolmandatele riikidele otsustusõigust alalise struktureeritud koostöö juhtimise küsimustes. Peale selle otsustab alalise struktureeritud koostöö formaadis kohtuv nõukogu, kas üldises korras kehtestatud tingimused on iga vastavate projektis osalejate poolt osalema kutsutud kolmanda riigi poolt täidetud.

2.2.2.   Projekti juhtimise eest vastutavad esmajoones osalevad liikmesriigid

Kui nõukogule esitatakse otsustamiseks alalise struktureeritud koostöö projektide loetelu, tuleb sellele lisada ka asjaomaste projektidega seotud olevate osalevate liikmesriikide nimekiri. Projektis osalevad liikmesriigid on esitanud selle varem ühiselt.

Projektiga seotud olevad osalevad liikmesriigid lepivad omavahel ühehäälselt kokku oma koostöö korra ja ulatuse, sealhulgas projektiga ühinemiseks vajaliku panuse. Nad kehtestavad projekti juhtimise reeglid ja otsustavad projekti käigus uute osalevate liikmesriikide liitumise üle, andes neile kas osaleja või vaatleja staatuse. Tuleks siiski välja töötada ühised juhtimiseeskirjad, mida saaks konkreetsetes projektides kohandada. See tagaks teatava standardse juhtimise kõigis projektides ja lihtsustaks nende käivitamist. Eelkõige võimete arendamise projektide puhul vastutavad projekti juhtimise eest (kirjeldused, hankestrateegia, rakendusameti valik, tööstusettevõtete valimine jne) üksnes projektiga seotud olevad osalevad liikmesriigid.

Osalevad liikmesriigid teavitavad vastavalt vajadusele projektidest mitteosalevaid liikmesriike.

3.   Täpne etapiviisiline lähenemine, kus iga etapi jaoks on määratud realistlikud ja siduvad eesmärgid

Osalevate liikmesriikide võetud kohustusi täidetakse riiklike jõupingutuste ja konkreetsete projektide kaudu.

Realistlik etapiviisiline lähenemine on määrav selleks, et säilitada alalises struktureeritud koostöös liikmesriikide tuumiku osalemine ja hoida seeläbi alal ambitsiooni ja kaasavuse põhimõtteid. Kuigi osalevad liikmesriigid hakkavad töötama kõikide võetud kohustuste täitmise nimel kohe pärast alalise struktureeritud koostöö ametlikku käikulaskmist, on osa kohustusi võimalik täita varem kui teisi. Seetõttu peavad osalevad liikmesriigid leppima kokku etapiviisilise lähenemise.

Etappide määramisel võetakse arvesse muid ajakavu (nt Euroopa kaitsealase tegevuskava rakendamine, järgmise mitmeaastase finantsraamistiku algus 2021. aastal ja liikmesriikide poolt muudes raamistikes juba võetud kohustused). Kohustusi täidetakse kahes järjestikuses etapis (2018–2021 ja 2021–2025). Pärast 2025. aastat korraldatakse läbivaatamine. Selleks hindavad osalevad liikmesriigid kõigi alalise struktureeritud koostöö alusel võetud kohustuste täitmist ja otsustavad uute kohustuste üle, et minna edasi uue etapiga Eurooa julgeoleku- ja kaitsealase integratsiooni suunas.

4.   Alalise struktureeritud koostöö juhtimiseks on vaja riiklikel rakenduskavadel põhinevat hästi läbimõeldud ja ambitsioonikat hindamismehhanismi

Kõik osalevad liikmesriigid kannavad hoolt kohustuste täitmise eest ja kõrge esindaja annab sellest aru kooskõlas protokollis nr 10 (artikkel 3) sätestatud regulaarse hindamise põhimõttega. Kokkulepitud kohustuste siduv laad ja nende täitmise usutavus tagatakse järgmise kahetasandilise hindamismehhanismiga.

4.1.   Riiklikud rakenduskavad

Selleks et näidata oma võimet ja tahet täita kokkulepitud kohustusi, kohustub iga osalev liikmesriik esitama enne alalise struktureeritud koostöö loomist käsitleva nõukogu otsuse vastuvõtmist riikliku rakenduskava, milles nad kirjeldavad oma suutlikkust täita siduvaid kohustusi. Läbipaistvuse eesmärgil tehakse need rakenduskavad kättesaadavaks kõigile osalevatele liikmesriikidele.

Osalevate liikmesriikide poolt kokkulepitud kohustuste täitmiseks antud panust hinnatakse kord aastas riiklike rakenduskavade alusel; hindamise viib läbi alalise struktureeritud koostöö sekretariaat kõrge esindaja alluvuses (keda toetab EDA kaitseinvesteeringute ja võimete arendamise valdkonnas ning välisteenistus, sh ELSS, operatiivaspektides). See hinnang saadetakse nõukogu vastutusel PJK-le (alalise struktureeritud koostöö formaat) ja ELi sõjalisele komiteele (alalise struktureeritud koostöö formaat) nõuande saamiseks.

Hindajad keskenduvad sellele, kui usutavad on alalise struktureeritud koostöö raames võetud kohustused, sõeludes läbi liikmesriikide riiklikud rakenduskavad, faktilised asjaolud ja projektidele ettenähtud panused.

Pärast alalise struktureeritud koostöö käivitamist ajakohastavad osalevad liikmesriigid oma riiklikke rakenduskavu vastavalt vajadusele, et järgida etapiviisilise lähenemise nõuet.

Iga etapi alguses täpsustatakse võetud kohustusi, milleks osalevad liikmesriigid lepivad omavahel kokku täpsemates eesmärkides, mis hõlbustab hindamisprotsessi.

4.2.   Iga-aastane läbivaatamine ja strateegiline läbivaatamine iga etapi lõpus

Kõrge esindaja esitab vähemalt kord aastas nõukogule (välis- ja kaitseministrite ühises koosseisus) aruande, mille koostamisele on aidanud kaasa EDA (protokolli nr 10 artikkel 3) ja välisteenistus, sh ELSS. Selles aruandes antakse ülevaade alalise struktureeritud koostöö rakendamise seisust, sealhulgas osalevate liikmesriikide poolt oma kohustuste täitmisest vastavalt riiklikele rakenduskavadele. See aruanne võetakse pärast ELi sõjalise komitee nõuande saamist nõukogus aluseks ELi lepingu artikli 46 kohaselt soovituste ja otsuste vastuvõtmiseks.

Iga etapi lõpus (2021, 2025) korraldatakse strateegiline läbivaatamine, et hinnata kavandatud kohustuste täitmist asjaomases etapis, otsustada järgmise etapi käivitamise üle ning ajakohastada vajaduse korral järgmise etapi jaoks kohustusi.

---

| 14.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 331/78 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 331/78

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/2316,

12. detsember 2017,

millega tunnistatakse kehtetuks otsus 92/176/EMÜ ANIMO võrgus kasutamiseks ettenähtud kaartide kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 8316 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis vastu otsused 91/398/EMÜ (2), 92/175/EMÜ (3) ja 92/176/EMÜ (4), et võtta kasutusele veterinaarasutusi ühendav arvutisüsteem (ANIMO). |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis vastu otsused 91/398/EMÜ (2), 92/175/EMÜ (3) ja 92/176/EMÜ (4), et võtta kasutusele veterinaarasutusi ühendav arvutisüsteem (ANIMO).

| (2) | Otsused 91/398/EMÜ ja 92/175/EMÜ on kehtetuks tunnistatud ja ANIMO võrk on asendatud kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteemi (TRACES) internetipõhise haldusvahendiga, mis hõlmab kõiki loomade, sperma ja embrüote, toidu, sööda ja taimede liidusisese kaubanduse ja impordi sanitaarnõudeid. |
| --- | --- |

(2)

Otsused 91/398/EMÜ ja 92/175/EMÜ on kehtetuks tunnistatud ja ANIMO võrk on asendatud kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteemi (TRACES) internetipõhise haldusvahendiga, mis hõlmab kõiki loomade, sperma ja embrüote, toidu, sööda ja taimede liidusisese kaubanduse ja impordi sanitaarnõudeid.

| (3) | Otsus 92/176/EMÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(3)

Otsus 92/176/EMÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsus 92/176/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. detsember 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 19. juuli 1991. aasta otsus 91/398/EMÜ veterinaarasutusi ühendava arvutivõrgu (ANIMO) kohta (EÜT L 221, 9.8.1991, lk 30).

2

(3)  Komisjoni 21. veebruari 1992. aasta otsus 92/175/EMÜ, millega nähakse ette arvutivõrgu ANIMO üksuste nimekiri ja identifitseerimine (EÜT L 80, 25.3.1992, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 2. märtsi 1992. aasta otsus 92/176/EMÜ ANIMO võrgus kasutamiseks ettenähtud kaartide kohta (EÜT L 80, 25.3.1992, lk 33).

4

---

| 14.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 331/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 331/79

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/2317,

13. detsember 2017,

vabatahtliku sertifitseerimiskava „Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet“ tunnustamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 7c lõike 4 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta, (2) eriti selle artikli 18 lõike 4 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 98/70/EÜ artiklites 7b ja 7c ja IV lisas ning direktiivi 2009/28/EÜ artiklites 17 ja 18 ja V lisas on sätestatud sarnased säästlikkuse kriteeriumid biokütuste ja vedelate biokütuste jaoks ning sarnane kord, millega kontrollitakse nende vastavust kõnealustele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 98/70/EÜ artiklites 7b ja 7c ja IV lisas ning direktiivi 2009/28/EÜ artiklites 17 ja 18 ja V lisas on sätestatud sarnased säästlikkuse kriteeriumid biokütuste ja vedelate biokütuste jaoks ning sarnane kord, millega kontrollitakse nende vastavust kõnealustele kriteeriumidele.

| (2) | Kui vedelaid ja muid biokütuseid tuleb arvesse võtta direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud põhjustel, peaksid liikmesriigid ettevõtjatelt nõudma, et nad tõendaksid vedelate ja muude biokütuste vastavust kõnealuse direktiivi artikli 17 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(2)

Kui vedelaid ja muid biokütuseid tuleb arvesse võtta direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud põhjustel, peaksid liikmesriigid ettevõtjatelt nõudma, et nad tõendaksid vedelate ja muude biokütuste vastavust kõnealuse direktiivi artikli 17 lõigetes 2–5 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele.

| (3) | Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad, millega kehtestatakse biomassist saadud toodete tootmise standardid, peavad sisaldama täpseid andmeid direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõike 2 kohaldamise eesmärgil ja/või et kõnealuste kavadega tuleb tõendada, et biokütuste või vedelate biokütuste saadetised vastavad artikli 17 lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ja/või et materjale ei ole muudetud ega visatud ära tahtlikult, et saadetise või selle osa suhtes saaks kohaldada IX lisa. Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei ole liikmesriigil õigust nõuda tarnijalt täiendavaid tõendeid säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad, millega kehtestatakse biomassist saadud toodete tootmise standardid, peavad sisaldama täpseid andmeid direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõike 2 kohaldamise eesmärgil ja/või et kõnealuste kavadega tuleb tõendada, et biokütuste või vedelate biokütuste saadetised vastavad artikli 17 lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ja/või et materjale ei ole muudetud ega visatud ära tahtlikult, et saadetise või selle osa suhtes saaks kohaldada IX lisa. Kui ettevõtja esitab tunnustamisotsusega hõlmatud ulatuses tõendid või andmed, mis on saadud vastavalt komisjoni tunnustatud vabatahtlikule kavale, ei ole liikmesriigil õigust nõuda tarnijalt täiendavaid tõendeid säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks.

| (4) | 27. septembril 2017 esitati komisjonile taotlus tunnustada, et vabatahtliku kavaga „Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet“ tõendatakse biokütusesaadetiste vastavust direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele. Kõnealune kava, mille asukoht on 5-11 Lavington Street, London SE1 0NZ, Ühendkuningriik, hõlmab Ühendkuningriigis toodetud teravilja, õliseemneid ja suhkrupeeti kuni kõnealuste põllukultuuride esimese üleandmiskohani. Tunnustatud kava dokumendid tuleks teha kättesaadavaks direktiivi 2009/28/EÜ kohaselt loodud läbipaistvusplatvormi vahendusel. |
| --- | --- |

(4)

27. septembril 2017 esitati komisjonile taotlus tunnustada, et vabatahtliku kavaga „Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet“ tõendatakse biokütusesaadetiste vastavust direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele. Kõnealune kava, mille asukoht on 5-11 Lavington Street, London SE1 0NZ, Ühendkuningriik, hõlmab Ühendkuningriigis toodetud teravilja, õliseemneid ja suhkrupeeti kuni kõnealuste põllukultuuride esimese üleandmiskohani. Tunnustatud kava dokumendid tuleks teha kättesaadavaks direktiivi 2009/28/EÜ kohaselt loodud läbipaistvusplatvormi vahendusel.

| (5) | Vabatahtliku kava „Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet“ hindamisel leiti, et see hõlmab nõuetekohaselt direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriume ning et selles kohaldatakse direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõikes 1 ja direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõikes 1 nõutud massibilansisüsteemi. |
| --- | --- |

(5)

Vabatahtliku kava „Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet“ hindamisel leiti, et see hõlmab nõuetekohaselt direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriume ning et selles kohaldatakse direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõikes 1 ja direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõikes 1 nõutud massibilansisüsteemi.

| (6) | Vabatahtliku kava „Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet“ hindamise käigus leiti, et see vastab asjakohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse ka direktiivi 98/70/EÜ IV lisas ja direktiivi 2009/28/EÜ V lisas sätestatud metodoloogilisi nõudeid. |
| --- | --- |

(6)

Vabatahtliku kava „Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet“ hindamise käigus leiti, et see vastab asjakohastele usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standarditele ning selles järgitakse ka direktiivi 98/70/EÜ IV lisas ja direktiivi 2009/28/EÜ V lisas sätestatud metodoloogilisi nõudeid.

| (7) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas biokütuste ja vedelate biokütuste jätkusuutlikkuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas biokütuste ja vedelate biokütuste jätkusuutlikkuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vabatahtliku kavaga „Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet“ (edaspidi „kava“), mille tunnustamise taotlus esitati komisjonile 27. septembril 2017, tõendatakse, et kõnealuses kavas kehtestatud standardite kohaselt toodetud teravilja, õliseemnete ja suhkrupeedi saadetised vastavad direktiivi 98/70/EÜ artikli 7b lõigetes 3, 4 ja 5 ning direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele.

Kava sisaldab ka täpseid andmeid direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõike 2 ja direktiivi 98/70/EÜ artikli 7b lõike 2 kohaldamiseks selles osas, mis puudutab direktiivi 98/70/EÜ IV lisa C osa punktis 1 ja direktiivi 2009/28/EÜ V lisa C osa punktis 1 osutatud maakasutuse otsesest muudatusest tingitud süsinikuvaru muudatustest tulenevat aastapõhist heitkogust (e
  l
  ), ning nende andmetega tõendatakse, et kõnealune heitkogus on võrdne nulliga.

Artikkel 2

Juhul, kui komisjonile 27. septembril 2017 tunnustamiseks esitatud kava sisu muudetakse selliselt, et see võib mõjutada käesoleva otsuse alust, teatatakse sellistest muudatustest komisjonile viivitamata. Komisjon hindab teatatud muudatusi lähtuvalt asjaolust, kas kava hõlmab endiselt piisavalt neid säästlikkuse kriteeriume, mille suhtes seda tunnustatakse.

Artikkel 3

Komisjon võib käesoleva otsuse kehtetuks tunnistada muu hulgas siis, kui:

| a) | on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast otsustavaid aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi; |
| --- | --- |

a)

on selgelt tõendatud, et kavaga ei ole rakendatud käesoleva otsuse seisukohast otsustavaid aspekte, või kui kõnealuste aspektide osas on toimunud raskeid ja struktuurseid rikkumisi;

| b) | kava raames ei esitata komisjonile direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõike 6 ja direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõike 6 kohaseid iga-aastaseid aruandeid; |
| --- | --- |

b)

kava raames ei esitata komisjonile direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõike 6 ja direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõike 6 kohaseid iga-aastaseid aruandeid;

| c) | kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid, mis on sätestatud rakendusaktides, millele on osutatud direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõike 5 kolmandas lõigus ja direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõike 5 kolmandas lõigus, või kui ei rakendata kava muid täiustatud aspekte, mis on jätkuva tunnustamise seisukohast otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

c)

kavaga ei rakendata sõltumatu auditi standardeid, mis on sätestatud rakendusaktides, millele on osutatud direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõike 5 kolmandas lõigus ja direktiivi 2009/28/EÜ artikli 18 lõike 5 kolmandas lõigus, või kui ei rakendata kava muid täiustatud aspekte, mis on jätkuva tunnustamise seisukohast otsustava tähtsusega.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse kuni 15. detsembrini 2022.

Brüssel, 13. detsember 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58.

1

(2)  
  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

2

---

| 14.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 331/81 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 331/81

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/2318,

13. detsember 2017,

Austraalias finantsturgude suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL, (1) eriti selle artikli 25 lõike 4 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (2) artikli 23 lõike 1 kohaselt peavad investeerimisühingud tagama, et reguleeritud turgudel kauplemisele võetud või kauplemiskohas kaubeldavate aktsiatega sooritatavad tehingud toimuksid reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu või kolmanda riigi kauplemiskohas, mille komisjon on tunnistanud direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a kohaselt samaväärseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (2) artikli 23 lõike 1 kohaselt peavad investeerimisühingud tagama, et reguleeritud turgudel kauplemisele võetud või kauplemiskohas kaubeldavate aktsiatega sooritatavad tehingud toimuksid reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu või kolmanda riigi kauplemiskohas, mille komisjon on tunnistanud direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a kohaselt samaväärseks.

| (2) | Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõiget 1 kohaldatakse üksnes aktsiate kohustusliku kauplemiskoha suhtes. Kohustusliku kauplemiskoha nõue ei hõlma muid kapitaliinstrumente, nt hoidmistunnistusi, börsil kaubeldavaid fonde, sertifikaate ega muid sarnaseid finantsinstrumente. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõiget 1 kohaldatakse üksnes aktsiate kohustusliku kauplemiskoha suhtes. Kohustusliku kauplemiskoha nõue ei hõlma muid kapitaliinstrumente, nt hoidmistunnistusi, börsil kaubeldavaid fonde, sertifikaate ega muid sarnaseid finantsinstrumente.

| (3) | Kolmandates riikides asutatud kauplemiskohtade samaväärsuse tunnustamise menetluse (nagu on sätestatud direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punktis a) eesmärk on võimaldada investeerimisühingutel sooritada tehinguid aktsiatega, mille suhtes kehtib liidus kohustusliku kauplemiskoha nõue, kolmandate riikide samaväärsena tunnustatud kauplemiskohtades. Komisjon peaks hindama, kas kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikuga on tagatud, et kolmandas riigis tegevusloa saanud kauplemiskoht vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) nr 596/2014, (3) direktiivi 2014/65/EL III jaotisest, määruse (EL) nr 600/2014 II jaotisest ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2004/109/EÜ (4) tulenevate nõuetega, ning mille suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid. Seejuures tuleb silmas pidada nimetatud õigusaktide eesmärke, eelkõige siseturu loomisele ja toimimisele kaasa aitamist, turu terviklikkust, investorite kaitset ja mitte sugugi vähem olulisena finantsstabiilsust. |
| --- | --- |

(3)

Kolmandates riikides asutatud kauplemiskohtade samaväärsuse tunnustamise menetluse (nagu on sätestatud direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punktis a) eesmärk on võimaldada investeerimisühingutel sooritada tehinguid aktsiatega, mille suhtes kehtib liidus kohustusliku kauplemiskoha nõue, kolmandate riikide samaväärsena tunnustatud kauplemiskohtades. Komisjon peaks hindama, kas kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikuga on tagatud, et kolmandas riigis tegevusloa saanud kauplemiskoht vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) nr 596/2014, (3) direktiivi 2014/65/EL III jaotisest, määruse (EL) nr 600/2014 II jaotisest ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2004/109/EÜ (4) tulenevate nõuetega, ning mille suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid. Seejuures tuleb silmas pidada nimetatud õigusaktide eesmärke, eelkõige siseturu loomisele ja toimimisele kaasa aitamist, turu terviklikkust, investorite kaitset ja mitte sugugi vähem olulisena finantsstabiilsust.

| (4) | Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a neljanda lõigu kohaselt võib kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku pidada samaväärseks, kui raamistik vastab vähemalt järgmistele tingimustele: a) turgudel on tegevusluba ning turgude suhtes kohaldatakse pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid; b) turgudel on selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad; c) väärtpaberite emitentidel peaks olema kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse, ning d) turu läbipaistvus ja terviklikkus on tagatud seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a neljanda lõigu kohaselt võib kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku pidada samaväärseks, kui raamistik vastab vähemalt järgmistele tingimustele: a) turgudel on tegevusluba ning turgude suhtes kohaldatakse pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid; b) turgudel on selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad; c) väärtpaberite emitentidel peaks olema kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse, ning d) turu läbipaistvus ja terviklikkus on tagatud seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel.

| (5) | Käesoleva samaväärsuse hindamise eesmärk on hinnata muu hulgas seda, kas õiguslikult siduvad nõuded, mida Austraalias kohaldatakse seal asutatud ja tegevusloa saanud ning Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjoni (edaspidi „ASIC“) järelevalvatavate väärtpaberibörside suhtes, ning mille suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid, on samaväärsed määrusest (EL) nr 596/2014, direktiivi 2014/65/EL III jaotisest, määruse (EL) nr 600/2014 II jaotisest ning direktiivist 2004/109/EÜ tulenevate nõuetega. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva samaväärsuse hindamise eesmärk on hinnata muu hulgas seda, kas õiguslikult siduvad nõuded, mida Austraalias kohaldatakse seal asutatud ja tegevusloa saanud ning Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjoni (edaspidi „ASIC“) järelevalvatavate väärtpaberibörside suhtes, ning mille suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid, on samaväärsed määrusest (EL) nr 596/2014, direktiivi 2014/65/EL III jaotisest, määruse (EL) nr 600/2014 II jaotisest ning direktiivist 2004/109/EÜ tulenevate nõuetega.

| (6) | 2001. aasta äriseadustiku (edaspidi „äriseadustik“) kohaselt on finantsturg mehhanism, mille kaudu regulaarselt tehakse või võetakse vastu finantstoodete omandamise või võõrandamise pakkumisi. Finantsturg peab toimima mittediskrimineerivaid reegleid järgiva mitmepoolse süsteemina. Tal ei ole tehingute täitmisel kaalutlusõigust ja ta ei või kaubelda oma nimel ega teha kliendikorralduste sobitamistehinguid. Lisaks peab finantsturg andma liikmetele erapooletu juurdepääsu oma turgudele ja teenustele. Juurdepääsukriteeriumid peavad olema erapooletud ja läbipaistvad ning neid tuleb kohaldada mittediskrimineerivalt. Selle tagamiseks peavad finantsturu tegevusreeglid sisaldama mõistlikke ja mittediskrimineerivaid juurdepääsu- ja sobivusnõudeid. ASIC vaatab need reeglid läbi. |
| --- | --- |

(6)

2001. aasta äriseadustiku (edaspidi „äriseadustik“) kohaselt on finantsturg mehhanism, mille kaudu regulaarselt tehakse või võetakse vastu finantstoodete omandamise või võõrandamise pakkumisi. Finantsturg peab toimima mittediskrimineerivaid reegleid järgiva mitmepoolse süsteemina. Tal ei ole tehingute täitmisel kaalutlusõigust ja ta ei või kaubelda oma nimel ega teha kliendikorralduste sobitamistehinguid. Lisaks peab finantsturg andma liikmetele erapooletu juurdepääsu oma turgudele ja teenustele. Juurdepääsukriteeriumid peavad olema erapooletud ja läbipaistvad ning neid tuleb kohaldada mittediskrimineerivalt. Selle tagamiseks peavad finantsturu tegevusreeglid sisaldama mõistlikke ja mittediskrimineerivaid juurdepääsu- ja sobivusnõudeid. ASIC vaatab need reeglid läbi.

| (7) | Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a neljandas lõigus esitatud neli tingimust peavad olema täidetud, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorda võiks pidada nendes riikides tegevusloa saanud börside suhtes samaväärseks direktiivis 2014/65/EL sätestatud korraga. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a neljandas lõigus esitatud neli tingimust peavad olema täidetud, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorda võiks pidada nendes riikides tegevusloa saanud börside suhtes samaväärseks direktiivis 2014/65/EL sätestatud korraga.

| (8) | Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi kauplemiskohtadel olema tegevusluba ning nende suhtes tuleb kohaldada pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid. |
| --- | --- |

(8)

Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi kauplemiskohtadel olema tegevusluba ning nende suhtes tuleb kohaldada pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid.

| (9) | Finantsturgu korraldaval isikul peab selleks olema Austraalia turuluba (edaspidi „turuluba“). Äriseadustiku kohaselt on turuloa andmise õigus ministril. Äriseadustiku paragrahvi 795A kohaselt tuleb turuloa taotlus esitada ASICile, kes ministrile taotluse kohta nõu annab. Luba antakse muu hulgas ainult juhul, kui minister on veendunud, et taotleja on kehtestanud kohaldatavatele nõuetele vastava korra ning taotleja suudab kohaldada nõuetekohast turujärelevalvet, jälgida osaliste tegevust ja tagada turu tegevusreeglite täitmise (äriseadustiku paragrahv 795B). Pärast loa saamist peavad finantsturud jooksvalt järgima loa tingimusi ja säilitama turu korraldamise asjakohase korra, sh olukorra jälgimise ja tegevusreeglite täitmise tagamise korra (äriseadustiku paragrahv 792A). |
| --- | --- |

(9)

Finantsturgu korraldaval isikul peab selleks olema Austraalia turuluba (edaspidi „turuluba“). Äriseadustiku kohaselt on turuloa andmise õigus ministril. Äriseadustiku paragrahvi 795A kohaselt tuleb turuloa taotlus esitada ASICile, kes ministrile taotluse kohta nõu annab. Luba antakse muu hulgas ainult juhul, kui minister on veendunud, et taotleja on kehtestanud kohaldatavatele nõuetele vastava korra ning taotleja suudab kohaldada nõuetekohast turujärelevalvet, jälgida osaliste tegevust ja tagada turu tegevusreeglite täitmise (äriseadustiku paragrahv 795B). Pärast loa saamist peavad finantsturud jooksvalt järgima loa tingimusi ja säilitama turu korraldamise asjakohase korra, sh olukorra jälgimise ja tegevusreeglite täitmise tagamise korra (äriseadustiku paragrahv 792A).

| (10) | ASIC on avalik-õiguslik asutus, mis loodi Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjoni 2001. aasta seadusega (edaspidi „ASICi seadus“) ning mis vastutab Austraalia finantsturge käsitlevate õigusaktide kohaldamise ja täitmise tagamise eest. ASICil on järelevalve- ja täitmise tagamise volitused muu hulgas kahtlustatavate õigusrikkumiste uurimiseks, rikkumisteatiste väljaandmiseks ja kohtutelt tsiviilõiguslike sanktsioonide taotlemiseks. ASIC saab algatada süüdistuse esitamise selliste äriseadustikus sätestatud kohustuste rikkumise eest, mille puhul on ette nähud nende täitmise tagamine kriminaalkorras. Lisaks on ASICil õigus ette teatamata kontrollida finantsturgusid, sealhulgas registreid, andmekandjaid ja dokumente. Lisaks võib finantsteenuste minister anda finantsturu korraldajale kirjaliku korralduse konkreetsete meetmete kohta, mida finantsturu korraldaja peaks võtma finantsturu loa omamisest tulenevate kohustuste täitmiseks juhul, kui minister leiab, et need kohustused ei ole täidetud (äriseadustiku paragrahv 794A). Kui finantsturg korraldust ei täida, võib ASIC pöörduda kohtusse, et taotleda kohtult korralduse täitmise ettekirjutust (äriseadustiku paragrahv 794A). Samuti on ASICil õigus anda suuniseid üksustele (sealhulgas turukorraldajatele ja turuloa saanud turgude osalistele), kui ta leiab, et on vajalik või avalikes huvides kaitsta finantstoodete või finantstoodete klassidega kauplevaid isikuid (äriseadustiku paragrahv 798J). Lisaks võib ASIC oma regulatiiv- ja uurimismeetmete elluviimiseks pöörduda kohtu poole taotlusega ettekirjutuse tegemiseks ja menetluse algatamiseks. ASIC võib pöörduda kohtusse, et taotleda ettekirjutust järgida ASICi meetmeid, mille ta oma regulatiiv- ja uurimisvolituste raames on võtnud (ASICi seaduse paragrahv 70). Juhul kui üksus äriseadustiku kohaselt antud korraldust ei täida, võib ASIC samuti pöörduda kohtusse, et taotleda korralduse täitmiseks ettekirjutuse tegemist. Lisaks peavad finantsturud äriseadustiku kohaselt olema suutelised tagama, et nende liikmed täidavad äriseadustiku sätteid, vastavaid reegleid ja määrusi ning oma turu tegevusreegleid (äriseadustiku paragrahv 792A). Samuti on loa saanud börs kohustatud lahendama oma liikmete võimalikud turu tegevusreeglite või äriseadustiku rikkumised ja ASICi sellistest võimalikest rikkumistest teavitama. |
| --- | --- |

(10)

ASIC on avalik-õiguslik asutus, mis loodi Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjoni 2001. aasta seadusega (edaspidi „ASICi seadus“) ning mis vastutab Austraalia finantsturge käsitlevate õigusaktide kohaldamise ja täitmise tagamise eest. ASICil on järelevalve- ja täitmise tagamise volitused muu hulgas kahtlustatavate õigusrikkumiste uurimiseks, rikkumisteatiste väljaandmiseks ja kohtutelt tsiviilõiguslike sanktsioonide taotlemiseks. ASIC saab algatada süüdistuse esitamise selliste äriseadustikus sätestatud kohustuste rikkumise eest, mille puhul on ette nähud nende täitmise tagamine kriminaalkorras. Lisaks on ASICil õigus ette teatamata kontrollida finantsturgusid, sealhulgas registreid, andmekandjaid ja dokumente. Lisaks võib finantsteenuste minister anda finantsturu korraldajale kirjaliku korralduse konkreetsete meetmete kohta, mida finantsturu korraldaja peaks võtma finantsturu loa omamisest tulenevate kohustuste täitmiseks juhul, kui minister leiab, et need kohustused ei ole täidetud (äriseadustiku paragrahv 794A). Kui finantsturg korraldust ei täida, võib ASIC pöörduda kohtusse, et taotleda kohtult korralduse täitmise ettekirjutust (äriseadustiku paragrahv 794A). Samuti on ASICil õigus anda suuniseid üksustele (sealhulgas turukorraldajatele ja turuloa saanud turgude osalistele), kui ta leiab, et on vajalik või avalikes huvides kaitsta finantstoodete või finantstoodete klassidega kauplevaid isikuid (äriseadustiku paragrahv 798J). Lisaks võib ASIC oma regulatiiv- ja uurimismeetmete elluviimiseks pöörduda kohtu poole taotlusega ettekirjutuse tegemiseks ja menetluse algatamiseks. ASIC võib pöörduda kohtusse, et taotleda ettekirjutust järgida ASICi meetmeid, mille ta oma regulatiiv- ja uurimisvolituste raames on võtnud (ASICi seaduse paragrahv 70). Juhul kui üksus äriseadustiku kohaselt antud korraldust ei täida, võib ASIC samuti pöörduda kohtusse, et taotleda korralduse täitmiseks ettekirjutuse tegemist. Lisaks peavad finantsturud äriseadustiku kohaselt olema suutelised tagama, et nende liikmed täidavad äriseadustiku sätteid, vastavaid reegleid ja määrusi ning oma turu tegevusreegleid (äriseadustiku paragrahv 792A). Samuti on loa saanud börs kohustatud lahendama oma liikmete võimalikud turu tegevusreeglite või äriseadustiku rikkumised ja ASICi sellistest võimalikest rikkumistest teavitama.

| (11) | Seega võib järeldada, et Austraalia väärtpaberibörsidel peab olema tegevusluba ning nende suhtes kohaldatakse pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid. |
| --- | --- |

(11)

Seega võib järeldada, et Austraalia väärtpaberibörsidel peab olema tegevusluba ning nende suhtes kohaldatakse pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid.

| (12) | Teise tingimuse kohaselt peavad kolmandate riikide kauplemiskohtadel olema selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad. |
| --- | --- |

(12)

Teise tingimuse kohaselt peavad kolmandate riikide kauplemiskohtadel olema selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad.

| (13) | Kehtestatud on üldkohustused, mille kohaselt peab finantsturgude korraldaja hindama, kas tema korraldataval turul kauplemisele lubatud väärtpaberitega saab kaubelda õiglaselt, korrakohaselt ja läbipaistvalt. Äriseadustiku paragrahvis 793A on sätestatud õiguslikult siduvad nõuded, millega on tehtud kohustuslikuks väärtpaberite kauplemisele lubamist reguleerivate tegevusreeglite olemasolu. Finantsturgude tegevusreeglites on kindlaks määratud tingimused, mis peavad olema täidetud enne noteeritud üksuse aktsiate turul noteerimist. Üksus peab taotlema kauplemisele lubamist kohas, kus tema aktsiatega edaspidi kaubeldakse, ning taotlema luba kõigi oma väärtpaberite põhilisse liiki kuuluvate väärtpaberite noteerimiseks finantsturu ametlikus nimekirjas ja selle loa saama. Turu korraldaja avaldab kauplemisele lubatud üksuste nimekirja ja ajakohastab seda iga kauplemispäeva järel. ASIC vaatab läbi, kas finantsturgude reeglid, süsteemid ja protsessid on piisavad, et selgitada välja, kas finantstoode vastab kauplemisele lubamise suhtes finantsturgude ja seadusest tulenevatele kriteeriumidele, sh tagades, et väärtpaberitega kauplemist ebamõistlikult ei piirata. Kõik väärtpaberid, millega loa saanud börsil kaubeldakse, peavad vastama kindlatele noteerimisreeglitele, mis esitatakse läbivaatamiseks ASIC-le. Väärtpaberid peavad olema vabalt võõrandatavad ja vastama teatavatele kriteeriumidele nii väärtpaberite avaliku pakkumise suhtes kui ka väärtpaberile emitendi määratava hinna suhtes. Loa saanud börs ei saa noteerida väärtpabereid, mille puhul emiteeritud väärtpabereid ja emitenti käsitlev teave ei ole avalikult kättesaadav. Lisaks võivad ASIC ja minister väärtpaberitega kauplemise nõuetekohasuse tagamiseks peatada loa saanud börsil kauplemise finantstootega või teatud liiki finantstoodetega. |
| --- | --- |

(13)

Kehtestatud on üldkohustused, mille kohaselt peab finantsturgude korraldaja hindama, kas tema korraldataval turul kauplemisele lubatud väärtpaberitega saab kaubelda õiglaselt, korrakohaselt ja läbipaistvalt. Äriseadustiku paragrahvis 793A on sätestatud õiguslikult siduvad nõuded, millega on tehtud kohustuslikuks väärtpaberite kauplemisele lubamist reguleerivate tegevusreeglite olemasolu. Finantsturgude tegevusreeglites on kindlaks määratud tingimused, mis peavad olema täidetud enne noteeritud üksuse aktsiate turul noteerimist. Üksus peab taotlema kauplemisele lubamist kohas, kus tema aktsiatega edaspidi kaubeldakse, ning taotlema luba kõigi oma väärtpaberite põhilisse liiki kuuluvate väärtpaberite noteerimiseks finantsturu ametlikus nimekirjas ja selle loa saama. Turu korraldaja avaldab kauplemisele lubatud üksuste nimekirja ja ajakohastab seda iga kauplemispäeva järel. ASIC vaatab läbi, kas finantsturgude reeglid, süsteemid ja protsessid on piisavad, et selgitada välja, kas finantstoode vastab kauplemisele lubamise suhtes finantsturgude ja seadusest tulenevatele kriteeriumidele, sh tagades, et väärtpaberitega kauplemist ebamõistlikult ei piirata. Kõik väärtpaberid, millega loa saanud börsil kaubeldakse, peavad vastama kindlatele noteerimisreeglitele, mis esitatakse läbivaatamiseks ASIC-le. Väärtpaberid peavad olema vabalt võõrandatavad ja vastama teatavatele kriteeriumidele nii väärtpaberite avaliku pakkumise suhtes kui ka väärtpaberile emitendi määratava hinna suhtes. Loa saanud börs ei saa noteerida väärtpabereid, mille puhul emiteeritud väärtpabereid ja emitenti käsitlev teave ei ole avalikult kättesaadav. Lisaks võivad ASIC ja minister väärtpaberitega kauplemise nõuetekohasuse tagamiseks peatada loa saanud börsil kauplemise finantstootega või teatud liiki finantstoodetega.

| (14) | Äriseadustikus sätestatud õiguslikult siduvast kohustusest kaubelda õiglaselt, korrakohaselt ja läbipaistvalt tuleneb, et finantsturud peavad tehinguid ning ostu- ja müügipakkumisi käsitleva teabe avalikult kättesaadavaks tegema. Lisaks on kehtestatud kohustus, et osaleja ei tohi tehingut sooritada, kui seda ei sooritata tellimusraamatus sisalduva kauplemiseelse läbipaistva korralduse sobitamisega. Teatavate tehingute puhul on võimalikud erandid, nt blokktehingute või parandatud hinnaga tehingute korral. Kui turuosaline kasutab üht neist eranditest, peab ta registreerima andmed, millest nähtub, et tehing vastas erandi aluseks olevatele kriteeriumidele. Konkurentsialaste turu terviklikkuse eeskirjadega on ette nähtud, et finantsturud peavad kauplemisajal laekunud kauplemiseelse teabe viivitamata kättesaadavaks tegema. See teave tuleb mõistlikel kaubanduslikel tingimustel ja mittediskrimineerivalt esitada jooksvalt ja reaalajas. Pärast kauplemisaega laekunud teabe puhul peab turu korraldaja kauplemiseelse teabe kättesaadavaks tegema hiljemalt siis, kui kauplemine taas avatakse. Austraalia regulatiivse raamistikuga on kehtestatud nõuded ka kauplemisjärgse teabe pideva ja reaalajas avaldamise kohta. Finantsturud peavad kauplemisjärgse teabe kättesaadavaks tegema avalikult juurdepääsetaval veebisaidil, tasuta ja kõige enam 20 minutilise viivitusega. |
| --- | --- |

(14)

Äriseadustikus sätestatud õiguslikult siduvast kohustusest kaubelda õiglaselt, korrakohaselt ja läbipaistvalt tuleneb, et finantsturud peavad tehinguid ning ostu- ja müügipakkumisi käsitleva teabe avalikult kättesaadavaks tegema. Lisaks on kehtestatud kohustus, et osaleja ei tohi tehingut sooritada, kui seda ei sooritata tellimusraamatus sisalduva kauplemiseelse läbipaistva korralduse sobitamisega. Teatavate tehingute puhul on võimalikud erandid, nt blokktehingute või parandatud hinnaga tehingute korral. Kui turuosaline kasutab üht neist eranditest, peab ta registreerima andmed, millest nähtub, et tehing vastas erandi aluseks olevatele kriteeriumidele. Konkurentsialaste turu terviklikkuse eeskirjadega on ette nähtud, et finantsturud peavad kauplemisajal laekunud kauplemiseelse teabe viivitamata kättesaadavaks tegema. See teave tuleb mõistlikel kaubanduslikel tingimustel ja mittediskrimineerivalt esitada jooksvalt ja reaalajas. Pärast kauplemisaega laekunud teabe puhul peab turu korraldaja kauplemiseelse teabe kättesaadavaks tegema hiljemalt siis, kui kauplemine taas avatakse. Austraalia regulatiivse raamistikuga on kehtestatud nõuded ka kauplemisjärgse teabe pideva ja reaalajas avaldamise kohta. Finantsturud peavad kauplemisjärgse teabe kättesaadavaks tegema avalikult juurdepääsetaval veebisaidil, tasuta ja kõige enam 20 minutilise viivitusega.

| (15) | Seega võib järeldada, et Austraalia väärtpaberibörsidel on selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad. |
| --- | --- |

(15)

Seega võib järeldada, et Austraalia väärtpaberibörsidel on selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad.

| (16) | Kolmanda tingimuse kohaselt peab väärtpaberite emitentidel olema kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse. |
| --- | --- |

(16)

Kolmanda tingimuse kohaselt peab väärtpaberite emitentidel olema kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse.

| (17) | Austraalia reguleeriva raamistikuga on aasta- ja vahefinantsaruannetele kehtestatud selged, ammendavad ja täpsed avalikustamise nõuded. Emitendid, kelle väärtpaberid lubatakse kauplemisele Austraalia väärtpaberibörsil, peavad avaldama aasta- ja poolaastafinantsaruandeid (paragrahvid 292 ja 302). Aruanded peavad vastama raamatupidamisstandarditele (äriseadustiku paragrahvid 296 ja 304) ning andma tõese ja usaldusväärse pildi üksuse finantsseisundist ja tulemuslikkusest (äriseadustiku paragrahvid 297 ja 305). Lisaks peavad aastaaruanded olema läbinud auditi ja saada tuleb audiitori aruanne (äriseadustiku paragrahv 301). ASIC talletab äriühingut käsitleva teabega seotud andmed, sh prospekti ja äriühingu raamatupidamise aastaaruanded. Väärtpaberite emitentide kohta põhjaliku ja õigeaegse teabe avalikustamine võimaldab investoritel hinnata emitentide majandustulemusi ja tagab teabe korrapärase edastamisega piisava läbipaistvuse. |
| --- | --- |

(17)

Austraalia reguleeriva raamistikuga on aasta- ja vahefinantsaruannetele kehtestatud selged, ammendavad ja täpsed avalikustamise nõuded. Emitendid, kelle väärtpaberid lubatakse kauplemisele Austraalia väärtpaberibörsil, peavad avaldama aasta- ja poolaastafinantsaruandeid (paragrahvid 292 ja 302). Aruanded peavad vastama raamatupidamisstandarditele (äriseadustiku paragrahvid 296 ja 304) ning andma tõese ja usaldusväärse pildi üksuse finantsseisundist ja tulemuslikkusest (äriseadustiku paragrahvid 297 ja 305). Lisaks peavad aastaaruanded olema läbinud auditi ja saada tuleb audiitori aruanne (äriseadustiku paragrahv 301). ASIC talletab äriühingut käsitleva teabega seotud andmed, sh prospekti ja äriühingu raamatupidamise aastaaruanded. Väärtpaberite emitentide kohta põhjaliku ja õigeaegse teabe avalikustamine võimaldab investoritel hinnata emitentide majandustulemusi ja tagab teabe korrapärase edastamisega piisava läbipaistvuse.

| (18) | Seega võib järeldada, et emitentidel, kelle väärtpaberid on lubatud kauplemiseks Austraalias ASICi loa saanud börsidel, on kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse. |
| --- | --- |

(18)

Seega võib järeldada, et emitentidel, kelle väärtpaberid on lubatud kauplemiseks Austraalias ASICi loa saanud börsidel, on kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse.

| (19) | Neljanda tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistik tagama turu läbipaistvuse ja terviklikkuse seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel. |
| --- | --- |

(19)

Neljanda tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistik tagama turu läbipaistvuse ja terviklikkuse seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel.

| (20) | Austraalia väärtpaberiseadustega on loodud põhjalik regulatiivne ja järelevalveraamistik, mille eesmärk on tagada turu terviklikkus, keelata loa saanud börsidel pettus ja eksitamine ning väärtpaberite või emitentide kohta väär- või eksitava teabe esitamine ning hoida ära siseteabe alusel kauplemine ja turuga manipuleerimine. Turu kuritarvitamise sätted on esitatud äriseadustiku osas 7.10. Mõned keelud on sätestatud ka äriseadustiku paragrahvi 798G lõike 1 kohaselt loodud turu terviklikkuse eeskirjades, mida kohaldatakse reguleeritud finantsturgude ja nendel turgudel tegutsevate turuosaliste suhtes. Äriseadustiku paragrahvide 1041E ja 1041F kohaselt on keelatud finantstoodete kohta vale- või eksitavate väidete esitamine ning väär- või eksitava teabe abil finantstoodetega kauplemisele kallutamine, samuti finantstootega seotud ebaaus käitumine ja/või ebaaus käitumine finantsteenuste pakkumiseks tegevusloa omajana (paragrahvid 1041G ja 1041H). Äriseadustiku osa 7.10 jagu 2 sisaldab mitmeid turuga manipuleerimise keelde. Lisaks on äriseadustiku osa 7.10 jao 3 kohaselt sõnaselgelt keelatud siseteabe alusel kauplemine. ASIC kasutab nende nõuete täitmise tagamiseks oma ulatuslikke volitusi, mis on talle antud nii kahtlase turupõhise tegevuse uurimiseks kui ka tuvastatud rikkumiste korral süüdistuse esitamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Austraalia väärtpaberiseadustega on loodud põhjalik regulatiivne ja järelevalveraamistik, mille eesmärk on tagada turu terviklikkus, keelata loa saanud börsidel pettus ja eksitamine ning väärtpaberite või emitentide kohta väär- või eksitava teabe esitamine ning hoida ära siseteabe alusel kauplemine ja turuga manipuleerimine. Turu kuritarvitamise sätted on esitatud äriseadustiku osas 7.10. Mõned keelud on sätestatud ka äriseadustiku paragrahvi 798G lõike 1 kohaselt loodud turu terviklikkuse eeskirjades, mida kohaldatakse reguleeritud finantsturgude ja nendel turgudel tegutsevate turuosaliste suhtes. Äriseadustiku paragrahvide 1041E ja 1041F kohaselt on keelatud finantstoodete kohta vale- või eksitavate väidete esitamine ning väär- või eksitava teabe abil finantstoodetega kauplemisele kallutamine, samuti finantstootega seotud ebaaus käitumine ja/või ebaaus käitumine finantsteenuste pakkumiseks tegevusloa omajana (paragrahvid 1041G ja 1041H). Äriseadustiku osa 7.10 jagu 2 sisaldab mitmeid turuga manipuleerimise keelde. Lisaks on äriseadustiku osa 7.10 jao 3 kohaselt sõnaselgelt keelatud siseteabe alusel kauplemine. ASIC kasutab nende nõuete täitmise tagamiseks oma ulatuslikke volitusi, mis on talle antud nii kahtlase turupõhise tegevuse uurimiseks kui ka tuvastatud rikkumiste korral süüdistuse esitamiseks.

| (21) | Seega võib järeldada, et Austraalia õigus- ja järelevalveraamistikuga on tagatud turu läbipaistvus ja terviklikkus seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel. |
| --- | --- |

(21)

Seega võib järeldada, et Austraalia õigus- ja järelevalveraamistikuga on tagatud turu läbipaistvus ja terviklikkus seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel.

| (22) | Seega võib lisaks järeldada, et Austraalias ASICi järelevalve all tegutsevate finantsturgude puhul vastab õigus- ja järelevalvekord neljale eespool nimetatud tingimusele ning seepärast tuleb tunnustada, et tagatud on direktiivis 2014/65/EL, määruses (EL) nr 600/2014, määruses (EL) nr 596/2014 ja direktiivis 2004/109/EÜ kauplemiskohtadele kehtestatud nõuetega samaväärne süsteem. |
| --- | --- |

(22)

Seega võib lisaks järeldada, et Austraalias ASICi järelevalve all tegutsevate finantsturgude puhul vastab õigus- ja järelevalvekord neljale eespool nimetatud tingimusele ning seepärast tuleb tunnustada, et tagatud on direktiivis 2014/65/EL, määruses (EL) nr 600/2014, määruses (EL) nr 596/2014 ja direktiivis 2004/109/EÜ kauplemiskohtadele kehtestatud nõuetega samaväärne süsteem.

| (23) | Arvestades, et väga paljude Austraalias emiteeritud ja kauplemiseks lubatud aktsiatega kaubeldakse ka ELi kauplemiskohtades, on vaja käesoleva otsusega tagada, et kõik investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõikes 1 sätestatud kohustusliku kauplemiskoha nõuet, saavad ka edaspidi kaubelda aktsiatega, mis on lubatud kauplemiseks Austraalia börsidel. Kuna selliste aktsiate puhul on Austraalia börside kaudu võimalik märkimisväärne alternatiivne likviidsus, on vaja tunnustada Austraalia õigus- ja järelevalveraamistikku ja seda eriti selleks, et investeerimisühingutel oleks võimalik täita klientide ees parimal viisil täitmise kohustust. |
| --- | --- |

(23)

Arvestades, et väga paljude Austraalias emiteeritud ja kauplemiseks lubatud aktsiatega kaubeldakse ka ELi kauplemiskohtades, on vaja käesoleva otsusega tagada, et kõik investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõikes 1 sätestatud kohustusliku kauplemiskoha nõuet, saavad ka edaspidi kaubelda aktsiatega, mis on lubatud kauplemiseks Austraalia börsidel. Kuna selliste aktsiate puhul on Austraalia börside kaudu võimalik märkimisväärne alternatiivne likviidsus, on vaja tunnustada Austraalia õigus- ja järelevalveraamistikku ja seda eriti selleks, et investeerimisühingutel oleks võimalik täita klientide ees parimal viisil täitmise kohustust.

| (24) | Käesolev otsus põhineb andmetel, millest nähtub, et kokkuvõttes kaubeldakse ELis mitmete Austraalia börsil kauplemisele lubatud aktsiatega nii sageli, et ühingud, kelle suhtes kohaldatakse finantsinstrumentide turgude direktiivi, ei saaks kasutada määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõike 1 punkti a kohast erandit. See tähendab, et määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõikes 1 sätestatud kohustusliku kauplemiskoha nõuet tuleks kohaldada väga paljude Austraalias kauplemisele lubatud aktsiate suhtes. |
| --- | --- |

(24)

Käesolev otsus põhineb andmetel, millest nähtub, et kokkuvõttes kaubeldakse ELis mitmete Austraalia börsil kauplemisele lubatud aktsiatega nii sageli, et ühingud, kelle suhtes kohaldatakse finantsinstrumentide turgude direktiivi, ei saaks kasutada määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõike 1 punkti a kohast erandit. See tähendab, et määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõikes 1 sätestatud kohustusliku kauplemiskoha nõuet tuleks kohaldada väga paljude Austraalias kauplemisele lubatud aktsiate suhtes.

| (25) | Otsust täiendavad koostöökokkulepped, millega tagada riiklike pädevate asutuste ja ASICi vaheline tõhus teabevahetus ning järelevalvetegevuse koordineerimine. |
| --- | --- |

(25)

Otsust täiendavad koostöökokkulepped, millega tagada riiklike pädevate asutuste ja ASICi vaheline tõhus teabevahetus ning järelevalvetegevuse koordineerimine.

| (26) | Käesolev otsus põhineb Austraalias käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad finantsturge. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima reguleeritud turgude õigus- ja järelevalvekorra arengut, olukorra jälgimise ja õigusnormide täitmisega seotud järelevalve alase koostöö tulemuslikkust ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(26)

Käesolev otsus põhineb Austraalias käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad finantsturge. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima reguleeritud turgude õigus- ja järelevalvekorra arengut, olukorra jälgimise ja õigusnormide täitmisega seotud järelevalve alase koostöö tulemuslikkust ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (27) | Komisjon peaks Austraalias finantsturgude suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda korrapäraselt kontrollima. See ei piira komisjoni võimalust korraldada mis tahes ajal spetsiaalseid hindamisi, kui asjaomaste suundumuste tõttu on vaja, et komisjon hindaks uuesti käesoleva otsusega kinnitatud samaväärsust. Uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon peaks Austraalias finantsturgude suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda korrapäraselt kontrollima. See ei piira komisjoni võimalust korraldada mis tahes ajal spetsiaalseid hindamisi, kui asjaomaste suundumuste tõttu on vaja, et komisjon hindaks uuesti käesoleva otsusega kinnitatud samaväärsust. Uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni.

| (28) | Kuna määrust (EL) nr 600/2014 ja direktiivi 2014/65/EL kohaldatakse alates 3. jaanuarist 2018, on vajalik, et käesolev otsus jõustuks järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(28)

Kuna määrust (EL) nr 600/2014 ja direktiivi 2014/65/EL kohaldatakse alates 3. jaanuarist 2018, on vajalik, et käesolev otsus jõustuks järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (29) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(29)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõike 1 kohaldamisel loetakse Austraalias tegevusloa saanud ja käesoleva otsuse lisas sätestatud finantsturgude suhtes seal kohaldatav õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks direktiivist 2014/65/EL, määrusest (EL) nr 600/2014, määrusest (EL) nr 596/2014 ja direktiivist 2004/109/EÜ tulenevate nõuetega ning leitakse, et nende suhtes kohaldatakse tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 13. detsember 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 173 12.6.2014, lk 349.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 38).

4

---

LISA

Finantsturud:

| a) | ASX Limited |
| --- | --- |

a)

ASX Limited

| b) | Chi-X Australia Pty Ltd |
| --- | --- |

b)

Chi-X Australia Pty Ltd

---

| 14.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 331/87 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 331/87

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/2319,

13. detsember 2017,

Hongkongi erihalduspiirkonnas tunnustatud börside suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL, (1) eriti selle artikli 25 lõike 4 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (2) artikli 23 lõike 1 kohaselt peavad investeerimisühingud tagama, et reguleeritud turgudel kauplemisele võetud või kauplemiskohas kaubeldavate aktsiatega sooritatavad tehingud toimuksid reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu või kolmanda riigi kauplemiskohas, mille komisjon on tunnistatud direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a kohaselt samaväärseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (2) artikli 23 lõike 1 kohaselt peavad investeerimisühingud tagama, et reguleeritud turgudel kauplemisele võetud või kauplemiskohas kaubeldavate aktsiatega sooritatavad tehingud toimuksid reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu või kolmanda riigi kauplemiskohas, mille komisjon on tunnistatud direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a kohaselt samaväärseks.

| (2) | Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõiget 1 kohaldatakse üksnes aktsiate kohustusliku kauplemiskoha suhtes. Kohustusliku kauplemiskoha nõue ei hõlma muid kapitaliinstrumente, nt hoidmistunnistusi, börsil kaubeldavaid fonde, sertifikaate ega muid sarnaseid finantsinstrumente. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõiget 1 kohaldatakse üksnes aktsiate kohustusliku kauplemiskoha suhtes. Kohustusliku kauplemiskoha nõue ei hõlma muid kapitaliinstrumente, nt hoidmistunnistusi, börsil kaubeldavaid fonde, sertifikaate ega muid sarnaseid finantsinstrumente.

| (3) | Kolmandates riikides asutatud kauplemiskohtade samaväärsuse tunnustamise menetluse (nagu on sätestatud direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punktis a) eesmärk on võimaldada investeerimisühingutel sooritada tehinguid aktsiatega, mille suhtes kehtib liidus kohustusliku kauplemiskoha nõue, kolmandate riikide samaväärsena tunnustatud kauplemiskohtades. Komisjon peaks hindama, kas kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikuga on tagatud, et kolmandas riigis tegevusloa saanud kauplemiskoht vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) nr 596/2014, (3) direktiivi 2014/65/EL III jaotisest, määruse (EL) nr 600/2014 II jaotisest ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2004/109/EÜ (4) tulenevate nõuetega, ning mille suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid. Seejuures tuleb silmas pidada nimetatud õigusaktide eesmärke, eelkõige siseturu loomisele ja toimimisele kaasa aitamist, turu usaldusväärsust, investorite kaitset ja mitte sugugi vähem olulisena finantsstabiilsust. |
| --- | --- |

(3)

Kolmandates riikides asutatud kauplemiskohtade samaväärsuse tunnustamise menetluse (nagu on sätestatud direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punktis a) eesmärk on võimaldada investeerimisühingutel sooritada tehinguid aktsiatega, mille suhtes kehtib liidus kohustusliku kauplemiskoha nõue, kolmandate riikide samaväärsena tunnustatud kauplemiskohtades. Komisjon peaks hindama, kas kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikuga on tagatud, et kolmandas riigis tegevusloa saanud kauplemiskoht vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) nr 596/2014, (3) direktiivi 2014/65/EL III jaotisest, määruse (EL) nr 600/2014 II jaotisest ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2004/109/EÜ (4) tulenevate nõuetega, ning mille suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid. Seejuures tuleb silmas pidada nimetatud õigusaktide eesmärke, eelkõige siseturu loomisele ja toimimisele kaasa aitamist, turu usaldusväärsust, investorite kaitset ja mitte sugugi vähem olulisena finantsstabiilsust.

| (4) | Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a neljanda lõigu kohaselt võib kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku pidada samaväärseks, kui raamistik vastab vähemalt järgmistele tingimustele: a) turgudel on tegevusluba ning turgude suhtes kohaldatakse pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid; b) selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad; c) väärtpaberite emitentidel peaks olema kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse, ning d) turu läbipaistvus ja terviklikkus peaks olema tagatud seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a neljanda lõigu kohaselt võib kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku pidada samaväärseks, kui raamistik vastab vähemalt järgmistele tingimustele: a) turgudel on tegevusluba ning turgude suhtes kohaldatakse pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid; b) selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad; c) väärtpaberite emitentidel peaks olema kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse, ning d) turu läbipaistvus ja terviklikkus peaks olema tagatud seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel.

| (5) | Käesoleva samaväärsuse hindamise eesmärk on hinnata muu hulgas seda, kas Hongkongis on õiguslikult siduvad nõuded, mida kohaldatakse Hongkongi väärtpaberite ja futuuride määruse (edaspidi „SFO“) kohaselt asutatud ja tegevusloa saanud ning väärtpaberi- ja futuurikomisjoni (edaspidi „SFC“) järelevalvatavate tunnustatud börside (ingl k recognised exchange companies) suhtes, ning mille suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid, on samaväärsed määrusest (EL) nr 596/2014, direktiivi 2014/65/EL III jaotisest, määruse (EL) nr 600/2014 II jaotisest ning direktiivist 2004/109/EÜ tulenevate nõuetega. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva samaväärsuse hindamise eesmärk on hinnata muu hulgas seda, kas Hongkongis on õiguslikult siduvad nõuded, mida kohaldatakse Hongkongi väärtpaberite ja futuuride määruse (edaspidi „SFO“) kohaselt asutatud ja tegevusloa saanud ning väärtpaberi- ja futuurikomisjoni (edaspidi „SFC“) järelevalvatavate tunnustatud börside (ingl k recognised exchange companies) suhtes, ning mille suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid, on samaväärsed määrusest (EL) nr 596/2014, direktiivi 2014/65/EL III jaotisest, määruse (EL) nr 600/2014 II jaotisest ning direktiivist 2004/109/EÜ tulenevate nõuetega.

| (6) | Mis puudutab turgude tegevusloa olemasolu ning turgude suhtes pideva tulemusliku järelevalve ja täitemeetmete kohaldamise tingimusi, siis SFO (Hongkongi seaduste peatükk 571) kohaselt peab tunnustatud börs kasutama mittediskrimineerivaid reegleid järgivat mitmepoolset süsteemi. Tal ei ole tehingute täitmisel kaalutlusõigust ja ta ei või kaubelda oma nimel ega teha kliendikorralduste sobitamistehinguid. Lisaks peab tunnustatud börs andma liikmetele erapooletu juurdepääsu oma turgudele ja teenustele. Juurdepääsukriteeriumid peavad olema erapooletud ja läbipaistvad ning neid tuleb kohaldada mittediskrimineerivalt. Selle tagamiseks peavad tunnustatud börsi tegevusreeglid sisaldama mõistlikke ja mittediskrimineerivaid juurdepääsu- ja sobivusnõudeid. SFC vaatab börsireeglid läbi ja kiidab need heaks. Tunnustatud börsi kauplemissüsteemile juurdepääsu saamiseks on vaja saada tunnustatud börsi kaudu börsiosaliseks. Börsiosalised peavad vastama teatavatele kriteeriumidele. Muu hulgas nõutakse, et tegemist oleks Hongkongis asutatud äriühinguga, millel on SFO paragrahvi 116 lõike 1 kohane litsents ja ettevõtte registreerimise määruse kohane kehtiv registreerimistunnistus. |
| --- | --- |

(6)

Mis puudutab turgude tegevusloa olemasolu ning turgude suhtes pideva tulemusliku järelevalve ja täitemeetmete kohaldamise tingimusi, siis SFO (Hongkongi seaduste peatükk 571) kohaselt peab tunnustatud börs kasutama mittediskrimineerivaid reegleid järgivat mitmepoolset süsteemi. Tal ei ole tehingute täitmisel kaalutlusõigust ja ta ei või kaubelda oma nimel ega teha kliendikorralduste sobitamistehinguid. Lisaks peab tunnustatud börs andma liikmetele erapooletu juurdepääsu oma turgudele ja teenustele. Juurdepääsukriteeriumid peavad olema erapooletud ja läbipaistvad ning neid tuleb kohaldada mittediskrimineerivalt. Selle tagamiseks peavad tunnustatud börsi tegevusreeglid sisaldama mõistlikke ja mittediskrimineerivaid juurdepääsu- ja sobivusnõudeid. SFC vaatab börsireeglid läbi ja kiidab need heaks. Tunnustatud börsi kauplemissüsteemile juurdepääsu saamiseks on vaja saada tunnustatud börsi kaudu börsiosaliseks. Börsiosalised peavad vastama teatavatele kriteeriumidele. Muu hulgas nõutakse, et tegemist oleks Hongkongis asutatud äriühinguga, millel on SFO paragrahvi 116 lõike 1 kohane litsents ja ettevõtte registreerimise määruse kohane kehtiv registreerimistunnistus.

| (7) | Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a neljandas lõigus esitatud neli tingimust peavad olema täidetud, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorda võiks pidada nendes riikides tegevusloa saanud kauplemiskohtade suhtes samaväärseks direktiivis 2014/65/EL sätestatud korraga. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a neljandas lõigus esitatud neli tingimust peavad olema täidetud, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorda võiks pidada nendes riikides tegevusloa saanud kauplemiskohtade suhtes samaväärseks direktiivis 2014/65/EL sätestatud korraga.

| (8) | Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi kauplemiskohtadel olema tegevusluba ning nende suhtes tuleb kohaldada pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid. |
| --- | --- |

(8)

Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi kauplemiskohtadel olema tegevusluba ning nende suhtes tuleb kohaldada pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid.

| (9) | SFO paragrahvi 19 lõike 1 punktis a on sätestatud, et aktsiaturu teenuseid võib pakkuda üksnes isik, kes on tunnustatud börs. SFC võib äriühingut börsina tunnustada juhul, kui ta on veendunud, et tunnustamine on jaeinvestorite või avalikkuse või väärtpaberituru nõuetekohase reguleerimise huvides. SFC võib pärast avalikkusega ja seejärel Hongkongi erihalduspiirkonna rahandusministriga konsulteerimist nõustuda äriühingu börsina tunnustamisega. Samuti võib SFC rahandusministri nõusolekul nõustuda börsi kontrollija tunnustamisega. SFC võib kehtestada tunnustamise tingimused. Pärast tunnustamist peab aktsiaturgu korraldav tunnustatud börs tagama, et tema alla kuuluvatel börsidel on väärtpaberitega kauplemiseks nõuetekohane, teabepõhine ja õiglane turg. SFO III osa jagude 2–4 kohaselt peab tunnustatud börs tagama, et tema äritegevuse ja toimingutega seotud riske hallatakse konservatiivselt. Neid ülesandeid täites tuleb tegutseda avalikkuse huvides ja eelkõige jaeinvestorite huvisid arvestades ning tagada, et juhul, kui esineb avalike huvide ja tunnustatud börsi või tunnustatud börsi kontrollija huvide konflikt, lähtutakse avalikest huvidest. Tunnustatud börs peab täitma kõiki talle seaduse või eeskirjadega kehtestatud õiguspäraseid nõudeid ja muid õiguslikke nõudeid. |
| --- | --- |

(9)

SFO paragrahvi 19 lõike 1 punktis a on sätestatud, et aktsiaturu teenuseid võib pakkuda üksnes isik, kes on tunnustatud börs. SFC võib äriühingut börsina tunnustada juhul, kui ta on veendunud, et tunnustamine on jaeinvestorite või avalikkuse või väärtpaberituru nõuetekohase reguleerimise huvides. SFC võib pärast avalikkusega ja seejärel Hongkongi erihalduspiirkonna rahandusministriga konsulteerimist nõustuda äriühingu börsina tunnustamisega. Samuti võib SFC rahandusministri nõusolekul nõustuda börsi kontrollija tunnustamisega. SFC võib kehtestada tunnustamise tingimused. Pärast tunnustamist peab aktsiaturgu korraldav tunnustatud börs tagama, et tema alla kuuluvatel börsidel on väärtpaberitega kauplemiseks nõuetekohane, teabepõhine ja õiglane turg. SFO III osa jagude 2–4 kohaselt peab tunnustatud börs tagama, et tema äritegevuse ja toimingutega seotud riske hallatakse konservatiivselt. Neid ülesandeid täites tuleb tegutseda avalikkuse huvides ja eelkõige jaeinvestorite huvisid arvestades ning tagada, et juhul, kui esineb avalike huvide ja tunnustatud börsi või tunnustatud börsi kontrollija huvide konflikt, lähtutakse avalikest huvidest. Tunnustatud börs peab täitma kõiki talle seaduse või eeskirjadega kehtestatud õiguspäraseid nõudeid ja muid õiguslikke nõudeid.

| (10) | Hongkongis reguleerib väärtpaberiturge SFC. SFO III osa kohaselt vastutab SFC tunnustatud börside ja tunnustatud börsi kontrollijate tegevuse järelevalve, jälgimise ja reguleerimise eest. SFC jälgib tunnustatud börsi, et hinnata seadusest tulenevate kohustuste täitmist alguses algetapis ja hiljem pidevalt. Kui tunnustatud börs neid kohustusi ei täida, on SFC-l õigus võtta SFO III osas sätestatud asjakohaseid meetmeid. SFO paragrahvidega 28 ja 72 on ette nähtud, et SFC võib äriühingu börsina tunnustamise kehtetuks tunnistada. SFO kohaselt on SFC-l reguleerimis-, haldus- ja uurimisvolitused ning SFO paragrahvide 213 ja 214 kohaselt võib ta taotleda kohtukorralduste tegemist tsiviilkohtumenetluses ning kohaldada haldus- või kriminaalkaristusi, samuti saab ta kriminaalmenetlust algatada või taotleda selle algatamist. Lisaks võib SFC kooskõlas SFO paragrahvi 399 lõikega 1 avaldada eeskirju või suuniseid, mida ta peab vajalikuks oma regulatiivsete eesmärkide, ülesannete ja SFO mis tahes sätte täitmise tagamise huvides juhiste andmisel asjakohaseks. Tunnustatud börsid vastutavad oma börsiosaliste vastavuse tagamiseks vajalike kauplemisreeglite kehtestamise ja täitmise tagamise eest. Selleks et tagada SFO nõuete jätkuv täitmine, võib SFC tunnustatud börside ja tunnustatud börsi kontrollijate tegevust, nende elektroonilisi kauplemis- ja kliiringsüsteeme ning riskijuhtimist läbi vaadata ja auditeerida. SFO paragrahvi 23kohaselt võib SFC käskida tunnustatud börsil vastu võtta või muuta mis tahes reegleid, mille vastuvõtmine on selle sätte kohaselt lubatud. SFC võib tunnustatud börsilt nõuda tellimus- ja tehinguraamatute, registreeritud andmete ja tema äritegevusega või väärtpaberitega kauplemisega seotud mis tahes muu teabe esitamist. Samuti võib SFC tunnustatud börsilt nõuda konkreetsete meetmete võtmist, sh seda, et tunnustatud börs võtaks selliseid meetmeid oma äritegevuse juhtimise, tavade või igapäevase tegevuse suhtes või hoiduks äritegevuse juhtimise, tavade või igapäevase tegevuse suhtes SFO paragrahvi 92 lõike 1 kohases piiranguteates nimetatud meetmete võtmisest. Lisaks on SFC-l SFO paragrahvi 29 kohaselt õigus peatada väärtpaberitega kauplemine ja sulgeda tunnustatud börs, kui ta leiab, et nõuetekohane kauplemine aktsiaturul on ohus. SFOga on SFC-le antud õigus määrata distsiplinaarkaristusi (SFO IX osa) ja väärtpaberitega seotud õigusrikkumiste eest süüdistusi esitada (SFO paragrahv 388). SFC jälgimisülesanded ja distsiplinaarjärelevalve ei piirdu börsil noteeritud äriühingute ja turuosaliste litsentsiaatidega, sh investoritega. SFC-l on SFO kohaselt õigus turu kuritarvitamise korral algatada distsiplinaar-, tsiviil- ja kriminaalmenetlusi. SFO XIII osa kohaselt on SFC-l õigus pöörduda turu kuritarvitamist uurivasse kohtusse ja vajaduse korral määrata tsiviilkaristusi. Seevastu SFO XIV osa kohaselt võib SFC asja edasi suunata kriminaalkohtusse. Vajaduse korral võib SFC ka taotleda luba ruumide läbiotsimiseks kooskõlas SFO paragrahviga 191 ning teha SFO paragrahvi 186 kohaste uurimiste toimetamiseks koostööd kohalike ja välismaiste reguleerivate asutustega. |
| --- | --- |

(10)

Hongkongis reguleerib väärtpaberiturge SFC. SFO III osa kohaselt vastutab SFC tunnustatud börside ja tunnustatud börsi kontrollijate tegevuse järelevalve, jälgimise ja reguleerimise eest. SFC jälgib tunnustatud börsi, et hinnata seadusest tulenevate kohustuste täitmist alguses algetapis ja hiljem pidevalt. Kui tunnustatud börs neid kohustusi ei täida, on SFC-l õigus võtta SFO III osas sätestatud asjakohaseid meetmeid. SFO paragrahvidega 28 ja 72 on ette nähtud, et SFC võib äriühingu börsina tunnustamise kehtetuks tunnistada. SFO kohaselt on SFC-l reguleerimis-, haldus- ja uurimisvolitused ning SFO paragrahvide 213 ja 214 kohaselt võib ta taotleda kohtukorralduste tegemist tsiviilkohtumenetluses ning kohaldada haldus- või kriminaalkaristusi, samuti saab ta kriminaalmenetlust algatada või taotleda selle algatamist. Lisaks võib SFC kooskõlas SFO paragrahvi 399 lõikega 1 avaldada eeskirju või suuniseid, mida ta peab vajalikuks oma regulatiivsete eesmärkide, ülesannete ja SFO mis tahes sätte täitmise tagamise huvides juhiste andmisel asjakohaseks. Tunnustatud börsid vastutavad oma börsiosaliste vastavuse tagamiseks vajalike kauplemisreeglite kehtestamise ja täitmise tagamise eest. Selleks et tagada SFO nõuete jätkuv täitmine, võib SFC tunnustatud börside ja tunnustatud börsi kontrollijate tegevust, nende elektroonilisi kauplemis- ja kliiringsüsteeme ning riskijuhtimist läbi vaadata ja auditeerida. SFO paragrahvi 23kohaselt võib SFC käskida tunnustatud börsil vastu võtta või muuta mis tahes reegleid, mille vastuvõtmine on selle sätte kohaselt lubatud. SFC võib tunnustatud börsilt nõuda tellimus- ja tehinguraamatute, registreeritud andmete ja tema äritegevusega või väärtpaberitega kauplemisega seotud mis tahes muu teabe esitamist. Samuti võib SFC tunnustatud börsilt nõuda konkreetsete meetmete võtmist, sh seda, et tunnustatud börs võtaks selliseid meetmeid oma äritegevuse juhtimise, tavade või igapäevase tegevuse suhtes või hoiduks äritegevuse juhtimise, tavade või igapäevase tegevuse suhtes SFO paragrahvi 92 lõike 1 kohases piiranguteates nimetatud meetmete võtmisest. Lisaks on SFC-l SFO paragrahvi 29 kohaselt õigus peatada väärtpaberitega kauplemine ja sulgeda tunnustatud börs, kui ta leiab, et nõuetekohane kauplemine aktsiaturul on ohus. SFOga on SFC-le antud õigus määrata distsiplinaarkaristusi (SFO IX osa) ja väärtpaberitega seotud õigusrikkumiste eest süüdistusi esitada (SFO paragrahv 388). SFC jälgimisülesanded ja distsiplinaarjärelevalve ei piirdu börsil noteeritud äriühingute ja turuosaliste litsentsiaatidega, sh investoritega. SFC-l on SFO kohaselt õigus turu kuritarvitamise korral algatada distsiplinaar-, tsiviil- ja kriminaalmenetlusi. SFO XIII osa kohaselt on SFC-l õigus pöörduda turu kuritarvitamist uurivasse kohtusse ja vajaduse korral määrata tsiviilkaristusi. Seevastu SFO XIV osa kohaselt võib SFC asja edasi suunata kriminaalkohtusse. Vajaduse korral võib SFC ka taotleda luba ruumide läbiotsimiseks kooskõlas SFO paragrahviga 191 ning teha SFO paragrahvi 186 kohaste uurimiste toimetamiseks koostööd kohalike ja välismaiste reguleerivate asutustega.

| (11) | SFC järelevalve, börsiosaliste järelevalve ja turujärelevalve küsimustes börsi kontrollija ja SFC vahel 2001. aastal sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumiga on ette nähtud, et tunnustatud aktsiabörsid esitavad SFC-le andmeid regulaarselt ja nõudmise korral. Järelevalve eesmärgil on SFC-l juurdepääs korraldustele ja tehinguteabele reaalajas. Vastastikuse mõistmise memorandumi II lisa punkti 16 kohaselt peab tunnustatud börs teavitama SFCd oluliseks peetavatest asjadest nii pea kui võimalik ja jagama SFCga teavet omavahel kokkulepitud tähtaegade jooksul. SFO paragrahvi 27 kohaselt võib SFC nõuda, et tunnustatud börs esitaks oma äritegevusega või kaubeldavate finantsinstrumentidega seotud tellimus- ja tehinguraamatud ning registreeritud andmed; ja igasuguse muu teabe oma äritegevuse või väärpaberite, futuurlepingute või börsiväliste tuletisinstrumentidega kauplemise kohta. Tunnustatud börs peab registreerima kõik finantsinstrumentidega seotud korraldused ja tehingud, mille puhul on mõistlik eeldada, et SFC võib neid oma ülesannete täitmiseks vajada. Tunnustatud börs peab selliseid andmeid säilitama vähemalt seitse aastat. |
| --- | --- |

(11)

SFC järelevalve, börsiosaliste järelevalve ja turujärelevalve küsimustes börsi kontrollija ja SFC vahel 2001. aastal sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumiga on ette nähtud, et tunnustatud aktsiabörsid esitavad SFC-le andmeid regulaarselt ja nõudmise korral. Järelevalve eesmärgil on SFC-l juurdepääs korraldustele ja tehinguteabele reaalajas. Vastastikuse mõistmise memorandumi II lisa punkti 16 kohaselt peab tunnustatud börs teavitama SFCd oluliseks peetavatest asjadest nii pea kui võimalik ja jagama SFCga teavet omavahel kokkulepitud tähtaegade jooksul. SFO paragrahvi 27 kohaselt võib SFC nõuda, et tunnustatud börs esitaks oma äritegevusega või kaubeldavate finantsinstrumentidega seotud tellimus- ja tehinguraamatud ning registreeritud andmed; ja igasuguse muu teabe oma äritegevuse või väärpaberite, futuurlepingute või börsiväliste tuletisinstrumentidega kauplemise kohta. Tunnustatud börs peab registreerima kõik finantsinstrumentidega seotud korraldused ja tehingud, mille puhul on mõistlik eeldada, et SFC võib neid oma ülesannete täitmiseks vajada. Tunnustatud börs peab selliseid andmeid säilitama vähemalt seitse aastat.

| (12) | Seega võib järeldada, et Hongkongis tunnustatud börsidel peab olema tegevusluba ning nende suhtes kohaldatakse pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid. |
| --- | --- |

(12)

Seega võib järeldada, et Hongkongis tunnustatud börsidel peab olema tegevusluba ning nende suhtes kohaldatakse pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid.

| (13) | Teise tingimuse kohaselt peavad kolmandate riikide kauplemiskohtadel olema selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad. |
| --- | --- |

(13)

Teise tingimuse kohaselt peavad kolmandate riikide kauplemiskohtadel olema selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad.

| (14) | Tunnustatud börs on SFO paragrahvi 21 kohaselt kohustatud tagama nõuetekohase, teabepõhise ja õiglase turu. Noteerimisreeglid on börsieeskirjades SFO kohaselt sätestatud nõuded, millega turu korraldaja kehtestab sisereeglid, et tagada väärtpaberititega kauplemiseks õiglane, nõuetekohane ja tõhus turg ning nõuda, et väärtpaberite emiteerimine toimuks õiglaselt ja nõuetekohaselt ning kõiki emiteeritud väärtpaberite hoidjaid koheldaks õiglaselt ja võrdselt. Noteerimisreeglites on võetud kokku väärtpaberite noteerimise lubamise põhinõuded. Need reeglid sisaldavad ka nõudeid, mis peavad olema täidetud enne, kui väärtpabereid võib noteerida, samuti edasisi kohustusi, millest emitendid peavad kinni pidama pärast noteerimiseks vastuvõtmist. SFO paragrahvi 24 kohaselt peab SFC noteerimisreeglid heaks kiitma. Noteerimise taotleja peab olema nõuetekohaselt asutatud, vastama teatavatele kapitalinõuetele, avalikustamise nõuetele ja olema juhtkonna tasandil Hongkongis piisavalt esindatud. Nii taotleja kui ka tema ettevõte peavad turu korraldaja arvates olema noteerimiseks sobivad. Tunnustatud börsile jääb noteerimise taotluse vastuvõtmise või tagasilükkamise suhtes alati viimane sõna. Noteerimisreeglitest vabastamist saab taotleda ainult konkreetsetele asjaoludele tuginedes igal üksikjuhul eraldi. Kui tegemist on üldise vabastusega, on selleks alati vaja SFC eelnevat nõusolekut. Tunnustatud börs peab SFC-le kinnitama, et väärtpaber on noteerimiseks ja hinnapakkumisteks heaks kiidetud. Väärtpaberidpeavad olema vabalt võõrandatavad ja vastama teatavatele väärtpaberite avaliku pakkumise kriteeriumidele. Samuti võib SFC väärtpaberitega kauplemise nõuetekohasuse tagamiseks peatada tunnustatud börsil kauplemise finantstootega või teatud liiki finantstoodetega. |
| --- | --- |

(14)

Tunnustatud börs on SFO paragrahvi 21 kohaselt kohustatud tagama nõuetekohase, teabepõhise ja õiglase turu. Noteerimisreeglid on börsieeskirjades SFO kohaselt sätestatud nõuded, millega turu korraldaja kehtestab sisereeglid, et tagada väärtpaberititega kauplemiseks õiglane, nõuetekohane ja tõhus turg ning nõuda, et väärtpaberite emiteerimine toimuks õiglaselt ja nõuetekohaselt ning kõiki emiteeritud väärtpaberite hoidjaid koheldaks õiglaselt ja võrdselt. Noteerimisreeglites on võetud kokku väärtpaberite noteerimise lubamise põhinõuded. Need reeglid sisaldavad ka nõudeid, mis peavad olema täidetud enne, kui väärtpabereid võib noteerida, samuti edasisi kohustusi, millest emitendid peavad kinni pidama pärast noteerimiseks vastuvõtmist. SFO paragrahvi 24 kohaselt peab SFC noteerimisreeglid heaks kiitma. Noteerimise taotleja peab olema nõuetekohaselt asutatud, vastama teatavatele kapitalinõuetele, avalikustamise nõuetele ja olema juhtkonna tasandil Hongkongis piisavalt esindatud. Nii taotleja kui ka tema ettevõte peavad turu korraldaja arvates olema noteerimiseks sobivad. Tunnustatud börsile jääb noteerimise taotluse vastuvõtmise või tagasilükkamise suhtes alati viimane sõna. Noteerimisreeglitest vabastamist saab taotleda ainult konkreetsetele asjaoludele tuginedes igal üksikjuhul eraldi. Kui tegemist on üldise vabastusega, on selleks alati vaja SFC eelnevat nõusolekut. Tunnustatud börs peab SFC-le kinnitama, et väärtpaber on noteerimiseks ja hinnapakkumisteks heaks kiidetud. Väärtpaberidpeavad olema vabalt võõrandatavad ja vastama teatavatele väärtpaberite avaliku pakkumise kriteeriumidele. Samuti võib SFC väärtpaberitega kauplemise nõuetekohasuse tagamiseks peatada tunnustatud börsil kauplemise finantstootega või teatud liiki finantstoodetega.

| (15) | Tunnustatud börsi kohustus tagada, et kauplemine oleks nõuetekohane, teabepõhine ja õiglane, sisaldab ka kohustust tagada kauplemisel piisav läbipaistvus õigel ajal ja võrdsetel alustel. Kauplemiseelne teave sisaldab parimaid ostu- ja müügipakkumisi ning turusügavust. Täielik tellimusraamat, sh jooksvad ostu- ja müügihinnad ning kauplemishuvi nende hindade juures, avalikustatakse pidevkauplemise jooksul pidevalt ja reaalajas. Turuosalised saavad kauplemiseelse teabega tutvuda turuandmeid kajastavate börsisüsteemide kaudu vahetult või teabepakkujate kaudu kaudselt. Kauplemiseelsele läbipaistvusele erandeid ei tehta. Tunnustatud börsil tehtud tehingute suhtes kehtib kauplemisjärgne teabe avalikustamise kohustus. Tehinguandmed edastatakse börsil tehtud tehingute puhul reaalajas ja need sisaldavad muu hulgas hindu, sulgemishindu ja teavet turu käibe kohta. Turuosalised saavad kauplemisjärgse teabega tutvuda turuandmeid kajastavate börsisüsteemide kaudu vahetult või teabepakkujate kaudu kaudselt. |
| --- | --- |

(15)

Tunnustatud börsi kohustus tagada, et kauplemine oleks nõuetekohane, teabepõhine ja õiglane, sisaldab ka kohustust tagada kauplemisel piisav läbipaistvus õigel ajal ja võrdsetel alustel. Kauplemiseelne teave sisaldab parimaid ostu- ja müügipakkumisi ning turusügavust. Täielik tellimusraamat, sh jooksvad ostu- ja müügihinnad ning kauplemishuvi nende hindade juures, avalikustatakse pidevkauplemise jooksul pidevalt ja reaalajas. Turuosalised saavad kauplemiseelse teabega tutvuda turuandmeid kajastavate börsisüsteemide kaudu vahetult või teabepakkujate kaudu kaudselt. Kauplemiseelsele läbipaistvusele erandeid ei tehta. Tunnustatud börsil tehtud tehingute suhtes kehtib kauplemisjärgne teabe avalikustamise kohustus. Tehinguandmed edastatakse börsil tehtud tehingute puhul reaalajas ja need sisaldavad muu hulgas hindu, sulgemishindu ja teavet turu käibe kohta. Turuosalised saavad kauplemisjärgse teabega tutvuda turuandmeid kajastavate börsisüsteemide kaudu vahetult või teabepakkujate kaudu kaudselt.

| (16) | Seega võib järeldada, et Hongkongis tunnustatud börsidel on selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad. |
| --- | --- |

(16)

Seega võib järeldada, et Hongkongis tunnustatud börsidel on selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad.

| (17) | Kolmanda tingimuse kohaselt peab väärtpaberite emitentidel olema kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse. |
| --- | --- |

(17)

Kolmanda tingimuse kohaselt peab väärtpaberite emitentidel olema kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse.

| (18) | Tunnustatud börsi noteerimisreeglitega tuleb aasta- ja vahefinantsaruannetele kehtestada selged, ammendavad ja täpsed avalikustamise nõudeid. Emitendid, kelle väärtpaberid kauplemisele lubatakse, peavad börsi eeskirjade kohaselt avaldama raamatupidamise aasta- ja poolaastaaruanded. Aruanded peavad olema auditeeritud ja vastama üldtunnustatud raamatupidamisstandarditele. Tunnustatud börs peab jälgima emitentide pidevat vastavust noteerimisreeglite kohastele avalikustamise nõuetele. Lisaks vaatab tunnustatud börs läbi emitentide aastaaruanded, kontrollides eelkõige, kas emitendid vastavad noteerimisreeglitele ning on avalikustanud pideva jälgimise ja vastavuse raames olulised sündmused ja muutused. SFC jälgib aktiivselt äriühingu tegevust ja analüüsib põhjalikult valitud noteeritud äriühinguid, et tuvastada, kas äriühing vastab igas suhtes nõuetele ega ole rikkumisi toime pannud. Väärtpaberite emitentide kohta põhjaliku ja õigeaegse teabe avalikustamine võimaldab investoritel hinnata emitentide majandustulemusi ja tagab teabe korrapärase edastamisega piisava läbipaistvuse. |
| --- | --- |

(18)

Tunnustatud börsi noteerimisreeglitega tuleb aasta- ja vahefinantsaruannetele kehtestada selged, ammendavad ja täpsed avalikustamise nõudeid. Emitendid, kelle väärtpaberid kauplemisele lubatakse, peavad börsi eeskirjade kohaselt avaldama raamatupidamise aasta- ja poolaastaaruanded. Aruanded peavad olema auditeeritud ja vastama üldtunnustatud raamatupidamisstandarditele. Tunnustatud börs peab jälgima emitentide pidevat vastavust noteerimisreeglite kohastele avalikustamise nõuetele. Lisaks vaatab tunnustatud börs läbi emitentide aastaaruanded, kontrollides eelkõige, kas emitendid vastavad noteerimisreeglitele ning on avalikustanud pideva jälgimise ja vastavuse raames olulised sündmused ja muutused. SFC jälgib aktiivselt äriühingu tegevust ja analüüsib põhjalikult valitud noteeritud äriühinguid, et tuvastada, kas äriühing vastab igas suhtes nõuetele ega ole rikkumisi toime pannud. Väärtpaberite emitentide kohta põhjaliku ja õigeaegse teabe avalikustamine võimaldab investoritel hinnata emitentide majandustulemusi ja tagab teabe korrapärase edastamisega piisava läbipaistvuse.

| (19) | Seega võib järeldada, et emitentidel, kelle väärtpaberid on lubatud kauplemiseks Hongkongis tunnustatud börsil, on kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse. |
| --- | --- |

(19)

Seega võib järeldada, et emitentidel, kelle väärtpaberid on lubatud kauplemiseks Hongkongis tunnustatud börsil, on kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse.

| (20) | Neljanda tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistik tagama turu läbipaistvuse ja terviklikkuse seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel. |
| --- | --- |

(20)

Neljanda tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistik tagama turu läbipaistvuse ja terviklikkuse seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel.

| (21) | Nagu allpool kirjeldatud, on Hongkongi väärtpaberiseadustega loodud põhjalik regulatiivne ja järelevalveraamistik, et tagada turu terviklikkus, keelata tunnustatud börsidel pettus või eksitamine ja väärtpaberite või emitentide kohta väär- või eksitava teabe esitamine ning hoida ära siseteabe alusel kauplemine ja turuga manipuleerimine. SFO reguleerib turu kuritarvitamist ning kehtestab turu kuritarvitamise menetlemise tsiviil- ja kriminaalkorra. SFO määratluse kohaselt hõlmab turu kuritarvitamine kuut õigusrikkumist, st siseteabe alusel kauplemist (SFO paragrahvid 270 ja 291), näilikku kauplemist (SFO paragrahvid 274 ja 295), hinnaga manipuleerimist (SFO paragrahvid 275 ja 296), keelatud tehingute kohta teabe avalikustamist (SFO paragrahvid 276 ja 297), tehingu tegemisele kallutamiseks väär- ja eksitava teabe avalikustamist (SFO paragrahvide 277 ja 298) ning turuga manipuleerimist (SFO paragrahvid 278 ja 299). Tsiviilkorras menetletavate rikkumiste puhul võib SFC pöörduda turu kuritarvitamist uurivasse kohtusse. Kriminaalkorras menetletavate rikkumiste puhul on SFC volitatud asja lahendama magistraadikohtus kiirmenetluses. SFC võib taotleda isikule SFO paragrahvi 107 kohaselt kriminaalkaristust, kui isik on pettuse või hooletusega asjaolusid moonutades kallutanud kedagi väärtpabereid müüma või ostma, või isik on SFO paragrahvi 298 kohaselt avaldanud väär- või eksitavat teavet, mis tõenäoliselt kallutab kedagi väärtpabereid ostma. SFO paragrahvi 277 kohaselt loetakse neist viimast rikkumiseks ka turu kuritarvitamise tsiviilkorra järgi. Lisaks on SFO paragrahvis 300 sätestatud kriminaalvastutus, kui isik sooritab väärtpaberitehingu pettusega või kelmusega või kasutab petmiseks või eksitamiseks mõeldud vahendit või skeemi.SFO paragrahviga 384 on ette nähtud kriminaalvastutus, kui isik teadlikult või hooletusest annab SFC-le või tunnustatud börsi kontrollijale vale- või eksitavat teavet. Kui äriühing leitakse olevat rikkumises süüdi, laieneb kriminaalvastutus SFO paragrahvi 390 kohaselt kõikidele ametnikele, kes rikkumise toimepanekuga nõustusid, seda kavandasid või eirasid. |
| --- | --- |

(21)

Nagu allpool kirjeldatud, on Hongkongi väärtpaberiseadustega loodud põhjalik regulatiivne ja järelevalveraamistik, et tagada turu terviklikkus, keelata tunnustatud börsidel pettus või eksitamine ja väärtpaberite või emitentide kohta väär- või eksitava teabe esitamine ning hoida ära siseteabe alusel kauplemine ja turuga manipuleerimine. SFO reguleerib turu kuritarvitamist ning kehtestab turu kuritarvitamise menetlemise tsiviil- ja kriminaalkorra. SFO määratluse kohaselt hõlmab turu kuritarvitamine kuut õigusrikkumist, st siseteabe alusel kauplemist (SFO paragrahvid 270 ja 291), näilikku kauplemist (SFO paragrahvid 274 ja 295), hinnaga manipuleerimist (SFO paragrahvid 275 ja 296), keelatud tehingute kohta teabe avalikustamist (SFO paragrahvid 276 ja 297), tehingu tegemisele kallutamiseks väär- ja eksitava teabe avalikustamist (SFO paragrahvide 277 ja 298) ning turuga manipuleerimist (SFO paragrahvid 278 ja 299). Tsiviilkorras menetletavate rikkumiste puhul võib SFC pöörduda turu kuritarvitamist uurivasse kohtusse. Kriminaalkorras menetletavate rikkumiste puhul on SFC volitatud asja lahendama magistraadikohtus kiirmenetluses. SFC võib taotleda isikule SFO paragrahvi 107 kohaselt kriminaalkaristust, kui isik on pettuse või hooletusega asjaolusid moonutades kallutanud kedagi väärtpabereid müüma või ostma, või isik on SFO paragrahvi 298 kohaselt avaldanud väär- või eksitavat teavet, mis tõenäoliselt kallutab kedagi väärtpabereid ostma. SFO paragrahvi 277 kohaselt loetakse neist viimast rikkumiseks ka turu kuritarvitamise tsiviilkorra järgi. Lisaks on SFO paragrahvis 300 sätestatud kriminaalvastutus, kui isik sooritab väärtpaberitehingu pettusega või kelmusega või kasutab petmiseks või eksitamiseks mõeldud vahendit või skeemi.SFO paragrahviga 384 on ette nähtud kriminaalvastutus, kui isik teadlikult või hooletusest annab SFC-le või tunnustatud börsi kontrollijale vale- või eksitavat teavet. Kui äriühing leitakse olevat rikkumises süüdi, laieneb kriminaalvastutus SFO paragrahvi 390 kohaselt kõikidele ametnikele, kes rikkumise toimepanekuga nõustusid, seda kavandasid või eirasid.

| (22) | Seega võib järeldada, et Hongkongis on õigus- ja järelevalveraamistikuga tagatud turu läbipaistvus ja terviklikkus seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel. |
| --- | --- |

(22)

Seega võib järeldada, et Hongkongis on õigus- ja järelevalveraamistikuga tagatud turu läbipaistvus ja terviklikkus seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel.

| (23) | Seega võib lisaks järeldada, et Hongkongis SFC järelevalve all tegutsevate tunnustatud börside puhul vastab õigus- ja järelevalvekord neljale eespool nimetatud tingimusele ning seepärast tuleb tunnustada, et tagatud on direktiivis 2014/65/EL, määruses (EL) nr 600/2014, määruses (EL) nr 596/2014 ja direktiivis 2004/109/EÜ kauplemiskohtadele kehtestatud nõuetega samaväärne süsteem. |
| --- | --- |

(23)

Seega võib lisaks järeldada, et Hongkongis SFC järelevalve all tegutsevate tunnustatud börside puhul vastab õigus- ja järelevalvekord neljale eespool nimetatud tingimusele ning seepärast tuleb tunnustada, et tagatud on direktiivis 2014/65/EL, määruses (EL) nr 600/2014, määruses (EL) nr 596/2014 ja direktiivis 2004/109/EÜ kauplemiskohtadele kehtestatud nõuetega samaväärne süsteem.

| (24) | Arvestades, et väga paljude ELis emiteeritud ja ELi kauplemiskohtades kauplemiseks lubatud ja kaubeldavate aktsiatega kaubeldakse ka Hongkongi kauplemiskohtades, on Hongkongi kauplemiskohad selliste ELis emiteeritud aktsiate jaoks tihti täiendavad likviidsuse keskused. See võimaldab ELi investeerimisühingutel kaubelda ELis emiteeritud ja ELi kauplemiskohtades kauplemiseks lubatud ja kaubeldavate aktsiatega ka väljaspool ELi kauplemiskohtade tavapärast kauplemisaega. Hongkongi õigus- ja järelevalveraamistiku tunnustamisega oleks ELi investeerimisühingutel võimalik jätkata kauplemist ELis emiteeritud aktsiatega väljaspool ELi kauplemiskohtade tavapärast kauplemisaega. |
| --- | --- |

(24)

Arvestades, et väga paljude ELis emiteeritud ja ELi kauplemiskohtades kauplemiseks lubatud ja kaubeldavate aktsiatega kaubeldakse ka Hongkongi kauplemiskohtades, on Hongkongi kauplemiskohad selliste ELis emiteeritud aktsiate jaoks tihti täiendavad likviidsuse keskused. See võimaldab ELi investeerimisühingutel kaubelda ELis emiteeritud ja ELi kauplemiskohtades kauplemiseks lubatud ja kaubeldavate aktsiatega ka väljaspool ELi kauplemiskohtade tavapärast kauplemisaega. Hongkongi õigus- ja järelevalveraamistiku tunnustamisega oleks ELi investeerimisühingutel võimalik jätkata kauplemist ELis emiteeritud aktsiatega väljaspool ELi kauplemiskohtade tavapärast kauplemisaega.

| (25) | Käesolev otsus põhineb andmetel, millest nähtub, et kokkuvõttes kaubeldakse ELis mitmete Hongkongis börsidel kauplemisele lubatud aktsiatega nii sageli, et ühingud, kelle suhtes kohaldatakse finantsinstrumentide turgude direktiivi, ei saaks kasutada määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõike 1 punkti a kohast erandit. See tähendab, et määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõikes 1 sätestatud kohustusliku kauplemiskoha nõuet tuleks kohaldada väga paljude Hongkongis kauplemisele lubatud aktsiate suhtes. |
| --- | --- |

(25)

Käesolev otsus põhineb andmetel, millest nähtub, et kokkuvõttes kaubeldakse ELis mitmete Hongkongis börsidel kauplemisele lubatud aktsiatega nii sageli, et ühingud, kelle suhtes kohaldatakse finantsinstrumentide turgude direktiivi, ei saaks kasutada määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõike 1 punkti a kohast erandit. See tähendab, et määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõikes 1 sätestatud kohustusliku kauplemiskoha nõuet tuleks kohaldada väga paljude Hongkongis kauplemisele lubatud aktsiate suhtes.

| (26) | Otsust täiendavad koostöökokkulepped, millega tagatakse riiklike pädevate asutuste ja SFC vaheline tõhus teabevahetus ning järelevalvetegevuse koordineerimine. |
| --- | --- |

(26)

Otsust täiendavad koostöökokkulepped, millega tagatakse riiklike pädevate asutuste ja SFC vaheline tõhus teabevahetus ning järelevalvetegevuse koordineerimine.

| (27) | Käesolev otsus põhineb Hongkongis käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal tunnustatud börside suhtes kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima nimetatud kauplemiskohtade õigus- ja järelevalvekorra arengut, turusuundumusi, olukorra jälgimise ja õigusnormide täitmisega seotud järelevalve alase koostöö tulemuslikkust ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(27)

Käesolev otsus põhineb Hongkongis käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal tunnustatud börside suhtes kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima nimetatud kauplemiskohtade õigus- ja järelevalvekorra arengut, turusuundumusi, olukorra jälgimise ja õigusnormide täitmisega seotud järelevalve alase koostöö tulemuslikkust ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (28) | Komisjon peaks Hongkongis tunnustatud börside suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda korrapäraselt kontrollima. See ei piira komisjoni võimalust korraldada mis tahes ajal spetsiaalseid hindamisi, kui asjaomaste suundumuste tõttu on vaja, et komisjon hindaks uuesti käesoleva otsusega kinnitatud samaväärsust. Uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon peaks Hongkongis tunnustatud börside suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda korrapäraselt kontrollima. See ei piira komisjoni võimalust korraldada mis tahes ajal spetsiaalseid hindamisi, kui asjaomaste suundumuste tõttu on vaja, et komisjon hindaks uuesti käesoleva otsusega kinnitatud samaväärsust. Uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni.

| (29) | Kuna määrust (EL) nr 600/2014 ja direktiivi 2014/65/EL kohaldatakse alates 3. jaanuarist 2018, on vajalik, et käesolev otsus jõustuks järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(29)

Kuna määrust (EL) nr 600/2014 ja direktiivi 2014/65/EL kohaldatakse alates 3. jaanuarist 2018, on vajalik, et käesolev otsus jõustuks järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (30) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõike 1 kohaldamisel loetakse Hongkongi erihalduspiirkonnas tegevusloa saanud ja käesoleva otsuse lisas sätestatud tunnustatud börside suhtes seal kohaldatav õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks direktiivist 2014/65/EL, määrusest (EL) nr 600/2014, määrusest (EL) nr 596/2014 ja direktiivist 2004/109/EÜ tulenevate nõuetega ning leitakse, et nende suhtes kohaldatakse tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 13. detsember 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 173 12.6.2014, lk 349.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 38).

4

---

LISA

Tunnustatud börsid

The Stock Exchange of Hongkong Limited (SEHK)

---

| 14.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 331/94 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 331/94

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/2320,

13. detsember 2017,

riiklikke väärtpaberibörse ja mitmepoolseid kauplemissüsteeme käsitleva Ameerika Ühendriikide õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL, (1) eriti selle artikli 25 lõike 4 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (2) artikli 23 lõike 1 kohaselt peavad investeerimisühingud tagama, et reguleeritud turgudel kauplemisele võetud või kauplemiskohas kaubeldavate aktsiatega sooritatavad tehingud toimuksid reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu või kolmanda riigi kauplemiskohas, mille komisjon on tunnistatud direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a kohaselt samaväärseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (2) artikli 23 lõike 1 kohaselt peavad investeerimisühingud tagama, et reguleeritud turgudel kauplemisele võetud või kauplemiskohas kaubeldavate aktsiatega sooritatavad tehingud toimuksid reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu või kolmanda riigi kauplemiskohas, mille komisjon on tunnistatud direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a kohaselt samaväärseks.

| (2) | Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõiget 1 kohaldatakse üksnes aktsiate kohustusliku kauplemiskoha suhtes. Kohustusliku kauplemiskoha nõue ei hõlma muid kapitaliinstrumente, nt hoidmistunnistusi, börsil kaubeldavaid fonde, sertifikaate ega muid sarnaseid finantsinstrumente. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõiget 1 kohaldatakse üksnes aktsiate kohustusliku kauplemiskoha suhtes. Kohustusliku kauplemiskoha nõue ei hõlma muid kapitaliinstrumente, nt hoidmistunnistusi, börsil kaubeldavaid fonde, sertifikaate ega muid sarnaseid finantsinstrumente.

| (3) | Kolmandates riikides asutatud kauplemiskohtade samaväärsuse tunnustamise menetluse (nagu on sätestatud direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punktis a) eesmärk on võimaldada investeerimisühingutel sooritada tehinguid aktsiatega, mille suhtes kehtib liidus kohustusliku kauplemiskoha nõue, kolmandate riikide samaväärsena tunnustatud kauplemiskohtades. Komisjon peaks hindama, kas kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikuga on tagatud, et kolmandas riigis tegevusloa saanud kauplemiskoht vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) nr 596/2014 (3), direktiivi 2014/65/EL III jaotisest, määruse (EL) nr 600/2014 II jaotisest ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2004/109/EÜ (4) tulenevate nõuetega, ning mille suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid. Seejuures tuleb silmas pidada nimetatud õigusaktide eesmärke, eelkõige siseturu loomisele ja toimimisele kaasa aitamist, turu terviklikkust, investorite kaitset ja mitte sugugi vähem olulisena finantsstabiilsust. |
| --- | --- |

(3)

Kolmandates riikides asutatud kauplemiskohtade samaväärsuse tunnustamise menetluse (nagu on sätestatud direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punktis a) eesmärk on võimaldada investeerimisühingutel sooritada tehinguid aktsiatega, mille suhtes kehtib liidus kohustusliku kauplemiskoha nõue, kolmandate riikide samaväärsena tunnustatud kauplemiskohtades. Komisjon peaks hindama, kas kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikuga on tagatud, et kolmandas riigis tegevusloa saanud kauplemiskoht vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) nr 596/2014 (3), direktiivi 2014/65/EL III jaotisest, määruse (EL) nr 600/2014 II jaotisest ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2004/109/EÜ (4) tulenevate nõuetega, ning mille suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid. Seejuures tuleb silmas pidada nimetatud õigusaktide eesmärke, eelkõige siseturu loomisele ja toimimisele kaasa aitamist, turu terviklikkust, investorite kaitset ja mitte sugugi vähem olulisena finantsstabiilsust.

| (4) | Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a neljanda lõigu kohaselt võib kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku pidada samaväärseks, kui raamistik vastab vähemalt järgmistele tingimustele: a) turgudel on tegevusluba ning turgude suhtes kohaldatakse pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid; b) turgudel on selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad; c) väärtpaberite emitentidel peaks olema kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse, ning d) turu läbipaistvus ja terviklikkus on tagatud seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a neljanda lõigu kohaselt võib kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku pidada samaväärseks, kui raamistik vastab vähemalt järgmistele tingimustele: a) turgudel on tegevusluba ning turgude suhtes kohaldatakse pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid; b) turgudel on selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad; c) väärtpaberite emitentidel peaks olema kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse, ning d) turu läbipaistvus ja terviklikkus on tagatud seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel.

| (5) | Käesoleva samaväärsuse hindamise eesmärk on hinnata muu hulgas seda, kas õiguslikult siduvad nõuded, mida kohaldatakse Ameerika Ühendriikides (edaspidi „USA“) seal asutatud ning USA väärtpaberi- ja börsikomisjoni(edaspidi „SEC“) juures registreeritud ja järelevalvatavate riiklike väärtpaberibörside ja mitmepoolsete kauplemissüsteemide suhtes ning mille suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid, on samaväärsed määrusest (EL) nr 596/2014, direktiivi 2014/65/EL III jaotisest, määruse (EL) nr 600/2014 II jaotisest ning direktiivist 2004/109/EÜ tulenevate nõuetega. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva samaväärsuse hindamise eesmärk on hinnata muu hulgas seda, kas õiguslikult siduvad nõuded, mida kohaldatakse Ameerika Ühendriikides (edaspidi „USA“) seal asutatud ning USA väärtpaberi- ja börsikomisjoni(edaspidi „SEC“) juures registreeritud ja järelevalvatavate riiklike väärtpaberibörside ja mitmepoolsete kauplemissüsteemide suhtes ning mille suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid, on samaväärsed määrusest (EL) nr 596/2014, direktiivi 2014/65/EL III jaotisest, määruse (EL) nr 600/2014 II jaotisest ning direktiivist 2004/109/EÜ tulenevate nõuetega.

| (6) | Turgude tegevusloa olemasolu ning turgude suhtes pideva tulemusliku järelevalve ja täitemeetmete kohaldamise tingimuste puhul on asjakohane, et 1934. aasta väärtpaberituru seaduse (edaspidi „väärtpaberituru seadus“) paragrahvi 3 lõike a punktis 1 on börs määratletud kui mis tahes organisatsioon, liit või isikute ühendus, mis moodustab kauplemispaiga või -koha, seda haldab või vahendab, et viia kokku väärtpaberite ostjad ja müüjad või teha muid tavapäraseid väärtpaberitega seotud börsitoiminguid. Börs on SECi reeglis 3b-16 täpsemalt määratletud kui organisatsioon, liit või isikute ühendus, mis 1) viib kokku paljude ostjate ja müüjate väärtpaberikorraldused ning 2) kasutab (kauplemiskohana või reeglite kehtestamisega) sissetöötatud mittediskrimineerivaid meetodeid, mille alusel sellised korraldused vastastikku mõjuvad ning korraldusi tegevad ostjad ja müüjad selliste kauplemiseeskirjadega nõustuvad. Järelikult peab börs toimima mittediskrimineerivaid reegleid järgiva mitmepoolse süsteemina. Börs peab olema registreeritud SECi juures riikliku väärtpaberibörsina maakler-diilerina ja täitma mitmepoolsete kauplemissüsteemide regulatsiooni nõudeid. |
| --- | --- |

(6)

Turgude tegevusloa olemasolu ning turgude suhtes pideva tulemusliku järelevalve ja täitemeetmete kohaldamise tingimuste puhul on asjakohane, et 1934. aasta väärtpaberituru seaduse (edaspidi „väärtpaberituru seadus“) paragrahvi 3 lõike a punktis 1 on börs määratletud kui mis tahes organisatsioon, liit või isikute ühendus, mis moodustab kauplemispaiga või -koha, seda haldab või vahendab, et viia kokku väärtpaberite ostjad ja müüjad või teha muid tavapäraseid väärtpaberitega seotud börsitoiminguid. Börs on SECi reeglis 3b-16 täpsemalt määratletud kui organisatsioon, liit või isikute ühendus, mis 1) viib kokku paljude ostjate ja müüjate väärtpaberikorraldused ning 2) kasutab (kauplemiskohana või reeglite kehtestamisega) sissetöötatud mittediskrimineerivaid meetodeid, mille alusel sellised korraldused vastastikku mõjuvad ning korraldusi tegevad ostjad ja müüjad selliste kauplemiseeskirjadega nõustuvad. Järelikult peab börs toimima mittediskrimineerivaid reegleid järgiva mitmepoolse süsteemina. Börs peab olema registreeritud SECi juures riikliku väärtpaberibörsina maakler-diilerina ja täitma mitmepoolsete kauplemissüsteemide regulatsiooni nõudeid.

| (7) | Lisaks peab riiklik väärtpaberibörs andma liikmetele erapooletu juurdepääsu oma turgudele ja teenustele. Juurdepääsukriteeriumid peavad lisaks olema läbipaistvad ja nende kohaldamine ei tohi olla ebaõiglaselt diskrimineeriv. Selle tagamiseks peavad riiklikud väärtpaberibörsid olema kehtestanud reeglid, millega on ette nähtud, kuidas saavad registreeritud maakler-diilerid liikmesust taotleda. Väärtpaberituru seaduse paragrahvi 19 lõike b kohaselt vaatab SEC läbi riiklikule väärtpaberibörsile lubamise reeglid. Riiklik väärtpaberibörs peab olema kehtestanud mõistlikud juurdepääsunõuded, tagades nende nõuetega ühtlasi, et ebamõistlikult diskrimineeriv keeldumine juurdepääsu andmisest ei ole võimalik. Riiklik väärtpaberibörs ei tohi liikmeks võtta registreerimata maakler-diilereid ja võib keelduda sellise maakler-diileri liikmeks võtmisest, kes on seadusest tulenevalt diskvalifitseeritud. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks peab riiklik väärtpaberibörs andma liikmetele erapooletu juurdepääsu oma turgudele ja teenustele. Juurdepääsukriteeriumid peavad lisaks olema läbipaistvad ja nende kohaldamine ei tohi olla ebaõiglaselt diskrimineeriv. Selle tagamiseks peavad riiklikud väärtpaberibörsid olema kehtestanud reeglid, millega on ette nähtud, kuidas saavad registreeritud maakler-diilerid liikmesust taotleda. Väärtpaberituru seaduse paragrahvi 19 lõike b kohaselt vaatab SEC läbi riiklikule väärtpaberibörsile lubamise reeglid. Riiklik väärtpaberibörs peab olema kehtestanud mõistlikud juurdepääsunõuded, tagades nende nõuetega ühtlasi, et ebamõistlikult diskrimineeriv keeldumine juurdepääsu andmisest ei ole võimalik. Riiklik väärtpaberibörs ei tohi liikmeks võtta registreerimata maakler-diilereid ja võib keelduda sellise maakler-diileri liikmeks võtmisest, kes on seadusest tulenevalt diskvalifitseeritud.

| (8) | Föderaaleeskirjade koodeksi 17. peatüki 242. osa paragrahvis 242.300 („mitmepoolsete kauplemissüsteemide regulatsioon“) on mitmepoolne kauplemissüsteem määratletud kui mis tahes organisatsioon, liit, isik või isikute ühendus või süsteem, mis pakub kauplemispaika, kus viia kokku väärtpaberite ostjad ja müüjad või teha muid tavapäraseid väärtpaberitega seotud börsitoiminguid väärtpaberituru seaduse reegli 3b-16 tähenduses. Mitmepoolsete kauplemissüsteemide regulatsiooni kohaselt peab börsi määratlusele vastav üksus registreeruma riikliku väärtpaberibörsina või maakler-diilerina ja täitma mitmepoolsete kauplemissüsteemide regulatsiooni nõudeid. Mitmepoolne kauplemissüsteem peab toimima mitmepoolse süsteemina, kus osalised sooritavad tehinguid, järgides mittediskrimineerivaid reegleid. Mitmepoolsed kauplemissüsteemid, kus mingi kapitaliväärtpaberi tehingud moodustavad teataval ajavahemikul selle keskmisest päevasest kauplemismahust vähemalt 5 %, peavad vastama mitmepoolsete kauplemissüsteemide regulatsiooni paragrahvi 242.301 lõike b punkti 5 alapunkti ii kohastele õiglase juurdepääsu nõuetele. Täpsemalt peavad nad kehtestama kirjalikud nõuded, mille alusel saab juurdepääsu asjaomase väärtpaberiga kauplemisele nende süsteemis, ja neid nõudeid oma dokumentides kajastama. Mitmepoolsel kauplemissüsteemil on keelatud põhjendamatult takistada või piirata isikute juurdepääsu teenustele, mida ta pakub seoses kapitaliväärtpaberitega, mille keskmisest päevasest kauplemismahust moodustab mitmepoolne kauplemissüsteem kindlaksmääratud ajavahemikul vähemalt 5 %, ning ta ei tohi kohaldada asjaomaseid nõudeid ebaõiglaselt ega diskrimineerivalt. Juurdepääsunõuded tuleb nõudmise korral esitada SECile. |
| --- | --- |

(8)

Föderaaleeskirjade koodeksi 17. peatüki 242. osa paragrahvis 242.300 („mitmepoolsete kauplemissüsteemide regulatsioon“) on mitmepoolne kauplemissüsteem määratletud kui mis tahes organisatsioon, liit, isik või isikute ühendus või süsteem, mis pakub kauplemispaika, kus viia kokku väärtpaberite ostjad ja müüjad või teha muid tavapäraseid väärtpaberitega seotud börsitoiminguid väärtpaberituru seaduse reegli 3b-16 tähenduses. Mitmepoolsete kauplemissüsteemide regulatsiooni kohaselt peab börsi määratlusele vastav üksus registreeruma riikliku väärtpaberibörsina või maakler-diilerina ja täitma mitmepoolsete kauplemissüsteemide regulatsiooni nõudeid. Mitmepoolne kauplemissüsteem peab toimima mitmepoolse süsteemina, kus osalised sooritavad tehinguid, järgides mittediskrimineerivaid reegleid. Mitmepoolsed kauplemissüsteemid, kus mingi kapitaliväärtpaberi tehingud moodustavad teataval ajavahemikul selle keskmisest päevasest kauplemismahust vähemalt 5 %, peavad vastama mitmepoolsete kauplemissüsteemide regulatsiooni paragrahvi 242.301 lõike b punkti 5 alapunkti ii kohastele õiglase juurdepääsu nõuetele. Täpsemalt peavad nad kehtestama kirjalikud nõuded, mille alusel saab juurdepääsu asjaomase väärtpaberiga kauplemisele nende süsteemis, ja neid nõudeid oma dokumentides kajastama. Mitmepoolsel kauplemissüsteemil on keelatud põhjendamatult takistada või piirata isikute juurdepääsu teenustele, mida ta pakub seoses kapitaliväärtpaberitega, mille keskmisest päevasest kauplemismahust moodustab mitmepoolne kauplemissüsteem kindlaksmääratud ajavahemikul vähemalt 5 %, ning ta ei tohi kohaldada asjaomaseid nõudeid ebaõiglaselt ega diskrimineerivalt. Juurdepääsunõuded tuleb nõudmise korral esitada SECile.

| (9) | Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a neljandas lõigus esitatud neli tingimust peavad olema täidetud, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorda võiks pidada nendes riikides tegevusloa saanud riiklike väärtpaberibörside ja mitmepoolsete kauplemissüsteemide suhtes samaväärseks direktiivis 2014/65/EL sätestatud korraga. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punkti a neljandas lõigus esitatud neli tingimust peavad olema täidetud, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorda võiks pidada nendes riikides tegevusloa saanud riiklike väärtpaberibörside ja mitmepoolsete kauplemissüsteemide suhtes samaväärseks direktiivis 2014/65/EL sätestatud korraga.

| (10) | Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi kauplemiskohtadel olema tegevusluba ning nende suhtes tuleb kohaldada pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid. |
| --- | --- |

(10)

Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi kauplemiskohtadel olema tegevusluba ning nende suhtes tuleb kohaldada pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid.

| (11) | Riiklik väärtpaberibörs peab olema enne tegevuse alustamist SECi juures registreeritud. SEC rahuldab registreerimistaotluse, kui leiab, et taotleja vastab tema suhtes kohaldatavatele nõuetele. Vastasel juhul peab SEC registreerimistaotluse rahuldamata jätma (väärtpaberituru seaduse paragrahvi 19 lõike a punkt 1). Väärtpaberituru seaduses on nõutud, et börs kehtestab korra, millega reguleeritakse kõiki toiminguid ja tegevusi, millega taotleja soovibtegeleda. Pärast registreerimist peab riiklik väärtpaberibörs vastavalt tema seadusest tulenevatele kohustustele säilitama eeskirjad, põhimõtted ja menetlused ning tal peab olema piisav suutlikkus oma kohustuste täitmiseks. Pärast registreerimist muutub riiklik väärtpaberibörs eneseregulatsiooni organiks. Selle pädevuse raames jälgib riiklik väärtpaberibörs olukorda ja tagab, et tema liikmed ja liikmetega seotud isikud täidavad väärtpaberituru seadust, vastavaid reegleid ja määrusi ning oma reegleid. Juhul kui liikmed riiklike väärtpaberibörside reegleid ei täida, peavad riiklikud väärtpaberibörsid lahendama oma liikmete võimalikud turureeglite või föderaalsete väärtpaberiseaduste rikkumised, kasutades eneseregulatsiooni organi võimalusi. Samuti peab riiklik väärtpaberibörs olulistest rikkumistest SECi teavitama. |
| --- | --- |

(11)

Riiklik väärtpaberibörs peab olema enne tegevuse alustamist SECi juures registreeritud. SEC rahuldab registreerimistaotluse, kui leiab, et taotleja vastab tema suhtes kohaldatavatele nõuetele. Vastasel juhul peab SEC registreerimistaotluse rahuldamata jätma (väärtpaberituru seaduse paragrahvi 19 lõike a punkt 1). Väärtpaberituru seaduses on nõutud, et börs kehtestab korra, millega reguleeritakse kõiki toiminguid ja tegevusi, millega taotleja soovibtegeleda. Pärast registreerimist peab riiklik väärtpaberibörs vastavalt tema seadusest tulenevatele kohustustele säilitama eeskirjad, põhimõtted ja menetlused ning tal peab olema piisav suutlikkus oma kohustuste täitmiseks. Pärast registreerimist muutub riiklik väärtpaberibörs eneseregulatsiooni organiks. Selle pädevuse raames jälgib riiklik väärtpaberibörs olukorda ja tagab, et tema liikmed ja liikmetega seotud isikud täidavad väärtpaberituru seadust, vastavaid reegleid ja määrusi ning oma reegleid. Juhul kui liikmed riiklike väärtpaberibörside reegleid ei täida, peavad riiklikud väärtpaberibörsid lahendama oma liikmete võimalikud turureeglite või föderaalsete väärtpaberiseaduste rikkumised, kasutades eneseregulatsiooni organi võimalusi. Samuti peab riiklik väärtpaberibörs olulistest rikkumistest SECi teavitama.

| (12) | Mitmepoolne kauplemissüsteem peab vastama mitmepoolsete kauplemissüsteemide regulatsioonile, milles on muu hulgas nõutud, et mitmepoolne kauplemissüsteem oleks registreeritud SECis maakler-diilerina väärtpaberituru seaduse paragrahvi 15 kohaselt. Mitmepoolsed kauplemissüsteemid peavad maakler-diileritena astuma vähemalt ühe eneseregulatsiooni organi (nt finantssektorit reguleeriv asutus (edaspidi „FINRA“)) liikmeks. Maakler-diileri taotluse esitaja peab esitama teabe oma tausta kohta, sh kavandatava äritegevuse liik, taotleja otseste ja kaudsete omanike ning teiste kontrolliõigusega isikute (sh tegevjuhtide) nimed ja teave selle kohta, kas taotleja või tema kontrollitavate tütarettevõtete suhtes on kunagi algatatud investeerimisega seotud tegevuse eest kriminaal-, regulatiiv- või tsiviilmenetlust. Vastasel juhul peab SEC registreerimistaotluse rahuldamata jätma (väärtpaberituru seaduse paragrahv 15). |
| --- | --- |

(12)

Mitmepoolne kauplemissüsteem peab vastama mitmepoolsete kauplemissüsteemide regulatsioonile, milles on muu hulgas nõutud, et mitmepoolne kauplemissüsteem oleks registreeritud SECis maakler-diilerina väärtpaberituru seaduse paragrahvi 15 kohaselt. Mitmepoolsed kauplemissüsteemid peavad maakler-diileritena astuma vähemalt ühe eneseregulatsiooni organi (nt finantssektorit reguleeriv asutus (edaspidi „FINRA“)) liikmeks. Maakler-diileri taotluse esitaja peab esitama teabe oma tausta kohta, sh kavandatava äritegevuse liik, taotleja otseste ja kaudsete omanike ning teiste kontrolliõigusega isikute (sh tegevjuhtide) nimed ja teave selle kohta, kas taotleja või tema kontrollitavate tütarettevõtete suhtes on kunagi algatatud investeerimisega seotud tegevuse eest kriminaal-, regulatiiv- või tsiviilmenetlust. Vastasel juhul peab SEC registreerimistaotluse rahuldamata jätma (väärtpaberituru seaduse paragrahv 15).

| (13) | USA raamistiku kohaselt on riiklike väärtpaberibörside ja mitmepoolsete kauplemissüsteemide registreeringu kehtivuse tingimuseks algsete registreerimistingimuste jätkuv täitmine. Registreeritud riiklik väärtpaberibörs ja mitmepoolne kauplemissüsteem peab vastavalt talle föderaalsetest väärtpaberiseadustest ja õigusnormidest tulenevatele kohustustele säilitama eeskirjad, põhimõtted ja menetlused ning tal peab olema piisav suutlikkus oma kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

(13)

USA raamistiku kohaselt on riiklike väärtpaberibörside ja mitmepoolsete kauplemissüsteemide registreeringu kehtivuse tingimuseks algsete registreerimistingimuste jätkuv täitmine. Registreeritud riiklik väärtpaberibörs ja mitmepoolne kauplemissüsteem peab vastavalt talle föderaalsetest väärtpaberiseadustest ja õigusnormidest tulenevatele kohustustele säilitama eeskirjad, põhimõtted ja menetlused ning tal peab olema piisav suutlikkus oma kohustuste täitmiseks.

| (14) | Tulemuslikku järelevalvet reguleerivad peamised esmased õigusaktid, millega USAs on kehtestatud väärtpaberitega kauplemise õiguslikult siduv kord, on 1933. aasta väärtpaberiseadus („väärtpaberiseadus“) ja väärtpaberituru seadus. Väärtpaberituru seadusega on SECile antud ulatuslikud õigused väärtpaberite valdkonna kõikides aspektides, sh õigus maakler-diilereid (sh mitmepoolsed kauplemissüsteemid), arveldusagente ja kliiringuasutusi, samuti USA eneseregulatsiooni organeid (kelle hulka kuuluvad ka väärtpaberibörsid ja FINRA), registreerida, nende tegevust reguleerida ja nende üle järelevalvet teostada. Samuti on väärtpaberituru seadusega määratletud ja turul keelatud teatavad tegevusmustrid ning antud SECile õigus määrata reguleeritud üksustele ja nendega seotud isikutele distsiplinaarkaristusi. Samuti on väärtpaberituru seaduses antud SECile õigus nõuda, et börsil avalikult kaubeldavate väärtpaberitega ettevõtjad esitaksid perioodilisi aruandeid. Eneseregulatsiooni organite süsteemi kaudu toimuv turuvahendajate eneseregulatsioon on USA regulatiivse raamistiku üks olulisimaid elemente. USA raamistikus on eneseregulatsiooni organid reguleerivateks asutusteks, kellel lasub põhivastutus selle eest, et kehtestatakse reeglid, mida nende liikmed peavad oma äritegevuses järgima, ning jälgitakse liikmete äritegevust. Juhul kui liikmed mitmepoolse kauplemissüsteemi reegleid ei täida, peab mitmepoolne kauplemissüsteem lahendama oma liikmete võimalikud turureeglite või föderaalsete väärtpaberiseaduste rikkumised, kasutades eneseregulatsiooni organi võimalusi. Samuti peab mitmepoolne kauplemissüsteem olulistest rikkumistest SECi teavitama. |
| --- | --- |

(14)

Tulemuslikku järelevalvet reguleerivad peamised esmased õigusaktid, millega USAs on kehtestatud väärtpaberitega kauplemise õiguslikult siduv kord, on 1933. aasta väärtpaberiseadus („väärtpaberiseadus“) ja väärtpaberituru seadus. Väärtpaberituru seadusega on SECile antud ulatuslikud õigused väärtpaberite valdkonna kõikides aspektides, sh õigus maakler-diilereid (sh mitmepoolsed kauplemissüsteemid), arveldusagente ja kliiringuasutusi, samuti USA eneseregulatsiooni organeid (kelle hulka kuuluvad ka väärtpaberibörsid ja FINRA), registreerida, nende tegevust reguleerida ja nende üle järelevalvet teostada. Samuti on väärtpaberituru seadusega määratletud ja turul keelatud teatavad tegevusmustrid ning antud SECile õigus määrata reguleeritud üksustele ja nendega seotud isikutele distsiplinaarkaristusi. Samuti on väärtpaberituru seaduses antud SECile õigus nõuda, et börsil avalikult kaubeldavate väärtpaberitega ettevõtjad esitaksid perioodilisi aruandeid. Eneseregulatsiooni organite süsteemi kaudu toimuv turuvahendajate eneseregulatsioon on USA regulatiivse raamistiku üks olulisimaid elemente. USA raamistikus on eneseregulatsiooni organid reguleerivateks asutusteks, kellel lasub põhivastutus selle eest, et kehtestatakse reeglid, mida nende liikmed peavad oma äritegevuses järgima, ning jälgitakse liikmete äritegevust. Juhul kui liikmed mitmepoolse kauplemissüsteemi reegleid ei täida, peab mitmepoolne kauplemissüsteem lahendama oma liikmete võimalikud turureeglite või föderaalsete väärtpaberiseaduste rikkumised, kasutades eneseregulatsiooni organi võimalusi. Samuti peab mitmepoolne kauplemissüsteem olulistest rikkumistest SECi teavitama.

| (15) | Väärtpaberituru seaduse kohaselt peavad kõik registreeritud riiklikud väärtpaberibörsid olema suutelised tagama, et nende liikmed ja liikmetega seotud isikud täidavad väärtpaberituru seadust, vastavaid reegleid ja määrusi ning oma reegleid. Riiklike väärtpaberibörside jooksva järelevalve osana hindab SEC iga börsi suutlikkust oma liikmeid ja nende kauplemistegevust jälgida. Samuti on riiklik väärtpaberibörs kohustatud lahendama oma liikmete võimalikud turureeglite või föderaalsete väärtpaberiseaduste rikkumised ja SECi sellistest võimalikest rikkumistest teavitama. Riikliku väärtpaberibörsi kohustus tagada, et tema liikmed nõudeid täidaksid, sisaldab ka kohustust uurida väärtpaberituru seaduse, vastavate reeglite ja määruste võimalikke rikkumisi ning vajaduse korral karistusi määrata. Samuti võib SEC omal äranägemisel uurida väärtpaberituru seaduse ja vastavate reeglite rikkumisi ning selliste rikkumiste eest süüdistusi esitada. Maakler-diilerite (sh mitmepoolsete kauplemissüsteemide) eneseregulatsiooni organ FINRA peab tagama, et selle liikmed, sh mitmepoolsed kauplemissüsteemid, täidavad väärtpaberituru seadust, vastavaid reegleid ja määrusi ning oma reegleid. SEC vaatab eneseregulatsiooni organi reeglid läbi. Kui SEC leiab, et eneseregulatsiooni organ on ilma piisava põhjenduseta jätnud selliste nõuete täitmise tagamata mis tahes liikme või selle liikmega seotud isiku puhul, siis on tal väärtpaberituru seaduse paragrahvi 19 lõike h alusel õigus määrata sellele eneseregulatsiooni organile karistusi. Väärtpaberituru seaduse paragrahvi 21 kohaselt võib SEC rikkumisi uurida ja taotleda karistuste määramist eneseregulatsiooni organi liikmele, kes eneseregulatsiooni organi reeglit rikkus. Eneseregulatsiooni organite jooksva järelevalve osana hindab SEC iga riikliku väärtpaberibörsi ja FINRA suutlikkust teostada oma liikmete ja nende kauplemistegevuse üle järelevalvet. Riiklikud väärtpaberibörsid ja mitmepoolsed kauplemissüsteemid peavad SECi alati oma reeglite muutmisest teavitama. |
| --- | --- |

(15)

Väärtpaberituru seaduse kohaselt peavad kõik registreeritud riiklikud väärtpaberibörsid olema suutelised tagama, et nende liikmed ja liikmetega seotud isikud täidavad väärtpaberituru seadust, vastavaid reegleid ja määrusi ning oma reegleid. Riiklike väärtpaberibörside jooksva järelevalve osana hindab SEC iga börsi suutlikkust oma liikmeid ja nende kauplemistegevust jälgida. Samuti on riiklik väärtpaberibörs kohustatud lahendama oma liikmete võimalikud turureeglite või föderaalsete väärtpaberiseaduste rikkumised ja SECi sellistest võimalikest rikkumistest teavitama. Riikliku väärtpaberibörsi kohustus tagada, et tema liikmed nõudeid täidaksid, sisaldab ka kohustust uurida väärtpaberituru seaduse, vastavate reeglite ja määruste võimalikke rikkumisi ning vajaduse korral karistusi määrata. Samuti võib SEC omal äranägemisel uurida väärtpaberituru seaduse ja vastavate reeglite rikkumisi ning selliste rikkumiste eest süüdistusi esitada. Maakler-diilerite (sh mitmepoolsete kauplemissüsteemide) eneseregulatsiooni organ FINRA peab tagama, et selle liikmed, sh mitmepoolsed kauplemissüsteemid, täidavad väärtpaberituru seadust, vastavaid reegleid ja määrusi ning oma reegleid. SEC vaatab eneseregulatsiooni organi reeglid läbi. Kui SEC leiab, et eneseregulatsiooni organ on ilma piisava põhjenduseta jätnud selliste nõuete täitmise tagamata mis tahes liikme või selle liikmega seotud isiku puhul, siis on tal väärtpaberituru seaduse paragrahvi 19 lõike h alusel õigus määrata sellele eneseregulatsiooni organile karistusi. Väärtpaberituru seaduse paragrahvi 21 kohaselt võib SEC rikkumisi uurida ja taotleda karistuste määramist eneseregulatsiooni organi liikmele, kes eneseregulatsiooni organi reeglit rikkus. Eneseregulatsiooni organite jooksva järelevalve osana hindab SEC iga riikliku väärtpaberibörsi ja FINRA suutlikkust teostada oma liikmete ja nende kauplemistegevuse üle järelevalvet. Riiklikud väärtpaberibörsid ja mitmepoolsed kauplemissüsteemid peavad SECi alati oma reeglite muutmisest teavitama.

| (16) | Õigusnormide täitmise tulemuslikuks tagamiseks on SECil ulatuslikud õigused uurida föderaalsete väärtpaberiseaduste, sh väärtpaberituru seaduse ja vastavate reeglite tegelikke või võimalikke rikkumisi. SEC võib oma järelevalvevolituste raames reguleeritud üksustelt dokumente hankida. Lisaks on SECil õigus nõuda dokumentide esitamist või ütluste andmist igalt USAs viibivalt isikult või üksuselt. SECil on õigus võtta täitemeetmeid, algatades selleks föderaalsete väärtpaberiseaduste rikkumise eest, sh siseteabe alusel kauplemise ja turuga manipuleerimise eest tsiviilmenetluse föderaalses ringkonnakohtus või haldusmenetluse SECi halduskohtuniku ees. Tsiviilmenetluses võib SEC taotleda ebaseaduslikult saadud vara loovutamist, intresse alates rikkumise kuupäevast, tsiviilõiguslikke rahatrahve, ettekirjutusi ning börsil noteeritud äriühingu täitevjuhi või juhatajana töötamise või nn rämpsaktsiate pakkumises osalemise keelamise korraldust, samuti muude kõrvalnõuete täitmist (nt kostja saadud tulu sissenõudmist). Haldusmenetlustes võivad karistused lisaks ebaseaduslikult saadud vara loovutamisele või isikutele tegevuskeelu kehtestamisele või üksuste registreeringu tühistamisele hõlmata noomitusi, tegevuse piiranguid ja tsiviilkaristusi. SECil on õigus algatada eneseregulatsiooni organi (nt riiklik väärtpaberibörs või FINRA) suhtes tegevusetuse või nõutud ülesannete puudulike täitmise eest täitemeetmed. |
| --- | --- |

(16)

Õigusnormide täitmise tulemuslikuks tagamiseks on SECil ulatuslikud õigused uurida föderaalsete väärtpaberiseaduste, sh väärtpaberituru seaduse ja vastavate reeglite tegelikke või võimalikke rikkumisi. SEC võib oma järelevalvevolituste raames reguleeritud üksustelt dokumente hankida. Lisaks on SECil õigus nõuda dokumentide esitamist või ütluste andmist igalt USAs viibivalt isikult või üksuselt. SECil on õigus võtta täitemeetmeid, algatades selleks föderaalsete väärtpaberiseaduste rikkumise eest, sh siseteabe alusel kauplemise ja turuga manipuleerimise eest tsiviilmenetluse föderaalses ringkonnakohtus või haldusmenetluse SECi halduskohtuniku ees. Tsiviilmenetluses võib SEC taotleda ebaseaduslikult saadud vara loovutamist, intresse alates rikkumise kuupäevast, tsiviilõiguslikke rahatrahve, ettekirjutusi ning börsil noteeritud äriühingu täitevjuhi või juhatajana töötamise või nn rämpsaktsiate pakkumises osalemise keelamise korraldust, samuti muude kõrvalnõuete täitmist (nt kostja saadud tulu sissenõudmist). Haldusmenetlustes võivad karistused lisaks ebaseaduslikult saadud vara loovutamisele või isikutele tegevuskeelu kehtestamisele või üksuste registreeringu tühistamisele hõlmata noomitusi, tegevuse piiranguid ja tsiviilkaristusi. SECil on õigus algatada eneseregulatsiooni organi (nt riiklik väärtpaberibörs või FINRA) suhtes tegevusetuse või nõutud ülesannete puudulike täitmise eest täitemeetmed.

| (17) | SEC on samuti volitatud uurima USA föderaalsete väärtpaberiseaduste rikkumisi ja võtma distsiplinaarmeetmeid või muid täitemeetmeid mitmepoolse kauplemissüsteemi puhul. Lisaks on SEC volitatud koordineerima oma täitemeetmeid siseriiklike ja rahvusvaheliste partneritega. Näiteks võib SEC uurimise mis tahes etapis asja edasi suunata USA justiitsministeeriumile, et see algataks kriminaalmenetluse, või mõnele teisele kriminaalasjadega tegelevale või reguleerivale asutusele. Lisaks on SEC volitatud jagama tema valduses olevat mitteavalikku teavet siseriiklike ja rahvusvaheliste partneritega. |
| --- | --- |

(17)

SEC on samuti volitatud uurima USA föderaalsete väärtpaberiseaduste rikkumisi ja võtma distsiplinaarmeetmeid või muid täitemeetmeid mitmepoolse kauplemissüsteemi puhul. Lisaks on SEC volitatud koordineerima oma täitemeetmeid siseriiklike ja rahvusvaheliste partneritega. Näiteks võib SEC uurimise mis tahes etapis asja edasi suunata USA justiitsministeeriumile, et see algataks kriminaalmenetluse, või mõnele teisele kriminaalasjadega tegelevale või reguleerivale asutusele. Lisaks on SEC volitatud jagama tema valduses olevat mitteavalikku teavet siseriiklike ja rahvusvaheliste partneritega.

| (18) | Seega võib järeldada, et USA SECis registreeritud riiklikel väärtpaberibörsidel ja mitmepoolsetel kauplemissüsteemidel peab olema tegevusluba ning nende suhtes kohaldatakse pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid. |
| --- | --- |

(18)

Seega võib järeldada, et USA SECis registreeritud riiklikel väärtpaberibörsidel ja mitmepoolsetel kauplemissüsteemidel peab olema tegevusluba ning nende suhtes kohaldatakse pidevat tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid.

| (19) | Teise tingimuse kohaselt peavad kolmandate riikide kauplemiskohtadel olema selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad. |
| --- | --- |

(19)

Teise tingimuse kohaselt peavad kolmandate riikide kauplemiskohtadel olema selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad.

| (20) | Väärtpaberituru seaduse paragrahvi 12 lõike a kohaselt peab USA riiklikul väärtpaberibörsil noteeritud väärtpaberid riikliku väärtpaberibörsi juures registreerima emitent. Väärtpaberi registreerimiseks peab emitent esitama taotluse börsile, kus ta väärtpaberite noteerimist taotleb; samuti peab emitent esitama registreerimisavaldused SECile. Börsiasutus väljastab SECile vastava kinnituse pärast seda, kui riiklik väärtpaberibörs on väärtpaberi noteerimiseks ja registreerimiseks vastu võtnud. Kõik riiklikul väärtpaberibörsil kaubeldavad väärtpaberid ja mitmepoolses kauplemissüsteemis noteeritud väärtpaberid peavad vastama noteerimise nõuetele, mis on kehtestatud noteerimise reeglitega, mis peavad olema esitatud SECile väärtpaberituru seaduse paragrahvi 19 lõike b ja reegli 19b-4 kohaselt. Mitmepoolses kauplemissüsteemis avalikult kaubeldavate börsinimekirja kandmata väärtpaberite suhtes kehtivad SECi avalikustamise reeglid ja muud avalikult kaubeldavate väärtpaberite nõuded. SECi reeglid ja noteerimise nõuded kohustavad emitenti aegsasti avalikustama teavet, mis oleks investoritele oluline või mõjutaks tõenäoliselt oluliselt emitendi väärtpaberite hinda. Paragrahvi 10A lõike m ja vastava reegliga 10A-3 kästakse riiklikul väärtpaberibörsil keelduda sellise emitendi väärtpaberite noteerimisest, kes ei vasta seaduses ja reeglis sätestatud auditikomitee nõuetele. Väärtpaberiseadusega on ette nähtud, et investoritele tuleb esitada avalikuks müügiks pakutavate väärtpaberite ja nende emitentide kohta finants- ja muud olulist teavet, ning väärtpaberite müümisel on keelatud kelmus, eksitamised ja muu pettus. Riiklikud väärtpaberibörsid peavad väärtpaberite kauplemisele lubamiseks kehtestama selged ja läbipaistvad reeglid. Väärtpaberid peavad olema vabalt võõrandatavad ja vastama teatavatele kriteeriumidele nii väärtpaberite avaliku pakkumise suhtes kui ka väärtpaberi ja emitendi kohta väärtpaberi hindamiseks vajaliku teabe suhtes. Riiklik väärtpaberibörs ei saa registreerida väärtpabereid, mille kohta ei ole väärtpabereid ja emitenti käsitlev teave avalikult kättesaadav. Lisaks tagab väärtpaberite nõuetekohase kauplemise riiklikul väärtpaberibörsil või mitmepooles kauplemissüsteemis see, et SEC on volitatud eriolukorras kauplemist peatama ja erakorralisi korraldusi andma. Väärtpaberituru seaduse paragrahvi 12 lõike k punkti 1 alapunkti A kohaselt võib SEC, kui see on vajalik avalikkuse huvides ja investorite kaitsmiseks, anda kiirkorralduse, millega peatatakse konkreetse väärtpaberiga kauplemine. |
| --- | --- |

(20)

Väärtpaberituru seaduse paragrahvi 12 lõike a kohaselt peab USA riiklikul väärtpaberibörsil noteeritud väärtpaberid riikliku väärtpaberibörsi juures registreerima emitent. Väärtpaberi registreerimiseks peab emitent esitama taotluse börsile, kus ta väärtpaberite noteerimist taotleb; samuti peab emitent esitama registreerimisavaldused SECile. Börsiasutus väljastab SECile vastava kinnituse pärast seda, kui riiklik väärtpaberibörs on väärtpaberi noteerimiseks ja registreerimiseks vastu võtnud. Kõik riiklikul väärtpaberibörsil kaubeldavad väärtpaberid ja mitmepoolses kauplemissüsteemis noteeritud väärtpaberid peavad vastama noteerimise nõuetele, mis on kehtestatud noteerimise reeglitega, mis peavad olema esitatud SECile väärtpaberituru seaduse paragrahvi 19 lõike b ja reegli 19b-4 kohaselt. Mitmepoolses kauplemissüsteemis avalikult kaubeldavate börsinimekirja kandmata väärtpaberite suhtes kehtivad SECi avalikustamise reeglid ja muud avalikult kaubeldavate väärtpaberite nõuded. SECi reeglid ja noteerimise nõuded kohustavad emitenti aegsasti avalikustama teavet, mis oleks investoritele oluline või mõjutaks tõenäoliselt oluliselt emitendi väärtpaberite hinda. Paragrahvi 10A lõike m ja vastava reegliga 10A-3 kästakse riiklikul väärtpaberibörsil keelduda sellise emitendi väärtpaberite noteerimisest, kes ei vasta seaduses ja reeglis sätestatud auditikomitee nõuetele. Väärtpaberiseadusega on ette nähtud, et investoritele tuleb esitada avalikuks müügiks pakutavate väärtpaberite ja nende emitentide kohta finants- ja muud olulist teavet, ning väärtpaberite müümisel on keelatud kelmus, eksitamised ja muu pettus. Riiklikud väärtpaberibörsid peavad väärtpaberite kauplemisele lubamiseks kehtestama selged ja läbipaistvad reeglid. Väärtpaberid peavad olema vabalt võõrandatavad ja vastama teatavatele kriteeriumidele nii väärtpaberite avaliku pakkumise suhtes kui ka väärtpaberi ja emitendi kohta väärtpaberi hindamiseks vajaliku teabe suhtes. Riiklik väärtpaberibörs ei saa registreerida väärtpabereid, mille kohta ei ole väärtpabereid ja emitenti käsitlev teave avalikult kättesaadav. Lisaks tagab väärtpaberite nõuetekohase kauplemise riiklikul väärtpaberibörsil või mitmepooles kauplemissüsteemis see, et SEC on volitatud eriolukorras kauplemist peatama ja erakorralisi korraldusi andma. Väärtpaberituru seaduse paragrahvi 12 lõike k punkti 1 alapunkti A kohaselt võib SEC, kui see on vajalik avalikkuse huvides ja investorite kaitsmiseks, anda kiirkorralduse, millega peatatakse konkreetse väärtpaberiga kauplemine.

| (21) | USA regulatiivses raamistikus on muu hulgas kehtestatud nõuded turuosalistele kauplemiseelse teabe avaldamise kohta. Kui väärtpaberiga kaubeldakse riiklikel väärtpaberibörsidel või mitmepoolsetes kauplemissüsteemides, kus toimub riikliku turusüsteemi konkreetse väärtpaberiga kauplemise mahust vähemalt 5 %, on väärtpaberiseadustes ja -reeglites ning eneseregulatsiooni organite reeglitega ette nähtud, et parimaid ostu- ja müügipakkumisi ning hinnapakkumise mahtude teavet esitatakse reaalajas ja korraldusi kuvatakse kõigile. 5 %-line piirmäär põhineb reeglitel 301(b)(3) ja 301(b)(5) ning selle arvutamiseks kasutatakse USA kauplemiskoondteabe pakkujatele teatatud aktsiamahte. SEC on volitatud kontrollima, kas mitmepoolne kauplemissüsteem vastab föderaalsetele väärtpaberiseadustele ja mitmepoolsete kauplemissüsteemide regulatsioonile, sh kas mitmepoolne kauplemissüsteem on ületanud kõnealust 5 % piirmäära ja vastab vajaduse korral mitmepoolsete kauplemissüsteemide regulatsiooni reeglile 301(b)(3). SECi reegli 602 kohaselt on iga riiklik väärtpaberibörs kohustatud koguma, töötlema ja huvitatud pakkujatele kättesaadavaks tegema iga asjakohase väärtpaberi parima ostu- ja müügipakkumise ning hinnapakkumise kogumahud. Teave tehakse avalikkusele kättesaadavaks õiglaste, mõistlike ja mittediskrimineerivate tingimuste kohaselt. Avalikkuse huvides ja vajaduse korral investorite huvide kaitsmiseks ning õiglaste ja korrakohaste turgude edendamiseks on väärtpaberituru seaduse paragrahvi 11A lõike a punkti 1 alapunktis C ja vastavates reeglites sätestatud, et riiklikud väärtpaberibörsid peavad tagama maakleritele, diileritele ja investoritele väärtpaberite hinnapakkumiste ja tehingute alase teabe kättesaadavuse. USA regulatiivses raamistikus on samuti kehtestatud nõuded turuosalistele aegsasti kauplemisjärgse teabe, sh hinna, mahu ja tehingute aja esitamise kohta. Riikliku turusüsteemi regulatsiooni reegliga 601(a) on ette nähtud, et börsid ja FINRA peavad tehinguaruannete kavad heakskiitmiseks SECile esitama. SECi ja eneseregulatsiooni organi reeglitega nõutakse börsidelt ja mitmepoolsetelt kauplemissüsteemidelt tehingute aruandlust reaalajas. Maakler-diilerid, sh mitmepoolsed kauplemissüsteemid, peavad esitama tehinguteabe levitamiseks FINRA-le. |
| --- | --- |

(21)

USA regulatiivses raamistikus on muu hulgas kehtestatud nõuded turuosalistele kauplemiseelse teabe avaldamise kohta. Kui väärtpaberiga kaubeldakse riiklikel väärtpaberibörsidel või mitmepoolsetes kauplemissüsteemides, kus toimub riikliku turusüsteemi konkreetse väärtpaberiga kauplemise mahust vähemalt 5 %, on väärtpaberiseadustes ja -reeglites ning eneseregulatsiooni organite reeglitega ette nähtud, et parimaid ostu- ja müügipakkumisi ning hinnapakkumise mahtude teavet esitatakse reaalajas ja korraldusi kuvatakse kõigile. 5 %-line piirmäär põhineb reeglitel 301(b)(3) ja 301(b)(5) ning selle arvutamiseks kasutatakse USA kauplemiskoondteabe pakkujatele teatatud aktsiamahte. SEC on volitatud kontrollima, kas mitmepoolne kauplemissüsteem vastab föderaalsetele väärtpaberiseadustele ja mitmepoolsete kauplemissüsteemide regulatsioonile, sh kas mitmepoolne kauplemissüsteem on ületanud kõnealust 5 % piirmäära ja vastab vajaduse korral mitmepoolsete kauplemissüsteemide regulatsiooni reeglile 301(b)(3). SECi reegli 602 kohaselt on iga riiklik väärtpaberibörs kohustatud koguma, töötlema ja huvitatud pakkujatele kättesaadavaks tegema iga asjakohase väärtpaberi parima ostu- ja müügipakkumise ning hinnapakkumise kogumahud. Teave tehakse avalikkusele kättesaadavaks õiglaste, mõistlike ja mittediskrimineerivate tingimuste kohaselt. Avalikkuse huvides ja vajaduse korral investorite huvide kaitsmiseks ning õiglaste ja korrakohaste turgude edendamiseks on väärtpaberituru seaduse paragrahvi 11A lõike a punkti 1 alapunktis C ja vastavates reeglites sätestatud, et riiklikud väärtpaberibörsid peavad tagama maakleritele, diileritele ja investoritele väärtpaberite hinnapakkumiste ja tehingute alase teabe kättesaadavuse. USA regulatiivses raamistikus on samuti kehtestatud nõuded turuosalistele aegsasti kauplemisjärgse teabe, sh hinna, mahu ja tehingute aja esitamise kohta. Riikliku turusüsteemi regulatsiooni reegliga 601(a) on ette nähtud, et börsid ja FINRA peavad tehinguaruannete kavad heakskiitmiseks SECile esitama. SECi ja eneseregulatsiooni organi reeglitega nõutakse börsidelt ja mitmepoolsetelt kauplemissüsteemidelt tehingute aruandlust reaalajas. Maakler-diilerid, sh mitmepoolsed kauplemissüsteemid, peavad esitama tehinguteabe levitamiseks FINRA-le.

| (22) | Seega võib järeldada, et USA SECis registreeritud riiklikel väärtpaberibörsidel ja mitmepoolsetel kauplemissüsteemidel on selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad. |
| --- | --- |

(22)

Seega võib järeldada, et USA SECis registreeritud riiklikel väärtpaberibörsidel ja mitmepoolsetel kauplemissüsteemidel on selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad.

| (23) | Kolmanda tingimuse kohaselt peab väärtpaberite emitentidel olema kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse. |
| --- | --- |

(23)

Kolmanda tingimuse kohaselt peab väärtpaberite emitentidel olema kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse.

| (24) | Emitendid, kelle väärtpaberid lubatakse USA riiklikul väärtpaberibörsil kauplemisele, peavad avaldama aasta- ja vahefinantsaruandeid. Noteeritud emitentide ja kauplemisele lubatud aktsiatega ettevõtete suhtes kohaldatakse aruandlusnõudeid, mis on sätestatud väärtpaberituru seaduse paragrahvi 13 lõikes a või paragrahvi 15 lõikes d. USA riiklikul väärtpaberibörsil kauplemisele lubatud väärtpaberitega võib kaubelda ka muudel riiklikel väärtpaberibörsidel või mitmepoolses kauplemissüsteemis. Selliste aruandvate emitentide aruandluskohustust kohaldatakse olenemata kohast, kus üksikud tehingud toimuvad. Väärtpaberite emitentide kohta põhjaliku ja õigeaegse teabe avalikustamine võimaldab investoritel hinnata emitentide majandustulemusi ja tagab teabe korrapärase edastamisega piisava läbipaistvuse. |
| --- | --- |

(24)

Emitendid, kelle väärtpaberid lubatakse USA riiklikul väärtpaberibörsil kauplemisele, peavad avaldama aasta- ja vahefinantsaruandeid. Noteeritud emitentide ja kauplemisele lubatud aktsiatega ettevõtete suhtes kohaldatakse aruandlusnõudeid, mis on sätestatud väärtpaberituru seaduse paragrahvi 13 lõikes a või paragrahvi 15 lõikes d. USA riiklikul väärtpaberibörsil kauplemisele lubatud väärtpaberitega võib kaubelda ka muudel riiklikel väärtpaberibörsidel või mitmepoolses kauplemissüsteemis. Selliste aruandvate emitentide aruandluskohustust kohaldatakse olenemata kohast, kus üksikud tehingud toimuvad. Väärtpaberite emitentide kohta põhjaliku ja õigeaegse teabe avalikustamine võimaldab investoritel hinnata emitentide majandustulemusi ja tagab teabe korrapärase edastamisega piisava läbipaistvuse.

| (25) | Seega võib järeldada, et emitentidel, kelle väärtpaberid on lubatud kauplemiseks registreeritud riiklikel väärtpaberibörsidel ja mitmepoolsetes kauplemissüsteemides, on kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse. |
| --- | --- |

(25)

Seega võib järeldada, et emitentidel, kelle väärtpaberid on lubatud kauplemiseks registreeritud riiklikel väärtpaberibörsidel ja mitmepoolsetes kauplemissüsteemides, on kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse.

| (26) | Neljanda tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistik tagama turu läbipaistvuse ja terviklikkuse seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel. |
| --- | --- |

(26)

Neljanda tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistik tagama turu läbipaistvuse ja terviklikkuse seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel.

| (27) | USA föderaalsete väärtpaberiseadustega on loodud põhjalik regulatiivne raamistik turu terviklikkuse tagamiseks ning siseteabe alusel kauplemise ja turuga manipuleerimise ärahoidmiseks. Kõnealuse raamistikuga on keelatud tegevus, mis võib moonutada turgude toimimist (nt turuga manipuleerimine ja vale- või eksitava teabe edastamine), ning volitatud SEC sellise tegevuse suhtes täitemeetmeid kasutama (mh väärtpaberituru seaduse paragrahvi 9 lõige a, paragrahvi 10 lõige b, paragrahvi 14 lõige e, paragrahvi 15 lõige c ja vastav reegel 10b-5). Föderaalsete väärtpaberiseadustega on keelatud ka siseteabe alusel kauplemine (mh väärtpaberiseaduse paragrahvi 17 lõige a, väärtpaberituru seaduse paragrahvi 10 lõige b ja vastav reegel 10b-5). SEC võib algatada täitemeetmed isiku suhtes, kes ostab või müüb väärtpabereid sellise olulise mitteavaliku teabe alusel, mis saadi või mida kasutati või mis edastati usaldussuhtest tulenevat kohustust või usalduskohustust või saladuse hoidmise kohustust rikkudes (väärtpaberiseaduse paragrahvi 17 lõige a ning väärtpaberituru seaduse paragrahvi 10 lõige b ja reegel 10b-5). |
| --- | --- |

(27)

USA föderaalsete väärtpaberiseadustega on loodud põhjalik regulatiivne raamistik turu terviklikkuse tagamiseks ning siseteabe alusel kauplemise ja turuga manipuleerimise ärahoidmiseks. Kõnealuse raamistikuga on keelatud tegevus, mis võib moonutada turgude toimimist (nt turuga manipuleerimine ja vale- või eksitava teabe edastamine), ning volitatud SEC sellise tegevuse suhtes täitemeetmeid kasutama (mh väärtpaberituru seaduse paragrahvi 9 lõige a, paragrahvi 10 lõige b, paragrahvi 14 lõige e, paragrahvi 15 lõige c ja vastav reegel 10b-5). Föderaalsete väärtpaberiseadustega on keelatud ka siseteabe alusel kauplemine (mh väärtpaberiseaduse paragrahvi 17 lõige a, väärtpaberituru seaduse paragrahvi 10 lõige b ja vastav reegel 10b-5). SEC võib algatada täitemeetmed isiku suhtes, kes ostab või müüb väärtpabereid sellise olulise mitteavaliku teabe alusel, mis saadi või mida kasutati või mis edastati usaldussuhtest tulenevat kohustust või usalduskohustust või saladuse hoidmise kohustust rikkudes (väärtpaberiseaduse paragrahvi 17 lõige a ning väärtpaberituru seaduse paragrahvi 10 lõige b ja reegel 10b-5).

| (28) | Seega võib järeldada, et USA õigus- ja järelevalveraamistikuga on tagatud turu läbipaistvus ja terviklikkus seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel. |
| --- | --- |

(28)

Seega võib järeldada, et USA õigus- ja järelevalveraamistikuga on tagatud turu läbipaistvus ja terviklikkus seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel.

| (29) | Seega võib lisaks järeldada, et SECi juures registreeritud riiklike väärtpaberibörside ja mitmepoolsete kauplemissüsteemide puhul vastab õigus- ja järelevalvekord neljale eespool nimetatud tingimusele, ning seepärast tuleb tunnustada, et tagatud on direktiivis 2014/65/EL, määruses (EL) nr 600/2014, määruses (EL) nr 596/2014 ja direktiivis 2004/109/EÜ kauplemiskohtadele kehtestatud nõuetega samaväärne süsteem. |
| --- | --- |

(29)

Seega võib lisaks järeldada, et SECi juures registreeritud riiklike väärtpaberibörside ja mitmepoolsete kauplemissüsteemide puhul vastab õigus- ja järelevalvekord neljale eespool nimetatud tingimusele, ning seepärast tuleb tunnustada, et tagatud on direktiivis 2014/65/EL, määruses (EL) nr 600/2014, määruses (EL) nr 596/2014 ja direktiivis 2004/109/EÜ kauplemiskohtadele kehtestatud nõuetega samaväärne süsteem.

| (30) | Käesolev otsus põhineb õigus- ja järelevalveraamistikul, millega reguleeritakse SECi juures registreeritud riiklikke väärtpaberibörse ja mitmepoolseid kauplemissüsteeme, kus pärast riiklikul väärtpaberibörsil kauplemiseks eraldi loa saamist kaubeldakse ka ELis kauplemisele lubatud aktsiatega. Seega ei hõlma käesolev otsus mitmepoolseid kauplemissüsteeme, kus kaubeldakse ELis kauplemisele lubatud aktsiatega ilma selleks eraldi luba hankimata. |
| --- | --- |

(30)

Käesolev otsus põhineb õigus- ja järelevalveraamistikul, millega reguleeritakse SECi juures registreeritud riiklikke väärtpaberibörse ja mitmepoolseid kauplemissüsteeme, kus pärast riiklikul väärtpaberibörsil kauplemiseks eraldi loa saamist kaubeldakse ka ELis kauplemisele lubatud aktsiatega. Seega ei hõlma käesolev otsus mitmepoolseid kauplemissüsteeme, kus kaubeldakse ELis kauplemisele lubatud aktsiatega ilma selleks eraldi luba hankimata.

| (31) | Otsust täiendavad koostöökokkulepped, millega tagatakse riiklike pädevate asutuste ja SECi vaheline tõhus teabevahetus ning järelevalvetegevuse koordineerimine. |
| --- | --- |

(31)

Otsust täiendavad koostöökokkulepped, millega tagatakse riiklike pädevate asutuste ja SECi vaheline tõhus teabevahetus ning järelevalvetegevuse koordineerimine.

| (32) | Käesolev otsus põhineb USAs käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad riiklikke väärtpaberibörse ja mitmepoolseid kauplemissüsteeme. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima nimetatud kauplemiskohtade õigus- ja järelevalvekorra arengut, turusuundumusi, olukorra jälgimise ja õigusnormide täitmisega seotud järelevalve alase koostöö tulemuslikkust ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(32)

Käesolev otsus põhineb USAs käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad riiklikke väärtpaberibörse ja mitmepoolseid kauplemissüsteeme. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima nimetatud kauplemiskohtade õigus- ja järelevalvekorra arengut, turusuundumusi, olukorra jälgimise ja õigusnormide täitmisega seotud järelevalve alase koostöö tulemuslikkust ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (33) | Selleks peaks komisjon USAs riiklike väärtpaberibörside ja mitmepoolsete kauplemissüsteemide suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda korrapäraselt kontrollima. See ei piira komisjoni võimalust korraldada mis tahes ajal spetsiaalseid hindamisi, kui asjaomaste suundumuste tõttu on vaja, et komisjon hindaks uuesti käesoleva otsusega kinnitatud samaväärsust, võttes eelkõige arvesse käesoleva otsuse jõustumisele järgneva aasta jooksul mitmepoolsetes kauplemissüsteemides tehingute sooritamisel saadud kogemusi. Uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni. |
| --- | --- |

(33)

Selleks peaks komisjon USAs riiklike väärtpaberibörside ja mitmepoolsete kauplemissüsteemide suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda korrapäraselt kontrollima. See ei piira komisjoni võimalust korraldada mis tahes ajal spetsiaalseid hindamisi, kui asjaomaste suundumuste tõttu on vaja, et komisjon hindaks uuesti käesoleva otsusega kinnitatud samaväärsust, võttes eelkõige arvesse käesoleva otsuse jõustumisele järgneva aasta jooksul mitmepoolsetes kauplemissüsteemides tehingute sooritamisel saadud kogemusi. Uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni.

| (34) | Kuna määrust (EL) nr 600/2014 ja direktiivi 2014/65/EL kohaldatakse alates 3. jaanuarist 2018, on vajalik, et käesolev otsus jõustuks järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(34)

Kuna määrust (EL) nr 600/2014 ja direktiivi 2014/65/EL kohaldatakse alates 3. jaanuarist 2018, on vajalik, et käesolev otsus jõustuks järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (35) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(35)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 23 lõike 1 tähenduses loetakse Ameerika Ühendriikides USA väärtpaberi- ja börsikomisjoni juures registreeritud riiklike väärtpaberibörside ja mitmepoolsete kauplemissüsteemide suhtes, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas, kohaldatav õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks reguleeritud turgude suhtes kohaldavate nõuetega, mis tulenevad direktiivist 2014/65/EL, määrusest (EL) nr 596/2014, direktiivi 2014/65/EL III jaotisest, määruse (EL) nr 600/2014 II jaotisest ja direktiivist 2004/109/EÜ, ning leitakse, et nende suhtes kohaldatakse tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 13. detsember 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 349.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 38).

4

---

LISA

USA väärtpaberi- ja börsikomisjoni juures registreeritud riiklikud väärtpaberibörsid, mida käsitatakse samaväärsetena direktiivis 2014/65/EL määratletud kauplemiskohtadega:

| a) | BOX Options Exchange LLC |
| --- | --- |

a)

BOX Options Exchange LLC

| b) | Cboe BYX Exchange, Inc. (varem Bats BYX Exchange, Inc.; BATS Y-Exchange, Inc.) |
| --- | --- |

b)

Cboe BYX Exchange, Inc. (varem Bats BYX Exchange, Inc.; BATS Y-Exchange, Inc.)

| c) | Cboe BZX Exchange, Inc. (varem Bats BZX Exchange, Inc.; BATS Exchange, Inc.) |
| --- | --- |

c)

Cboe BZX Exchange, Inc. (varem Bats BZX Exchange, Inc.; BATS Exchange, Inc.)

| d) | Cboe C2 Exchange, Inc. |
| --- | --- |

d)

Cboe C2 Exchange, Inc.

| e) | Cboe EDGA Exchange, Inc. (varem Bats EDGA Exchange, Inc.; EDGA Exchange, Inc.) |
| --- | --- |

e)

Cboe EDGA Exchange, Inc. (varem Bats EDGA Exchange, Inc.; EDGA Exchange, Inc.)

| f) | Cboe EDGX Exchange, Inc. (varem Bats EDGX Exchange, Inc.; EDGX Exchange, Inc.) |
| --- | --- |

f)

Cboe EDGX Exchange, Inc. (varem Bats EDGX Exchange, Inc.; EDGX Exchange, Inc.)

| g) | Cboe Exchange, Inc. |
| --- | --- |

g)

Cboe Exchange, Inc.

| h) | Chicago Stock Exchange, Inc. |
| --- | --- |

h)

Chicago Stock Exchange, Inc.

| i) | The Investors Exchange LLC |
| --- | --- |

i)

The Investors Exchange LLC

| j) | Miami International Securities Exchange |
| --- | --- |

j)

Miami International Securities Exchange

| k) | MIAX PEARL, LLC |
| --- | --- |

k)

MIAX PEARL, LLC

| l) | Nasdaq BX, Inc. (varem NASDAQ OMX BX, Inc.; Boston Stock Exchange) |
| --- | --- |

l)

Nasdaq BX, Inc. (varem NASDAQ OMX BX, Inc.; Boston Stock Exchange)

| m) | Nasdaq GEMX, LLC (varem ISE Gemini) |
| --- | --- |

m)

Nasdaq GEMX, LLC (varem ISE Gemini)

| n) | Nasdaq ISE, LLC (varem International Securities Exchange, LLC) |
| --- | --- |

n)

Nasdaq ISE, LLC (varem International Securities Exchange, LLC)

| o) | Nasdaq MRX, LLC (varem ISE Mercury) |
| --- | --- |

o)

Nasdaq MRX, LLC (varem ISE Mercury)

| p) | Nasdaq PHLX LLC (varem NASDAQ OMX PHLX, LLC; Philadelphia Stock Exchange) |
| --- | --- |

p)

Nasdaq PHLX LLC (varem NASDAQ OMX PHLX, LLC; Philadelphia Stock Exchange)

| q) | The Nasdaq Stock Market |
| --- | --- |

q)

The Nasdaq Stock Market

| r) | New York Stock Exchange LLC |
| --- | --- |

r)

New York Stock Exchange LLC

| s) | NYSE Arca, Inc. |
| --- | --- |

s)

NYSE Arca, Inc.

| t) | NYSE MKT LLC (varem NYSE AMEX ja the American Stock Exchange) |
| --- | --- |

t)

NYSE MKT LLC (varem NYSE AMEX ja the American Stock Exchange)

| u) | NYSE National, Inc. (varem National Stock Exchange, Inc.) |
| --- | --- |

u)

NYSE National, Inc. (varem National Stock Exchange, Inc.)

USA väärtpaberi- ja börsikomisjoni juures registreeritud mitmepoolsed kauplemissüsteemid, mida käsitatakse samaväärsetena direktiivis 2014/65/EL määratletud kauplemiskohtadega:

| a) | Aqua Securities L.P. |
| --- | --- |

a)

Aqua Securities L.P.

| b) | ATS-1 |
| --- | --- |

b)

ATS-1

| c) | ATS-4 |
| --- | --- |

c)

ATS-4

| d) | ATS-6 |
| --- | --- |

d)

ATS-6

| e) | Barclays ATS |
| --- | --- |

e)

Barclays ATS

| f) | Barclays DirectEx |
| --- | --- |

f)

Barclays DirectEx

| g) | BIDS Trading, L.P. |
| --- | --- |

g)

BIDS Trading, L.P.

| h) | CIOI |
| --- | --- |

h)

CIOI

| i) | CitiBLOC |
| --- | --- |

i)

CitiBLOC

| j) | CITICROSS |
| --- | --- |

j)

CITICROSS

| k) | CODA Markets, Inc |
| --- | --- |

k)

CODA Markets, Inc

| l) | Credit Suisse Securities (USA) LLC |
| --- | --- |

l)

Credit Suisse Securities (USA) LLC

| m) | Deutsche Bank Securities, Inc |
| --- | --- |

m)

Deutsche Bank Securities, Inc

| n) | eBX LLC |
| --- | --- |

n)

eBX LLC

| o) | Instinct X |
| --- | --- |

o)

Instinct X

| p) | Instinet Continuous Block Crossing System (CBX) |
| --- | --- |

p)

Instinet Continuous Block Crossing System (CBX)

| q) | Instinet, LLC (Instinet Crossing, Instinet BLX) |
| --- | --- |

q)

Instinet, LLC (Instinet Crossing, Instinet BLX)

| r) | Instinet, LLC (BlockCross) |
| --- | --- |

r)

Instinet, LLC (BlockCross)

| s) | JPB-X |
| --- | --- |

s)

JPB-X

| t) | J.P. Morgan ATS („JPM-X“) |
| --- | --- |

t)

J.P. Morgan ATS („JPM-X“)

| u) | JSVC LLC |
| --- | --- |

u)

JSVC LLC

| v) | LiquidNet H2O ATS |
| --- | --- |

v)

LiquidNet H2O ATS

| w) | Liquidnet Negotiation ATS |
| --- | --- |

w)

Liquidnet Negotiation ATS

| x) | Luminex Trading & Analytics LLC |
| --- | --- |

x)

Luminex Trading & Analytics LLC

| y) | National Financial Services, LLC |
| --- | --- |

y)

National Financial Services, LLC

| z) | POSIT |
| --- | --- |

z)

POSIT

| (aa) | SIGMA X2 |
| --- | --- |

(aa)

SIGMA X2

| (bb) | Spot Quote LLC |
| --- | --- |

(bb)

Spot Quote LLC

| (cc) | Spread Zero LLC |
| --- | --- |

(cc)

Spread Zero LLC

| (dd) | UBS ATS |
| --- | --- |

(dd)

UBS ATS

| (ee) | Ustocktrade |
| --- | --- |

(ee)

Ustocktrade

| (ff) | Virtu MatchIt |
| --- | --- |

(ff)

Virtu MatchIt

| (gg) | XE |
| --- | --- |

(gg)

XE

---