# Euroopa Liidu L 256/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 256 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik4. oktoober 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 256

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik4. oktoober 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/1787, 12. juuni 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014 otsese eelarve täitmise alla kuuluvate rahaliste vahendite jaotamise osas integreeritud merenduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika eesmärkide vahel | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1788, 22. september 2017, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Ossolano (KPN)] | 4 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2017/1789, 25. september 2017, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/415/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Kreekas | 5 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2017/1790, 25. september 2017, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga moodustatud koostöönõukogus ELi ja Armeenia partnerluse prioriteetide vastuvõtmise küsimuses | 9 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/1787, 12. juuni 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014 otsese eelarve täitmise alla kuuluvate rahaliste vahendite jaotamise osas integreeritud merenduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika eesmärkide vahel

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1788, 22. september 2017, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Ossolano (KPN)]

4

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2017/1789, 25. september 2017, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/415/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Kreekas

5

*

Nõukogu otsus (EL) 2017/1790, 25. september 2017, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga moodustatud koostöönõukogus ELi ja Armeenia partnerluse prioriteetide vastuvõtmise küsimuses

9

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 7. juuni 2017. aasta määruse (EL) 2017/1154 (millega muudetakse komisjoni määrust (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 6) tegelikus liikluses tekkiva heite osas) parandus ( ELT L 175, 7.7.2017 ) | 11 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/25/EL (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ) parandus ( ELT L 94, 28.3.2014 ) | 12 |

Parandused

*

Komisjoni 7. juuni 2017. aasta määruse (EL) 2017/1154 (millega muudetakse komisjoni määrust (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 6) tegelikus liikluses tekkiva heite osas) parandus ( ELT L 175, 7.7.2017 )

( ELT L 175, 7.7.2017 )

11

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/25/EL (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ) parandus ( ELT L 94, 28.3.2014 )

( ELT L 94, 28.3.2014 )

12

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 4.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 256/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 256/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/1787,

12. juuni 2017,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014 otsese eelarve täitmise alla kuuluvate rahaliste vahendite jaotamise osas integreeritud merenduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika eesmärkide vahel

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 508/2014 on ette nähtud selliste meetmete rahastamine, mis aitavad saavutada integreeritud merenduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika eesmärke. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 508/2014 on ette nähtud selliste meetmete rahastamine, mis aitavad saavutada integreeritud merenduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika eesmärke.

| (2) | Määruse (EL) nr 508/2014 VI jaotises on sätestatud meetmed, mida liit võib rahastada kooskõlas eelarve otsese täitmise põhimõttega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 508/2014 VI jaotises on sätestatud meetmed, mida liit võib rahastada kooskõlas eelarve otsese täitmise põhimõttega.

| (3) | Määruse (EL) nr 508/2014 III lisas on kehtestatud otsese eelarve täitmise alla kuuluvate rahaliste vahendite jaotamine integreeritud merenduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika eesmärkide vahel, mis on sätestatud kõnealuse määruse artiklites 82 ja 85. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 508/2014 III lisas on kehtestatud otsese eelarve täitmise alla kuuluvate rahaliste vahendite jaotamine integreeritud merenduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika eesmärkide vahel, mis on sätestatud kõnealuse määruse artiklites 82 ja 85.

| (4) | Määruse (EL) nr 508/2014 alusel rahastatavate meetmete programmitöö periood hõlmab aastaid 2014–2020. Pärast programmitöö perioodi kolmanda aasta lõppu ja eri kuluvaldkondades rakendatud meetmetest siiani saadud kogemusi arvestades on mõnes valdkonnas ilmnenud lahknevusi rahaliste vahendite asjakohase jaotamise ja määruse (EL) nr 508/2014 III lisas sätestatud protsendimäärade vahel. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 508/2014 alusel rahastatavate meetmete programmitöö periood hõlmab aastaid 2014–2020. Pärast programmitöö perioodi kolmanda aasta lõppu ja eri kuluvaldkondades rakendatud meetmetest siiani saadud kogemusi arvestades on mõnes valdkonnas ilmnenud lahknevusi rahaliste vahendite asjakohase jaotamise ja määruse (EL) nr 508/2014 III lisas sätestatud protsendimäärade vahel.

| (5) | Praeguseni on nende lahknevuste lahendamiseks kohaldatud määruse (EL) nr 508/2014 artikli 14 lõiget 3. Nimetatud artikliga lubatakse komisjonil soovituslikest protsendimääradest kõrvale kalduda, kuid mitte rohkem kui 5 % rahastamispaketi väärtusest iga üksikjuhtumi korral. |
| --- | --- |

(5)

Praeguseni on nende lahknevuste lahendamiseks kohaldatud määruse (EL) nr 508/2014 artikli 14 lõiget 3. Nimetatud artikliga lubatakse komisjonil soovituslikest protsendimääradest kõrvale kalduda, kuid mitte rohkem kui 5 % rahastamispaketi väärtusest iga üksikjuhtumi korral.

| (6) | Määruse (EL) nr 508/2014 artikli 14 lõikega 4 antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte selle III lisas esitatud protsendimäärade kohandamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 508/2014 artikli 14 lõikega 4 antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte selle III lisas esitatud protsendimäärade kohandamiseks.

| (7) | Selleks et maksimeerida olemasolevate vahendite kasutamist ülejäänud programmitöö perioodil ja nendega seotud meetmete panust määruse (EL) nr 508/2014 artiklites 82 ja 85 sätestatud eesmärkide saavutamisse, on vaja kohandada kõnealuse määruse III lisas esitatud rahaliste vahendite suunavat jaotust. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et maksimeerida olemasolevate vahendite kasutamist ülejäänud programmitöö perioodil ja nendega seotud meetmete panust määruse (EL) nr 508/2014 artiklites 82 ja 85 sätestatud eesmärkide saavutamisse, on vaja kohandada kõnealuse määruse III lisas esitatud rahaliste vahendite suunavat jaotust.

| (8) | Seega tuleks määrust (EL) nr 508/2014 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Seega tuleks määrust (EL) nr 508/2014 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 508/2014 III lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuni 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 149, 20.5.2014, lk 1.

1

---

LISA

„III LISA

VI JAOTISE I JA II PEATÜKIS SÄTESTATUD RAHALISTE VAHENDITE SUUNAV JAOTUS ARTIKLITES 82 JA 85 KEHTESTATUD EESMÄRKIDE VAHEL
   (1)

Artiklis 82 sätestatud eesmärgid

| 1. | Merendus- ja rannikupoliitika integreeritud juhtimise väljatöötamine ja rakendamine – 6 % |
| --- | --- |

1.

Merendus- ja rannikupoliitika integreeritud juhtimise väljatöötamine ja rakendamine – 6 %

| 2. | Valdkonnaüleste algatuste väljatöötamine – 24 % |
| --- | --- |

2.

Valdkonnaüleste algatuste väljatöötamine – 24 %

| 3. | Jätkusuutliku majanduskasvu, tööhõive, innovatsiooni ja uute tehnoloogiate toetamine – 17 % |
| --- | --- |

3.

Jätkusuutliku majanduskasvu, tööhõive, innovatsiooni ja uute tehnoloogiate toetamine – 17 %

| 4. | Merekeskkonna kaitse edendamine – 5 % |
| --- | --- |

4.

Merekeskkonna kaitse edendamine – 5 %

Artiklis 85 sätestatud eesmärgid

| 1. | Teaduslike nõuannete kogumine, haldamine ja levitamine ÜKP raames – 11 % |
| --- | --- |

1.

Teaduslike nõuannete kogumine, haldamine ja levitamine ÜKP raames – 11 %

| 2. | Erikontroll ja täitemeetmed ÜKP raames – 11 % |
| --- | --- |

2.

Erikontroll ja täitemeetmed ÜKP raames – 11 %

| 3. | Rahvusvaheliste organisatsioonide vabatahtlik toetamine – 13 % |
| --- | --- |

3.

Rahvusvaheliste organisatsioonide vabatahtlik toetamine – 13 %

| 4. | Nõuandekomisjonid ning ÜKP ja IMP teavitustegevused – 7 % |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomisjonid ning ÜKP ja IMP teavitustegevused – 7 %

| 5. | Turgu käsitlev teave, sh elektrooniliste turgude loomine – 6 % |
| --- | --- |

5.

Turgu käsitlev teave, sh elektrooniliste turgude loomine – 6 %

---

(1)  Protsendimäärasid kohaldatakse artiklis 14 sätestatud summa suhtes, välja arvatud artikliga 92 ette nähtud eraldis.

1

---

| 4.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 256/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 256/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1788,

22. september 2017,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Ossolano (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Ossolano“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Ossolano“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Ossolano“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Ossolano“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Ossolano“ (KPN) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.3 „juust“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. september 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 186, 10.6.2017, lk 16.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

OTSUSED

| 4.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 256/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 256/5

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/1789,

25. september 2017,

millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/415/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Kreekas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni soovitust järgides otsustas nõukogu 27. aprillil 2009 otsusega 2009/415/EÜ (1) Euroopa Ühenduse asutamislepingu („EÜ asutamisleping“) artikli 104 lõike 6 kohaselt, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2007. aastal 3,5 % SKPst ehk suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 3 % SKPst, ja prognooside kohaselt pidi see 2008. aastal olema 3,6 % SKPst (ühekordseid meetmeid arvesse võtmata või 3,4 % SKPst koos ühekordsete meetmetega). Prognooside kohaselt pidi valitsemissektori eelarvepuudujääk suurenema 2009. aastal 4,4 %ni SKPst (või 3,7 %ni SKPst, kui võtta arvesse ühekordseid tulusid). Valitsemissektori koguvõlg oli 2007. aastal 94,8 % SKPst ja 2008. aastal 94,6 % SKPst, ületades märkimisväärselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst. Komisjoni 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt pidi valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema veelgi ja jõudma 2009. aastal tasemele 96,3 % SKPst ja 2010. aastal tasemele 98,5 % SKPst. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni soovitust järgides otsustas nõukogu 27. aprillil 2009 otsusega 2009/415/EÜ (1) Euroopa Ühenduse asutamislepingu („EÜ asutamisleping“) artikli 104 lõike 6 kohaselt, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2007. aastal 3,5 % SKPst ehk suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 3 % SKPst, ja prognooside kohaselt pidi see 2008. aastal olema 3,6 % SKPst (ühekordseid meetmeid arvesse võtmata või 3,4 % SKPst koos ühekordsete meetmetega). Prognooside kohaselt pidi valitsemissektori eelarvepuudujääk suurenema 2009. aastal 4,4 %ni SKPst (või 3,7 %ni SKPst, kui võtta arvesse ühekordseid tulusid). Valitsemissektori koguvõlg oli 2007. aastal 94,8 % SKPst ja 2008. aastal 94,6 % SKPst, ületades märkimisväärselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst. Komisjoni 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt pidi valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema veelgi ja jõudma 2009. aastal tasemele 96,3 % SKPst ja 2010. aastal tasemele 98,5 % SKPst.

| (2) | EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (2) artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal 27. aprillil 2009 Kreekale soovituse kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2010. aastaks, viies selleks usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil valitsemissektori puudujäägi alla 3 % SKPst. Sellega seoses määras nõukogu Kreeka valitsusele tõhusate meetmete võtmise tähtajaks 27. oktoobri 2009. |
| --- | --- |

(2)

EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (2) artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal 27. aprillil 2009 Kreekale soovituse kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2010. aastaks, viies selleks usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil valitsemissektori puudujäägi alla 3 % SKPst. Sellega seoses määras nõukogu Kreeka valitsusele tõhusate meetmete võtmise tähtajaks 27. oktoobri 2009.

| (3) | Nõukogu tegi 30. novembril 2009 kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 126 lõikega 8 kindlaks, et Kreeka ei olnud võtnud tõhusaid meetmeid; seetõttu teatas nõukogu komisjoni soovituse põhjal 16. veebruaril 2010 Kreekale kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9, et Kreeka peab võtma meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2012. aastaks. Nõukogu määras tõhusate meetmete võtmise tähtajaks 15. mai 2010. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu tegi 30. novembril 2009 kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 126 lõikega 8 kindlaks, et Kreeka ei olnud võtnud tõhusaid meetmeid; seetõttu teatas nõukogu komisjoni soovituse põhjal 16. veebruaril 2010 Kreekale kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9, et Kreeka peab võtma meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2012. aastaks. Nõukogu määras tõhusate meetmete võtmise tähtajaks 15. mai 2010.

| (4) | Kreeka valitsuse rahalise olukorra väga tõsise halvenemise tõttu otsustasid liikmesriigid, kelle rahaühik on euro, 2010. aastal anda Kreeka taotluse alusel Kreekale stabiilsustoetust, et tagada finantsstabiilsus euroalal tervikuna, kusjuures toetust anti koos Rahvusvahelise Valuutafondi mitmepoolse abiga. Alates 2012. aasta märtsist annavad liikmesriigid, kelle rahaühik on euro, toetust Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi laenu vormis. |
| --- | --- |

(4)

Kreeka valitsuse rahalise olukorra väga tõsise halvenemise tõttu otsustasid liikmesriigid, kelle rahaühik on euro, 2010. aastal anda Kreeka taotluse alusel Kreekale stabiilsustoetust, et tagada finantsstabiilsus euroalal tervikuna, kusjuures toetust anti koos Rahvusvahelise Valuutafondi mitmepoolse abiga. Alates 2012. aasta märtsist annavad liikmesriigid, kelle rahaühik on euro, toetust Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi laenu vormis.

| (5) | Nõukogu võttis 10. mail 2010 ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 ja artikli 136 alusel vastu otsuse 2010/320/EL, (3) mis oli adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatati Kreekale, et ta peab võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2014. aastaks. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 10. mail 2010 ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 ja artikli 136 alusel vastu otsuse 2010/320/EL, (3) mis oli adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatati Kreekale, et ta peab võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2014. aastaks.

| (6) | Otsust 2010/320/EL muudeti oluliselt mitmel korral. See sõnastati uuesti 12. juulil 2011 nõukogu otsusega 2011/734/EL (4). Seejärel muudeti otsust 2011/734/EL ajavahemikul 8. novembrist 2011 kuni detsembrini 2012 korduvalt olulisel määral (5). |
| --- | --- |

(6)

Otsust 2010/320/EL muudeti oluliselt mitmel korral. See sõnastati uuesti 12. juulil 2011 nõukogu otsusega 2011/734/EL (4). Seejärel muudeti otsust 2011/734/EL ajavahemikul 8. novembrist 2011 kuni detsembrini 2012 korduvalt olulisel määral (5).

| (7) | 8. juulil 2015 palus Kreeka finantsabi Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM) kolmeaastase laenuna ning 12. juulil 2015 jõuti põhimõttelisele kokkuleppele anda Kreekale laenu kuni 86 000 miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

(7)

8. juulil 2015 palus Kreeka finantsabi Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM) kolmeaastase laenuna ning 12. juulil 2015 jõuti põhimõttelisele kokkuleppele anda Kreekale laenu kuni 86 000 miljoni euro ulatuses.

| (8) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 472/2013, (6) eelkõige selle artiklile 7, peab liikmesriik, kes taotleb ESMilt finantsabi, koostama makromajandusliku kohandamisprogrammi (edaspidi „programm“), mille nõukogu heaks kiidab. Selline programm peaks tagama, et võetakse vastu hulk reforme, mida on vaja, et parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ja regulatiivset keskkonda. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 472/2013, (6) eelkõige selle artiklile 7, peab liikmesriik, kes taotleb ESMilt finantsabi, koostama makromajandusliku kohandamisprogrammi (edaspidi „programm“), mille nõukogu heaks kiidab. Selline programm peaks tagama, et võetakse vastu hulk reforme, mida on vaja, et parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ja regulatiivset keskkonda.

| (9) | Kreeka koostatud programm kiideti heaks nõukogu rakendusotsusega (EL) 2015/1411 (7). 19. augustil 2015 kirjutasid komisjon ESMi nimel ja Kreeka ametiasutused alla konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlevale vastastikuse mõistmise memorandumile. |
| --- | --- |

(9)

Kreeka koostatud programm kiideti heaks nõukogu rakendusotsusega (EL) 2015/1411 (7). 19. augustil 2015 kirjutasid komisjon ESMi nimel ja Kreeka ametiasutused alla konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlevale vastastikuse mõistmise memorandumile.

| (10) | Nõukogu võttis komisjoni soovituse põhjal 19. augustil 2015 ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 alusel vastu otsuse (EL) 2015/1410 (8) ja teatas Kreekale, et Kreeka peab võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2017. aastaks. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu võttis komisjoni soovituse põhjal 19. augustil 2015 ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 alusel vastu otsuse (EL) 2015/1410 (8) ja teatas Kreekale, et Kreeka peab võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2017. aastaks.

| (11) | Kooskõlas määruse (EL) nr 472/2013 artikli 10 lõike 2 punktiga a vabastati Kreeka eraldi aruandlusest ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ja ta esitas aruanded programmi raames. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas määruse (EL) nr 472/2013 artikli 10 lõike 2 punktiga a vabastati Kreeka eraldi aruandlusest ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ja ta esitas aruanded programmi raames.

| (12) | 2016. aasta juunis läbis Kreeka edukalt programmi esimese läbivaatamise. 15. juunil 2017 väljendas eurorühm rahulolu varajaste meetmete üle, mida Kreeka võttis teise läbivaatamise raames, mis võimaldab läbivaatamise lõpule viia. Eurorühma 24. mai 2016. aasta ja 15. juuni 2017. aasta kohtumistel esitati selgitused meetmete kohta, mida tuleks programmi eduka lõpetamise järel vajaduse korral Kreeka võla jätkusuutlikkuse tagamiseks võtta. |
| --- | --- |

(12)

2016. aasta juunis läbis Kreeka edukalt programmi esimese läbivaatamise. 15. juunil 2017 väljendas eurorühm rahulolu varajaste meetmete üle, mida Kreeka võttis teise läbivaatamise raames, mis võimaldab läbivaatamise lõpule viia. Eurorühma 24. mai 2016. aasta ja 15. juuni 2017. aasta kohtumistel esitati selgitused meetmete kohta, mida tuleks programmi eduka lõpetamise järel vajaduse korral Kreeka võla jätkusuutlikkuse tagamiseks võtta.

| (13) | Vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 12 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artiklile 4 esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 (9) artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 12 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artiklile 4 esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 (9) artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad.

| (14) | Esitatud andmete põhjal teeb nõukogu otsuse tunnistada kehtetuks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tuleks tunnistada kehtetuks üksnes juhul, kui komisjoni prognooside kohaselt ei ületa eelarvepuudujääk prognoosiperioodil aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst (10). |
| --- | --- |

(14)

Esitatud andmete põhjal teeb nõukogu otsuse tunnistada kehtetuks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tuleks tunnistada kehtetuks üksnes juhul, kui komisjoni prognooside kohaselt ei ületa eelarvepuudujääk prognoosiperioodil aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst (10).

| (15) | Nende andmete põhjal, mille komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 14, on pärast 2017. aasta aprillis Kreeka esitatud teatist, programmi esimest läbivaatamist ja komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi võimalik teha järgmised järeldused.






  — | Alates 2009. aastast, mil eelarvepuudujääk jõudis haripunkti 15,1 % SKPst, on valitsemissektori eelarvepositsioon pidevalt paranenud ja oli 2015. aastal 5,9 % SKPst (3,2 % SKPst, kui mitte arvestada valitsuse selliste sekkumismeetmete netomõju, mis on seotud finantssektori toetamisega, nagu märkis Eurostat), kusjuures 2016. aastal jõudis eelarve lõpuks ülejääki 0,7 % SKPst (11). Eelarvepuudujäägi vähenemine oli tingitud laias laastus võrdselt nii kulude kärpimisest kui ka valitsuse tulude konsolideerimisest. |
| --- | --- | --- |

(15)

Nende andmete põhjal, mille komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 14, on pärast 2017. aasta aprillis Kreeka esitatud teatist, programmi esimest läbivaatamist ja komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi võimalik teha järgmised järeldused.

—

Alates 2009. aastast, mil eelarvepuudujääk jõudis haripunkti 15,1 % SKPst, on valitsemissektori eelarvepositsioon pidevalt paranenud ja oli 2015. aastal 5,9 % SKPst (3,2 % SKPst, kui mitte arvestada valitsuse selliste sekkumismeetmete netomõju, mis on seotud finantssektori toetamisega, nagu märkis Eurostat), kusjuures 2016. aastal jõudis eelarve lõpuks ülejääki 0,7 % SKPst (11). Eelarvepuudujäägi vähenemine oli tingitud laias laastus võrdselt nii kulude kärpimisest kui ka valitsuse tulude konsolideerimisest.

| — | Võttes arvesse esimese läbivaatamise raames vastu võetud eelarvepaketti, mille prognoositav mõju 2018. aastani on 3 % SKPst, ja teise läbivaatamise raames kokku lepitud meetmeid, mille eesmärk on osaliselt tasakaalustada sotsiaalse solidaarsissetulekukava käivitamise mõju eelarvele, peaks komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi kohaselt olema eelarve 2017. aastal puudujäägis 1,2 % SKPst ja eeldusel, et poliitikat ei muudeta, 2018. aastal ülejäägis 0,6 % SKPst. Kreeka ametiasutuste poolt 2017. aasta mais pärast komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi vastu võetud 2018.–2021. aasta keskpika perioodi eelarvestrateegias esitatud meetmed peaksid parandama 2018. aastaks ja keskpikaks perioodiks kavandatud eelarvetulemusi. Seega peaks eelarvepuudujääk jääma prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. |
| --- | --- |

—

Võttes arvesse esimese läbivaatamise raames vastu võetud eelarvepaketti, mille prognoositav mõju 2018. aastani on 3 % SKPst, ja teise läbivaatamise raames kokku lepitud meetmeid, mille eesmärk on osaliselt tasakaalustada sotsiaalse solidaarsissetulekukava käivitamise mõju eelarvele, peaks komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi kohaselt olema eelarve 2017. aastal puudujäägis 1,2 % SKPst ja eeldusel, et poliitikat ei muudeta, 2018. aastal ülejäägis 0,6 % SKPst. Kreeka ametiasutuste poolt 2017. aasta mais pärast komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi vastu võetud 2018.–2021. aasta keskpika perioodi eelarvestrateegias esitatud meetmed peaksid parandama 2018. aastaks ja keskpikaks perioodiks kavandatud eelarvetulemusi. Seega peaks eelarvepuudujääk jääma prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.

| — | Tulenevalt suurest eelarvepuudujäägist, vähenevast nominaalsest SKPst ja pangandussektorile antud finantstoetusest ning hoolimata märkimisväärsest võla restruktureerimisest 2012. aastal suurenes Kreeka valitsemissektori võla suhe SKPsse 109,4 %-lt 2008. aastal (12) 179,0 %-le 2016. aastal. Kreeka võla suhe SKPsse suurenes 177,4 %-lt 2015. aastal 179,0 %-le 2016. aastal eelkõige seetõttu, et 2016. aasta eelarveülejääki kasutati osaliselt vajalike rahareservide tekitamiseks. Suurenemine oli tingitud ka positiivsest võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelisest erinevusest, mis tulenes selliste võlgnevuste tasumisest, mida ei olnud vastavalt statistikareeglitele võetud arvesse valitsemissektori võlas. Võla suhe SKPsse peaks jääma 2017. aastal üldiselt samaks, kuna võlgnevuste tasumise programm jätkub, kuid 2018. aastal peaks see tänu eelarveülejäägile ja soodsatele tsüklilistele tingimustele vähenema 174,6 %ni. |
| --- | --- |

—

Tulenevalt suurest eelarvepuudujäägist, vähenevast nominaalsest SKPst ja pangandussektorile antud finantstoetusest ning hoolimata märkimisväärsest võla restruktureerimisest 2012. aastal suurenes Kreeka valitsemissektori võla suhe SKPsse 109,4 %-lt 2008. aastal (12) 179,0 %-le 2016. aastal. Kreeka võla suhe SKPsse suurenes 177,4 %-lt 2015. aastal 179,0 %-le 2016. aastal eelkõige seetõttu, et 2016. aasta eelarveülejääki kasutati osaliselt vajalike rahareservide tekitamiseks. Suurenemine oli tingitud ka positiivsest võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelisest erinevusest, mis tulenes selliste võlgnevuste tasumisest, mida ei olnud vastavalt statistikareeglitele võetud arvesse valitsemissektori võlas. Võla suhe SKPsse peaks jääma 2017. aastal üldiselt samaks, kuna võlgnevuste tasumise programm jätkub, kuid 2018. aastal peaks see tänu eelarveülejäägile ja soodsatele tsüklilistele tingimustele vähenema 174,6 %ni.

| (16) | Võttes arvesse komisoni (Eurostat) poolt 2017. aasta aprillis avaldatud andmeid Kreeka eelarvetulemuste kohta 2016. aastal ja tuginedes komisjoni 2017. aasta kevadprognoosile, täidab Kreeka tingimusi, mille alusel saab nõukogu tunnistada kehtetuks oma otsuse ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Kreekas. Samal ajal arutati eurorühma 15. juuni 2017. aasta kohtumisel erinevaid elemente, sealhulgas keskpika perioodi eelarvepoliitika, mis on olulised seoses komisjoni soovitusega nõukogule tunnistada kehtetuks nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Kreekas. |
| --- | --- |

(16)

Võttes arvesse komisoni (Eurostat) poolt 2017. aasta aprillis avaldatud andmeid Kreeka eelarvetulemuste kohta 2016. aastal ja tuginedes komisjoni 2017. aasta kevadprognoosile, täidab Kreeka tingimusi, mille alusel saab nõukogu tunnistada kehtetuks oma otsuse ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Kreekas. Samal ajal arutati eurorühma 15. juuni 2017. aasta kohtumisel erinevaid elemente, sealhulgas keskpika perioodi eelarvepoliitika, mis on olulised seoses komisjoni soovitusega nõukogule tunnistada kehtetuks nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Kreekas.

| (17) | Alates 2017. aastast ehk ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele järgnevast aastast kohaldatakse Kreeka suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning teda jälgitakse programmi raames, mis hõlmab ajavahemikku kuni 2018. aasta keskpaigani. Pärast seda peaks Kreeka liikuma sobival kiirusel oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, muu hulgas järgides kulude kasvu eesmärki, ja täitma võlakriteeriumi vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 1a. |
| --- | --- |

(17)

Alates 2017. aastast ehk ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele järgnevast aastast kohaldatakse Kreeka suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning teda jälgitakse programmi raames, mis hõlmab ajavahemikku kuni 2018. aasta keskpaigani. Pärast seda peaks Kreeka liikuma sobival kiirusel oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, muu hulgas järgides kulude kasvu eesmärki, ja täitma võlakriteeriumi vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 1a.

| (18) | Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta kehtetuks tunnistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(18)

Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta kehtetuks tunnistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.

| (19) | Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Kreekas on kõrvaldatud ning seega tuleks otsus 2009/415/EÜ kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(19)

Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Kreekas on kõrvaldatud ning seega tuleks otsus 2009/415/EÜ kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Kreekas on korrigeeritud.

Artikkel 2

Otsus 2009/415/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 25. september 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

M. MAASIKAS

---

(1)  Nõukogu 27. aprilli 2009. aasta otsus 2009/415/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Kreekas (ELT L 135, 30.5.2009, lk 21).

1

(2)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

2

(3)  Nõukogu 10. mai 2010. aasta otsus 2010/320/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid (ELT L 145, 11.6.2010, lk 6).

3

(4)  Nõukogu 12. juuli 2011. aasta otsus 2011/734/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid (ELT L 296, 15.11.2011, lk 38).

4

(5)  Nõukogu 8. novembri 2011. aasta otsus 2011/791/EL, millega muudetakse otsust 2011/734/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid (ELT L 320, 3.12.2011, lk 28); nõukogu 13. märtsi 2012. aasta otsus 2012/211/EL, millega muudetakse otsust 2011/734/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid (ELT L 113, 25.4.2012, lk 8); nõukogu 4. detsembri 2012. aasta otsus 2013/6/EL, millega muudetakse otsust 2011/734/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid (ELT L 4, 9.1.2013, lk 40).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel (ELT L 140, 27.5.2013, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 19. augusti 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1411, millega kiidetakse heaks Kreeka makromajanduslik kohandamisprogramm (ELT L 219, 20.8.2015, lk 12). Rakendusotsus (EL) 2015/1411 avaldati uuesti kõigis ametlikes keeltes ELTs L 91, 7.4.2016, lk 27.

7

(8)  Nõukogu 19. augusti 2015. aasta otsus (EL) 2015/1410, millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid (ELT L 219, 20.8.2015, lk 8.) Otsus (EL) 2015/1410 avaldati uuesti kõigis ametlikes keeltes ELTs L 91, 7.4.2016, lk 18.

8

(9)  Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).

9

(10)  Kooskõlas dokumendiga „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta“, milles majandus- ja rahanduskomitee leppis kokku 15. mail 2017. Vt http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9344-2017-INIT/en/pdf.

10

(11)  Eurostati andmete põhjal oli valitsemissektori esmane eelarvepositsioon 2016. aastal 3,9 % SKPst. Programmis kehtestatud määratluse kohaselt oli esmane eelarvepositsioon 4,2 % SKPst. Programmis kehtestatud määratluse kohaselt jäetakse välja pankade rekapitaliseerimisega seotud ühekordsed kulud, rändega seotud kulud, millest on maha arvatud liidu eraldatud vahendid, rahasiirded, mis on seotud selliste liikmesriikide otsustega euroala riikide keskpankade tulu kohta, kelle rahaühik on euro (väärtpaberituruprogrammi ja netofinantsvarade kokkulepete põhised kasumid), ja osa erastamistuludest, kuid võetakse arvesse tegemata maksutagastuse jääki.

11

(12)  Võla suhet SKPsse 2008. aastal on korrigeeritud algselt avaldatud tasemelt 94,6 % ülespoole seoses statistiliste parandustega, mis mõjutasid nii valitsemissektori võlga kui ka SKPd.

12

---

| 4.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 256/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 256/9

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/1790,

25. september 2017,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga moodustatud koostöönõukogus ELi ja Armeenia partnerluse prioriteetide vastuvõtmise küsimuses

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 207 ja 209 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelisele partnerlus- ja koostöölepingule (edaspidi „leping“) (1) kirjutati alla 22. aprillil 1996 ja see jõustus 1. juulil 1999. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelisele partnerlus- ja koostöölepingule (edaspidi „leping“) (1) kirjutati alla 22. aprillil 1996 ja see jõustus 1. juulil 1999.

| (2) | Lepingu artikli 78 kohaselt võib lepinguga moodustatud koostöönõukogu teha lepingu eesmärkide saavutamiseks asjakohaseid soovitusi. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 78 kohaselt võib lepinguga moodustatud koostöönõukogu teha lepingu eesmärkide saavutamiseks asjakohaseid soovitusi.

| (3) | Lepinguosalised on leppinud kokku kehtestada partnerlusprioriteedid, et määrata kindlaks oma ühise töö suunad ja eesmärgid valdkondade kaupa. |
| --- | --- |

(3)

Lepinguosalised on leppinud kokku kehtestada partnerlusprioriteedid, et määrata kindlaks oma ühise töö suunad ja eesmärgid valdkondade kaupa.

| (4) | Partnerlusprioriteedid võtab vastu koostöönõukogu. |
| --- | --- |

(4)

Partnerlusprioriteedid võtab vastu koostöönõukogu.

| (5) | Liidu seisukoha koostöönõukogus ELi ja Armeenia partnerluse prioriteetide vastuvõtmise küsimuses võtab vastu nõukogu, |
| --- | --- |

(5)

Liidu seisukoha koostöönõukogus ELi ja Armeenia partnerluse prioriteetide vastuvõtmise küsimuses võtab vastu nõukogu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga moodustatud koostöönõukogus ELi ja Armeenia partnerluse prioriteetide vastuvõtmise küsimuses, põhineb käesolevale otsusele lisatud koostöönõukogu soovituse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 25. september 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

M. MAASIKAS

---

(1)  
  EÜT L 239, 9.9.1999, lk 3.

1

---

EELNÕU

ELi JA ARMEENIA KOOSTÖÖNÕUKOGU SOOVITUS nr .../2017

...,

ELi ja Armeenia partnerluse prioriteetide kohta

ELi JA ARMEENIA KOOSTÖÖNÕUKOGU,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, eriti selle artiklit 78,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelisele partnerlus- ja koostöölepingule (edaspidi „leping“) (1) kirjutati alla 22. aprillil 1996 ja see jõustus 1. juulil 1999. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelisele partnerlus- ja koostöölepingule (edaspidi „leping“) (1) kirjutati alla 22. aprillil 1996 ja see jõustus 1. juulil 1999.

| (2) | Lepingu artikli 78 kohaselt võib koostöönõukogu teha lepingu eesmärkide saavutamiseks asjakohaseid soovitusi. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 78 kohaselt võib koostöönõukogu teha lepingu eesmärkide saavutamiseks asjakohaseid soovitusi.

| (3) | Lepingu artikli 95 lõike 1 kohaselt võtavad lepinguosalised kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ja tagavad lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 95 lõike 1 kohaselt võtavad lepinguosalised kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ja tagavad lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise.

| (4) | Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise tulemusena tehti ettepanek alustada partneritega tehtava koostöö uut etappi, mis looks mõlemal poolel suuremat omalustunnet. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise tulemusena tehti ettepanek alustada partneritega tehtava koostöö uut etappi, mis looks mõlemal poolel suuremat omalustunnet.

| (5) | Liit ja Armeenia on otsustanud tugevdada oma partnerlust, leppides kokku prioriteetides aastateks 2017–2020, et toetada ja tugevdada Armeenia toimetulekuvõimet ja stabiilsust. |
| --- | --- |

(5)

Liit ja Armeenia on otsustanud tugevdada oma partnerlust, leppides kokku prioriteetides aastateks 2017–2020, et toetada ja tugevdada Armeenia toimetulekuvõimet ja stabiilsust.

| (6) | Lepinguosalised on leppinud sellest tulenevalt kokku ELi ja Armeenia partnerluse prioriteetide tekstis, mis toetab lepingu rakendamist, keskendudes koostööle ühiste huvide valdkonnas, |
| --- | --- |

(6)

Lepinguosalised on leppinud sellest tulenevalt kokku ELi ja Armeenia partnerluse prioriteetide tekstis, mis toetab lepingu rakendamist, keskendudes koostööle ühiste huvide valdkonnas,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE SOOVITUSE:

Artikkel 1

ELi ja Armeenia koostöönõukogu soovitab lepinguosalistel rakendada lisas esitatud partnerlusprioriteete.

Artikkel 2

Käesolev soovitus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel,

Koostöönõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  
  EÜT L 239, 9.9.1999, lk 3.

1

---

Parandused

| 4.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 256/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 256/11

---

Komisjoni 7. juuni 2017. aasta määruse (EL) 2017/1154 (millega muudetakse komisjoni määrust (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 6) tegelikus liikluses tekkiva heite osas) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 175, 7. juuli 2017
  )

Leheküljel 715 II lisa (millega muudetakse määruse (EL) 2017/1151 IIIA lisa) punktis 8

asendatakse

„punkti 2.3 viimast lauset muudetakse järgmiselt:“

järgmisega:

„punkti 2.4 viimane lause asendatakse järgmisega:“.

Leheküljel 727 II lisa (millega muudetakse määruse (EL) 2017/1151 IIIA lisa) punktis 36

asendatakse

| „d) | pealkirja „Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja lõpliku RDE heitetulemuse arvutamine meetodiga 1 (libiseva keskmistamise meetod)“ järel punktis 1 asendatakse sõnad „1. etapp. Andmete segmentimine ja külmkäivituse heitkoguste väljaarvamine (4. liite punkt 4)“ järgmisega: „1.etapp. Andmete segmentimine“; |
| --- | --- |

„d)

pealkirja „Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja lõpliku RDE heitetulemuse arvutamine meetodiga 1 (libiseva keskmistamise meetod)“ järel punktis 1 asendatakse sõnad „1. etapp. Andmete segmentimine ja külmkäivituse heitkoguste väljaarvamine (4. liite punkt 4)“ järgmisega: „1.etapp. Andmete segmentimine“;

| e) | pealkirja „Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja lõpliku RDE heitetulemuse arvutamine meetodiga 1 (libiseva keskmistamise meetod)“ järel punktis 3.1 muudetakse esimese lõigu viimast lauset järgmiselt:

  „Selles punktis kirjeldatud arvutuskäiku kasutatakse alates esimesest punktist (edasisuund).“; |
| --- | --- |

e)

pealkirja „Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja lõpliku RDE heitetulemuse arvutamine meetodiga 1 (libiseva keskmistamise meetod)“ järel punktis 3.1 muudetakse esimese lõigu viimast lauset järgmiselt:

„Selles punktis kirjeldatud arvutuskäiku kasutatakse alates esimesest punktist (edasisuund).“;

| f) | pealkirja „Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja lõpliku RDE heitetulemuse arvutamine meetodiga 1 (libiseva keskmistamise meetod)“ järel punktis 3.1 jäetakse välja teise lõigu teine ja neljas taane; |
| --- | --- |

f)

pealkirja „Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja lõpliku RDE heitetulemuse arvutamine meetodiga 1 (libiseva keskmistamise meetod)“ järel punktis 3.1 jäetakse välja teise lõigu teine ja neljas taane;

| g) | pealkirja „Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja lõpliku RDE heitetulemuse arvutamine meetodiga 1 (libiseva keskmistamise meetod)“ järel lisatakse punktile 3.2 järgmine lõik:

  „Kui katsetatakse välise laadimiseta hübriidelektrisõidukit, algab keskmistamise akna arvutamine süüte sisselülitamisest ja hõlmab sõitu, mille jooksul CO2 ei eraldu.“; |
| --- | --- |

g)

pealkirja „Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja lõpliku RDE heitetulemuse arvutamine meetodiga 1 (libiseva keskmistamise meetod)“ järel lisatakse punktile 3.2 järgmine lõik:

„Kui katsetatakse välise laadimiseta hübriidelektrisõidukit, algab keskmistamise akna arvutamine süüte sisselülitamisest ja hõlmab sõitu, mille jooksul CO2 ei eraldu.“;

2

| h) | pealkirja „Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja lõpliku RDE heitetulemuse arvutamine meetodiga 1 (libiseva keskmistamise meetod)“ järel lisatakse punktile 5 järgmine lõik:

  „N2-kategooria sõidukite puhul, millele on direktiivi 92/6/EMÜ kohaselt paigaldatud seade, mis piirab sõiduki kiirust kuni 90 km/h, peab kiirteesõidu akende arv kogu katses moodustama vähemalt 5 %.“; |
| --- | --- |

h)

pealkirja „Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja lõpliku RDE heitetulemuse arvutamine meetodiga 1 (libiseva keskmistamise meetod)“ järel lisatakse punktile 5 järgmine lõik:

„N2-kategooria sõidukite puhul, millele on direktiivi 92/6/EMÜ kohaselt paigaldatud seade, mis piirab sõiduki kiirust kuni 90 km/h, peab kiirteesõidu akende arv kogu katses moodustama vähemalt 5 %.“;

| i) | pealkirja „Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja lõpliku RDE heitetulemuse arvutamine meetodiga 1 (libiseva keskmistamise meetod)“ järel lisatakse punktile 5.3 järgmine lõik:

  „Välise laadimiseta hübriidelektrisõiduki katsetamisel ja ainult siis, kui ettenähtud 50 % miinimumnõue ei ole täidetud, võib ülemist positiivset lubatud hälvet tol
  1 suurendada 1 protsendipunkti kaupa, kuni saavutatakse 50 % akna normaalsest sihtmärgist. Seda meetodit kasutades ei tohi tol
  1 ületada kunagi 50 %.“; |
| --- | --- |

i)

pealkirja „Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja lõpliku RDE heitetulemuse arvutamine meetodiga 1 (libiseva keskmistamise meetod)“ järel lisatakse punktile 5.3 järgmine lõik:

„Välise laadimiseta hübriidelektrisõiduki katsetamisel ja ainult siis, kui ettenähtud 50 % miinimumnõue ei ole täidetud, võib ülemist positiivset lubatud hälvet tol
  1 suurendada 1 protsendipunkti kaupa, kuni saavutatakse 50 % akna normaalsest sihtmärgist. Seda meetodit kasutades ei tohi tol
  1 ületada kunagi 50 %.“;

tol

1

tol

1

| j) | pealkirja „Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja lõpliku RDE heitetulemuse arvutamine meetodiga 1 (libiseva keskmistamise meetod)“ järel lisatakse punktile 6.1 järgmine lõik:

  „Kõigi keskmistamise akende puhul, mis sisaldavad 4. liite punktis 4 määratletud külmkäivituse andmepunkte, on kaalufunktsiooni väärtuseks 1.“;“; |
| --- | --- |

j)

pealkirja „Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja lõpliku RDE heitetulemuse arvutamine meetodiga 1 (libiseva keskmistamise meetod)“ järel lisatakse punktile 6.1 järgmine lõik:

„Kõigi keskmistamise akende puhul, mis sisaldavad 4. liite punktis 4 määratletud külmkäivituse andmepunkte, on kaalufunktsiooni väärtuseks 1.“;“;

järgmisega:

| „36a) | 5. liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis 1 asendatakse sõnad „1. etapp. Andmete segmentimine ja külmkäivituse heitkoguste väljaarvamine (4. liite punkt 4)“ järgmisega: „1.etapp. Andmete segmentimine“; |
| --- | --- | --- |

„36a)

a)

punktis 1 asendatakse sõnad „1. etapp. Andmete segmentimine ja külmkäivituse heitkoguste väljaarvamine (4. liite punkt 4)“ järgmisega: „1.etapp. Andmete segmentimine“;

| b) | punktis 3.1 asendatakse esimese lõigu viimane lause järgmisega:

  „Selles punktis kirjeldatud arvutuskäiku kasutatakse alates esimesest punktist (edasisuund).“; |
| --- | --- |

b)

punktis 3.1 asendatakse esimese lõigu viimane lause järgmisega:

„Selles punktis kirjeldatud arvutuskäiku kasutatakse alates esimesest punktist (edasisuund).“;

| c) | punktis 3.1 jäetakse välja teise lõigu teine ja neljas taane; |
| --- | --- |

c)

punktis 3.1 jäetakse välja teise lõigu teine ja neljas taane;

| d) | punktile 3.2 lisatakse järgmine lõik:

  „Kui katsetatakse välise laadimiseta hübriidelektrisõidukit, algab keskmistamise akna arvutamine süüte sisselülitamisest ja hõlmab sõitu, mille jooksul CO2 ei eraldu.“; |
| --- | --- |

d)

punktile 3.2 lisatakse järgmine lõik:

„Kui katsetatakse välise laadimiseta hübriidelektrisõidukit, algab keskmistamise akna arvutamine süüte sisselülitamisest ja hõlmab sõitu, mille jooksul CO2 ei eraldu.“;

| e) | punktis 5 lisatakse pealkirja „TEEKONNA TÄIELIKKUSE JA NORMAALSUSE KONTROLLIMINE“ järele järgmine lõik:

  „N2-kategooria sõidukite puhul, millele on direktiivi 92/6/EMÜ kohaselt paigaldatud seade, mis piirab sõiduki kiirust kuni 90 km/h, peab kiirteesõidu akende arv kogu katses moodustama vähemalt 5 %.“; |
| --- | --- |

e)

punktis 5 lisatakse pealkirja „TEEKONNA TÄIELIKKUSE JA NORMAALSUSE KONTROLLIMINE“ järele järgmine lõik:

„N2-kategooria sõidukite puhul, millele on direktiivi 92/6/EMÜ kohaselt paigaldatud seade, mis piirab sõiduki kiirust kuni 90 km/h, peab kiirteesõidu akende arv kogu katses moodustama vähemalt 5 %.“;

| f) | punktile 5.3 lisatakse järgmine lõik:

  „Välise laadimiseta hübriidelektrisõiduki katsetamisel ja ainult siis, kui ettenähtud 50 % miinimumnõue ei ole täidetud, võib ülemist positiivset lubatud hälvet tol
  1 suurendada 1 protsendipunkti kaupa, kuni saavutatakse 50 % akna normaalsest sihtmärgist. Seda meetodit kasutades ei tohi tol
  1 ületada kunagi 50 %.“; |
| --- | --- |

f)

punktile 5.3 lisatakse järgmine lõik:

„Välise laadimiseta hübriidelektrisõiduki katsetamisel ja ainult siis, kui ettenähtud 50 % miinimumnõue ei ole täidetud, võib ülemist positiivset lubatud hälvet tol
  1 suurendada 1 protsendipunkti kaupa, kuni saavutatakse 50 % akna normaalsest sihtmärgist. Seda meetodit kasutades ei tohi tol
  1 ületada kunagi 50 %.“;

| g) | punktile 6.1 lisatakse järgmine lõik:

  „Kõigi keskmistamise akende puhul, mis sisaldavad 4. liite punktis 4 määratletud külmkäivituse andmepunkte, on kaalufunktsiooni väärtuseks 1.“
  “ |
| --- | --- |

g)

punktile 6.1 lisatakse järgmine lõik:

„Kõigi keskmistamise akende puhul, mis sisaldavad 4. liite punktis 4 määratletud külmkäivituse andmepunkte, on kaalufunktsiooni väärtuseks 1.“
  “

---

| 4.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 256/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 256/12

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/25/EL (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 94, 28. märts 2014
  )

Leheküljel 283 artikli 14 sissejuhatavas lauses

asendatakse

„Käesolevat direktiivi ei kohaldata selliste tegevuste suhtes, mis on seotud geograafilise piirkonna kasutamisega, mille eesmärk on:“

järgmisega:

„Käesolevat direktiivi kohaldatakse selliste tegevuste suhtes, mis on seotud geograafilise piirkonna kasutamisega, mille eesmärk on:“.

---