# Euroopan unionin L 26/2018

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 26 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 61. vuosikerta31. tammikuu 2018 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 26

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

61. vuosikerta31. tammikuu 2018

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2018/145, annettu 9 päivänä lokakuuta 2017, Euroopan yhteisen ilmailualueen (ECAA) perustamista koskevan, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden, Albanian tasavallan, Bosnia ja Hertsegovinan, Bulgarian tasavallan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Islannin tasavallan, Kroatian tasavallan, Montenegron tasavallan, Norjan kuningaskunnan, Romanian, Serbian tasavallan ja Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaisen Kosovon-siviilioperaation monenvälisen sopimuksen tekemisestä unionin puolesta (
  *1
  ) | 1 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2018/146, annettu 22 päivänä tammikuuta 2018, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisen Euro–Välimeri-lentoliikennesopimuksen tekemisestä unionin puolesta | 4 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU) 2018/147, annettu 29 päivänä tammikuuta 2018, asetuksen (EU) N:o 1370/2013 muuttamisesta rasvattoman maitojauheen oston määrällisen rajoituksen osalta | 6 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2018/148, annettu 27 päivänä syyskuuta 2017, yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 liitteiden II, III ja IV muuttamisesta | 8 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2018/149, annettu 15 päivänä marraskuuta 2017, delegoidun asetuksen (EU) 2016/1238 muuttamisesta julkiseen interventioon ja yksityisen varastoinnin tukeen kelpoisten maidon ja maitotuotteiden koostumusta koskevien vaatimusten ja laatuominaisuuksien osalta | 11 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/150, annettu 30 päivänä tammikuuta 2018, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1240 muuttamisesta julkiseen interventioon ja yksityisen varastoinnin tukeen kelpoisten maidon ja maitotuotteiden analysointi- ja laadunarviointimenetelmien osalta | 14 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/151, annettu 30 päivänä tammikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 soveltamista koskevista säännöistä niiden seikkojen, jotka digitaalisen palvelun tarjoajien on otettava huomioon verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuudelle aiheutuvien riskien hallitsemiseksi, sekä poikkeaman vaikutuksen merkittävyyden määrittämistä koskevien parametrien täsmentämiseksi | 48 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2018/152, annettu 29 päivänä tammikuuta 2018, alueiden komitean yhden varajäsenen, jota Saksan liittotasavalta on ehdottanut, nimeämisestä | 52 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2018/145, annettu 9 päivänä lokakuuta 2017, Euroopan yhteisen ilmailualueen (ECAA) perustamista koskevan, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden, Albanian tasavallan, Bosnia ja Hertsegovinan, Bulgarian tasavallan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Islannin tasavallan, Kroatian tasavallan, Montenegron tasavallan, Norjan kuningaskunnan, Romanian, Serbian tasavallan ja Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaisen Kosovon-siviilioperaation monenvälisen sopimuksen tekemisestä unionin puolesta (
  *1
  )

*1

1

*

Neuvoston päätös (EU) 2018/146, annettu 22 päivänä tammikuuta 2018, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisen Euro–Välimeri-lentoliikennesopimuksen tekemisestä unionin puolesta

4

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU) 2018/147, annettu 29 päivänä tammikuuta 2018, asetuksen (EU) N:o 1370/2013 muuttamisesta rasvattoman maitojauheen oston määrällisen rajoituksen osalta

6

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2018/148, annettu 27 päivänä syyskuuta 2017, yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 liitteiden II, III ja IV muuttamisesta

8

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2018/149, annettu 15 päivänä marraskuuta 2017, delegoidun asetuksen (EU) 2016/1238 muuttamisesta julkiseen interventioon ja yksityisen varastoinnin tukeen kelpoisten maidon ja maitotuotteiden koostumusta koskevien vaatimusten ja laatuominaisuuksien osalta

11

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/150, annettu 30 päivänä tammikuuta 2018, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1240 muuttamisesta julkiseen interventioon ja yksityisen varastoinnin tukeen kelpoisten maidon ja maitotuotteiden analysointi- ja laadunarviointimenetelmien osalta

14

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/151, annettu 30 päivänä tammikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 soveltamista koskevista säännöistä niiden seikkojen, jotka digitaalisen palvelun tarjoajien on otettava huomioon verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuudelle aiheutuvien riskien hallitsemiseksi, sekä poikkeaman vaikutuksen merkittävyyden määrittämistä koskevien parametrien täsmentämiseksi

48

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2018/152, annettu 29 päivänä tammikuuta 2018, alueiden komitean yhden varajäsenen, jota Saksan liittotasavalta on ehdottanut, nimeämisestä

52

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission asetukseen (EU) 2017/1084, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2017, asetuksen (EU) N:o 651/2014 muuttamisesta satama- ja lentoasemainfrastruktuurille myönnettävän tuen, kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen ja urheiluinfrastruktuurille ja monikäyttöiselle vapaa-ajan infrastruktuurille myönnettävään tukeen sovellettavien ilmoituskynnysarvojen sekä syrjäisimmillä alueilla sovellettavien alueellisten toimintatukiohjelmien osalta ja asetuksen (EU) N:o 702/2014 muuttamisesta tukikelpoisten kustannusten laskennan osalta ( EUVL L 156, 20.6.2017 ) | 53 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission asetukseen (EU) 2017/1084, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2017, asetuksen (EU) N:o 651/2014 muuttamisesta satama- ja lentoasemainfrastruktuurille myönnettävän tuen, kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen ja urheiluinfrastruktuurille ja monikäyttöiselle vapaa-ajan infrastruktuurille myönnettävään tukeen sovellettavien ilmoituskynnysarvojen sekä syrjäisimmillä alueilla sovellettavien alueellisten toimintatukiohjelmien osalta ja asetuksen (EU) N:o 702/2014 muuttamisesta tukikelpoisten kustannusten laskennan osalta ( EUVL L 156, 20.6.2017 )

( EUVL L 156, 20.6.2017 )

53

| | |
| --- | --- |
| | (*1)   Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 (1999) ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen. |

---

(*1)   Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 (1999) ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

*1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 31.1.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 26/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 26/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2018/145,

annettu 9 päivänä lokakuuta 2017,

Euroopan yhteisen ilmailualueen (ECAA) perustamista koskevan, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden, Albanian tasavallan, Bosnia ja Hertsegovinan, Bulgarian tasavallan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Islannin tasavallan, Kroatian tasavallan, Montenegron tasavallan, Norjan kuningaskunnan, Romanian, Serbian tasavallan ja Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaisen Kosovon-siviilioperaation (*1) monenvälisen sopimuksen tekemisestä unionin puolesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on neuvotellut Euroopan yhteisön ja jäsenvaltioiden puolesta Euroopan yhteisen ilmailualueen (ECAA) perustamista koskevan, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden, Albanian tasavallan, Bosnia ja Hertsegovinan, Bulgarian tasavallan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Islannin tasavallan, Kroatian tasavallan, Montenegron tasavallan, Norjan kuningaskunnan, Romanian, Serbian tasavallan ja Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaisen Kosovon-siviilioperaation monenvälisen sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on neuvotellut Euroopan yhteisön ja jäsenvaltioiden puolesta Euroopan yhteisen ilmailualueen (ECAA) perustamista koskevan, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden, Albanian tasavallan, Bosnia ja Hertsegovinan, Bulgarian tasavallan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Islannin tasavallan, Kroatian tasavallan, Montenegron tasavallan, Norjan kuningaskunnan, Romanian, Serbian tasavallan ja Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaisen Kosovon-siviilioperaation monenvälisen sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’.

| (2) | Sopimus allekirjoitettiin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöksen 2006/682/EY nojalla yhteisön puolesta 9 päivänä kesäkuuta 2006 sillä varauksella, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin (2). |
| --- | --- |

(2)

Sopimus allekirjoitettiin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöksen 2006/682/EY nojalla yhteisön puolesta 9 päivänä kesäkuuta 2006 sillä varauksella, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin (2).

| (3) | Kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet sopimuksen. |
| --- | --- |

(3)

Kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet sopimuksen.

| (4) | Bulgarian tasavallan, Romanian ja Kroatian tasavallan liityttyä unioniin niistä on tullut jäsenvaltioita, eivätkä ne sopimuksen 31 artiklan 2 kohdan mukaisesti näin ollen ole enää sopimuksen assosioituneita osapuolia. Tämä olisi mainittava ilmoituksessa, joka annetaan sopimuksen hyväksymiskirjan tallettamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(4)

Bulgarian tasavallan, Romanian ja Kroatian tasavallan liityttyä unioniin niistä on tullut jäsenvaltioita, eivätkä ne sopimuksen 31 artiklan 2 kohdan mukaisesti näin ollen ole enää sopimuksen assosioituneita osapuolia. Tämä olisi mainittava ilmoituksessa, joka annetaan sopimuksen hyväksymiskirjan tallettamisen yhteydessä.

| (5) | Siltä osin kuin on kyse sopimuksen liitteen I muutoksista, jotka koskevat pelkästään unionin lainsäädännön sisällyttämistä kyseiseen liitteeseen ja jotka sopimuksen 18 artiklalla perustetun sekakomitean on hyväksyttävä, komissiolle olisi annettava toimivalta hyväksyä tällaiset muutokset unionin puolesta neuvoston nimittämän erityiskomitean kuulemisen jälkeen. |
| --- | --- |

(5)

Siltä osin kuin on kyse sopimuksen liitteen I muutoksista, jotka koskevat pelkästään unionin lainsäädännön sisällyttämistä kyseiseen liitteeseen ja jotka sopimuksen 18 artiklalla perustetun sekakomitean on hyväksyttävä, komissiolle olisi annettava toimivalta hyväksyä tällaiset muutokset unionin puolesta neuvoston nimittämän erityiskomitean kuulemisen jälkeen.

| (6) | Kaikissa muissa tapauksissa sekakomiteassa unionin puolesta esitettävä kanta unionin toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta olisi määritettävä tapauskohtaisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) sovellettavien määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Kaikissa muissa tapauksissa sekakomiteassa unionin puolesta esitettävä kanta unionin toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta olisi määritettävä tapauskohtaisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) sovellettavien määräysten mukaisesti.

| (7) | Koska sekä unioni että sen jäsenvaltiot ovat sopimuksen osapuolia, niiden tiivis yhteistyö on olennaista. Jotta varmistettaisiin, että yhteistyö on tiivistä ja ulkoinen edustus sekakomiteassa yhtenäinen, sekakomiteassa unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta unionin ja jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta esitettävät kannat olisi sovitettava yhteen ennen jokaista sekakomitean kokousta, jossa tällaisia asioita käsitellään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussopimusten ja etenkään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 1 kohdan ja SEUT 218 artiklan 9 kohdan soveltamista. |
| --- | --- |

(7)

Koska sekä unioni että sen jäsenvaltiot ovat sopimuksen osapuolia, niiden tiivis yhteistyö on olennaista. Jotta varmistettaisiin, että yhteistyö on tiivistä ja ulkoinen edustus sekakomiteassa yhtenäinen, sekakomiteassa unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta unionin ja jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta esitettävät kannat olisi sovitettava yhteen ennen jokaista sekakomitean kokousta, jossa tällaisia asioita käsitellään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussopimusten ja etenkään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 1 kohdan ja SEUT 218 artiklan 9 kohdan soveltamista.

| (8) | Päätöksen 2006/682/EY 2 artiklassa on säännöksiä, jotka koskevat sekakomiteassa esitettävien kantojen vahvistamista sopimuksen väliaikaisen soveltamisen aikana. Näiden säännösten soveltamisen olisi päätyttävä ottaen huomioon unionin tuomioistuimen 28 päivänä huhtikuuta 2015 asiassa C-28/12, komissio v. neuvosto (3), antama tuomio. |
| --- | --- |

(8)

Päätöksen 2006/682/EY 2 artiklassa on säännöksiä, jotka koskevat sekakomiteassa esitettävien kantojen vahvistamista sopimuksen väliaikaisen soveltamisen aikana. Näiden säännösten soveltamisen olisi päätyttävä ottaen huomioon unionin tuomioistuimen 28 päivänä huhtikuuta 2015 asiassa C-28/12, komissio v. neuvosto (3), antama tuomio.

| (9) | Sopimus olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(9)

Sopimus olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Hyväksytään Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden, Albanian tasavallan, Bosnia ja Hertsegovinan, Bulgarian tasavallan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Islannin tasavallan, Kroatian tasavallan, Montenegron tasavallan, Norjan kuningaskunnan, Romanian, Serbian tasavallan ja Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaisen Kosovon-siviilioperaation monenvälinen sopimus Euroopan yhteisen ilmailualueen (ECAA) perustamisesta (4) unionin puolesta.

2.   Neuvoston puheenjohtaja nimeää yhden tai useamman henkilön, jolla on oikeus tallettaa unionin puolesta sopimuksen 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hyväksymisasiakirja (5) sekä antaa seuraava ilmoitus:

| ”1. | Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unioni on korvannut Euroopan yhteisön, jonka seuraaja se on, ja käyttää mainitusta päivästä alkaen kaikkia Euroopan yhteisön oikeuksia ja ottaa vastatakseen kaikki Euroopan yhteisön velvoitteet. Sopimuksen tekstissä olevat viittaukset Euroopan yhteisöön on siten tilanteen mukaan ymmärrettävä viittauksiksi Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

”1.

| 2. | Bulgarian tasavallan, Romanian ja Kroatian tasavallan liityttyä unioniin niistä on tullut Euroopan unionin jäsenvaltioita, eivätkä ne sopimuksen 31 artiklan 2 kohdan mukaisesti näin ollen ole enää sen assosioituneita osapuolia.” |
| --- | --- |

2.

2 artikla

Komissio hyväksyy neuvoston nimittämää erityiskomiteaa kuultuaan unionin puolesta esitettävän kannan sopimuksen 17 artiklassa tarkoitettuihin sekakomitean päätöksiin, jotka koskevat ainoastaan unionin lainsäädännön sisällyttämistä sopimuksen liitteeseen I, mahdollisesti tarvittavin teknisin mukautuksin.

3 artikla

Päätöksen 2006/682/EY 2 artiklan soveltaminen päättyy päivänä, jona tämä päätös tulee voimaan.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 9 päivänä lokakuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

S. KIISLER

---

(*1)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 (1999) ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

*1

(1)  
  EUVL C 81 E, 15.3.2011, s. 5.

1

(2)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös 2006/682/EY, tehty 9 päivänä kesäkuuta 2006, Euroopan yhteisen ilmailualueen (ECAA) perustamista koskevan, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden, Albanian tasavallan, Bosnia ja Hertsegovinan, Bulgarian tasavallan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Islannin tasavallan, Kroatian tasavallan, Montenegron tasavallan, Norjan kuningaskunnan, Romanian, Serbian tasavallan ja Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaisen Kosovon-siviilioperaation monenvälisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 285, 16.10.2006, s. 1).

2

(3)  ECLI:EU:C:2015:282.

3

(4)  Sopimus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EUVL L 285, 16.10.2006, s. 3) yhdessä sen allekirjoittamista ja väliaikaista soveltamista koskevan päätöksen kanssa.

4

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(5)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

5

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

---

| 31.1.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 26/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 26/4

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2018/146,

annettu 22 päivänä tammikuuta 2018,

Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisen Euro–Välimeri-lentoliikennesopimuksen tekemisestä unionin puolesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on neuvotellut unionin ja jäsenvaltioiden puolesta Marokon kuningaskunnan kanssa Euro–Välimeri-lentoliikennesopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut neuvoston päätöksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on neuvotellut unionin ja jäsenvaltioiden puolesta Marokon kuningaskunnan kanssa Euro–Välimeri-lentoliikennesopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut neuvoston päätöksen mukaisesti.

| (2) | Sopimus allekirjoitettiin 12 päivänä joulukuuta 2006 neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöksen 2006/959/EY nojalla (2). Kaikki jäsenvaltiot Bulgariaa, Romaniaa ja Kroatiaa lukuun ottamatta ovat ratifioineet sopimuksen. Tarkoituksena on, että viimeksi mainitut jäsenvaltiot liittyvät sopimukseen liittymisasiakirjojensa 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Sopimus allekirjoitettiin 12 päivänä joulukuuta 2006 neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöksen 2006/959/EY nojalla (2). Kaikki jäsenvaltiot Bulgariaa, Romaniaa ja Kroatiaa lukuun ottamatta ovat ratifioineet sopimuksen. Tarkoituksena on, että viimeksi mainitut jäsenvaltiot liittyvät sopimukseen liittymisasiakirjojensa 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (3) | Siltä osin kuin on kyse sopimuksen tiettyjen liitteiden muutoksista, jotka sopimuksen 22 artiklalla perustetun sekakomitean on hyväksyttävä, komissiolle olisi annettava toimivalta hyväksyä tällaiset muutokset unionin puolesta neuvoston nimittämän erityiskomitean kuulemisen jälkeen. |
| --- | --- |

(3)

Siltä osin kuin on kyse sopimuksen tiettyjen liitteiden muutoksista, jotka sopimuksen 22 artiklalla perustetun sekakomitean on hyväksyttävä, komissiolle olisi annettava toimivalta hyväksyä tällaiset muutokset unionin puolesta neuvoston nimittämän erityiskomitean kuulemisen jälkeen.

| (4) | Kaikissa muissa tapauksissa sekakomiteassa unionin puolesta esitettävät kannat unionin toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta olisi määritettävä tapauskohtaisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) asiaan liittyvien määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Kaikissa muissa tapauksissa sekakomiteassa unionin puolesta esitettävät kannat unionin toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta olisi määritettävä tapauskohtaisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) asiaan liittyvien määräysten mukaisesti.

| (5) | Koska sekä unioni että sen jäsenvaltiot ovat sopimuksen osapuolia, niiden tiivis yhteistyö on erittäin tärkeää. Jotta varmistettaisiin, että yhteistyö on tiivistä ja ulkoinen edustus sekakomiteassa yhtenäinen, sekakomiteassa unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta unionin ja jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta esitettävät kannat olisi sovitettava yhteen ennen jokaista sekakomitean kokousta, jossa tällaisia asioita käsitellään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussopimusten ja etenkään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 1 kohdan ja SEUT 218 artiklan 9 kohdan soveltamista. |
| --- | --- |

(5)

Koska sekä unioni että sen jäsenvaltiot ovat sopimuksen osapuolia, niiden tiivis yhteistyö on erittäin tärkeää. Jotta varmistettaisiin, että yhteistyö on tiivistä ja ulkoinen edustus sekakomiteassa yhtenäinen, sekakomiteassa unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta unionin ja jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta esitettävät kannat olisi sovitettava yhteen ennen jokaista sekakomitean kokousta, jossa tällaisia asioita käsitellään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussopimusten ja etenkään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 1 kohdan ja SEUT 218 artiklan 9 kohdan soveltamista.

| (6) | Päätöksen 2006/959/EY 2–5 artiklassa on säännöksiä, jotka koskevat päätöksentekoa neuvostossa sopimuksessa esitetyistä eri seikoista, mukaan lukien sekakomiteassa esitettävien kantojen vahvistamisesta ja jäsenvaltioiden tiedonantovelvollisuudesta sopimuksen väliaikaisen soveltamisen aikana. Nämä säännökset eivät ole tarpeen tai niiden soveltaminen olisi keskeytettävä ottaen huomioon unionin tuomioistuimen 28 päivänä huhtikuuta 2015 asiassa C-28/12, komissio vs. neuvosto (3), antama tuomio. Näin ollen on asianmukaista, että kaikkien näiden säännösten soveltaminen päättyy sinä päivänä, jona tämä päätös tulee voimaan, |
| --- | --- |

(6)

Päätöksen 2006/959/EY 2–5 artiklassa on säännöksiä, jotka koskevat päätöksentekoa neuvostossa sopimuksessa esitetyistä eri seikoista, mukaan lukien sekakomiteassa esitettävien kantojen vahvistamisesta ja jäsenvaltioiden tiedonantovelvollisuudesta sopimuksen väliaikaisen soveltamisen aikana. Nämä säännökset eivät ole tarpeen tai niiden soveltaminen olisi keskeytettävä ottaen huomioon unionin tuomioistuimen 28 päivänä huhtikuuta 2015 asiassa C-28/12, komissio vs. neuvosto (3), antama tuomio. Näin ollen on asianmukaista, että kaikkien näiden säännösten soveltaminen päättyy sinä päivänä, jona tämä päätös tulee voimaan,

| (7) | Sopimus olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(7)

Sopimus olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Hyväksytään Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välinen Euro–Välimeri-lentoliikennesopimus (4) unionin puolesta.

2.   Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus toimittaa Marokon kuningaskunnalle sopimuksen 30 artiklassa määrätyt diplomaattinootit sekä antaa seuraava ilmoitus (5):

”Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unioni on korvannut Euroopan yhteisön, jonka seuraaja se on, ja käyttää mainitusta päivästä alkaen kaikkia Euroopan yhteisön oikeuksia ja ottaa vastatakseen kaikki Euroopan yhteisön velvoitteet. Sopimuksessa olevat viittaukset ”Euroopan yhteisöön” on siten tilanteen mukaan ymmärrettävä viittauksiksi ”Euroopan unioniin”.”

2 artikla

Komissio hyväksyy sopimuksen 22 artiklalla perustetussa sekakomiteassa esitettävän unionin kannan siltä osin kuin on kyse sopimuksen liitteiden muutoksista, liitettä I (Sovitut lentoliikennepalvelut ja määrätyt reitit) ja liitettä IV (Siirtymämääräykset) lukuun ottamatta, kuultuaan ensin neuvoston nimeämää erityiskomiteaa.

3 artikla

Päätöksen 2006/959/EY 2–5 artiklan soveltaminen päättyy päivänä, jona tämä päätös tulee voimaan.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 22 päivänä tammikuuta 2018.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  EUVL C 81 E, 15.3.2011, s. 5.

1

(2)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös 2006/959/EY, tehty 4 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisen Euro–Välimeri-lentoliikennesopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 386, 29.12.2006, s. 55).

2

(3)  ECLI:EU:C:2015:282.

3

(4)  Sopimuksen teksti on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EUVL L 386, 29.12.2006, s. 57) yhdessä sen allekirjoittamista ja väliaikaista soveltamista koskevan päätöksen kanssa.

4

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(5)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

5

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

---

ASETUKSET

| 31.1.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 26/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 26/6

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) 2018/147,

annettu 29 päivänä tammikuuta 2018,

asetuksen (EU) N:o 1370/2013 muuttamisesta rasvattoman maitojauheen oston määrällisen rajoituksen osalta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Rasvattoman maitojauheen määrän julkisissa interventiovarastoissa unionissa raportoitiin olleen heinäkuun 2017 lopussa 357 359 tonnia. Tämän lisäksi 22 710 tonnia tarjottiin ostettavaksi kiinteällä hinnalla interventiojakson loppuun eli 30 päivään syyskuuta 2017 mennessä. |
| --- | --- |

(1)

Rasvattoman maitojauheen määrän julkisissa interventiovarastoissa unionissa raportoitiin olleen heinäkuun 2017 lopussa 357 359 tonnia. Tämän lisäksi 22 710 tonnia tarjottiin ostettavaksi kiinteällä hinnalla interventiojakson loppuun eli 30 päivään syyskuuta 2017 mennessä.

| (2) | Maito- ja maitotuotealalla on tällä hetkellä ennennäkemätön ero rasvan ja proteiinin hinnoissa voin erityisen korkean kysynnän vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Maito- ja maitotuotealalla on tällä hetkellä ennennäkemätön ero rasvan ja proteiinin hinnoissa voin erityisen korkean kysynnän vuoksi.

| (3) | Maidon toimitusten odotetaan lisääntyvän unionissa vuonna 2018, mikä johtaa voin ja rasvattoman maitojauheen tuotannon lisääntymiseen. |
| --- | --- |

(3)

Maidon toimitusten odotetaan lisääntyvän unionissa vuonna 2018, mikä johtaa voin ja rasvattoman maitojauheen tuotannon lisääntymiseen.

| (4) | Viljelijöille maksettava raakamaidon hinta pysyy vuonna 2018 todennäköisesti tasolla, joka pitää lypsykarjan pidon kannattavana voin ja juuston tämänhetkisen korkean kysynnän vuoksi, vaikka maitoproteiinin hinnat ovat suhteellisen alhaiset. |
| --- | --- |

(4)

Viljelijöille maksettava raakamaidon hinta pysyy vuonna 2018 todennäköisesti tasolla, joka pitää lypsykarjan pidon kannattavana voin ja juuston tämänhetkisen korkean kysynnän vuoksi, vaikka maitoproteiinin hinnat ovat suhteellisen alhaiset.

| (5) | Kyseiset markkinaolosuhteet luovat vuodelle 2018 poikkeuksellisen tilanteen, joka on otettava erityisesti huomioon maitotuotteiden julkisen interventiomekanismin toiminnan osalta. |
| --- | --- |

(5)

Kyseiset markkinaolosuhteet luovat vuodelle 2018 poikkeuksellisen tilanteen, joka on otettava erityisesti huomioon maitotuotteiden julkisen interventiomekanismin toiminnan osalta.

| (6) | Neuvoston asetuksen (EU) N:o 1370/2013 (1) 3 artiklassa vahvistetaan määrällinen rajoitus, kun rasvattoman maitojauheen ostaminen tapahtuu kyseisen asetuksen 2 artiklassa tarkoitettuun kiinteään hintaan. Kun kyseinen raja saavutetaan, ostamisen on tapahduttava tarjouskilpailumenettelyllä enimmäisostohinnan määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Neuvoston asetuksen (EU) N:o 1370/2013 (1) 3 artiklassa vahvistetaan määrällinen rajoitus, kun rasvattoman maitojauheen ostaminen tapahtuu kyseisen asetuksen 2 artiklassa tarkoitettuun kiinteään hintaan. Kun kyseinen raja saavutetaan, ostamisen on tapahduttava tarjouskilpailumenettelyllä enimmäisostohinnan määrittämiseksi.

| (7) | Jotta estettäisiin rasvattoman maitojauheen ostaminen kiinteällä hinnalla tilanteessa, jossa se ei olisi turvaverkon tavoitteiden mukaista, kaikkien rasvattoman maitojauheen julkisten interventioiden olisi tapahduttava tarjouskilpailumenettelyllä. Sen vuoksi rasvattoman maitojauheen ostoihin kiinteään hintaan sovellettavaksi määrälliseksi rajoitukseksi olisi vuodeksi 2018 vahvistettava nolla. |
| --- | --- |

(7)

Jotta estettäisiin rasvattoman maitojauheen ostaminen kiinteällä hinnalla tilanteessa, jossa se ei olisi turvaverkon tavoitteiden mukaista, kaikkien rasvattoman maitojauheen julkisten interventioiden olisi tapahduttava tarjouskilpailumenettelyllä. Sen vuoksi rasvattoman maitojauheen ostoihin kiinteään hintaan sovellettavaksi määrälliseksi rajoitukseksi olisi vuodeksi 2018 vahvistettava nolla.

| (8) | Asetus (EU) N:o 1370/2013 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(8)

Asetus (EU) N:o 1370/2013 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (9) | Jotta voidaan varmistaa, että tässä asetuksessa säädetty väliaikainen toimenpide vaikuttaa markkinoihin välittömästi, ja jotta markkinatoimijat saisivat tiedon siitä hyvissä ajoin ennen seuraavan interventiokampanjan alkua, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan, |
| --- | --- |

(9)

Jotta voidaan varmistaa, että tässä asetuksessa säädetty väliaikainen toimenpide vaikuttaa markkinoihin välittömästi, ja jotta markkinatoimijat saisivat tiedon siitä hyvissä ajoin ennen seuraavan interventiokampanjan alkua, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lisätään asetuksen (EU) N:o 1370/2013 3 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, rasvattoman maitojauheen ostoon kiinteään hintaan vuonna 2018 sovellettava määrällinen rajoitus on 0 tonnia.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä tammikuuta 2018.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

R. PORODZANOV

---

(1)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1370/2013, annettu 16 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteiseen markkinajärjestelyyn liittyvien tiettyjen tukien ja vientitukien vahvistamista koskevien toimenpiteiden määrittämisestä (EUVL L 346, 20.12.2013, s. 12).

1

---

| 31.1.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 26/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 26/8

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2018/148,

annettu 27 päivänä syyskuuta 2017,

yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 liitteiden II, III ja IV muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 732/2008 kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan, 10 artiklan 5 kohdan ja 17 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 978/2012 4 artiklassa vahvistetaan perusteet tullietuuksien myöntämiselle yleisen tullietuusjärjestelmän, jäljempänä ’GSP-järjestelmä’, yleisen menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 978/2012 4 artiklassa vahvistetaan perusteet tullietuuksien myöntämiselle yleisen tullietuusjärjestelmän, jäljempänä ’GSP-järjestelmä’, yleisen menettelyn mukaisesti.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 978/2012 4 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan säännösten mukaan maa, jonka Maailmanpankki on luokitellut korkean tulotason tai ylemmän keskitulotason maaksi kolmena peräkkäisenä vuotena, tai maa, joka on edunsaajana etuuskohteluun perustuvassa markkinoillepääsyjärjestelyssä, jonka tullietuudet ovat samat tai paremmat kuin GSP-järjestelmässä käytännössä kaiken kaupan osalta, ei ole oikeutettu GSP-järjestelmän mukaisiin etuuksiin. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 978/2012 4 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan säännösten mukaan maa, jonka Maailmanpankki on luokitellut korkean tulotason tai ylemmän keskitulotason maaksi kolmena peräkkäisenä vuotena, tai maa, joka on edunsaajana etuuskohteluun perustuvassa markkinoillepääsyjärjestelyssä, jonka tullietuudet ovat samat tai paremmat kuin GSP-järjestelmässä käytännössä kaiken kaupan osalta, ei ole oikeutettu GSP-järjestelmän mukaisiin etuuksiin.

| (3) | Asetuksen (EU) N:o 978/2012 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen GSP-järjestelmän yleisen menettelyn edunsaajamaiden luettelo vahvistetaan kyseisen asetuksen liitteessä II. Asetuksen (EU) N:o 978/2012 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti liitettä II tarkastellaan viimeistään kunkin vuoden tammikuun 1 päivänä. Tarkastelussa olisi otettava huomioon muutokset edunsaajamaiden taloudessa, kehityksessä tai kaupassa 4 artiklassa vahvistettujen perusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) N:o 978/2012 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen GSP-järjestelmän yleisen menettelyn edunsaajamaiden luettelo vahvistetaan kyseisen asetuksen liitteessä II. Asetuksen (EU) N:o 978/2012 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti liitettä II tarkastellaan viimeistään kunkin vuoden tammikuun 1 päivänä. Tarkastelussa olisi otettava huomioon muutokset edunsaajamaiden taloudessa, kehityksessä tai kaupassa 4 artiklassa vahvistettujen perusteiden mukaisesti.

| (4) | Asetuksen (EU) N:o 978/2012 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti GSP-edunsaajamaalle ja talouden toimijoille on annettava riittävästi aikaa tehdä asiaankuuluvat mukautukset, joita maan aseman muuttuminen GSP-järjestelmässä edellyttää. Sen vuoksi GSP-järjestelmän soveltamista jatketaan vuoden ajan siitä päivästä, jona kyseisen maan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu aseman muuttuminen tulee voimaan, ja kahden vuoden ajan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun etuuskohteluun perustuvan markkinoillepääsyjärjestelyn soveltamisen alkamispäivästä. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) N:o 978/2012 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti GSP-edunsaajamaalle ja talouden toimijoille on annettava riittävästi aikaa tehdä asiaankuuluvat mukautukset, joita maan aseman muuttuminen GSP-järjestelmässä edellyttää. Sen vuoksi GSP-järjestelmän soveltamista jatketaan vuoden ajan siitä päivästä, jona kyseisen maan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu aseman muuttuminen tulee voimaan, ja kahden vuoden ajan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun etuuskohteluun perustuvan markkinoillepääsyjärjestelyn soveltamisen alkamispäivästä.

| (5) | Maailmanpankki on luokitellut Paraguayn ylemmän keskitulotason maaksi vuosina 2015, 2016 ja 2017. Sen vuoksi Paraguay ei enää täytä asetuksen (EU) N:o 978/2012 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisia GSP-edunsaajamaan aseman edellytyksiä, joten se olisi poistettava asetuksen (EU) N:o 978/2012 liitteestä II siten, että soveltaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 2019. |
| --- | --- |

(5)

Maailmanpankki on luokitellut Paraguayn ylemmän keskitulotason maaksi vuosina 2015, 2016 ja 2017. Sen vuoksi Paraguay ei enää täytä asetuksen (EU) N:o 978/2012 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisia GSP-edunsaajamaan aseman edellytyksiä, joten se olisi poistettava asetuksen (EU) N:o 978/2012 liitteestä II siten, että soveltaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 2019.

| (6) | Etuuskohteluun perustuvaa markkinoillepääsyjärjestelyä alettiin soveltaa Norsunluurannikkoon 3 päivänä syyskuuta 2016, Swazimaahan 10 päivänä lokakuuta 2016 ja Ghanaan 15 päivänä joulukuuta 2016. Sen vuoksi 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti myös Norsunluurannikko, Swazimaa ja Ghana olisi poistettava asetuksen (EU) N:o 978/2012 liitteestä II siten, että soveltaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 2019. |
| --- | --- |

(6)

Etuuskohteluun perustuvaa markkinoillepääsyjärjestelyä alettiin soveltaa Norsunluurannikkoon 3 päivänä syyskuuta 2016, Swazimaahan 10 päivänä lokakuuta 2016 ja Ghanaan 15 päivänä joulukuuta 2016. Sen vuoksi 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti myös Norsunluurannikko, Swazimaa ja Ghana olisi poistettava asetuksen (EU) N:o 978/2012 liitteestä II siten, että soveltaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 2019.

| (7) | Asetuksen (EU) N:o 978/2012 9 artiklan 1 kohdassa säädetään kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa edistävän erityisen kannustusmenettelyn, jäljempänä ’GSP+’, mukaisten tullietuuksien myöntämistä koskevista kelpoisuusvaatimuksista GSP-edunsaajamaille. GSP+-edunsaajamaiden luettelo vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 978/2012 liitteessä III. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EU) N:o 978/2012 9 artiklan 1 kohdassa säädetään kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa edistävän erityisen kannustusmenettelyn, jäljempänä ’GSP+’, mukaisten tullietuuksien myöntämistä koskevista kelpoisuusvaatimuksista GSP-edunsaajamaille. GSP+-edunsaajamaiden luettelo vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 978/2012 liitteessä III.

| (8) | Koska Paraguay menettää GSP-edunsaajamaan aseman 1 päivänä tammikuuta 2019, se ei enää ole myöskään asetuksen (EU) N:o 978/2012 9 artiklan 1 kohdan mukainen GSP+-edunsaajamaa. Paraguay olisi sen vuoksi poistettava kyseisen asetuksen liitteestä III siten, että soveltaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 2019. |
| --- | --- |

(8)

Koska Paraguay menettää GSP-edunsaajamaan aseman 1 päivänä tammikuuta 2019, se ei enää ole myöskään asetuksen (EU) N:o 978/2012 9 artiklan 1 kohdan mukainen GSP+-edunsaajamaa. Paraguay olisi sen vuoksi poistettava kyseisen asetuksen liitteestä III siten, että soveltaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 2019.

| (9) | Asetuksen (EU) N:o 978/2012 17 artiklan 1 kohdassa säädetään, että maa, jonka Yhdistyneet kansakunnat, jäljempänä ’YK’, on määrittänyt vähiten kehittyneeksi maaksi, saa vähiten kehittyneitä maita koskevan erityisen menettelyn mukaisia tullietuuksia (Everything But Arms arrangement, jäljempänä ’EBA’). EBA-edunsaajamaiden luettelo on mainitun asetuksen liitteessä IV. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksen (EU) N:o 978/2012 17 artiklan 1 kohdassa säädetään, että maa, jonka Yhdistyneet kansakunnat, jäljempänä ’YK’, on määrittänyt vähiten kehittyneeksi maaksi, saa vähiten kehittyneitä maita koskevan erityisen menettelyn mukaisia tullietuuksia (Everything But Arms arrangement, jäljempänä ’EBA’). EBA-edunsaajamaiden luettelo on mainitun asetuksen liitteessä IV.

| (10) | YK poisti Päiväntasaajan Guinean vähiten kehittyneiden maiden luettelosta 4 päivänä kesäkuuta 2017. Päiväntasaajan Guinea ei näin ollen enää täytä asetuksen (EU) N:o 978/2012 17 artiklan 1 kohdan mukaisia EBA-edunsaajamaan aseman edellytyksiä, joten se olisi poistettava kyseisen asetuksen liitteestä IV. Päätöstä Päiväntasaajan Guinean poistamisesta EBA-edunsaajamaiden luettelosta olisi asetuksen (EU) N:o 978/2012 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti alettava soveltaa kolmen vuoden siirtymäkauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä eli 1 päivänä tammikuuta 2021. |
| --- | --- |

(10)

YK poisti Päiväntasaajan Guinean vähiten kehittyneiden maiden luettelosta 4 päivänä kesäkuuta 2017. Päiväntasaajan Guinea ei näin ollen enää täytä asetuksen (EU) N:o 978/2012 17 artiklan 1 kohdan mukaisia EBA-edunsaajamaan aseman edellytyksiä, joten se olisi poistettava kyseisen asetuksen liitteestä IV. Päätöstä Päiväntasaajan Guinean poistamisesta EBA-edunsaajamaiden luettelosta olisi asetuksen (EU) N:o 978/2012 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti alettava soveltaa kolmen vuoden siirtymäkauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä eli 1 päivänä tammikuuta 2021.

| (11) | Lisäksi Maailmanpankki luokitteli Päiväntasaajan Guinean korkean tulotason maaksi vuonna 2015 ja ylemmän keskitulotason maaksi vuosina 2016 ja 2017. Sen vuoksi Päiväntasaajan Guinea ei enää täytä asetuksen (EU) N:o 978/2012 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisia GSP-edunsaajamaan aseman edellytyksiä, joten se olisi poistettava myös kyseisen asetuksen liitteestä II siten, että soveltaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 2021, |
| --- | --- |

(11)

Lisäksi Maailmanpankki luokitteli Päiväntasaajan Guinean korkean tulotason maaksi vuonna 2015 ja ylemmän keskitulotason maaksi vuosina 2016 ja 2017. Sen vuoksi Päiväntasaajan Guinea ei enää täytä asetuksen (EU) N:o 978/2012 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisia GSP-edunsaajamaan aseman edellytyksiä, joten se olisi poistettava myös kyseisen asetuksen liitteestä II siten, että soveltaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 2021,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 978/2012 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) N:o 978/2012 seuraavasti:

| 1) | Poistetaan liitteessä II seuraavat kirjainkoodit sarakkeesta A ja niitä vastaavat maan nimet sarakkeesta B:






  CI | Norsunluurannikko |
| --- | --- | --- |
| GH | Ghana |
| PY | Paraguay |
| SZ | Swazimaa |

1)

Poistetaan liitteessä II seuraavat kirjainkoodit sarakkeesta A ja niitä vastaavat maan nimet sarakkeesta B:

CI

Norsunluurannikko

GH

Ghana

PY

Paraguay

SZ

Swazimaa

| 2) | Poistetaan liitteessä III seuraava kirjainkoodi sarakkeesta A ja sitä vastaava maan nimi sarakkeesta B:






  PY | Paraguay |
| --- | --- | --- |

2)

Poistetaan liitteessä III seuraava kirjainkoodi sarakkeesta A ja sitä vastaava maan nimi sarakkeesta B:

PY

Paraguay

| 3) | Poistetaan liitteessä II ja IV seuraava kirjainkoodi sarakkeesta A ja sitä vastaava maan nimi sarakkeesta B:






  GQ | Päiväntasaajan Guinea |
| --- | --- | --- |

3)

Poistetaan liitteessä II ja IV seuraava kirjainkoodi sarakkeesta A ja sitä vastaava maan nimi sarakkeesta B:

GQ

Päiväntasaajan Guinea

2 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2018.

Sen 1 artiklan 1 ja 2 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2019.

Sen 1 artiklan 3 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä syyskuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 303, 31.10.2012, s. 1.

1

---

| 31.1.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 26/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 26/11

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2018/149,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2017,

delegoidun asetuksen (EU) 2016/1238 muuttamisesta julkiseen interventioon ja yksityisen varastoinnin tukeen kelpoisten maidon ja maitotuotteiden koostumusta koskevien vaatimusten ja laatuominaisuuksien osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/1238 (2) vahvistetaan maidon ja maitotuotteiden, jotka voidaan hyväksyä julkiseen interventioon ja joille voidaan myöntää yksityisen varastoinnin tukea, koostumusta koskevat vaatimukset ja laatuominaisuudet. |
| --- | --- |

(1)

Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/1238 (2) vahvistetaan maidon ja maitotuotteiden, jotka voidaan hyväksyä julkiseen interventioon ja joille voidaan myöntää yksityisen varastoinnin tukea, koostumusta koskevat vaatimukset ja laatuominaisuudet.

| (2) | Maidon ja maitotuotteiden analysoinnissa ja laadunarvioinnissa käytettävien menetelmien teknisen kehityksen vuoksi on tarpeen tarkistaa ja ajantasaistaa maidon ja maitotuotteiden, jotka voidaan hyväksyä julkiseen interventioon ja joille voidaan myöntää yksityisen varastoinnin tukea, koostumusta koskevat vaatimukset ja laatuominaisuudet, jotta ne voitaisiin saattaa yhdenmukaisiksi unionin hygieniavaatimuksia koskevien sääntöjen kanssa. |
| --- | --- |

(2)

Maidon ja maitotuotteiden analysoinnissa ja laadunarvioinnissa käytettävien menetelmien teknisen kehityksen vuoksi on tarpeen tarkistaa ja ajantasaistaa maidon ja maitotuotteiden, jotka voidaan hyväksyä julkiseen interventioon ja joille voidaan myöntää yksityisen varastoinnin tukea, koostumusta koskevat vaatimukset ja laatuominaisuudet, jotta ne voitaisiin saattaa yhdenmukaisiksi unionin hygieniavaatimuksia koskevien sääntöjen kanssa.

| (3) | Sen vuoksi delegoidun asetuksen (EU) 2016/1238 liitteitä IV ja V olisi muutettava, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi delegoidun asetuksen (EU) 2016/1238 liitteitä IV ja V olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan delegoidun asetuksen (EU) 2016/1238 liitteet seuraavasti:

| a) | Korvataan liitteessä IV oleva II osa tämän asetuksen liitteessä I olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

a)

Korvataan liitteessä IV oleva II osa tämän asetuksen liitteessä I olevalla tekstillä.

| b) | Korvataan liitteessä V oleva II osa tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

b)

Korvataan liitteessä V oleva II osa tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2016/1238, annettu 18 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä julkisen intervention ja yksityisen varastoinnin tuen osalta (EUVL L 206, 30.7.2016, s. 15).

2

---

LIITE I

”II OSA

Koostumusta koskevat vaatimukset ja laatuominaisuudet

Voi on kiinteä emulsio, pääasiassa tyyppiä ”vesi rasvassa”, ja sen koostumus ja laatuominaisuudet ovat seuraavat:

| Parametrit | Pitoisuus ja laatuominaisuudet |
| --- | --- |
| Rasva | Vähintään 82 % |
| Vesi | Enintään 16 % |
| Rasvaton kuiva-aine | Enintään 2 % |
| Rasvan happoisuus | Enintään 1,2 mmol/100 g rasvaa |
| Peroksidiluku | Enintään 0,3 mekv. happea/1 000 g rasvaa |
| Muu kuin maitorasva | Ei havaittavissa triglyseridianalyysissä |
| Aistinvaraiset ominaisuudet | Vähintään neljä pistettä viidestä ulkonäön, maun ja kiinteyden osalta” |

Parametrit

Pitoisuus ja laatuominaisuudet

Rasva

Vähintään 82 %

Vesi

Enintään 16 %

Rasvaton kuiva-aine

Enintään 2 %

Rasvan happoisuus

Enintään 1,2 mmol/100 g rasvaa

Peroksidiluku

Enintään 0,3 mekv. happea/1 000 g rasvaa

Muu kuin maitorasva

Ei havaittavissa triglyseridianalyysissä

Aistinvaraiset ominaisuudet

Vähintään neljä pistettä viidestä ulkonäön, maun ja kiinteyden osalta”

---

LIITE II

”II OSA

Koostumusta koskevat vaatimukset ja laatuominaisuudet

| Parametrit | Pitoisuus ja laatuominaisuudet |
| --- | --- |
| Proteiini | Vähintään 34,0 % rasvattomasta kuiva-aineesta |
| Rasva | Enintään 1,00 % |
| Vesi | Enintään 3,5 % |
| Titrattava happoisuus millilitroina kymmennormaalista natriumhydroksidiliuoksesta | Enintään 19,5 ml |
| Laktaatti | Enintään 150 mg/100 g |
| Fosfataasikoe | Negatiivinen, toisin sanoen enintään 350 mU/l ennastettua maitoa |
| Liukenemattomuusindeksi | Enintään 0,5 ml (24 °C) |
| Palaneet osaset | Enintään 15,0 mg, eli vähintään B-levy |
| Mikro-organismit | Enintään 40 000 CFU/g |
| Kirnupiimä (1) | Ei yhtään (2) |
| Herajuoksete (3) | Ei yhtään |
| Hapanhera (3) | Ei yhtään (4) tai 150 mg/100 g (5) |
| Maku ja haju | Puhdas |
| Ulkonäkö | Valkoinen tai hieman kellertävä väri, ei epäpuhtauksia eikä värjäytyneitä hiukkasia |

Parametrit

Pitoisuus ja laatuominaisuudet

Proteiini

Vähintään 34,0 % rasvattomasta kuiva-aineesta

Rasva

Enintään 1,00 %

Vesi

Enintään 3,5 %

Titrattava happoisuus millilitroina kymmennormaalista natriumhydroksidiliuoksesta

Enintään 19,5 ml

Laktaatti

Enintään 150 mg/100 g

Fosfataasikoe

Negatiivinen, toisin sanoen enintään 350 mU/l ennastettua maitoa

Liukenemattomuusindeksi

Enintään 0,5 ml (24 °C)

Palaneet osaset

Enintään 15,0 mg, eli vähintään B-levy

Mikro-organismit

Enintään 40 000 CFU/g

Kirnupiimä (1)

Ei yhtään (2)

Herajuoksete (3)

Ei yhtään

Hapanhera (3)

Ei yhtään (4) tai 150 mg/100 g (5)

Maku ja haju

Puhdas

Ulkonäkö

Valkoinen tai hieman kellertävä väri, ei epäpuhtauksia eikä värjäytyneitä hiukkasia

---

(1)  
  ’Kirnupiimällä’ tarkoitetaan voin valmistuksen sivutuotetta, joka saadaan kirnuuntumisen tai jatkuvatoimisen voin valmistuksen yhteydessä kiinteän rasvan erotuksen jälkeen.

1

(2)  Kirnupiimän puuttuminen varmistetaan joko tuotantolaitoksessa ennalta ilmoittamatta suoritettavalla tarkastuksella vähintään kerran viikossa tai lopputuotteen laboratorioanalyysissä, jossa todetaan enintään 69,31 mg fosfatidyylietanoliamiinidipalmitoyyliä (PEDP) 100 g:aa kohden.

2

(3)  
  ’Heralla’ tarkoitetaan juuston tai kaseiinin valmistuksen sivutuotetta, joka saadaan happojen, juoksutteen ja/tai kemiallis-fysikaalisten prosessien avulla.

3

(4)  Kun tehdään tarkastus tuotantolaitoksessa.

4

(5)  Kun sovelletaan ISO 8069 -standardia.”

5

---

| 31.1.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 26/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 26/14

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/150,

annettu 30 päivänä tammikuuta 2018,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1240 muuttamisesta julkiseen interventioon ja yksityisen varastoinnin tukeen kelpoisten maidon ja maitotuotteiden analysointi- ja laadunarviointimenetelmien osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (1) ja erityisesti sen 62 artiklan 2 kohdan i alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/1238 (2) ja komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/1240 (3) vahvistetaan julkista interventiota ja yksityisen varastoinnin tukea koskevat säännöt. Komission asetuksessa (EY) N:o 273/2008 (4) vahvistetaan menetelmät sen arvioimiseksi, ovatko maito ja maitotuotteet mainituissa asetuksissa säädettyjen julkiseen interventioon ja yksityisen varastoinnin tukeen liittyvien kelpoisuusvaatimusten mukaiset. |
| --- | --- |

(1)

Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/1238 (2) ja komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/1240 (3) vahvistetaan julkista interventiota ja yksityisen varastoinnin tukea koskevat säännöt. Komission asetuksessa (EY) N:o 273/2008 (4) vahvistetaan menetelmät sen arvioimiseksi, ovatko maito ja maitotuotteet mainituissa asetuksissa säädettyjen julkiseen interventioon ja yksityisen varastoinnin tukeen liittyvien kelpoisuusvaatimusten mukaiset.

| (2) | Ottaen huomioon maidon ja maitotuotteiden analyyseissä ja laadunarvioinnissa käytettyjen menetelmien tekninen kehitys menetelmiin olisi tehtävä merkittäviä muutoksia niiden yksinkertaistamiseksi ja ISO-standardiviitteiden päivittämiseksi. Koska asetuksen (EY) N:o 273/2008 säännöksiin tehtäviä muutoksia on lukuisia ja ne ovat teknisiä, kyseisen asetuksen asiaan liittyvät säännökset olisi sisällytettävä täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2016/1240. |
| --- | --- |

(2)

Ottaen huomioon maidon ja maitotuotteiden analyyseissä ja laadunarvioinnissa käytettyjen menetelmien tekninen kehitys menetelmiin olisi tehtävä merkittäviä muutoksia niiden yksinkertaistamiseksi ja ISO-standardiviitteiden päivittämiseksi. Koska asetuksen (EY) N:o 273/2008 säännöksiin tehtäviä muutoksia on lukuisia ja ne ovat teknisiä, kyseisen asetuksen asiaan liittyvät säännökset olisi sisällytettävä täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2016/1240.

| (3) | Jotta voitaisiin varmistaa uusien standardien ja menetelmien yhdenmukainen noudattaminen kaikissa jäsenvaltiossa, laboratorioille olisi annettava riittävästi aikaa menettelyjen tarkistamiseksi ja päivitettyjen menetelmien soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voitaisiin varmistaa uusien standardien ja menetelmien yhdenmukainen noudattaminen kaikissa jäsenvaltiossa, laboratorioille olisi annettava riittävästi aikaa menettelyjen tarkistamiseksi ja päivitettyjen menetelmien soveltamiseksi.

| (4) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2016/1240 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2016/1240 olisi muutettava.

| (5) | Asetus (EY) N:o 273/2008 olisi oikeusvarmuuden vuoksi kumottava. |
| --- | --- |

(5)

Asetus (EY) N:o 273/2008 olisi oikeusvarmuuden vuoksi kumottava.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1240 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | muutetaan 1 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan i alakohdan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | voin osalta tämän asetuksen liitteessä IV oleva I ja I a osa”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

muutetaan 1 kohta seuraavasti:

i)

korvataan i alakohdan d alakohta seuraavasti:

”d)

| ii) | korvataan e alakohta seuraavasti:






  ”e) | rasvattoman maitojauheen osalta tämän asetuksen liitteessä V oleva I ja I a osa”; |
| --- | --- | --- |

ii)

korvataan e alakohta seuraavasti:

”e)

| b) | korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Menetelmät, joita käytetään julkiseen interventioon kelpoisen liitteessä I tarkoitetun viljan, liitteessä IV tarkoitetun voin ja liitteessä V tarkoitetun rasvattoman maitojauheen laadun määrittämiseen, ovat ne, jotka vahvistetaan asiaa koskevissa tuoreimmissa joko eurooppalaisissa tai kansainvälisissä standardeissa, jotka ovat voimassa vähintään kuusi kuukautta ennen asetuksen (EU) N:o 1308/2013 12 artiklassa vahvistettua julkisen interventiojakson ensimmäistä päivää.” |
| --- | --- |

b)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Menetelmät, joita käytetään julkiseen interventioon kelpoisen liitteessä I tarkoitetun viljan, liitteessä IV tarkoitetun voin ja liitteessä V tarkoitetun rasvattoman maitojauheen laadun määrittämiseen, ovat ne, jotka vahvistetaan asiaa koskevissa tuoreimmissa joko eurooppalaisissa tai kansainvälisissä standardeissa, jotka ovat voimassa vähintään kuusi kuukautta ennen asetuksen (EU) N:o 1308/2013 12 artiklassa vahvistettua julkisen interventiojakson ensimmäistä päivää.”

| 2) | Lisätään 60 a artikla seuraavasti:

  ”60 a artikla
  Maidon ja maitotuotteiden julkiseen interventioon ja yksityisen varastoinnin tukeen liittyviä tarkastuksia koskeva erityinen säännös

  1.   Voin, rasvattoman maitojauheen ja juuston kelpoisuus yksityisen varastoinnin tukeen selvitetään liitteissä VI, VII ja VIII esitettyjen menetelmien mukaisesti.
  Menetelmät vahvistetaan sellaisten asiaa koskevien tuoreimpien joko eurooppalaisten tai kansainvälisten standardien perusteella, jotka ovat voimassa vähintään kuusi kuukautta ennen asetuksen (EU) N:o 1308/2013 12 artiklassa vahvistettua julkisen interventiojakson ensimmäistä päivää.


  2.   Tässä asetuksessa esitettyjä menetelmiä soveltaen tehtyjen tarkastusten tulokset arvioidaan liitteen IX mukaisesti.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään 60 a artikla seuraavasti:

”60 a artikla

Maidon ja maitotuotteiden julkiseen interventioon ja yksityisen varastoinnin tukeen liittyviä tarkastuksia koskeva erityinen säännös

1.   Voin, rasvattoman maitojauheen ja juuston kelpoisuus yksityisen varastoinnin tukeen selvitetään liitteissä VI, VII ja VIII esitettyjen menetelmien mukaisesti.

Menetelmät vahvistetaan sellaisten asiaa koskevien tuoreimpien joko eurooppalaisten tai kansainvälisten standardien perusteella, jotka ovat voimassa vähintään kuusi kuukautta ennen asetuksen (EU) N:o 1308/2013 12 artiklassa vahvistettua julkisen interventiojakson ensimmäistä päivää.

2.   Tässä asetuksessa esitettyjä menetelmiä soveltaen tehtyjen tarkastusten tulokset arvioidaan liitteen IX mukaisesti.”

| 3) | Muutetaan liitteet tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Muutetaan liitteet tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Kumotaan asetus (EY) N:o 273/2008.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä tammikuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2016/1238, annettu 18 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä julkisen intervention ja yksityisen varastoinnin tuen osalta (EUVL L 206, 30.7.2016, s. 15).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1240, annettu 18 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 soveltamissäännöistä julkisen intervention ja yksityisen varastoinnin tuen osalta (EUVL L 206, 30.7.2016, s. 71).

3

(4)  Komission asetus (EY) N:o 273/2008, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2008, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maidon ja maitotuotteiden analysointi- ja laadunarviointimenetelmien osalta (EUVL L 88, 29.3.2008, s. 1).

4

---

LIITE

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1240 liitteet seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite IV seuraavasti:






  a) | korvataan I osan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

  ”Kukin näyte on arvioitava erikseen. Näytteenoton tai arvioinnin uusiminen ei ole sallittua.” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan liite IV seuraavasti:

a)

korvataan I osan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Kukin näyte on arvioitava erikseen. Näytteenoton tai arvioinnin uusiminen ei ole sallittua.”

| b) | Lisätään I a osa seuraavasti:

  ”I A OSA

  Julkiseen interventioon tarkoitetun suolattoman voin analyysimenetelmät







  Parametri | Menetelmä |
| --- | --- | --- |
| Rasva (1) | ISO 17189 tai ISO 3727 osa 3 |
| Vesi | ISO 3727 osa 1 |
| Rasvaton kuiva-aine | ISO 3727 osa 2 |
| Rasvan happoisuus | ISO 1740 |
| Peroksidiluku | ISO 3976 |
| Muu kuin maitorasva | ISO 17678 |
| Aistinvaraiset ominaisuudet | ISO 22935 osat 2 ja 3 sekä seuraavat tulostaulukot |

b)

Lisätään I a osa seuraavasti:

”I A OSA

Julkiseen interventioon tarkoitetun suolattoman voin analyysimenetelmät

Parametri

Menetelmä

Rasva (1)

ISO 17189 tai ISO 3727 osa 3

Vesi

ISO 3727 osa 1

Rasvaton kuiva-aine

ISO 3727 osa 2

Rasvan happoisuus

ISO 1740

Peroksidiluku

ISO 3976

Muu kuin maitorasva

ISO 17678

Aistinvaraiset ominaisuudet

ISO 22935 osat 2 ja 3 sekä seuraavat tulostaulukot

Tulostaulukko

| Ulkonäkö | Koostumus | Tuoksu ja maku |
| --- | --- | --- |
| Pisteet | Huomautukset | Pisteet | Huomautukset | Pisteet | Huomautukset |
| 5 | Erittäin hyvä

  Ihanteellinen
  Paras laatu
  (tasaisen kuiva) | 5 | Erittäin hyvä

  Ihanteellinen
  Paras laatu
  (tasaisen levittyvä) | 5 | Erittäin hyvä

  Ihanteellinen
  Paras laatu
  (ehdottoman puhdas, hienoin tuoksu) |
| 4 | Hyvä

  (ei selviä virheitä) | 4 | Hyvä

  (ei selviä virheitä) | 4 | Hyvä

  (ei selviä virheitä) |
| 1, 2 tai 3 | Jokin virhe | 1, 2 tai 3 | Jokin virhe | 1, 2 tai 3 | Jokin virhe” |

Ulkonäkö

Koostumus

Tuoksu ja maku

Pisteet

Huomautukset

Pisteet

Huomautukset

Pisteet

Huomautukset

5

Erittäin hyvä

Ihanteellinen

Paras laatu

(tasaisen kuiva)

5

Erittäin hyvä

Ihanteellinen

Paras laatu

(tasaisen levittyvä)

5

Erittäin hyvä

Ihanteellinen

Paras laatu

(ehdottoman puhdas, hienoin tuoksu)

4

Hyvä

(ei selviä virheitä)

4

Hyvä

(ei selviä virheitä)

4

Hyvä

(ei selviä virheitä)

1, 2 tai 3

Jokin virhe

1, 2 tai 3

Jokin virhe

1, 2 tai 3

Jokin virhe”

| 2) | Lisätään liitteeseen V I a osa seuraavasti:

  ”I A OSA

  Julkiseen interventioon tarkoitetun rasvattoman maitojauheen analyysimenetelmät







  Parametri | Menetelmä |
| --- | --- | --- |
| Proteiini | ISO 8968 osa 1 |
| Rasva | ISO 1736 |
| Vesi | ISO 5537 |
| Happoisuus | ISO 6091 |
| Laktaatit | ISO 8069 |
| Fosfataasikoe | ISO 11816 osa 1 |
| Liukenemattomuusindeksi | ISO 8156 |
| Palaneet osaset (2) | ADPI |
| Mikro-organismit | ISO 4833 osa 1 |
| Kirnupiimä | Lisäys I |
| Herajuoksete (3) | Lisäykset II ja III |
| Hapanhera (4) | ISO 8069 tai tarkastukset tuotantolaitoksessa |
| Aistinvaraiset tarkastukset (5) | ISO 22935 osat 2 ja 3 |

2)

Lisätään liitteeseen V I a osa seuraavasti:

”I A OSA

Julkiseen interventioon tarkoitetun rasvattoman maitojauheen analyysimenetelmät

Parametri

Menetelmä

Proteiini

ISO 8968 osa 1

Rasva

ISO 1736

Vesi

ISO 5537

Happoisuus

ISO 6091

Laktaatit

ISO 8069

Fosfataasikoe

ISO 11816 osa 1

Liukenemattomuusindeksi

ISO 8156

Palaneet osaset (2)

ADPI

Mikro-organismit

ISO 4833 osa 1

Kirnupiimä

Lisäys I

Herajuoksete (3)

Lisäykset II ja III

Hapanhera (4)

ISO 8069 tai tarkastukset tuotantolaitoksessa

Aistinvaraiset tarkastukset (5)

ISO 22935 osat 2 ja 3

Lisäys I

RASVATON MAITOJAUHE: FOSFATIDYYLISERIININ JA FOSFATIDYYLIETANOLIAMIININ MÄÄRITYS

Menetelmä: käänteisfaasi-HPLC-menetelmä

1.   TARKOITUS JA SOVELTAMISALA

Tässä kuvataan menetelmä rasvattomassa maitojauheessa (RMJ) olevan fosfatidyyliseriinin (FS) ja fosfatidyylietanoliamiinin (FE) kvantitatiiviseksi määrittämiseksi. Menetelmän avulla voidaan havaita RMJ:ssä esiintyvät kirnupiimän kiintoaineet.

2.   MÄÄRITELMÄ

FS + FE –pitoisuus: aineen massafraktio määritettynä tässä esitetyllä menetelmällä. Tulos ilmaistaan milligrammoina (mg) fosfatidyylietanoliamiinidipalmitoyyliä (FEDP) 100 grammassa jauhetta.

3.   MENETELMÄN PERIAATE

Aminofosfolipidit uutetaan ennastetusta maitojauheesta metanolilla. FS ja FE määritetään o-ftaalidialdehydi (OFA)-johdannaisina käänteisfaasi-HPLC:llä (RP-HPLC) ja fluoresenssidetektion avulla. Näytteen FS- ja FE -pitoisuudet määritetään kvantitatiivisesti vertaamalla standardinäytteeseen, joka sisältää tunnetun määrän FEDP:tä.

4.   REAGENSSIT

Kaikkien reagenssien on oltava tunnustettua analyysilaatua. Veden on oltava tislattua tai puhtaudeltaan vähintään sitä vastaavaa, ellei toisin määritellä.

4.1   Standardi: PEDP, puhtaus vähintään 99 %

Huomautus: Standardia on säilytettävä – 18 °C:n lämpötilassa.

4.2   Reagenssit standardinäytteen ja testinäytteen valmistamiseksi

4.2.1   
  metanoli, HPLC-laatua

4.2.2   
  kloroformi, HPLC-laatua

4.2.3   
  tryptamiinimonohydrokloridi

4.3   Reagenssit o-ftaalidialdehydijohdannaisten valmistamiseen

4.3.1   
  natriumhydroksidi, 12 M vesiliuos

4.3.2   
  boorihappo, 0,4 M vesiliuos, pH säädettynä arvoon 10,0 natriumhydroksidin (4.3.1) avulla

4.3.3   
  2-merkaptoetanoli

4.3.4   
  o-ftaalidialdehydi (OFA)

4.4   HPLC-eluointiliuottimet

4.4.1   
  Eluointiliuottimet on valmistettava HPLC-laatuisia reagensseja käyttäen.

4.4.2   
  vesi, HPLC-laatua

4.4.3   
  metanoli, puhtaus tutkittu fluorometrillä

4.4.4   
  tetrahydrofuraani

4.4.5   
  natriumdivetyfosfaatti

4.4.6   
  natriumasetaatti

4.4.7   
  etikkahappo

5.   LAITTEET JA TARVIKKEET

5.1   
  Analyysivaaka, tarkkuus 1 mg, luettavuus 0,1 mg

5.2   
  Dekantterilaseja, tilavuus 25 ja 100 ml

5.3   
  Pipettejä, tilavuudet 1 ja 10 ml

5.4   
  Magneettisekoitin

5.5   
  Mittapipettejä, joilla voi pipetoida tilavuudet 0,2, 0,5 ja 5 ml

5.6   
  Mittapulloja, tilavuus 10, 50 ja 100 ml

5.7   
  Injektioruiskuja, tilavuus 20 ja 100 μl

5.8   
  Ultraäänihaude

5.9   
  Sentrifugi, 27 000 × g

5.10   
  Lasipulloja, tilavuus noin 5 ml

5.11   
  Mittalasi, tilavuus 25 ml

5.12   
  pH-mittari, tarkkuus 0,1 pH-yksikköä

5.13   HPLC-laite

5.13.1   
  säädettävä gradientin pumppausjärjestelmä, virtausnopeus 1,0 ml/min 200 barin paineessa

5.13.2   
  automaattinen näytteenkäsittelijä, jossa voi valmistaa johdannaisia

5.13.3   
  kolonniuuni, joka pysyy lämpötilassa 30 °C ± 1 °C

5.13.4   
  fluoresenssidetektori, joka toimii heräteaallonpituudella 330 nm ja emissioaallonpituudella 440 nm

5.13.5   
  integraattori tai tietojenkäsittelyohjelmisto, jolla pystytään mittaamaan piikkien pinta-aloja

5.13.6   
  LiChrospher®-100 -kolonni (250 × 4,6 mm) tai vastaava kolonni, joka on pakattu oktadekyylisilaanilla (C 18), hiukkaskoko 5 μm

6.   NÄYTTEENOTTO

Näytteet otetaan ISO-standardin 707 mukaisesti.

7.   SUORITUS

7.1   Sisäisen standardiliuoksen valmistus

7.1.1   
  Punnitaan 30,0 ± 0,1 mg tryptamiinimonohydrokloridia (4.2.3) 100 ml:n mittapulloon (5.6) ja täytetään merkkiin metanolilla (4.2.1).

7.1.2   
  Pipetoidaan 1 ml (5.3) tätä liuosta 10 ml:n mittapulloon (5.6) ja täytetään merkkiin metanolilla (4.2.1), jotta saadaan 0,15 mM:n tryptamiinipitoisuus.

7.2   Näyteliuoksen valmistus

7.2.1   
  Punnitaan 1,000 ± 0,001 g RMJ:ta 25 ml:n dekantterilasiin (5.2). Lisätään pipetillä 10 ml tislattua vettä (5.3), lämpötila 40 °C ± 1 °C, ja sekoitetaan magneettisekoittimella (5.4) 30 minuutin ajan mahdollisten paakkujen liuottamiseksi.

7.2.2   
  Pipetoidaan 0,2 ml (5.5) ennastettua maitoa 10 ml:n mittapulloon (5.6), lisätään injektioruiskulla (5,7) 100 μl 0,15 mM:n tryptamiiniliuosta (7.1) ja täytetään merkkiin metanolilla (4.2.1). Sekoitetaan huolellisesti käännellen ja käsitellään ultraäänellä (5.8) 15 minuutin ajan.

7.2.3   
  Sentrifugoidaan (5.9) kiihtyvyydellä 27 000 g × g 10 minuutin ajan ja kerätään supernatantti neste pieneen lasipulloon (5.10).

Huomautus: Näyteliuos on säilytettävä 4 °C:n lämpötilassa, kunnes HPLC-analyysi suoritetaan.

7.3   Ulkoisen standardiliuoksen valmistus

7.3.1   
  Punnitaan 55,4 mg FEDP:tä (4.1) 50 ml:n mittapulloon (5.6) ja lisätään mittalasilla (5.11) noin 25 ml kloroformia (4.2.2). Kuumennetaan tulpallinen pullo lämpötilaan 50 °C ± 1 °C ja sekoitetaan huolellisesti, kunnes FEDP liukenee. Jäähdytetään pullo 20 °C:n lämpötilaan, täytetään merkkiin metanolilla (4.2.1) ja sekoitetaan käännellen.

7.3.2   
  Pipetoidaan (5.3) 1 ml tätä liuosta 100 ml:n mittapulloon (5.6) ja täytetään merkkiin metanolilla (4.2.1). Pipetoidaan (5.3) 1 ml tätä liuosta 10 ml:n mittapulloon (5.6), lisätään 100 μl (5.7) 0,15 mM tryptamiiniliuosta (7.1) ja täytetään merkkiin metanolilla (4.2.1). Sekoitetaan käännellen.

Huomautus: Vertailunäyteliuos on säilytettävä 4 °C:n lämpötilassa, kunnes HPLC-analyysi suoritetaan.

7.4   Derivointireagenssin valmistus

Punnitaan 25,0 ± 0,1 mg OFA:ta (4.3.4) 10 ml:n mittapulloon (5.6), lisätään 0,5 ml (5.5) metanolia (4.2.1) ja sekoitetaan huolellisesti OFA:n liuottamiseksi. Täytetään merkkiin boorihappoliuoksella (4.3.2) ja lisätään injektioruiskulla (5.7) 20 μl 2-merkaptoetanolia (4.3.3).

Huomautus: Derivointireagenssi on säilytettävä 4 °C:n lämpötilassa ruskeassa lasipullossa. Se pysyy stabiilina 1 viikon ajan.

7.5   Määritys HPLC:llä

7.5.1   Eluointiliuottimet (4.4)

Liuotin A: 0,3 mM natriumdivetyfosfaattiliuos ja 3mM natriumasetaattiliuos (pH säädettynä etikkahapolla arvoon 6,5 ± 0,1): metanoli:tetrahydrofuraani = 558:440:2 (v/v/v).

Liuotin B: metanoli

7.5.2   Ehdotettu eluointigradientti:

| Aika (min) | Liuotin A (%) | Liuotin B (%) | Virtausnopeus (ml/min) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alku | 40 | 60 | 0 |
| 0,1 | 40 | 60 | 0,1 |
| 5,0 | 40 | 60 | 0,1 |
| 6,0 | 40 | 60 | 1,0 |
| 6,5 | 40 | 60 | 1,0 |
| 9,0 | 36 | 64 | 1,0 |
| 10,0 | 20 | 80 | 1,0 |
| 11,5 | 16 | 84 | 1,0 |
| 12,0 | 16 | 84 | 1,0 |
| 16,0 | 10 | 90 | 1,0 |
| 19,0 | 0 | 100 | 1,0 |
| 20,0 | 0 | 100 | 1,0 |
| 21,0 | 40 | 60 | 1,0 |
| 29,0 | 40 | 60 | 1,0 |
| 30,0 | 40 | 60 | 0 |

Aika (min)

Liuotin A (%)

Liuotin B (%)

Virtausnopeus (ml/min)

Alku

40

60

0

0,1

40

60

0,1

5,0

40

60

0,1

6,0

40

60

1,0

6,5

40

60

1,0

9,0

36

64

1,0

10,0

20

80

1,0

11,5

16

84

1,0

12,0

16

84

1,0

16,0

10

90

1,0

19,0

0

100

1,0

20,0

0

100

1,0

21,0

40

60

1,0

29,0

40

60

1,0

30,0

40

60

0

Huomautus: Eluointigradientti voi vaatia pieniä muutoksia kuviossa 1 esitetyn erotuskyvyn saamiseksi.

Kolonnin lämpötila: 30 °C.

7.5.3   
  Injektiotilavuus: 50 μl derivointireagenssia ja 50 μl näyteliuosta

7.5.4   Kolonnin tasapainotus

Kolonnia huuhdellaan 100-prosenttisella liuottimella B 15 minuutin ajan, tämän jälkeen asetetaan A:B = 40:60 ja saatetaan tasapainoon virtausnopeuden ollessa 1 ml/min 15 minuutin ajan. Suoritetaan ajo injektoimalla metanolia (4.2.1) sokeakokeeksi.

Huomautus: Jos kolonnia ei aiota käyttää pitkään aikaan, sitä huuhdellaan metanolin ja kloroformin seoksella (80:20 (v/v)) 30 minuutin ajan.

7.5.5   
  Määritetään näytteen FS + FE -pitoisuus

7.5.6   
  Suoritetaan kromatografisten analyysien sarja pitäen ajojen välinen aika vakiona vakioisten retentioaikojen saamiseksi. Ulkoista standardiliuosta (7.3) injektoidaan aina 5–10 näyteliuoksen välein vastekertoimen laskemiseksi.

Huomautus: Kolonni on huuhdeltava 100-prosenttisella liuottimella B (7.5.1) vähintään 30 minuutin ajan aina 20–25 ajon jälkeen.

7.6   Integrointimenetelmä

7.6.1   FEDP-piikki

FEDP eluoituu yhtenä piikkinä. Määritetään piikin pinta-ala integroimalla laaksosta laaksoon.

7.6.2   Tryptamiinipiikki

Tryptamiini eluoituu yhtenä piikkinä (kuvio 1). Määritetään piikin pinta-ala integroimalla laaksosta laaksoon.

7.6.3   FS- ja FE-piikkiryhmät

Kuvatuissa olosuhteissa (kuvio 1) FS eluoituu kahtena pääasiallisena, osittain erottumattomana piikkinä, jota edeltää pieni piikki. FE eluoituu kolmena pääasiallisena, osittain erottumattomana piikkinä. Määritetään jokaisen piikkiryhmän kokonaispinta-ala asettaen pohjaviiva kuviossa 1 esitetyllä tavalla.

8.   TULOSTEN LASKEMINEN JA ILMOITTAMINEN

Näyteliuoksen FS + FE -pitoisuus lasketaan seuraavasti:

C = 55,36 × ((A2)/(A1)) × ((T1)/(T2))

jossa:

| C | = | näytteen FS- tai FE-pitoisuus (mg/100 g jauhetta) |
| --- | --- | --- |
| A1 | = | standardinäyteliuoksen (7.3) FEDP-piikin pinta-ala |
| A 2 | = | näyteliuoksen (7.2) FS- tai FE-piikin pinta-ala |
| T 1 | = | standardinäyteliuoksen (7.3) tryptamiinipiikin pinta-ala |
| T 2 | = | näyteliuoksen (7.2) tryptamiinipiikin pinta-ala |

C

=

näytteen FS- tai FE-pitoisuus (mg/100 g jauhetta)

A1

=

standardinäyteliuoksen (7.3) FEDP-piikin pinta-ala

A 2

=

näyteliuoksen (7.2) FS- tai FE-piikin pinta-ala

T 1

=

standardinäyteliuoksen (7.3) tryptamiinipiikin pinta-ala

T 2

=

näyteliuoksen (7.2) tryptamiinipiikin pinta-ala

9.   MENETELMÄN TARKKUUS

Huomautus: Toistettavuusarvot on laskettu kansainvälisen IDF-standardin (*) mukaisesti.

9.1   Toistettavuus

Toistettavuuden suhteellinen standardipoikkeama, joka ilmaisee saman henkilön samalla laitteella samoissa olosuhteissa samasta näytteestä lyhyin väliajoin saamien toisistaan riippumattomien määritystulosten vaihtelevuutta, ei saa olla yli 2 % suhteellisesti. Jos näillä edellytyksillä tehdään kaksi määritystä, kahden tuloksen suhteellinen ero saa olla enintään 6 % tulosten aritmeettisesta keskiarvosta.

9.2   Uusittavuus

Kun eri henkilöt tekevät eri laboratorioissa eri välineistöillä ja eri olosuhteissa määritykset samasta näytteestä, näiden kahden tuloksen välinen suhteellinen ero saa olla enintään 11 % tulosten aritmeettisesta keskiarvosta.

10.   VIITTEET

10.1   
  Resmini P., Pellegrino L., Hogenboom J.A., Sadini V., Rampilli M., ”Detection of buttermilk solids in skimmilk powder by HPLC quantification of aminophospholipids.” Sci. Tecn. Latt.-Cas., 39,395 (1988).

Kuva 1

HPLC-kuvio fosfatidyyliseriinin (FS) ja fosfatidyylietanoliamiinin (FE) OFA-johdannaisista ennastetun rasvattoman maitojauheen metanoliuutteessa. Kuviossa esitetään FS-, FE- ja tryptamiini- (sisäinen standardi) piikkien integrointitapa.

Minutes

Fluoresenssi (yksiköt vapaasti valittavissa)

Lisäys II

JULKISEEN VARASTOINTIIN TARKOITETUN RASVATTOMAN MAITOJAUHEEN HERAJUOKSETTEEN OSOITTAMINEN KASEIINIMAKROPEPTIDIEN MÄÄRITYKSEN AVULLA SUUREN EROTUSKYVYN NESTEKROMATOGRAFIAA (HPLC) KÄYTTÄEN

1.   TARKOITUS JA SOVELTAMISALA

Tämän menetelmän avulla voidaan osoittaa herajuoksetteen esiintyminen julkiseen varastointiin tarkoitetussa rasvattomassa maitojauheessa kaseiinimakropeptidien määrityksen avulla.

2.   VIITE

Kansainvälinen standardi ISO 707 – Maito ja maitotuotteet – Näytteenotto-menetelmät.

3.   MÄÄRITELMÄ

Kuiva herajuoksetepitoisuus ilmoitetaan massaprosentteina ja määritetään kaseiinimakropeptidipitoisuutena tässä esitetyllä menetelmällä.

4.   PERIAATE

| — | Rasvattoman maitojauheen ennastus, rasvojen ja proteiinien poisto trikloorietikkahapolla ja sentrifugointi tai suodatus. |
| --- | --- |

—

Rasvattoman maitojauheen ennastus, rasvojen ja proteiinien poisto trikloorietikkahapolla ja sentrifugointi tai suodatus.

| — | Supernatantissa esiintyvien kaseiinimakropeptidien (CMP) määrän määritys suuren erotuskyvyn nestekromatografialla (HPLC). |
| --- | --- |

—

Supernatantissa esiintyvien kaseiinimakropeptidien (CMP) määrän määritys suuren erotuskyvyn nestekromatografialla (HPLC).

| — | Saadun tuloksen arviointi suhteessa rasvattoman maitojauheen standardinäytteisiin, joissa ei ole tai joihin on lisätty tunnettu prosenttimäärä herajauhetta. |
| --- | --- |

—

Saadun tuloksen arviointi suhteessa rasvattoman maitojauheen standardinäytteisiin, joissa ei ole tai joihin on lisätty tunnettu prosenttimäärä herajauhetta.

5.   REAGENSSIT

Kaikkien reagenssien on oltava tunnustettua analyysilaatua. Veden on oltava tislattua tai puhtaudeltaan vähintään sitä vastaavaa.

5.1   Trikloorietikkahappoliuos

Liuotetaan 240 g trikloorietikkahappoa (CCl3COOH) veteen ja täytetään 1 000 ml:ksi. Liuoksen tulee olla kirkasta ja väritöntä.

5.2   Eluointiliuos, pH 6,0

Liuotetaan 1,74 g dikaliumvetyfosfaattia (K2HPO4), 12,37 g monokaliumdivetyfosfaattia (KH2PO4) ja 21,41 g natriumsulfaattia (Na2SO4) noin 700 ml:aan vettä. Tarvittaessa säädetään pH 6,0:ksi fosforihappo- tai kaliumhydroksidiliuoksen avulla.

Täytetään 1 000 ml:ksi vedellä ja homogenoidaan.

Huomautus: Eluointiliuoksen koostumusta voidaan ajantasaistaa standardista annetun todistuksen tai kolonninpakkausmateriaalin valmistajan suositusten mukaisesti.

Eluointiliuos suodatetaan ennen käyttöä 0,45 μm:n kalvosuodattimen läpi.

5.3   Pesuliuos

Sekoitetaan yksi tilavuusosa asetonitriiliä (CH3CN) 9 tilavuusosaan vettä. Suodatetaan seos ennen käyttöä 0,45 μm:n kalvosuodattimen läpi.

Huomautus: Tässä voidaan käyttää mitä tahansa pesuliuosta, jolla on bakteereja tappava vaikutus ja joka ei heikennä kolonnien erotuskykyä.

5.4   Standardinäytteet

5.4.1   
  Tämän asetuksen vaatimuksia vastaava rasvaton maitojauhe eli [0].

5.4.2   
  Sama rasvaton maitojauhe sekoitettuna 5-prosenttiseksi (m/m) juoksetetyyppisellä, koostumukseltaan standardilla herajauheella eli [5].

6.   LAITTEET JA TARVIKKEET

6.1   
  Analyysivaaka

6.2   
  Sentrifugi, jolla voidaan saavuttaa 2 200 g:n keskipakovoima, varustettuna noin 50 ml:n sentrifugiputkilla, joissa on tulppa tai korkki

6.3   
  Mekaaninen ravistelija

6.4   
  Magneettisekoitin

6.5   
  Lasisuppiloita, halkaisija noin 7 cm

6.6   
  Suodatinpapereita, keskinopea suodatus, halkaisija noin 12,5 cm

6.7   
  Lasinen suodatuslaite, varustettuna huokoskooltaan 0,45 μm:n kalvosuodattimella

6.8   
  Mittapipettejä, joilla voidaan annostella 10 ml (ISO 648, luokka A tai ISO/R 835) tai laite, jolla voidaan annostella 10,0 ml kahdessa minuutissa

6.9   
  Laite, jolla voidaan annostella 20,0 ml vettä noin 50 °C:ssa

6.10   
  Vesihaude säädettynä termostaatilla 25 ± 0,5 °C:seen

6.11   
  HPLC-laitteisto, johon kuuluu:

| 6.11.1 | pumppu |
| --- | --- |

6.11.1

pumppu

| 6.11.2 | käsikäyttöinen tai automaattinen injektori, jonka injektiotilavuus on 15–30 μl |
| --- | --- |

6.11.2

käsikäyttöinen tai automaattinen injektori, jonka injektiotilavuus on 15–30 μl

| 6.11.3 | kaksi TSK 2 000 SW -kolonnia sarjassa (pituus 30 cm, sisähalkaisija 0,75 cm) tai tehokkuudeltaan vastaavat kolonnit (esim. yksi TSK 2 000-SWxl, yksi Agilent Technologies Zorbax GF 250) ja esikolonni (3 cm × 0,3 cm) pakattuna I 125:llä tai tehokkuudeltaan vastaavalla materiaalilla |
| --- | --- |

6.11.3

kaksi TSK 2 000 SW -kolonnia sarjassa (pituus 30 cm, sisähalkaisija 0,75 cm) tai tehokkuudeltaan vastaavat kolonnit (esim. yksi TSK 2 000-SWxl, yksi Agilent Technologies Zorbax GF 250) ja esikolonni (3 cm × 0,3 cm) pakattuna I 125:llä tai tehokkuudeltaan vastaavalla materiaalilla

| 6.11.4 | kolonniuuni, jonka lämpötila on säädetty termostaatilla 35 ± 1 °C:seen |
| --- | --- |

6.11.4

kolonniuuni, jonka lämpötila on säädetty termostaatilla 35 ± 1 °C:seen

| 6.11.5 | aallonpituudeltaan säädettävissä oleva UV-detektori, jolla voidaan suorittaa mittauksia 205 nm:ssä 0,008 Å:n herkkyydellä |
| --- | --- |

6.11.5

aallonpituudeltaan säädettävissä oleva UV-detektori, jolla voidaan suorittaa mittauksia 205 nm:ssä 0,008 Å:n herkkyydellä

| 6.11.6 | integraattori, jolla voidaan integroida laaksosta laaksoon.


  Huomautus: Huoneenlämpötilassa olevilla kolonneilla voidaan työskennellä, mutta niiden erotuskyky on hieman heikompi. Tässä tapauksessa lämpötilan muutosten saman analyysisarjan aikana täytyy olla alle ± 5 °C. |
| --- | --- |

6.11.6

integraattori, jolla voidaan integroida laaksosta laaksoon.

Huomautus: Huoneenlämpötilassa olevilla kolonneilla voidaan työskennellä, mutta niiden erotuskyky on hieman heikompi. Tässä tapauksessa lämpötilan muutosten saman analyysisarjan aikana täytyy olla alle ± 5 °C.

7.   NÄYTTEENOTTO

7.1   Näytteet otetaan kansainvälisessä ISO-standardissa 707 kuvatun menettelyn mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin käyttää muuta näytteenottomenetelmää, jos se on edellä mainitun standardin periaatteiden mukainen.

7.2   Näyte on säilytettävä olosuhteissa, joissa näyte ei pilaannu eikä sen koostumus muutu.

8.   SUORITUS

8.1   Testinäytteen esikäsittely

Maitojauhe siirretään astiaan, joka on siihen verrattuna tilavuudeltaan noin kaksinkertainen ja jossa on ilmatiivis kansi. Astia suljetaan välittömästi. Maitojauhe sekoitetaan käännellen astiaa toistuvasti ympäri.

8.2   Testinäyte

Punnitaan 2,000 ± 0,001 g näytettä sentrifugiputkeen (6.2) tai suljettuun pulloon (50 ml).

8.3   Rasvan ja proteiinien poisto

8.3.1   
  Lisätään näytteeseen 20,0 ml lämmintä vettä (50 °C). Liuotetaan jauhe ravistaen 5 minuutin ajan ravistelijalla (6.3). Asetetaan putki vesihauteeseen (6.10) ja annetaan putken lämpötilan tasaantua 25 °C:ksi.

8.3.2   
  Lisätään 10,0 ml trikloorietikkahappoliuosta (5.1), noin 25 °C, kahden minuutin aikana magneettisekoittajalla (6.4) voimakkaasti sekoittaen. Asetetaan putki vesihauteeseen (6.10) ja pidetään sitä siellä 60 minuuttia.

8.3.3   
  Sentrifugoidaan (6.2) kiihtyvyydellä 2 200 g kymmenen minuuttia, tai suodatetaan paperin läpi (6.6), poistetaan suodoksen viisi ensimmäistä millilitraa.

8.4   Kromatografinen määritys

8.4.1   
  Injektoidaan tarkasti mitattuna 15–30 μl supernatanttia tai suodosta (8.3.3) HPLC-laitteistoon (6.11), jonka virtausnopeus on 1,0 ml eluointiliuosta (5.2) minuutissa.

Huomautus 1. Muuta virtausnopeutta voidaan käyttää, jos otetaan huomioon kolonnien sisähalkaisija tai kolonnin valmistajan ohjeet.

Huomautus 2. Jokaisen keskeytyksen aikana kolonnit on huuhdeltava vedellä. Eluointiliuosta (5.2) ei saa koskaan jättää niihin.

Ennen jokaista yli 24 tunnin keskeytystä kolonnit on huuhdeltava vedellä ja pestävä sitten liuoksella (5.3) vähintään kolmen tunnin ajan virtausnopeudella 0,2 ml/minuutti.

8.4.2   
  Näytteen [E] kromatografisen määrityksen tulokset saadaan kromatogrammin muodossa, jossa jokainen piikki tunnistetaan sen retentioajasta RT seuraavasti:

| Piikki II: | kromatogrammin toinen piikki, jonka RT on noin 12,5 minuuttia. |
| --- | --- |
| Piikki III: | kromatogrammin kolmas piikki, joka on CMP, joiden RT on 15,5 minuuttia. |

Piikki II:

kromatogrammin toinen piikki, jonka RT on noin 12,5 minuuttia.

Piikki III:

kromatogrammin kolmas piikki, joka on CMP, joiden RT on 15,5 minuuttia.

Kolonnien valinta voi vaikuttaa merkittävästi eri piikkien retentioaikoihin.

Integraattori (6.11.6) laskee automaattisesti jokaisen piikin pinta-alan A, eli:

| AII: | piikin II pinta-ala |
| --- | --- |
| AIII: | piikin III pinta-ala |

AII:

piikin II pinta-ala

AIII:

piikin III pinta-ala

Laitteiston tai kolonnien huonosta toiminnasta tai määritetyn näytteen luonteesta ja alkuperästä johtuvien mahdollisten poikkeavuuksien havaitsemiseksi on välttämätöntä tutkia jokainen kromatogrammi ennen kvantitatiivista tulkintaa.

Jos esiintyy epäilyjä, määritys on toistettava.

8.5   Kalibrointi

8.5.1   
  Standardinäytteisiin (5.4) sovelletaan täsmälleen 8.2–8.4.2 kohdassa kuvattua menettelyä.

On käytettävä juuri valmistettuja liuoksia, sillä CMP:t hajoavat 8 %:n triklooriasetaatissa. Niiden pitoisuus pienenee noin 0,2 %/tunti 30 °C:ssa.

8.5.2   
  Ennen näytteiden kromatografista määritystä kolonnit on valmisteltava injektoimalla toistuvasti standardinäytteen (5.4.2) liuosta (8.5.1), kunnes CMP:jä vastaavan piikin pinta-ala ja retentioaika pysyvät vakiona.

8.5.3   
  Määritetään vastekertoimet R injektoimalla sama tilavuusmäärä suodoksia (8.5.1) kuin näytteitä.

9.   TULOSTEN ILMOITTAMINEN

9.1   Laskutapa ja kaavat

9.1.1   Vastekertoimen R laskeminen:

| Piikki II: | RII = 100/(AII[0]) |
| --- | --- |

Piikki II:

RII = 100/(AII[0])

jossa:

| RII | = | piikin II vastekertoimet |
| --- | --- | --- |
| AII [0] | = | kohdassa 8.5.3 saatu standardinäytteen [0] piikkien II pinta-ala |

RII

=

piikin II vastekertoimet

AII [0]

=

kohdassa 8.5.3 saatu standardinäytteen [0] piikkien II pinta-ala

| Piikki III: | RIII = W/(AIII[5] – AIII[0]) |
| --- | --- |

Piikki III:

RIII = W/(AIII[5] – AIII[0])

jossa:

| RIII | = | piikin III vastekerroin |
| --- | --- | --- |
| AIII [0] ja AIII [5] | = | kohdassa saadut standardinäytteiden [0] ja [5] piikin III pinta-alat |
| W | = | standardinäytteessä [5] esiintyvän heran määrä eli 5. |

RIII

=

piikin III vastekerroin

AIII [0] ja AIII [5]

=

kohdassa saadut standardinäytteiden [0] ja [5] piikin III pinta-alat

W

=

standardinäytteessä [5] esiintyvän heran määrä eli 5.

9.1.2   Näytteen [E] piikkien suhteellisen pinta-alan laskeminen

| SII[E] = RII × AII[E] |
| --- |

SII[E] = RII × AII[E]

| SIII[E] = RIII × AIII[E] |
| --- |

SIII[E] = RIII × AIII[E]

| SIV[E] = RIV × AIV[E] |
| --- |

SIV[E] = RIV × AIV[E]

jossa:

| SII [E], SIII [E], SIV [E] | = | näytteen [E] piikkien II, III ja IV suhteelliset pinta-alat |
| --- | --- | --- |
| AII [E], AIII [E] | = | kohdassa 8.4.2 saadut näytteen [E] piikkien II ja III pinta-alat |
| RII, RIII | = | kohdassa lasketut vastekertoimet |

SII [E], SIII [E], SIV [E]

=

näytteen [E] piikkien II, III ja IV suhteelliset pinta-alat

AII [E], AIII [E]

=

kohdassa 8.4.2 saadut näytteen [E] piikkien II ja III pinta-alat

RII, RIII

=

kohdassa lasketut vastekertoimet

9.1.3   Näytteen [E] piikin III suhteellisen retentioajan laskeminen:

RRTIII[E] = (RTIII[E])/(RTIII[5])

jossa:

| RRTIII [E] | = | näytteen [E] piikin III suhteellinen retentioaika |
| --- | --- | --- |
| RTIII [E] | = | kohdassa 8.4.2 saatu näytteen [E] piikin III retentioaika |
| RTIII [5] | = | kohdassa 8.5.3 saatu vertailunäytteen [5] piikin III retentioaika |

RRTIII [E]

=

näytteen [E] piikin III suhteellinen retentioaika

RTIII [E]

=

kohdassa 8.4.2 saatu näytteen [E] piikin III retentioaika

RTIII [5]

=

kohdassa 8.5.3 saatu vertailunäytteen [5] piikin III retentioaika

9.1.4   Kokeet ovat osoittaneet, että piikin III suhteellisen retentioajan eli RRTIII [E]:n ja aina 10 %:iin asti lisätyn herajauheen prosenttiosuuden välillä on olemassa lineaarinen riippuvuus:

| — | RRTIII [E] on < 1,000, kun herapitoisuus on > 5 %, |
| --- | --- |

—

RRTIII [E] on < 1,000, kun herapitoisuus on > 5 %,

| — | RRTIII [E] on ≥ 1,000, kun herapitoisuus on ≤ 5 %. |
| --- | --- |

—

RRTIII [E] on ≥ 1,000, kun herapitoisuus on ≤ 5 %.

Sallittu epätarkkuus RRTIII -arvoille on ± 0,002.

Tavallisesti RRTIII [0] -arvo eroaa vähän arvosta 1,034. Kolonnien kunnosta riippuen tämä arvo voi lähestyä arvoa 1,000, mutta sen on oltava aina tätä suurempi.

9.2   Näytteessä esiintyvän herajuoksetejauheen prosenttiosuuden laskeminen:

W = SIII[E] – [1, 3 + (SIII[0] – 0, 9)]

jossa:

| W | = | näytteen [E] herajuoksetteen prosenttiosuus m/m |
| --- | --- | --- |
| SIII [E] | = | kohdassa 9.1.2 saatu näytteen [E] piikin III suhteellinen pinta-ala |
| 1,3 | = | piikin III suhteellinen keskimääräinen pinta-ala grammoina herajuoksetetta 100 grammassa määritettynä alkuperältään erilaisista muuntamattomista rasvattomista maitojauheista. Tämä luku on saatu kokeellisesti. |
| SIII [0] | = | piikin III pinta-ala, joka on yhtä suuri kuin RIII × AIII [0]. Nämä arvot saadaan kohdissa 9.1.1 ja 8.5.3. |
| (SIII [0] – 0,9) | = | suhteelliseen pinta-alaan 1,3 tehtävä korjaus, kun SIII [0] ei ole yhtä suuri kuin 0,9. Kokeellisesti vertailunäytteen [0] piikin III keskimääräinen suhteellinen pinta-ala on 0,9. |

W

=

näytteen [E] herajuoksetteen prosenttiosuus m/m

SIII [E]

=

kohdassa 9.1.2 saatu näytteen [E] piikin III suhteellinen pinta-ala

1,3

=

piikin III suhteellinen keskimääräinen pinta-ala grammoina herajuoksetetta 100 grammassa määritettynä alkuperältään erilaisista muuntamattomista rasvattomista maitojauheista. Tämä luku on saatu kokeellisesti.

SIII [0]

=

piikin III pinta-ala, joka on yhtä suuri kuin RIII × AIII [0]. Nämä arvot saadaan kohdissa 9.1.1 ja 8.5.3.

(SIII [0] – 0,9)

=

suhteelliseen pinta-alaan 1,3 tehtävä korjaus, kun SIII [0] ei ole yhtä suuri kuin 0,9. Kokeellisesti vertailunäytteen [0] piikin III keskimääräinen suhteellinen pinta-ala on 0,9.

9.3   Menetelmän tarkkuus

9.3.1   Toistettavuus

Kahden määritystuloksen, jotka sama henkilö on saanut samanaikaisesti tai aivan perätysten samalla välineistöllä täysin samanlaiselle testimateriaalille, ero saa olla enintään 0,2 % m/m.

9.3.2   Uusittavuus

Kahden toisistaan riippumattoman yksittäisen tuloksen, jotka on saatu kahdessa eri laboratoriossa täysin samanlaiselle testimateriaalille, ero saa olla enintään 0,4 % m/m.

9.4   Tulkinta

9.4.1   
  Todetaan herattomuus, jos piikin III suhteellinen pinta-ala SIII [E], grammoina herajuoksetetta 100:aa tuotegrammaa kohti ilmaistuna, on ≤ 2,0 + (SIII[0] – 0,9),

jossa

| 2,0 | on suurin sallittu arvo piikin III suhteelliselle pinta-alalle ottaen huomioon piikin III suhteellinen keskimääräinen pinta-ala (eli 1,3), rasvattomien maitojauheiden koostumuksen vaihteluista johtuva epätarkkuus ja menetelmän uusittavuus (9.3.2) |
| --- | --- |
| (SIII [0] – 0,9) | tehtävä korjaus, kun pinta-ala SIII [0] eroaa 0,9:stä (ks. 9.2 kohta) |

2,0

on suurin sallittu arvo piikin III suhteelliselle pinta-alalle ottaen huomioon piikin III suhteellinen keskimääräinen pinta-ala (eli 1,3), rasvattomien maitojauheiden koostumuksen vaihteluista johtuva epätarkkuus ja menetelmän uusittavuus (9.3.2)

(SIII [0] – 0,9)

tehtävä korjaus, kun pinta-ala SIII [0] eroaa 0,9:stä (ks. 9.2 kohta)

9.4.2   
  Jos piikin III suhteellinen pinta-ala SIII [E] on > 2,0 + (SIII[0] – 0,9) ja piikin II suhteellinen pinta-ala SII [E] ≤ 160, määritetään herajuoksetteen pitoisuus 9.2 kohdassa esitetyllä tavalla.

9.4.3   
  Jos piikin III suhteellinen pinta-ala SIII [E] on > 2,0 + (SIII[0] – 0,9) ja piikin II suhteellinen pinta-ala SII [E] ≤ 160, määritetään kokonaisproteiinipitoisuus (P %); sitten tutkitaan kuvia 1 ja 2.

9.4.3.1   Kuvissa 1 ja 2 esitetään tiedot, jotka on saatu analysoitaessa runsaasti proteiineja sisältäviä muuntamattomia rasvattomia maitojauheita.

Yhtenäisellä viivalla kuvattu suora edustaa lineaarisen regression suoraa, jonka kertoimet on laskettu pienimmän neliösumman menetelmällä.

Katkoviivalla kuvattu suora määrää piikin III suhteellisen pinta-alan ylärajan, joka ei ylity todennäköisyydellä 90 % tapauksista.

Kuvien 1 ja 2 katkoviivalla kuvattujen suorien yhtälöt ovat

| SIII = 0,376 P % – 10,7 | (kuva 1) |
| --- | --- |
| SIII = 0,0123 SII [E] + 0,93 | (kuva 2) |

SIII = 0,376 P % – 10,7

(kuva 1)

SIII = 0,0123 SII [E] + 0,93

(kuva 2)

jossa

| SIII | on piikin III suhteellinen pinta-ala laskettuna joko proteiinien kokonaispitoisuudesta tai piikin SII [E] suhteellisesta pinta-alasta, |
| --- | --- |
| P % | on kokonaisproteiinipitoisuus painoprosentteina ilmaistuna, |
| SII [E] | on 9.1.2 kohdassa laskettu näytteen suhteellinen pinta-ala. |

SIII

on piikin III suhteellinen pinta-ala laskettuna joko proteiinien kokonaispitoisuudesta tai piikin SII [E] suhteellisesta pinta-alasta,

P %

on kokonaisproteiinipitoisuus painoprosentteina ilmaistuna,

SII [E]

on 9.1.2 kohdassa laskettu näytteen suhteellinen pinta-ala.

Nämä yhtälöt vastaavat 9.2 kohdassa mainittua lukua 1,3.

Poikkeama (T1 and T2) saadun suhteellisen pinta-alan SIII [E] ja suhteellisen pinta-alan SIII välillä saadaan seuraavista yhtälöistä: T1 = SIII[E] – [(0,376 P% – 10,7) + (SIII[0] – 0,9)]T2 = SIII[E] – [(0,0123 SII[E] + 0,93) + (SIII[0] – 0,9)]

| Jos T1 ja/tai T2 | ovat pienempiä tai yhtä suuria kuin nolla, herajuoksetteen esiintymistä ei voida määrittää. |
| --- | --- |
| Jos T1 ja/tai T2 | ovat suurempia kuin nolla, herajuoksetetta todetaan esiintyvän. |

Jos T1 ja/tai T2

ovat pienempiä tai yhtä suuria kuin nolla, herajuoksetteen esiintymistä ei voida määrittää.

Jos T1 ja/tai T2

ovat suurempia kuin nolla, herajuoksetetta todetaan esiintyvän.

Herajuoksetteen pitoisuus lasketaan seuraavalla kaavalla: W = T2 + 0,91

jossa:

0,91 on etäisyys pystyakselilla yhtenäisellä viivalla kuvatun suoran ja katkoviivalla kuvatun suoran välillä.

Piikki II

Rasvaton maitojauhe

kokonaisproteiinipitoisuus, (%)

Piikki III

Piikki III

Rasvaton maitojauhe

Lisäys III

RASVATTOMASSA MAITOJAUHEESSA OLEVAN KUIVAN HERAJUOKSETTEEN MÄÄRITYS

1.   TARKOITUS: RASVATTOMAAN MAITOJAUHEESEEN LISÄTYN KUIVAN HERAJUOKSETTEEN HAVAITSEMINEN

2.   VIITTEET: KANSAINVÄLINEN ISO-STANDARDI 707

3.   MÄÄRITELMÄ

Kuiva herajuoksetepitoisuus ilmoitetaan massaprosentteina ja määritetään kaseiinimakropeptidipitoisuutena tässä esitetyllä menetelmällä.

4.   PERIAATE

Näytteistä määritetään kaseiinimakropeptidi A suuren erotuskyvyn nestekromatografialla käänteisfaasimenetelmällä (HPLC). Tulos arvioidaan vertaamalla sitä rasvatonta maitojauhetta sisältäviin standardinäytteisiin, joista toisiin on ja toisiin ei ole lisätty herajauhetta. Jos tulos on yli 1 % (m/m), näytteessä on kuivaa herajuoksetta.

5.   REAGENSSIT

Kaikkien reagenssien on oltava tunnustettua analyysilaatua. Veden on oltava tislattua tai puhtaudeltaan vähintään sitä vastaavaa. Asetonitriilin on oltava spektroskopia- tai HPLC-laatua.

5.1   Trikloorietikkahappoliuos

Liuotetaan 240 g trikloorietikkahappoa (CCl3COOH) veteen ja täytetään 1 000 ml:ksi. Liuoksen tulee olla kirkasta ja väritöntä.

5.2   Eluointiliuokset A ja B

Eluointiliuos A: Mitataan 1 000 ml:n mittapulloon 150 ml asetonitriiliä (CH3CN), 20 ml isopropanolia (CH3CHOHCH3) ja 1,00 ml trifluorietikkahappoa (TFA, CF3COOH). Täytetään 1 000 ml:aan vedellä.

Eluointiliuos B: Mitataan 1 000 ml:n mittapulloon 550 ml asetonitriiliä, 20 ml isopropanolia ja 1,00 ml TFA:a. Täytetään 1 000 ml:aan vedellä. Eluointiliuos suodatetaan ennen käyttöä 0,45 μm:n kalvosuodattimen läpi.

5.3   Kolonnin säilytys

Määritysten jälkeen kolonni huuhdellaan ensin eluointiliuoksella B (gradientilla) ja sitten asetonitriilillä (gradientilla 30 minuuttia). Kolonni säilytetään asetonitriilissä.

5.4   Standardinäytteet

5.4.1   
  Julkista varastointia koskevia vaatimuksia vastaava rasvaton maitojauhe (eli [0]).

5.4.2   
  Sama rasvaton maitojauhe sekoitettuna 5-prosenttiseksi (m/m) juoksetetyyppisellä, koostumukseltaan standardilla herajauheella eli [5].

5.4.3   
  Sama rasvaton maitojauhe sekoitettuna 50-prosenttiseksi (m/m) juoksetetyyppisellä, koostumukseltaan standardilla herajauheella eli [5].

6.   LAITTEET JA TARVIKKEET

6.1   
  Analyysivaaka

6.2   
  Sentrifugi, jolla voidaan saavuttaa 2 200 g:n keskipakovoima, varustettuna noin 50 ml:n sentrifugiputkilla, joissa on tulppa tai korkki

6.3   
  Mekaaninen ravistelija

6.4   
  Magneettisekoitin

6.5   
  Lasisuppiloita, halkaisija noin 7 cm

6.6   
  Suodatinpapereita, keskinopea suodatus, halkaisija noin 12,5 cm

6.7   
  Lasinen suodatuslaite, varustettuna huokoskooltaan 0,45 μm:n kalvosuodattimella

6.8   
  Mittapipettejä, joilla voidaan annostella 10 ml (ISO 648, luokka A tai ISO/R 835) tai laite, jolla voidaan annostella 10,0 ml kahdessa minuutissa

6.9   
  Laite, jolla voidaan annostella 20,0 ml vettä noin 50 °C:ssa

6.10   
  Vesihaude säädettynä termostaatilla 25 ± 0,5 °C:seen

6.11   
  HPLC-laitteisto, johon kuuluu:

| 6.11.1 | kaksikanavainen gradienttipumppu |
| --- | --- |

6.11.1

kaksikanavainen gradienttipumppu

| 6.11.2 | käsikäyttöinen tai automaattinen injektori, tilavuus 100 μl |
| --- | --- |

6.11.2

käsikäyttöinen tai automaattinen injektori, tilavuus 100 μl

| 6.11.3 | Agilent Technologies Zorbax 300 SB-C3 -kolonni (pituus 25 cm, sisähalkaisija 0,46 cm) tai vastaava käänteisfaasikolonni, silikapohjainen, suurihuokoinen |
| --- | --- |

6.11.3

Agilent Technologies Zorbax 300 SB-C3 -kolonni (pituus 25 cm, sisähalkaisija 0,46 cm) tai vastaava käänteisfaasikolonni, silikapohjainen, suurihuokoinen

| 6.11.4 | kolonniuuni, jonka lämpötila on säädetty termostaatilla 35 ± 1 °C:seen |
| --- | --- |

6.11.4

kolonniuuni, jonka lämpötila on säädetty termostaatilla 35 ± 1 °C:seen

| 6.11.5 | aallonpituudeltaan muunneltavissa oleva UV-detektori, jolla voidaan mitata 210 nm:ssä (tarvittaessa voidaan käyttää suurempaa aallonpituutta aina 220 nm:iin asti), herkkyys 0,02 Å |
| --- | --- |

6.11.5

aallonpituudeltaan muunneltavissa oleva UV-detektori, jolla voidaan mitata 210 nm:ssä (tarvittaessa voidaan käyttää suurempaa aallonpituutta aina 220 nm:iin asti), herkkyys 0,02 Å

| 6.11.6 | integraattori, jolla voidaan integroida yhteiseen perusviivaan tai laaksosta laaksoon


  Huomautus: Kolonneja voi käyttää myös huoneenlämmössä, jos lämpötilavaihtelua on enintään 1 °C; muussa tapauksessa CMPA:n retentioajassa esiintyy melko suuria vaihteluita. |
| --- | --- |

6.11.6

integraattori, jolla voidaan integroida yhteiseen perusviivaan tai laaksosta laaksoon

Huomautus: Kolonneja voi käyttää myös huoneenlämmössä, jos lämpötilavaihtelua on enintään 1 °C; muussa tapauksessa CMPA:n retentioajassa esiintyy melko suuria vaihteluita.

7.   NÄYTTEENOTTO

7.1   
  Näytteet otetaan kansainvälisessä ISO-standardissa 707 kuvatun menettelyn mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin käyttää muuta näytteenottomenetelmää, jos se on edellä mainitun standardin periaatteiden mukainen.

7.2   
  Näyte on säilytettävä olosuhteissa, joissa näyte ei pilaannu eikä koostumus muutu.

8.   SUORITUS

8.1   Testinäytteen esikäsittely

Maitojauhe siirretään astiaan, joka on siihen verrattuna tilavuudeltaan noin kaksinkertainen ja jossa on ilmatiivis kansi. Astia suljetaan välittömästi. Maitojauhe sekoitetaan käännellen astiaa toistuvasti ympäri.

8.2   Testinäyte

Punnitaan 2,00 ± 0,001 g näytettä sentrifugiputkeen (6.2) tai tulpalliseen pulloon (50 ml).

Huomautus: Kun kyseessä ovat esiseokset, punnitaan sellainen määrä näytettä, että rasvattoman näytteen osuus on 2,00 g.

8.3   Rasvan ja proteiinien poisto

8.3.1   
  Lisätään näytteeseen 20,0 ml lämmintä vettä (50 °C). Liuotetaan jauhe ravistaen 5 minuutin ajan ravistelijalla (6.3). Asetetaan putki vesihauteeseen (6.10) ja annetaan putken lämpötilan tasaantua 25 °C:ksi.

8.3.2   
  Lisätään kahden minuutin aikana 10,0 ml noin 25 °C trikloorietikkahappoliuosta (5.1), koko ajan voimakkaasti magneettisekoittimella sekoittaen (6.4). Asetetaan putki vesihauteeseen (6.10) ja pidetään sitä siellä 60 minuuttia.

8.3.3   
  Sentrifugoidaan (6.2) kiihtyvyydellä 2 200 g kymmenen minuuttia tai suodatetaan paperin läpi (6.6). Heitetään pois suodoksen viisi ensimmäistä millilitraa.

8.4.   Kromatografinen määritys

8.4.1   
  Käänteisfaasi-HPLC-menetelmää käytettäessä happaman kirnupiimäjauheen esiintymisestä johtuvien väärien positiivisten tulosten mahdollisuus on poissuljettu.

8.4.2   
  Ennen käänteisfaasi-HPLC-määritystä on gradientin olosuhteet optimoitava. Retentioaika 26 ± 2 minuuttia CMP A:lle on ihanteellinen gradienttijärjestelmille, joissa kuollut tilavuus on noin 6 ml (tilavuus siitä kohdasta, jossa liuottimet yhtyvät siihen kohtaan, jossa injektiosilmukka loppuu). Gradienttijärjestelmissä, joissa kuollut tilavuus on pienempi (esimerkiksi 2 ml), on käytettävä 22 minuuttia optimaalisena retentioaikana.

Otetaan standardinäytteet (5.4) ilman 50-prosenttista herajuoksetetta ja sen kanssa.

Injektoidaan 100 μl supernatanttia tai suodosta (8.3.3) HPLC-laitteistoon käyttäen taulukossa 1 esitettyjä gradientin viiteolosuhteita.

Taulukko 1

Gradientin viiteolosuhteet kromatografian optimoimiseksi

| Aika
  (min.) | Virtausnopeus
  (ml/min) | % A | % B | Kuvaaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alku | 1,0 | 90 | 10 | * |
| 27 | 1,0 | 60 | 40 | lineaarinen |
| 32 | 1,0 | 10 | 90 | lineaarinen |
| 37 | 1,0 | 10 | 90 | lineaarinen |
| 42 | 1,0 | 90 | 10 | lineaarinen |

Aika

(min.)

Virtausnopeus

(ml/min)

% A

% B

Kuvaaja

Alku

1,0

90

10

*

27

1,0

60

40

lineaarinen

32

1,0

10

90

lineaarinen

37

1,0

10

90

lineaarinen

42

1,0

90

10

lineaarinen

Näiden kahden kromatogrammin vertailun avulla olisi voitava paikallistaa CMPΑ-piikki.

Jäljempänä annetulla kaavalla voidaan laskea normaalille gradientille alussa käytettävän liuottimen koostumus (8.4.3) seuraavasti: % B = 10 – 2,5 + (13,5 + (RTcmpA – 26) / 6) * 30 / 27 % B = 7,5 + (13,5 + (RTcmpA – 26) / 6) * 1,11

jossa

| RTcmpA | : | CMPΑ:n retentioaika viitegradientissa |
| --- | --- | --- |
| 10 | : | viitegradientin B % alussa |
| 2,5 | : | B-liuoksen prosenttiosuus keskikohdassa miinus B-liuoksen prosenttiosuus alussa normaaligradientissa |
| 13,5 | : | 13,5 viitegradientin keskikohdan ajankohta |
| 26 | : | CMPΑ:lle vaadittu retentioaika |
| 6 | : | viitegradientin ja normaaligradientin kulmakertoimien suhde |
| 30 | : | B-liuoksen prosenttiosuus alussa miinus B-liuoksen prosenttiosuus 27 minuutin kohdalla viitegradientissa |
| 27 | : | viitegradientin ajoaika |

RTcmpA

:

CMPΑ:n retentioaika viitegradientissa

10

:

viitegradientin B % alussa

2,5

:

B-liuoksen prosenttiosuus keskikohdassa miinus B-liuoksen prosenttiosuus alussa normaaligradientissa

13,5

:

13,5 viitegradientin keskikohdan ajankohta

26

:

CMPΑ:lle vaadittu retentioaika

6

:

viitegradientin ja normaaligradientin kulmakertoimien suhde

30

:

B-liuoksen prosenttiosuus alussa miinus B-liuoksen prosenttiosuus 27 minuutin kohdalla viitegradientissa

27

:

viitegradientin ajoaika

8.4.3   Näytteiden injektointi

Injektoidaan tarkasti mitattuna 100 μl supernatanttia tai suodosta (8.3.3) HPLC-laitteistoon virtausnopeudella 1,0 ml eluointiliuosta (5.2) minuutissa.

Määrityksen alussa eluenttikoostumus saadaan 8.4.2 kohdasta. Se on tavallisesti lähellä arvoa A:B = 76:24 (5.2). Välittömästi injektoinnin jälkeen aloitetaan lineaarinen gradientti, joka johtaa 5 % suurempaan B:n prosenttiosuuteen 27 minuutin jälkeen. Sen jälkeen aloitetaan lineaarinen gradientti, joka saa eluaattikoostumuksen B:n 90 %:ksi viidessä minuutissa. Tätä koostumusta ylläpidetään viisi minuuttia. Sen jälkeen aina lineaarisen gradientin avulla palataan alkuperäiseen koostumukseen viidessä minuutissa. Pumppausjärjestelmän sisäisestä tilavuudesta riippuen seuraava injektointi voidaan tehdä 15 minuutin kuluttua siitä kun alkuperäiset olosuhteet on saavutettu.

Huomautus 1. CMPA:n retentioajan olisi oltava 26 ± 2 minuuttia. Tämä voidaan saavuttaa vaihtelemalla ensimmäisen gradientin alku- ja loppuolosuhteita. Ensimmäisen gradientin B %:n alku- ja loppuolosuhteiden eron on kuitenkin pysyttävä 5 %:ssa B:stä.

Huomautus 2. Eluenteista on poistettava kaasut riittävässä määrin, ja ne on myös säilytettävä kaasuttomina. Tämä on välttämätöntä gradientin pumppausjärjestelmän asianmukaisen toiminnan kannalta. CMPA-piikin retentioajan standardipoikkeaman on oltava pienempi kuin 0,1 minuuttia (n = 10).

Huomautus 3. Joka viidennen näytteen jälkeen on injektoitava vertailunäytettä [5] ja käytettävä sitä uuden vastekertoimen R laskemiseksi (9.1.1).

8.4.4.   Näytteen (E) kromatografisen määrityksen tulokset saadaan kromatogrammina, jossa CMPA-piikki tunnistetaan sen retentioajasta, joka on noin 26 minuuttia.

Integraattori (6.11.6) laskee automaattisesti CMPA-piikin korkeuden H. Jokaisen kromatogrammin perusviiva on tarkistettava. Määritys tai integrointi on toistettava, jos perusviiva on sijainnut väärässä kohdassa.

Huomautus: Jos CMPA-piikki erottuu riittävästi muista piikeistä, olisi käytettävä perusviivaa laaksosta laaksoon; muutoin tehdään kohtisuorat viivat yhteiseen perusviivaan, jonka pitäisi alkaa läheltä CMPA-piikkiä (eli ei t = 0 min!).Standardille ja näytteelle on käytettävä samaa integrointityyppiä, ja jos käytetään yhteistä perusviivaa, on tarkistettava, että se on näytteen ja standardin osalta johdonmukainen.

Mahdollisesti laitteiston tai kolonnin huonosta toiminnasta tai määritettävän näytteen alkuperästä ja luonteesta johtuvien poikkeavuuksien havaitsemiseksi on välttämätöntä tarkastella jokaista kromatogrammia ennen kvantitatiivista tulkintaa. Jos esiintyy epäilyjä, määritys on toistettava.

8.5   Kalibrointi

8.5.1   
  Standardinäytteille (5.4.1–5.4.2) sovelletaan täsmälleen 8.2–8.4.4 kohdassa kuvattua menettelyä. On käytettävä juuri valmistettuja liuoksia, sillä CMP hajoaa 8 % trikloorietikkahapossa huoneenlämmössä. Liuos pysyy 4 °C:ssa stabiilina 24 tuntia. Jos määrityssarjat ovat pitkiä, on toivottavaa käyttää jäähdytettyä näytetarjotinta automaatti-injektorissa.

Huomautus: Edellä oleva 8.4.2 kohta voidaan jättää pois, jos B:n % tunnetaan alkuolosuhteissa aikaisempien määritysten perusteella.

Vertailunäytteen [5] kromatogrammin on oltava kuvan 1 mukainen. 1. Tässä kuvassa CMPA-piikkiä edeltää kaksi pientä piikkiä. On välttämätöntä saada samanlainen erottuminen.

8.5.2   
  Ennen näytteiden kromatografista määritystä injektoidaan 100 μl standardinäytettä, joka ei sisällä herajuoksetetta [0] (5.4.1).

Kromatogrammissa ei saa esiintyä piikkiä CMPA-piikin retentioajan kohdalla.

8.5.3   
  Määritetään vastekertoimet R injektoimalla sama tilavuusmäärä suodoksia (8.5.1) kuin näytteitä.

9.   TULOSTEN ILMOITTAMINEN

9.1   Laskutapa ja kaavat

9.1.1   Vastekertoimen R laskeminen:

CMPA-piikki: R = W/H

jossa

| R | = | CMPA-piikin vastekerroin |
| --- | --- | --- |
| H | = | CMPA-piikin korkeus |
| W | = | standardinäytteen [5] sisältämän heran määrä |

R

=

CMPA-piikin vastekerroin

H

=

CMPA-piikin korkeus

W

=

standardinäytteen [5] sisältämän heran määrä

9.2   Näytteessä esiintyvän herajuoksetejauheen prosenttiosuuden laskeminen

W(E) = R × H(E)

jossa

| W(E) | = | näytteen (E) herajuoksetteen prosenttiosuus m/m |
| --- | --- | --- |
| R | = | CMPA-piikin vastekerroin (9.1.1) |
| H(E) | = | näytteen (E) CMPA-piikin korkeus |

W(E)

=

näytteen (E) herajuoksetteen prosenttiosuus m/m

R

=

CMPA-piikin vastekerroin (9.1.1)

H(E)

=

näytteen (E) CMPA-piikin korkeus

Jos W(E) on yli 1 % ja jos näytteen retentioajan ja standardinäytteen [5] retentioajan välinen ero on pienempi kuin 0,2 minuuttia, herajuoksetteen esiintyminen on osoitettu.

9.3   Menetelmän tarkkuus

9.3.1   Toistettavuus

Kahden määritystuloksen, jotka sama henkilö on saanut samanaikaisesti tai aivan perätysten samalla välineistöllä täysin samanlaiselle testimateriaalille, ero saa olla enintään 0,2 % m/m.

9.3.2   Uusittavuus

Ei määritetty.

9.3.3   Lineaarisuus

Kuvaajan on oltava lineaarinen herajuoksetteen pitoisuusalueella 0–16 %, ja korrelaatiokertoimen on oltava > 0,99.

9.4   Tulkinta

1 %:n raja sisältää uusittavuudesta johtuvan epävarmuuden.

Kuva 1

Ni—4.6 standardi

Absorbanssi (220 nm)

Aika (minuuttia)

CMP A

| (*) | Kansainvälinen IDF-standardi 135B/1991. Maito ja maitotuotteet. Tunnusmerkit analyyttisten menetelmien tarkkuudelle. Yhteenveto kollaboratiivisesta tutkimusmenettelystä.” |
| --- | --- |

(*)

Kansainvälinen IDF-standardi 135B/1991. Maito ja maitotuotteet. Tunnusmerkit analyyttisten menetelmien tarkkuudelle. Yhteenveto kollaboratiivisesta tutkimusmenettelystä.”

| 3) | Lisätään liitteet seuraavasti:


  ”LIITE VI

  Yksityisessä varastoinnissa olevan voin analyysimenetelmät







  Parametri | Menetelmä |
| --- | --- | --- |
| Rasva (6) | ISO 17189 tai ISO 3727 osa 3 |
| Vesi | ISO 3727 osa 1 |
| Rasvaton kuiva-aine (suola pois luettuna) | ISO 3727 osa 2 |
| Suola | ISO 15648 |

3)

Lisätään liitteet seuraavasti:

”LIITE VI

Yksityisessä varastoinnissa olevan voin analyysimenetelmät

Parametri

Menetelmä

Rasva (6)

ISO 17189 tai ISO 3727 osa 3

Vesi

ISO 3727 osa 1

Rasvaton kuiva-aine (suola pois luettuna)

ISO 3727 osa 2

Suola

ISO 15648

”LIITE VII

Yksityisessä varastoinnissa olevan rasvattoman maitojauheen analyysimenetelmät

| Parametri | Menetelmä |
| --- | --- |
| Rasva | ISO 1736 |
| Proteiini | ISO 8968 osa 1 |
| Vesi | ISO 5537 |

Parametri

Menetelmä

Rasva

ISO 1736

Proteiini

ISO 8968 osa 1

Vesi

ISO 5537

”LIITE VIII

Yksityisessä varastoinnissa olevan juuston analyysimenetelmät

| 1. | Lisäyksessä esitettyä menetelmää sovelletaan sen varmistamiseksi, ettei juusto, joka on valmistettu yksinomaan lampaan-, vuohen- tai puhvelinmaidosta taikka lampaan-, vuohen- ja puhvelinmaidon seoksista, sisällä lehmänmaidon kaseiinia.
  Lehmänmaidon kaseiinia katsotaan esiintyvän, jos analysoitavan näytteen lehmänmaidon kaseiinipitoisuus on yhtä suuri tai suurempi kuin lisäyksessä esitetyn, 1 prosenttia lehmänmaitoa sisältävän vertailunäytteen pitoisuus. |
| --- | --- |

1.

Lehmänmaidon kaseiinia katsotaan esiintyvän, jos analysoitavan näytteen lehmänmaidon kaseiinipitoisuus on yhtä suuri tai suurempi kuin lisäyksessä esitetyn, 1 prosenttia lehmänmaitoa sisältävän vertailunäytteen pitoisuus.

| 2. | Lehmänmaidon kaseiinin osoittamiseksi 1 kohdassa tarkoitetuista juustoista voidaan käyttää menetelmiä seuraavin edellytyksin:






  a) | toteamisraja on enintään 0,5 prosenttia ja |
| --- | --- | --- |

2.

a)

toteamisraja on enintään 0,5 prosenttia ja

| b) | vääriä positiivisia tuloksia ei esiinny ja |
| --- | --- |

b)

vääriä positiivisia tuloksia ei esiinny ja

| c) | lehmänmaidon kaseiini on osoitettavissa vaaditulla herkkyydellä pitkienkin kypsyttämisjaksojen jälkeen, kuten voi tapahtua tavanomaisissa kaupallisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

c)

lehmänmaidon kaseiini on osoitettavissa vaaditulla herkkyydellä pitkienkin kypsyttämisjaksojen jälkeen, kuten voi tapahtua tavanomaisissa kaupallisissa olosuhteissa.

Jos jokin edellä mainituista edellytyksistä ei täyty, on käytettävä lisäyksessä esitettyjä menetelmiä.

”Lisäys

MENETELMÄ LEHMÄNMAIDON JA KASEINAATIN OSOITTAMISEKSI LAMPAAN-, VUOHEN- TAI PUHVELINMAIDOSTA TAI LAMPAAN-, VUOHEN- JA PUHVELINMAIDON SEOKSISTA VALMISTETUISSA JUUSTOISSA

1.   SOVELTAMISALA

Lehmänmaidon ja kaseinaatin osoittaminen lampaan-, vuohen- tai puhvelinmaidosta tai lampaan-, vuohen- ja puhvelinmaidon seoksista valmistetuissa juustoissa plasminolyysissä muodostuvien γ-kaseiinien isoelektrisellä fokusoinnilla.

2.   SOVELTAMISALA

Menetelmä sopii käsittelemättömän ja lämpökäsitellyn lehmänmaidon ja kaseinaatin osoittamiseen hyvällä herkkyydellä ja spesifistisesti lampaan-, vuohen- tai puhvelinmaidosta tai lampaan-, vuohen- ja puhvelinmaidon seoksista valmistetuissa tuoreissa ja kypsytetyissä juustoissa. Se ei sovellu niiden osoittamiseen, jos maito tai juusto on väärennetty lämpökäsitellyillä naudan heraproteiinikonsentraateilla.

3.   MENETELMÄN PERIAATE

3.1   
  Kaseiinien eristäminen juustosta ja vertailustandardeista

3.2   
  Eristettyjen kaseiinien liuottaminen ja pilkkominen plasmiinilla (EC.3.4.21.7)

3.3   
  Plasmiinilla käsiteltyjen kaseiinien isoelektrinen fokusointi urean läsnäollessa ja proteiinien värjäys

3.4   
  Värjättyjen γ3- ja γ2-kaseiinikuvioiden (näyttö lehmänmaidosta) arviointi vertaamalla näytteestä saatua kuviota kuvioihin, jotka on saatu samassa geelissä 0 % ja 1 % lehmänmaitoa sisältävistä vertailustandardeista

4.   REAGENSSIT

On käytettävä analyysilaatuisia kemikaaleja, ellei toisin mainita. Veden on oltava kahdesti tislattua tai puhtaudeltaan sitä vastaavaa.

Huomautus: Seuraavia yksityiskohtaisia ohjeita sovelletaan laboratoriossa valmistettuihin ureaa sisältäviin polyakryyliamidigeeleihin, joiden mitat ovat 265 × 125 × 0,25 mm. Jos käytetään muunkokoisia ja -tyyppisiä geelejä, erotusolosuhteita voidaan joutua säätämään.

Isoelektrinen fokusointi

4.1   Reagenssit ureaa sisältävien polyakryyliamidigeelien valmistamiseksi

4.1.1   Geelin kantaliuos

Liuotetaan

| 4,85 g akryyliamidia |
| --- |

4,85 g akryyliamidia

| 0,15 g N, N′-metyleeni-bis-akryyliamidia (BIS) |
| --- |

0,15 g N, N′-metyleeni-bis-akryyliamidia (BIS)

| 48,05 g ureaa |
| --- |

48,05 g ureaa

| 15,00 g glyserolia (87 % w/w) |
| --- |

15,00 g glyserolia (87 % w/w)

veteen ja täytetään 100 ml:aan, säilytetään ruskeassa lasipullossa jääkaapissa.

Huomautus: Painoltaan määrättyjen hermomyrkyllisten akryyliamidien sijasta voi käyttää myös kaupallisesti saatavaa esisekoitettua akryyliamidi/BIS-liuosta. Kun tällainen liuos sisältää 30 % w/v akryyliamidia ja 0,8 % w/v BIS:ä, tätä on käytettävä 16,2 ml varastoliuokseen määrättyjen painojen sijaan. Varastoliuoksen säilyvyys on enintään 10 päivää; jos sen johtokyky on suurempi kuin 5 μS, on suoritettava ioninpoisto sekoittamalla sitä 2 g:n Amberlite MB-3:n kanssa 30 minuutin ajan ja sitten suodatettava 0,45 μm:n kalvon läpi.

4.1.2   Geeliliuos

Valmistetaan geeliliuos sekoittamalla varastoliuokseen lisäaineita ja amfolyyttejä (*) (ks. 4.1.1).

| 9,0 ml varastoliuosta |
| --- |

9,0 ml varastoliuosta

| 24 mg de β-alaniinia |
| --- |

24 mg de β-alaniinia

| 500 μl amfolyyttiä, pH 3,5–9,5 |
| --- |

500 μl amfolyyttiä, pH 3,5–9,5

| 250 μl amfolyyttiä, pH 5-7 |
| --- |

250 μl amfolyyttiä, pH 5-7

| 250 μl amfolyyttiä, pH 6-8 |
| --- |

250 μl amfolyyttiä, pH 6-8

Geeliliuosta sekoitetaan ja poistetaan ilmaa 2–3 minuutin ajan ultraäänihauteessa tai tyhjiössä.

Huomautus: Geeliliuos valmistetaan välittömästi ennen sen kaatamista (ks. 6.2).

4.1.3   Katalyyttiliuokset

4.1.3.1   N, N, N′, N′-tetrametyylietyleenidiamiini (TEMED)

4.1.3.2   40 % w/v ammoniumpersulfaatti (PER):

Liuotetaan 800 mg PER:ää veteen ja täytetään 2 ml:aan.

Huomautus: Aina on käytettävä juuri valmistettua PER-liuosta.

4.2   Kontaktineste

Petroli tai parafiiniöljy.

4.3   Anodiliuos

Liuotetaan 5,77 g fosforihappoa (85 % w/w) veteen ja laimennetaan 100 ml:ksi.

4.4   Katodiliuos

Liuotetaan 2,00 g natriumhydroksia veteen ja laimennetaan 100 ml:ksi vedellä.

Näytteen valmistus

4.5   Reagenssit proteiinien eristämiseksi

4.5.1   
  Laimea etikkahappo (25,0 ml jääetikkaa täytetään 100 ml:aan vedellä)

4.5.2   
  Dikloorimetaani

4.5.3   
  Asetoni

4.6   Proteiinia liuottava puskuriliuos

Liuotetaan

| 5,75 g glyserolia (87 % w/w) |
| --- |

5,75 g glyserolia (87 % w/w)

| 24,03 g ureaa |
| --- |

24,03 g ureaa

| 250 mg ditiotreitolia |
| --- |

250 mg ditiotreitolia

veteen ja täytetään 50 ml:aan.

Huomautus: Säilytetään jääkaapissa, säilyvyys enintään 1 viikko.

4.7   Reagenssit kaseiinien pilkkomiseksi plasmiinilla

4.7.1   Ammoniumkarbonaattipuskuri

Titrataan 0,2 mol/l ammoniumvetykarbonaattiliuos (1,58 g/100 ml vettä), joka sisältää 0,05 mol/l etyleenidiamiinitetraetikkahappoa (EDTA, 1,46 g/100 ml vettä), 0,2 mol/l ammoniumkarbonaattiliuoksella (1,92 g/100 ml vettä), joka sisältää 0,05 mol/l EDTA:a, siten että pH:ksi saadaan 8.

4.7.2   
  Naudan plasmiini (E.C.3.4.21.7), aktiivisuus vähintään 5 U/ml

4.7.3   ε-Aminokapronihappoliuos entsyymi-inhibitiota varten

Liuotetaan 2 624 g ε-aminokapronihappoa (6-amino-n-heksaanihappoa) 100 ml:aan 40 % (v/v) etanolia.

4.8   Standardit

4.8.1   
  Varmennettuja vertailustandardeja juoksetetusta rasvattomasta lampaan- ja vuohenmaidon seoksesta, joka sisältää 0 % ja 1 % lehmänmaitoa, on saatavana vertailumateriaalien ja -mittausten tutkimuslaitoksesta (IRMM), B-2440 Geel, Belgia.

4.8.2   Laboratorion välistandardien valmistaminen puhvelin juoksutetusta maidosta, joka sisältää 0 % ja 1 % lehmänmaitoa

Rasvaton maito valmistetaan sentrifugoimalla joko puhvelin tai naudan käsittelemätöntä irtomaitoa 37 °C:ssa, 2 500 g 20 minuutin ajan. Kun koeputki ja sen sisältö on jäähdytetty nopeasti lämpötilaan 6–8 °C, poistetaan ylempi rasvakerros kokonaan. 1 % standardin valmistamiseksi lisätään 5,00 ml naudan rasvatonta maitoa 495 ml:aan puhvelin rasvatonta maitoa 1 l:n dekantterilasissa, säädetään pH:n arvoksi 6,4 laimeaa maitohappoa (10 % w/v) lisäämällä. Säädetään lämpötila 35 °C:seen ja lisätään 100 μl vasikanjuoksetetta (juoksetteen aktiivisuus 1:10 000, n. 3 000 U/ml), sekoitetaan 1 minuutin ajan ja sen jälkeen dekantterilasi jätetään seisomaan alumiinifoliolla päällystettynä 35 °C:seen yhdeksi tunniksi juustomassan muodostamiseksi. Kun juustomassa on muodostunut, juoksettunut maito kylmäkuivataan kokonaisuudessaan ilman enempää homogenointia tai heran valuttamista. Kylmäkuivauksen jälkeen se jauhetaan hienoksi homogeenisen jauheen saamiseksi. Sama menettely suoritetaan 0 %:n standardin valmistamiseksi aitoa rasvatonta puhvelinmaitoa käyttäen. Standardeja on säilytettävä lämpötilassa – 20 °C.

Huomautus: On suositeltavaa tarkistaa puhvelinmaidon puhtaus plasmiini-käsiteltyjen kaseiinien isoelektrisellä fokusoinnilla ennen standardien valmistamista.

Reagenssit proteiinien värjäykseen

4.9   Kiinnitysaine

Liuotetaan 150 g trikloorietikkahappoa veteen ja täytetään 1 000 ml:aan.

4.10   Värinpoistoliuos

Laimennetaan 500 ml metanolia ja 200 ml jääetikkaa 2 000 ml:ksi tislatulla vedellä.

Huomautus: Tuore värinpoistoliuos on valmistettava joka päivä; se voidaan valmistaa sekoittamalla yhtä suuret tilavuudet varastoliuoksia, 50 % (v/v) metanolia ja 20 % (v/v) jääetikkaa.

4.11   Värjäysliuokset

4.11.1   Värjäysliuos (kantaliuos 1)

Liuotetaan 3,0 g Coomassie-briljanttisinistä G 250 (C.I. 42655) 1 000 ml:aan 90 % (v/v) metanolia magneettisekoittajaa käyttäen (n. 45 minuuttia), suodatetaan kahden keskinopean taitetun suodatinpaperin läpi.

4.11.2   Värjäysliuos (kantaliuos 2)

Liuotetaan 5,0 g kuparisulfaattipentahydraattia 1 000 ml:aan 20 % (v/v) etikkahappoa.

4.11.3   Värjäysliuos (työskentelyliuos)

Sekoitetaan yhteen 125 ml kumpaakin varastoliuosta (4.11.1, 4.11.2) välittömästi ennen värjäystä.

Huomautus: Värjäysliuos tulisi valmistaa sinä päivänä, jona sitä käytetään.

5.   LAITTEET JA TARVIKKEET

5.1   
  Lasilevyjä (265 × 125 × 4 mm); kumitela (leveys 15 cm); vaakatasopöytä

5.2   
  Kantaja-arkki geelille (265 × 125 mm)

5.3   
  Peitearkki (280 × 125 mm). Kiinnitetään teippinauha (280 × 6 × 0,25 mm) kummallekin pitkälle sivulle (ks. kuva 1).

5.4   
  Elektrofokusointikammio, jossa on jäähdytyslevy (esim. 265 × 125 mm) ja sopiva virtalähde (≥ 2,5 kV) tai automaattinen elektroforeesilaite

5.5   
  Kiertokryostaatti, säädetty termostaatilla lämpötilaan 12 ± 0,5 °C

5.6   
  Sentrifugi, säädettävissä nopeuteen 3 000 g

5.7   
  Elektrodiliuskat (pituus ≥ 265 mm)

5.8   
  Muovisia tippapulloja anodi- ja katodiliuoksille

5.9   
  Näyteapplikaattoreita (10 × 5 mm, viskoosia tai suodatinpaperia, joka ei absorboi proteiineja)

5.10   
  Ruostumatonta terästä olevia tai lasisia värjäys- ja värinpoistoastioita (esim. 280 × 150 mm instrumenttitarjottimia)

5.12   
  Säädettävissä oleva sauvahomogenisaattori (varren halkaisija 10 mm), rpm alueella 8 000–20 000

5.13   
  Magneettisekoitin

5.14   
  Ultraäänihaude

5.15   
  Kalvojen saumaukseen sopiva laite

5.16   
  Mikropipettejä, 25 μl

5.17   
  Tyhjiöhaihdutin tai kylmäkuivain

5.18   
  Vesihaude, joka on termostaatilla säädeltävissä lämpötiloihin 35 ja 40 ± 1 °C, ravistelijalla varustettuna

5.19   
  Tiheysmittari, luettavissa aallonpituudella λ = 634 nm

6.   SUORITUS

6.1   Näytteen valmistus

6.1.1   Kaseiinien eristäminen

Punnitaan 5:ttä g:aa juuston kuiva-ainetta vastaava määrä näytettä tai vertailustandardeja 100 ml:n sentrifugiputkeen, lisätään 60 ml tislattua vettä ja homogenoidaan sauvahomogenisaattorilla (8 000–10 000 rpm). Säädetään pH-arvoon 4,6 laimealla etikkahapolla (4.5.1) ja sentrifugoidaan (5 min., 3 000 g). Dekantoidaan rasva ja hera, homogenoidaan jäännös kierrosnopeudella 20 000 rpm 40 ml:n kanssa tislattua vettä, jonka pH on säädetty arvoon 4,5 laimealla etikkahapolla (4.5.1), lisätään 20 ml dikloorimetaania (4.5.2), homogenoidaan jälleen ja sentrifugoidaan (5 min., 3 000 g). Poistetaan lastalla kaseiinikerros, joka kelluu vesifaasin ja orgaanisen faasin välissä (ks. kuva 2) ja dekantoidaan molemmat faasit pois. Homogenoidaan kaseiini uudelleen 40 ml:n tislattua vettä (ks. edellä) ja 20 ml:n dikloorimetaania (4.5.2) kanssa ja sentrifugoidaan. Toistetaan menettely, kunnes molemmat uuttofaasit ovat värittömiä (2–3 kertaa). Homogenoidaan proteiinijäännös 50 ml:lla asetonia (4.5.3) ja suodatetaan keskinopean taitetun suodatinpaperin läpi. Pestään suodatinpaperille jäävä jäännös kahdesti kahdella erillisellä 25 ml:n annoksella asetonia ja annetaan kuivua ilmassa tai typpivirrassa; tämän jälkeen jauhetaan hienoksi huhmareessa.

Huomautus: Eristetyt kuivat kaseiinit on säilytettävä lämpötilassa – 20 °C.

6.1.2   β-kaseiinien pilkkominen plasmiinilla γ-kaseiinin vahvistamiseksi

Dispergoidaan 25 mg eristettyjä kaseiineja (6.1.1) 0,5 ml:aan ammoniumkarbonaattipuskuria (4.7.1) ja homogenoidaan 20 minuutin ajan esim. ultraäänellä. Kuumennetaan lämpötilaan 40 °C ja lisätään 10 μl plasmiinia (4.7.2), sekoitetaan ja inkuboidaan tunnin ajan 40 °C:ssa jatkuvasti ravistellen. Entsyymin inhiboimiseksi lisätään 20 μl ε-kapronihappoliuosta (4.7.3), tämän jälkeen lisätään 200 mg kiinteää ureaa ja 2 mg ditiotreitolia.

Huomautus: Symmetrisempien kaseiinijuovien saamiseksi fokusoinnissa on suositeltavaa kylmäkuivata liuos ε-kapronihappoliuoksen lisäämisen jälkeen ja liuottaa sitten jäännökset 0,5 ml:aan proteiinia liuottavaan puskuriin (4.6).

6.2   Ureaa sisältävien polyakryyliamidigeelien valmistus

Muutaman vesipisaran avulla levitetään geelin kantaja-arkki (5.2) lasilevyn (5.1) päälle ja kuivataan kaikki ylimääräinen vesi paperipyyhkeellä. Samoin levitetään peitearkki (5.3), jossa on välikkeet (0,25 mm), toisen lasilevyn päälle. Asetetaan levy vaakasuoraan vaakatasopöydälle.

Lisätään 10 μl TEMED:tä (4.1.3.1) valmistettuun ilmattomaan geeliliuokseen (4.1.2), sekoitetaan ja lisätään 10 μl PER-liuosta (4.1.3.2), sekoitetaan huolellisesti ja kaadetaan välittömästi tasaisesti peitearkin keskikohtaan. Asetetaan geelin kantajalevyn yksi reuna (arkkipuoli alaspäin) peitearkin päälle ja lasketaan sitä hitaasti niin, että geelikerros muodostuu arkkien väliin ja leviää tasaisesti ja ilman kuplien muodostumista (kuva 3). Lasketaan varovasti geelin kantajalevy kokonaan alas ohutta lastaa käyttäen ja asetetaan vielä kolme lasilevyä sen päälle painoksi. Kun polymeroituminen on tapahtunut (noin 60 min), poistetaan geelin kantaja-arkille polymeroitunut geeli yhdessä peitearkin kanssa lasilevyjä koputellen. Puhdistetaan kantaja-arkin kääntöpuolelta huolellisesti geelijäännökset ja urea. Saumataan geeli-sandwich kalvoon ja säilytetään jääkaapissa (enintään 6 viikkoa).

Huomautus: Välikkeellistä peitearkkia voidaan käyttää uudelleen. Polyakryyliamidigeeli voidaan leikata pienempiin osiin, mitä suositellaan, kun näytteitä on ainoastaan muutama tai jos käytetään automaattista elektroforeesilaitetta (2 geeliä, koko 4,5 × 5 cm).

6.3.   Isoelektrinen fokusointi

Säädetään jäähdyttävä termostaatti 12 °C:seen. Pyyhkäistään geelin kantaja-arkin kääntöpuoli petrolilla, tipautetaan sitten muutama pisara petrolia (4.2) jäähdytyslohkon keskelle. Sen jälkeen geeli-sandwich levitetään kantajapuoli alaspäin lohkon päälle siten, ettei muodostu kuplia. Pyyhkäistään ylimääräinen petroli pois ja poistetaan peitearkki. Imeytetään elektrodinauhoihin elektrodiliuoksia (4.3, 4.4), leikataan geelin pituisiksi ja asetetaan asianmukaisille paikoille (elektrodien etäisyys 9,5 cm).

Isoelektrisen fokusoinnin olosuhteet:

6.3.1   Geelikoko 265 × 125 × 0,25 mm

| Vaihe | Aika
  (min) | Jännite
  (V) | Sähkövirta
  (mA) | Teho
  (W) | Volttituntia
  (Vh) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Esifokusointi |

Vaihe

Aika

(min)

Jännite

(V)

Sähkövirta

(mA)

Teho

(W)

Volttituntia

(Vh)

1.

Esifokusointi

30

enintään

2 500

enintään

15

vak. 4

noin 300

| 2. | Näytteen fokusointi (7) |
| --- | --- |

2.

Näytteen fokusointi (7)

60

enintään

2 500

enintään

15

vak. 4

noin 1 000

| 3. | Lopullinen fokusointi |
| --- | --- |

3.

Lopullinen fokusointi

60

enintään

2 500

enintään

5

enintään

20

noin 3 000

40

enintään

2 500

enintään

6

enintään

20

noin 3 000

30

enintään

2 500

enintään

7

enintään

25

noin 3 000

Huomautus: Jos geelien paksuutta tai leveyttä muutetaan, sähkövirran ja tehon arvoja on säädettävä sopivasti (esim. sähkövirran ja tehon arvot on kaksinkertaistettava, jos käytetään 265 mm × 125 mm × 0,5 mm geeliä).

6.3.2   Esimerkki automaattisen elektroforeesilaitteen jänniteohjelmasta (2 kooltaan 5,0 × 4,5 cm geeliä); elektrodit asetetaan suoraan geeliin ilman liuskoja.

| Vaihe | Jännite | Sähkövirta | Teho | Lämpötila | Volttituntia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Esifokusointi |

Vaihe

Jännite

Sähkövirta

Teho

Lämpötila

Volttituntia

1.

Esifokusointi

1 000 V

10,0 mA

3,5 W

8 °C

85 Vh

| 2. | Näytteen fokusointi |
| --- | --- |

2.

Näytteen fokusointi

250 V

5,0 mA

2,5 W

8 °C

30 Vh

| 3. | Fokusointi |
| --- | --- |

3.

Fokusointi

1 200 V

10,0 mA

3,5 W

8 °C

80 Vh

| 4. | Fokusointi |
| --- | --- |

4.

Fokusointi

1 500 V

5,0 mA

7,0 W

8 °C

570 Vh

Asetetaan näyteapplikaattori vaiheessa 2, kun volttitunnit ovat 0 Vh.

Poistetaan näyteapplikaattori vaiheessa 2, kun volttitunnit ovat 30 Vh.

6.4   Proteiinien värjäys

6.4.1   Proteiinien kiinnitys

Poistetaan elektrodinauhat välittömästi voimanlähteen sammuttamisen jälkeen ja asetetaan geeli välittömästi värjäys/värinpoistoastiaan, joka on täytetty 200 ml:lla kiinnitysainetta (4.9); jätetään 15 minuutiksi, jatkuvasti ravistellen.

6.4.2   Geelilevyn pesu ja värjäys

Valutetaan kiinnitysaine huolellisesti pois ja pestään geelilevy kahdesti, 30 sekuntia kummallakin kerralla, 100 ml:lla värinpoistoliuosta (4.10). Kaadetaan värinpoistoliuos pois ja täytetään astia 250 ml:lla värjäysliuosta (4.11.3); annetaan värjäytyä 45 minuuttia kevyesti ravistellen.

6.4.3   Geelilevyn värinpoisto

Kaadetaan värjäysliuos pois, pestään geelilevy kahdesti käyttäen 100 ml värinpoistoliuosta (4.10) kummallakin kerralla, ravistellaan sitten 15 minuutin ajan 200 ml:ssa värinpoistoliuosta ja toistetaan värinpoistovaihe vähintään 2 tai 3 kertaa, kunnes tausta on kirkas ja väritön. Huuhdellaan geelilevy sen jälkeen tislatulla vedellä (2 × 2 min.) ja kuivataan ilmassa (2–3 tuntia) tai hiustenkuivaajalla (10–15 min.).

Huomautus 1: Kiinnitys, pesu, värjäys ja värinpoisto on tehtävä 20 °C:ssa. Korkeampia lämpötiloja ei saa käyttää.

Huomautus 2: Jos herkempää hopeavärjäystä (esim. Silver Staining Kit, Protein, Pharmacia Biotech, Code N:o 17–1150–01) pidetään parempana, plasmiinilla käsitellyt kaseiininäytteet on laimennettava 5 mg/ml:ksi.

7.   ARVIOINTI

Arviointi suoritetaan vertaamalla tuntemattoman näytteen proteiinikuviota vertailustandardeihin samassa geelissä. Lehmänmaidon toteaminen lampaan-, vuohen- ja puhvelinmaidosta sekä lampaan-, vuohen- ja puhvelinmaidon seoksesta valmistetuissa juustoissa tapahtuu sellaisten γ3- ja γ2-kaseiinien välityksellä, joiden isoelektriset pisteet vaihtelevat välillä pH 6,5–7,5 (kuvat 4 a ja 4 b, kuva 5). Toteamisraja on alle 0,5 %.

7.1   Silmämääräinen arviointi

Naudanmaidon määrän arvioimiseksi silmämääräisesti on suositeltavaa säätää näytteiden ja standardien pitoisuudet samantasoisten väri-intensiteettien saamiseksi lampaan, vuohen ja/tai puhvelin γ3- ja γ2-kaseiineille (ks. ”γ2 E,G,B” ja ”γ3 E,G,B” kuvissa 4 a, 4 b ja 5). Naudanmaidon määrä (vähemmän kuin, yhtä paljon kuin tai enemmän kuin 1 %) tuntemattomassa näytteessä voidaan todeta suoraan vertaamalla naudan γ3- ja γ2-kaseiinien isoelektrisessä fokusoinnissa saadun värin intensiteettiä (ks. ”γ3 C” ja ”γ2 C” kuvissa 4 a, 4 b ja 5) vastaaviin 0 %:n ja 1 %:n vertailustandardeihin (lammas, vuohi) tai laboratorion välistandardeihin (puhveli).

7.2   Tiheysmittaukseen perustuva arviointi

Jos mahdollista, käytetään tiheysmittaria (5.19) naudan γ3- ja γ2-kaseiinien piikkien pinta-alojen määrittämiseksi suhteessa lampaan, vuohen ja/tai puhvelin vastaaviin (ks. kuva 5). Tätä arvoa verrataan 1 %:n vertailustandardin (lammas, vuohi) tai laboratorion välistandardin (puhveli) γ3- ja γ2-kaseiinipiikkien pinta-alan suhteeseen, kun analysointi on suoritettu samassa geelissä.

Huomautus: Menetelmä toimii tyydyttävästi, jos 1 %:n vertailustandardissa esiintyy selvä positiivinen merkki sekä naudan γ3- että γ2-kaseiineista, muttei merkkejä 0 %:n vertailustandardeissa. Jos näin ei ole, menettelyä on parannettava noudattamalla täsmällisesti menetelmän yksityiskohtia.

Näyte todetaan positiiviseksi, jos naudan sekä γ3- että γ2-kaseiinien tai vastaavien piikkien pinta-alojen suhteet ovat yhtä suuret tai suuremmat kuin 1 %:n vertailustandardin taso.

8.   VIITTEET

Addeo F., Moio L., Chianese L., Stingo C., Resmini P., Berner I, Krause I., Di Luccia A., Bocca A.: Use of plasmin to increase the sensitivity of the detection of bovine milk in ovine and/or caprine cheese by gel isoelectric focusing of γ2-caseins. Milchwissenschaft 45, 708-711 (1990).

Addeo F., Nicolai M.A., Chianese L., Moio L., Spagna Musso S., Bocca A., Del Giovine L.: A control method to detect bovine milk in ewe and water buffalo cheese using immunoblotting. Milchwissenschaft 50, 83-85 (1995).

Krause I., Berner I, Klostermeyer H.: Sensitive detection of cow milk in ewe and goat milk and cheese by carrier ampholyte — and carrier ampholyte/immobilized pH gradient — isoelectric focusing of γ-caseins using plasmin as signal amplifier. in: Electrophoresis-Forum 89 (B. J. Radola, ed.) pp 389-393, Bode-Verlag, München (1989).

Krause Ι., Belitz H.-D., Kaiser K.-P.: Nachweis von Kuhmilch in Schaf and Ziegenmilch bzw. -käse durch isoelektrische Fokussierung in harnstoffhaltigen Polyacrylamidgelen. Z. Lebensm. Unters. Forsch. 174, 195-199 (1982).

Radola B.J.: Ultrathin-layer isoelectric focusing in 50-100 μm polyacrylamide gels on silanised glass plates or polyester films. Electrophoresis 1, 43-56 (1980).

Kuva 1

Kuva peitearkista

Polyesteriarkki

Väliketeippi

Kuva 2

Vesifaasin ja orgaanisen faasin välissä kelluva kaseiinikerros sentrifugoinnin jälkeen

H2O-faasi

Kaseiini

CH2Cl2-faasi

Kuva 3

Sulkemistekniikka erittäin ohuiden polyakryyliamidigeelien valmistamiseksi

Image 6

a = väliketeippi (0,25 mm); b = peitearkki (5.3); c, e = lasilevyt (5.1); d = geeliliuos (4.1.2); f = geelin kantaja-arkki (5.2)

Kuva 4 a

Lampaan- ja vuohenmaidosta valmistetun, eri määriä lehmänmaitoa sisältävän juuston plasmiinilla käsiteltyjen kaseiinien isoelektrinen fokusointi

Image 7

% CM = lehmänmaidon prosenttiosuus, C = lehmä, E = lammas, G = vuohi.

Kuvassa on esitetty IEF-geelin ylempi puolisko.

Kuva 4 b

Lampaan-, vuohen- ja puhvelinmaidon seoksista valmistetun, eri määriä lehmänmaitoa sisältävän juuston plasmiinilla käsiteltyjen kaseiinien isoelektrinen fokusointi

Image 8

% CM = lehmänmaidon prosenttiosuus; 1 + = näyte, joka sisältää 1 % lehmänmaitoa ja johon on lisätty puhdasta naudan kaseiinia linjan keskellä. C = lehmä, E = lammas; G = vuohi, B = puhveli.

Kuvassa on esitetty IEF-geelin koko erotusetäisyys.

Kuvio 5

Standardin (STD) sekä lampaan- ja vuohenmaidon seoksesta valmistetun juuston näytteiden densitogrammit päällekkäin asetettuna isoelektrisen fokusoinnin jälkeen

Image 9

a, b = standardit, jotka sisältävät 0 ja 1 % lehmänmaitoa; c–g = juustonäytteet, jotka sisältävät 0, 1, 2, 3 ja 7 % lehmänmaitoa. C = lehmä, E = lammas, G = vuohi.

Ylempi puolisko IEF-geelistä tutkittiin aallonpituudella λ = 634 nm.

”LIITE IX

Analyysien arviointi

1.   Laadunvarmistus

Analyysit on tehtävä laboratorioissa, jotka on nimetty asetuksen (EY) N:o 882/2004 (**) 12 artiklan mukaisesti tai jotka jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat nimenneet.

2.   Näytteenotto ja analyysien tulosten kiistäminen

| 1. | Näytteenotto on tehtävä asianomaista tuotetta koskevien säännösten mukaisesti. Jos näytteenotosta ei ole säädetty nimenomaisesti, sovelletaan standardia ISO 707 Milk and milk products – Guidance on sampling (Maito ja maitovalmisteet – Näytteenottoa koskevia ohjeita). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Analyysin tuloksista tehdyissä laboratorioraporteissa on oltava riittävästi tietoja, jotta tuloksia voidaan arvioida lisäyksen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Unionin lainsäädännössä säädettyjen analyysien tekemiseksi on otettava kaksoisnäytteitä. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jos tulokset kiistetään, maksajavirasto teettää kyseisestä tuotteesta tarvittavat testit uudelleen, ja häviävän osapuolen on maksettava tähän liittyvät kustannukset.
  Edellä mainittu analyysi tehdään, jos tuotteesta on saatavilla sinetöityjä rinnakkaisnäytteitä ja jos ne on asianmukaisesti varastoitu toimivaltaisten viranomaisten tiloihin. Valmistajan on lähetettävä maksajavirastolle analyysintekopyyntö seitsemän työpäivän kuluessa ensimmäisen analyysin tulosten tiedoksiantamisesta. Maksajaviraston on tehtävä analyysi 21 työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. |
| --- | --- |

4.

Edellä mainittu analyysi tehdään, jos tuotteesta on saatavilla sinetöityjä rinnakkaisnäytteitä ja jos ne on asianmukaisesti varastoitu toimivaltaisten viranomaisten tiloihin. Valmistajan on lähetettävä maksajavirastolle analyysintekopyyntö seitsemän työpäivän kuluessa ensimmäisen analyysin tulosten tiedoksiantamisesta. Maksajaviraston on tehtävä analyysi 21 työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.

| 5. | Uusintatestin tulokset ovat lopulliset. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jos valmistaja voi viiden työpäivän kuluessa näytteenotosta todistaa, ettei näytteenottoa suoritettu asianmukaisesti, on mahdollisuuksien mukaan otettava uudet näytteet. Jos uusia näytteitä ei voida ottaa, erä on hyväksyttävä. |
| --- | --- |

6.

”Lisäys

Arviointi siitä, onko erä lakisääteisten rajojen mukainen

1.   Periaate

Jos julkista interventiota ja yksityisen varastoinnin tukea koskevassa lainsäädännössä on vahvistettu yksityiskohtaiset näytteenottomenetelmät, niitä on noudatettava. Kaikissa muissa tapauksissa tarkastettavasta erästä on otettava satunnaisesti vähintään kolme näyteyksikköä. Voidaan valmistaa yhdistetty näyte. Tulosta verrataan lakisääteisiin rajoihin laskemalla 95 prosentin luottamusväli, joka on 2 kertaa standardipoikkeama, jossa standardipoikkeama riippuu joko siitä, 1) onko menetelmä validoitu kansainvälisessä yhteistyössä ja muuttujille σr ja σR on vahvistettu arvot, tai siitä, 2) onko laskettu laboratorion sisäinen uusittavuus, kun kyseessä on sisäinen validointimenettely. Luottamusväli osoittaa tuloksen mittausepävarmuuden.

2.   Menetelmä on validoitu kansainvälisessä yhteistyössä

Tällöin toistettavuuden standardipoikkeama σr ja uusittavuuden standardipoikkeama σR on vahvistettu ja laboratorio voi osoittaa noudattavansa validoitua menetelmää.

Lasketaan n kertaa toistetun mittauksen aritmeettinen keskiarvo
  Formula
  .

Lasketaan
  Formula
  :n laajennettu epävarmuus (k = 2) seuraavasti:

Formula

Jos lopullinen mittaustulos x = y
  1 + y
  2, x = y
  1 – y
  2, x = y
  1 · y
  2 tai x = y
  1/y
  2, tällaisissa tapauksissa on yleensä käytettävä noudatettavia tavanomaisia menetelmiä standardipoikkeamien yhdistämiseksi.

Erän katsotaan olevan lakisääteisen ylärajan UL vastainen, jos

Formula
  ;

muutoin sen katsotaan olevan ylärajan UL mukainen.

Erän katsotaan olevan lakisääteisen alarajan LL vastainen, jos

Formula
  ;

muutoin sen katsotaan olevan ylärajan LL mukainen.

3.   Sisäinen validointimenettely, johon liittyy uusittavuuden sisäisen standardipoikkeaman laskeminen

Jos käytetään muita kuin tässä asetuksessa esitettyjä menetelmiä, eikä ole vahvistettu tarkkuutta koskevia toimenpiteitä, on suoritettava sisäinen validointi. Laajennetun epävarmuuden
  U
  laskukaavassa on käytettävä standardipoikkeamien σr ja σ
  R
  sijasta sisäisen toistettavuuden standardipoikkeamaa sir ja sisäisen uusittavuuden standardipoikkeamaa si
  R.

Säännöt, joita on noudatettava lakisääteisen rajan noudattamisen määrittämiseksi, ovat 1 kohdassa esitetyt säännöt. Jos erän ei kuitenkaan katsota olevan lakisääteisen rajan mukainen, mittaukset on toistettava tässä asetuksessa esitetyin menetelmin ja tulos on arvioitava 1 kohdan mukaisesti.

| (*) | Valmisteet Ampholine® pH 3,5–9,5 (Pharmacia) ja Resolyte® pH 5–7 ja pH 6–8 (BHD, Merck) ovat osoittautuneet erityisen sopiviksi γ-kaseiinien erottamiseksi. |
| --- | --- |

(*)

Valmisteet Ampholine® pH 3,5–9,5 (Pharmacia) ja Resolyte® pH 5–7 ja pH 6–8 (BHD, Merck) ovat osoittautuneet erityisen sopiviksi γ-kaseiinien erottamiseksi.

| (**) | Rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004 (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1). |
| --- | --- |

(**)

Rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004 (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1).

”

---

(1)  Maksajaviraston on hyväksyttävä sovellettava menetelmä.

1

(2)  Palaneita osasia koskevia analyysejä voidaan tehdä järjestelmällisesti. Tällainen analyysi on kuitenkin tehtävä aina, jos ei tehdä aistinvaraisia tarkastuksia.

2

(3)  Maksajaviraston on hyväksyttävä sovellettava menetelmä (yksi tai molemmat).

3

(4)  Maksajaviraston on hyväksyttävä sovellettava menetelmä.

4

(5)  Aistinvaraisia tarkastuksia on tehtävä silloin kun se katsotaan maksajaviraston hyväksymän riskianalyysin perusteella tarpeelliseksi.

5

(6)  Maksajaviraston on hyväksyttävä sovellettava menetelmä.

6

(7)  Näytteiden lisääminen: Esifokusoinnin jälkeen (vaihe 1) pipetoidaan 18 μl näytettä ja standardiliuoksia näyteaplikaattoreille (10 × 5 mm), asetetaan ne geelin päälle 1 mm:n etäisyydellä toisistaan ja 5 mm:n päähän pituussuunnassa anodista ja painetaan niitä kevyesti. Fokusoidaan edellä annettuja olosuhteita noudattaen, ja näyteapplikaattorit poistetaan varovasti, kun näytettä on fokusoitu 60 minuuttia.

7

---

| 31.1.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 26/48 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 26/48

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/151,

annettu 30 päivänä tammikuuta 2018,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 soveltamista koskevista säännöistä niiden seikkojen, jotka digitaalisen palvelun tarjoajien on otettava huomioon verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuudelle aiheutuvien riskien hallitsemiseksi, sekä poikkeaman vaikutuksen merkittävyyden määrittämistä koskevien parametrien täsmentämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa 6 päivänä heinäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 8 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin (EU) 2016/1148 mukaan digitaalisen palvelun tarjoajat ovat vapaita toteuttamaan asianmukaisina ja oikeasuhteisina pitämänsä tekniset ja organisatoriset toimenpiteet hallitakseen riskejä, joita kohdistuu niiden verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuteen, kunhan näillä toimenpiteillä varmistetaan asianmukainen turvallisuuden taso ja niissä otetaan huomioon kyseisessä direktiivissä esitetyt seikat. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin (EU) 2016/1148 mukaan digitaalisen palvelun tarjoajat ovat vapaita toteuttamaan asianmukaisina ja oikeasuhteisina pitämänsä tekniset ja organisatoriset toimenpiteet hallitakseen riskejä, joita kohdistuu niiden verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuteen, kunhan näillä toimenpiteillä varmistetaan asianmukainen turvallisuuden taso ja niissä otetaan huomioon kyseisessä direktiivissä esitetyt seikat.

| (2) | Määrittäessään asianmukaisia ja oikeasuhteisia teknisiä ja organisatorisia toimenpiteitä digitaalisen palvelun tarjoajien olisi omaksuttava tietoturvallisuuteen järjestelmällinen ja riskiperustainen lähestymistapa. |
| --- | --- |

(2)

Määrittäessään asianmukaisia ja oikeasuhteisia teknisiä ja organisatorisia toimenpiteitä digitaalisen palvelun tarjoajien olisi omaksuttava tietoturvallisuuteen järjestelmällinen ja riskiperustainen lähestymistapa.

| (3) | Järjestelmien ja tilojen turvallisuuden varmistamiseksi digitaalisen palvelun tarjoajien olisi toteutettava arviointi- ja analyysimenettelyt, joissa olisi otettava huomioon verkko- ja tietojärjestelmien järjestelmällinen hallinta, fyysinen turvallisuus ja ympäristön turvallisuus, toimitusvarmuus ja verkko- ja tietojärjestelmiin pääsyn valvonta. |
| --- | --- |

(3)

Järjestelmien ja tilojen turvallisuuden varmistamiseksi digitaalisen palvelun tarjoajien olisi toteutettava arviointi- ja analyysimenettelyt, joissa olisi otettava huomioon verkko- ja tietojärjestelmien järjestelmällinen hallinta, fyysinen turvallisuus ja ympäristön turvallisuus, toimitusvarmuus ja verkko- ja tietojärjestelmiin pääsyn valvonta.

| (4) | Kun digitaalisen palvelun tarjoajat tekevät riskianalyysia verkko- ja tietojärjestelmien järjestelmällisen hallinnan yhteydessä, niitä olisi kannustettava tunnistamaan tietynlaisia riskejä ja kvantifioimaan niiden merkitys esimerkiksi yksilöimällä elintärkeisiin hyödykkeisiin kohdistuvia uhkia sekä sitä, miten ne voivat vaikuttaa toimintaan ja miten niitä voitaisiin parhaiten vähentää nykyisten valmiuksien ja resurssivaatimusten perusteella. |
| --- | --- |

(4)

Kun digitaalisen palvelun tarjoajat tekevät riskianalyysia verkko- ja tietojärjestelmien järjestelmällisen hallinnan yhteydessä, niitä olisi kannustettava tunnistamaan tietynlaisia riskejä ja kvantifioimaan niiden merkitys esimerkiksi yksilöimällä elintärkeisiin hyödykkeisiin kohdistuvia uhkia sekä sitä, miten ne voivat vaikuttaa toimintaan ja miten niitä voitaisiin parhaiten vähentää nykyisten valmiuksien ja resurssivaatimusten perusteella.

| (5) | Henkilöstöpolitiikka voisi pohjata osaamisen hallintaan, mihin sisältyvät myös turvallisuuteen liittyvien taitojen kehittämistä ja tietoisuuden lisäämistä koskevat näkökohdat. Kun digitaalisen palvelun tarjoajat päättävät toimintavarmuutta koskevien politiikkojen valinnasta, niitä olisi kannustettava ottamaan huomioon näkökohtia, jotka liittyvät muutosjohtamiseen, haavoittuvuustekijöiden hallintaan, toimintatapojen ja hallintokäytäntöjen vakiinnuttamiseen sekä järjestelmäkartoitukseen. |
| --- | --- |

(5)

Henkilöstöpolitiikka voisi pohjata osaamisen hallintaan, mihin sisältyvät myös turvallisuuteen liittyvien taitojen kehittämistä ja tietoisuuden lisäämistä koskevat näkökohdat. Kun digitaalisen palvelun tarjoajat päättävät toimintavarmuutta koskevien politiikkojen valinnasta, niitä olisi kannustettava ottamaan huomioon näkökohtia, jotka liittyvät muutosjohtamiseen, haavoittuvuustekijöiden hallintaan, toimintatapojen ja hallintokäytäntöjen vakiinnuttamiseen sekä järjestelmäkartoitukseen.

| (6) | Turvallisuusrakenteita koskevaan politiikkaan voisi sisältyä erityisesti verkkojen ja järjestelmien eriyttäminen ja erityisiä turvatoimenpiteitä keskeisille toiminnolle kuten hallinnolle. Verkkojen ja järjestelmien eriyttäminen voisi antaa digitaalisen palvelun tarjoajalle mahdollisuuden erottaa esimerkiksi datavirtoja ja laskentaresursseja sen mukaan, kuuluvatko ne asiakkaalle, asiakasryhmälle, digitaalisen palvelun tarjoajalle vai kolmansille osapuolille. |
| --- | --- |

(6)

Turvallisuusrakenteita koskevaan politiikkaan voisi sisältyä erityisesti verkkojen ja järjestelmien eriyttäminen ja erityisiä turvatoimenpiteitä keskeisille toiminnolle kuten hallinnolle. Verkkojen ja järjestelmien eriyttäminen voisi antaa digitaalisen palvelun tarjoajalle mahdollisuuden erottaa esimerkiksi datavirtoja ja laskentaresursseja sen mukaan, kuuluvatko ne asiakkaalle, asiakasryhmälle, digitaalisen palvelun tarjoajalle vai kolmansille osapuolille.

| (7) | Fyysisen turvallisuuden ja ympäristön turvallisuuden osalta toteutettavilla toimenpiteillä olisi varmistettava organisaation verkko- ja tietojärjestelmien suojaaminen vahingoilta, joita aiheutuu poikkeamista, kuten varkaudet, tulipalo, tulva tai muut sääolojen vaikutukset taikka televiestintä- tai sähkökatkot. |
| --- | --- |

(7)

Fyysisen turvallisuuden ja ympäristön turvallisuuden osalta toteutettavilla toimenpiteillä olisi varmistettava organisaation verkko- ja tietojärjestelmien suojaaminen vahingoilta, joita aiheutuu poikkeamista, kuten varkaudet, tulipalo, tulva tai muut sääolojen vaikutukset taikka televiestintä- tai sähkökatkot.

| (8) | Esimerkiksi sähkön, polttoaineen tai jäähdytyksen toimitusvarmuus voi kattaa sellaisen toimitusketjun varmuuden, johon sisältyy erityisesti ulkopuolisten toimeksisaajien ja alihankkijoiden ja näiden hallinnon turvallisuus. Kriittisten resurssien jäljitettävyydellä viitataan digitaalisen palvelun tarjoajan kykyyn tunnistaa kyseisten resurssien lähteet ja pitää niistä kirjaa. |
| --- | --- |

(8)

Esimerkiksi sähkön, polttoaineen tai jäähdytyksen toimitusvarmuus voi kattaa sellaisen toimitusketjun varmuuden, johon sisältyy erityisesti ulkopuolisten toimeksisaajien ja alihankkijoiden ja näiden hallinnon turvallisuus. Kriittisten resurssien jäljitettävyydellä viitataan digitaalisen palvelun tarjoajan kykyyn tunnistaa kyseisten resurssien lähteet ja pitää niistä kirjaa.

| (9) | Digitaalisten palvelujen käyttäjien olisi käsitettävä luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, jotka ovat verkossa toimivan markkinapaikan tai pilvipalvelun asiakkaita tai tilaajia tai käyvät verkossa toimivan hakukoneen sivustolla tekemässä avainsanahakuja. |
| --- | --- |

(9)

Digitaalisten palvelujen käyttäjien olisi käsitettävä luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, jotka ovat verkossa toimivan markkinapaikan tai pilvipalvelun asiakkaita tai tilaajia tai käyvät verkossa toimivan hakukoneen sivustolla tekemässä avainsanahakuja.

| (10) | Poikkeaman vaikutusten merkittävyyttä määritettäessä tässä asetuksessa esitettyjä tapauksia olisi pidettävä suuntaa-antavana luettelona merkittävistä poikkeamista. Tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja yhteistyöryhmän työstä saatuja kokemuksia olisi hyödynnettävä tiedon keräämiseksi riskejä ja poikkeamia koskevista parhaista käytännöistä direktiivin (EU) 2016/1148 11 artiklan 3 kohdan i alakohdan mukaisesti ja keskusteltaessa kyseisen kohdan m alakohdan mukaisesti järjestelyistä, jotka koskevat raportointia poikkeamailmoituksista. Tuloksena voisi olla kattavat suuntaviivat ilmoittamista koskevien parametrien määrällisille kynnyksille, joiden ylittyminen käynnistää direktiivin (EU) 2016/1148 16 artiklan 3 kohdan mukaisen digitaalisen palvelun tarjoajien ilmoitusvelvollisuuden. Komissio voisi tarvittaessa harkita myös tässä asetuksessa säädettyjen kynnysten tarkistamista. |
| --- | --- |

(10)

Poikkeaman vaikutusten merkittävyyttä määritettäessä tässä asetuksessa esitettyjä tapauksia olisi pidettävä suuntaa-antavana luettelona merkittävistä poikkeamista. Tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja yhteistyöryhmän työstä saatuja kokemuksia olisi hyödynnettävä tiedon keräämiseksi riskejä ja poikkeamia koskevista parhaista käytännöistä direktiivin (EU) 2016/1148 11 artiklan 3 kohdan i alakohdan mukaisesti ja keskusteltaessa kyseisen kohdan m alakohdan mukaisesti järjestelyistä, jotka koskevat raportointia poikkeamailmoituksista. Tuloksena voisi olla kattavat suuntaviivat ilmoittamista koskevien parametrien määrällisille kynnyksille, joiden ylittyminen käynnistää direktiivin (EU) 2016/1148 16 artiklan 3 kohdan mukaisen digitaalisen palvelun tarjoajien ilmoitusvelvollisuuden. Komissio voisi tarvittaessa harkita myös tässä asetuksessa säädettyjen kynnysten tarkistamista.

| (11) | Jotta toimivaltaiset viranomaiset voisivat saada tiedon uusista mahdollisista riskeistä, digitaalisen palvelun tarjoajia olisi kannustettava ilmoittamaan vapaaehtoisesti kaikista poikkeamista, joihin liittyy niille aikaisemmin tuntemattomia piirteitä, kuten uusista haavoittuvuuden hyväksikäyttömenetelmistä, hyökkäysvektoreista tai uhkatoimijoista, haavoittuvuuksista ja vaaratekijöistä. |
| --- | --- |

(11)

Jotta toimivaltaiset viranomaiset voisivat saada tiedon uusista mahdollisista riskeistä, digitaalisen palvelun tarjoajia olisi kannustettava ilmoittamaan vapaaehtoisesti kaikista poikkeamista, joihin liittyy niille aikaisemmin tuntemattomia piirteitä, kuten uusista haavoittuvuuden hyväksikäyttömenetelmistä, hyökkäysvektoreista tai uhkatoimijoista, haavoittuvuuksista ja vaaratekijöistä.

| (12) | Tätä asetusta olisi sovellettava sitä päivää seuraavasta päivästä, jolloin määräaika direktiivin (EU) 2016/1148 saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä umpeutuu. |
| --- | --- |

(12)

Tätä asetusta olisi sovellettava sitä päivää seuraavasta päivästä, jolloin määräaika direktiivin (EU) 2016/1148 saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä umpeutuu.

| (13) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin (EU) 2016/1148 22 artiklassa tarkoitetun verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuutta käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(13)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin (EU) 2016/1148 22 artiklassa tarkoitetun verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuutta käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa täsmennetään seikat, jotka digitaalisen palvelun tarjoajien on otettava huomioon määrittäessään ja toteuttaessaan toimenpiteitä niiden verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden tason säilyttämiseksi, joita ne käyttävät direktiivin (EU) 2016/1148 liitteessä III tarkoitettujen palvelujen tarjoamiseen, sekä parametrit, jotka on otettava huomioon määritettäessä, onko poikkeamalla merkittävä vaikutus kyseisten palvelujen tarjoamiseen.

2 artikla

Tietoturvan osatekijät

1.   Direktiivin (EU) 2016/1148 16 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu järjestelmien ja tilojen turvallisuus tarkoittaa verkko- ja tietojärjestelmien ja niiden fyysisen ympäristön turvallisuutta, ja se sisältää seuraavat osatekijät:

| a) | verkko- ja tietojärjestelmien järjestelmällinen hallinta, jolla tarkoitetaan tietojärjestelmien kartoitusta sekä sitä, että vahvistetaan joukko aiheellisia toimintaperiaatteita, jotka koskevat tietoturvan hallintaa, riskianalyysi mukaan lukien, henkilöstöresursseja, toimintavarmuutta, turvallisuusrakenteita, tietojen ja järjestelmien elinkaaren turvallista hallinnointia sekä tarvittaessa salausta ja sen hallintaa; |
| --- | --- |

a)

verkko- ja tietojärjestelmien järjestelmällinen hallinta, jolla tarkoitetaan tietojärjestelmien kartoitusta sekä sitä, että vahvistetaan joukko aiheellisia toimintaperiaatteita, jotka koskevat tietoturvan hallintaa, riskianalyysi mukaan lukien, henkilöstöresursseja, toimintavarmuutta, turvallisuusrakenteita, tietojen ja järjestelmien elinkaaren turvallista hallinnointia sekä tarvittaessa salausta ja sen hallintaa;

| b) | fyysinen turvallisuus ja ympäristön turvallisuus, joilla tarkoitetaan, että käytettävissä on joukko toimenpiteitä digitaalisen palvelun tarjoajien verkko- ja tietojärjestelmien suojaamiseksi vahingoilta siten, että käytetään kaikki vaaratekijät kattavaa riskiperusteista lähestymistapaa, jotta voidaan puuttua esimerkiksi järjestelmähäiriöistä, inhimillisistä virheistä, pahantahtoisista teoista tai luonnonilmiöistä aiheutuviin tilanteisiin; |
| --- | --- |

b)

fyysinen turvallisuus ja ympäristön turvallisuus, joilla tarkoitetaan, että käytettävissä on joukko toimenpiteitä digitaalisen palvelun tarjoajien verkko- ja tietojärjestelmien suojaamiseksi vahingoilta siten, että käytetään kaikki vaaratekijät kattavaa riskiperusteista lähestymistapaa, jotta voidaan puuttua esimerkiksi järjestelmähäiriöistä, inhimillisistä virheistä, pahantahtoisista teoista tai luonnonilmiöistä aiheutuviin tilanteisiin;

| c) | toimitusvarmuus, jolla tarkoitetaan asianmukaisten toimintaperiaatteiden vahvistamista ja ylläpitämistä, jotta voidaan turvata palvelujen tarjoamisessa käytettävien kriittisten resurssien saatavuus ja tarvittaessa jäljitettävyys; |
| --- | --- |

c)

toimitusvarmuus, jolla tarkoitetaan asianmukaisten toimintaperiaatteiden vahvistamista ja ylläpitämistä, jotta voidaan turvata palvelujen tarjoamisessa käytettävien kriittisten resurssien saatavuus ja tarvittaessa jäljitettävyys;

| d) | verkko- ja tietojärjestelmiin pääsyn valvonta, millä tarkoitetaan, että käytettävissä on joukko toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että fyysinen ja looginen pääsy verkko- ja tietojärjestelmiin, mukaan lukien verkko- ja tietojärjestelmien hallinnollinen turvallisuus, sallitaan tai sitä rajoitetaan liiketoiminnan ja turvallisuuden vaatimusten perusteella. |
| --- | --- |

d)

verkko- ja tietojärjestelmiin pääsyn valvonta, millä tarkoitetaan, että käytettävissä on joukko toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että fyysinen ja looginen pääsy verkko- ja tietojärjestelmiin, mukaan lukien verkko- ja tietojärjestelmien hallinnollinen turvallisuus, sallitaan tai sitä rajoitetaan liiketoiminnan ja turvallisuuden vaatimusten perusteella.

2.   Direktiivin (EU) 2016/1148 16 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun poikkeamien käsittelyn osalta digitaalisen palvelun tarjoajien toteuttamiin toimenpiteisiin on sisällyttävä

| a) | havaitsemiseen tarkoitetut prosessit ja menetelmät, joita pidetään yllä ja testataan sen varmistamiseksi, että saadaan ajoissa ja asianmukaisesti tieto poikkeavista tapahtumista; |
| --- | --- |

a)

havaitsemiseen tarkoitetut prosessit ja menetelmät, joita pidetään yllä ja testataan sen varmistamiseksi, että saadaan ajoissa ja asianmukaisesti tieto poikkeavista tapahtumista;

| b) | prosessit ja toimintaperiaatteet, jotka koskevat poikkeamista ilmoittamista sekä heikkouksien ja haavoittuvuuksien tunnistamista digitaalisen palvelun tarjoajien tietojärjestelmissä; |
| --- | --- |

b)

prosessit ja toimintaperiaatteet, jotka koskevat poikkeamista ilmoittamista sekä heikkouksien ja haavoittuvuuksien tunnistamista digitaalisen palvelun tarjoajien tietojärjestelmissä;

| c) | reagointi noudattaen vahvistettuja menettelyjä ja raportointi toteutettujen toimenpiteiden tuloksista; |
| --- | --- |

c)

reagointi noudattaen vahvistettuja menettelyjä ja raportointi toteutettujen toimenpiteiden tuloksista;

| d) | arvio poikkeaman vakavuudesta, sen analysoinnista saadun tietämyksen dokumentointi ja sellaisen asiaan liittyvän tiedon kerääminen, jota voidaan käyttää todisteena ja jonka avulla voidaan tukea jatkuvaa parantamista. |
| --- | --- |

d)

arvio poikkeaman vakavuudesta, sen analysoinnista saadun tietämyksen dokumentointi ja sellaisen asiaan liittyvän tiedon kerääminen, jota voidaan käyttää todisteena ja jonka avulla voidaan tukea jatkuvaa parantamista.

3.   Direktiivin (EU) 2016/1148 16 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu liiketoiminnan jatkuvuuden hallinta tarkoittaa organisaation kykyä säilyttää häiriön jälkeen palvelujen toimittaminen hyväksyttävällä ennalta määritellyllä tasolla tai tarvittaessa palauttaa se sille tasolle, ja siihen on sisällyttävä

| a) | liiketoiminnan vaikutusanalyysiin perustuvien sellaisten varautumissuunnitelmien laatiminen, joilla varmistetaan digitaalisen palvelun tarjoajien palvelujen jatkuvuus ja jotka arvioidaan ja testataan säännöllisesti esimerkiksi harjoituksilla; |
| --- | --- |

a)

liiketoiminnan vaikutusanalyysiin perustuvien sellaisten varautumissuunnitelmien laatiminen, joilla varmistetaan digitaalisen palvelun tarjoajien palvelujen jatkuvuus ja jotka arvioidaan ja testataan säännöllisesti esimerkiksi harjoituksilla;

| b) | palautumisvalmiudet, jotka arvioidaan ja testataan säännöllisesti esimerkiksi harjoituksilla. |
| --- | --- |

b)

palautumisvalmiudet, jotka arvioidaan ja testataan säännöllisesti esimerkiksi harjoituksilla.

4.   Direktiivin (EU) 2016/1148 16 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuihin seurantaan, tarkastuksiin ja testaukseen on sisällyttävä seuraavia koskevien toimintaperiaatteiden vahvistaminen ja ylläpitäminen:

| a) | suunnitellun havainto- tai mittaussarjan toteuttaminen sen arvioimiseksi, toimivatko verkko- ja tietojärjestelmät niin kuin on tarkoitus; |
| --- | --- |

a)

suunnitellun havainto- tai mittaussarjan toteuttaminen sen arvioimiseksi, toimivatko verkko- ja tietojärjestelmät niin kuin on tarkoitus;

| b) | tarkastukset ja todentaminen sen varmistamiseksi, että standardia tai suuntaviivoja noudatetaan, tiedot on tallennettu oikein ja toimivuuden ja tehokkuuden tavoitteet toteutuvat; |
| --- | --- |

b)

tarkastukset ja todentaminen sen varmistamiseksi, että standardia tai suuntaviivoja noudatetaan, tiedot on tallennettu oikein ja toimivuuden ja tehokkuuden tavoitteet toteutuvat;

| c) | prosessi, jolla on tarkoitus saada selville puutteet verkko- ja tietojärjestelmän turvamekanismeissa, joilla suojataan tiedot ja ylläpidetään toimintoja. Tällaisen prosessin on katettava toimintojen kulkuun liittyvät tekniset prosessit ja henkilöstö. |
| --- | --- |

c)

prosessi, jolla on tarkoitus saada selville puutteet verkko- ja tietojärjestelmän turvamekanismeissa, joilla suojataan tiedot ja ylläpidetään toimintoja. Tällaisen prosessin on katettava toimintojen kulkuun liittyvät tekniset prosessit ja henkilöstö.

5.   Direktiivin (EU) 2016/1148 16 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetuilla kansainvälisillä standardeilla tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (2) 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja kansainvälisen standardointielimen vahvistamia standardeja. Direktiivin (EU) 2016/1148 19 artiklan mukaan voidaan käyttää myös verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden kannalta merkityksellisiä eurooppalaisia tai kansainvälisesti hyväksyttyjä standardeja ja eritelmiä, olemassa olevat kansalliset standardit mukaan lukien.

6.   Digitaalisen palvelun tarjoajien on varmistettava, että ne asettavat toimivaltaisen viranomaisen saataville asianmukaiset asiakirjat, joiden nojalla tämä voi todentaa, että 1, 2, 3, 4 ja 5 kohdassa esitettyjä tietoturvan osatekijöitä noudatetaan.

3 artikla

Parametrit, jotka on otettava huomioon määritettäessä, onko poikkeaman vaikutus merkittävä

1.   Direktiivin (EU) 2016/1148 16 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetun niiden käyttäjien lukumäärän, joihin poikkeama vaikuttaa, ja erityisesti niiden käyttäjien lukumäärän, jotka ovat riippuvaisia kyseessä olevasta palvelusta omien palvelujensa tarjoamiseksi, osalta digitaalisen palvelun tarjoajan on voitava arvioida jompikumpi seuraavista:

| a) | niiden luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden lukumäärä, joihin poikkeama vaikuttaa ja joiden kanssa on tehty sopimus palvelun tarjoamisesta; tai |
| --- | --- |

a)

niiden luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden lukumäärä, joihin poikkeama vaikuttaa ja joiden kanssa on tehty sopimus palvelun tarjoamisesta; tai

| b) | niiden käyttäjien lukumäärä, joihin poikkeama vaikuttaa ja jotka ovat käyttäneet palvelua erityisesti aikaisempien liikennetietojen perusteella. |
| --- | --- |

b)

niiden käyttäjien lukumäärä, joihin poikkeama vaikuttaa ja jotka ovat käyttäneet palvelua erityisesti aikaisempien liikennetietojen perusteella.

2.   Direktiivin (EU) 2016/1148 16 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla poikkeaman kestolla tarkoitetaan aikaa siitä, kun palvelun saatavuuden, aitouden, eheyden tai luottamuksellisuuden suhteen asianmukainen tarjonta on keskeytynyt, palautumiseen asti.

3.   Direktiivin (EU) 2016/1148 16 artiklan 4 kohdan c alakohdassa tarkoitetun maantieteellisen levinneisyyden alueen, johon poikkeama vaikuttaa, suhteen digitaalisen palvelun tarjoajan on voitava selvittää, vaikuttaako poikkeama sen palvelujen tarjontaan tietyissä jäsenvaltioissa.

4.   Direktiivin (EU) 2016/1148 16 artiklan 4 kohdan d alakohdassa tarkoitettu palvelun toiminnan häiriön laajuus on mitattava suhteessa yhteen tai useampaan seuraavista tekijöistä, joita poikkeama heikentää: tietojen tai niihin liittyvien palvelujen saatavuus, aitous, eheys tai luottamuksellisuus.

5.   Direktiivin (EU) 2016/1148 16 artiklan 4 kohdan e alakohdassa tarkoitetun talouden ja yhteiskunnan toimintoihin kohdistuvan vaikutuksen laajuuden osalta digitaalisen palvelun tarjoajan on voitava päätellä eräiden tietojen – esimerkiksi sopimussuhteet asiakkaan kanssa tai tarvittaessa niiden käyttäjien mahdollinen lukumäärä, joihin poikkeama vaikuttaa – perusteella, onko poikkeamasta aiheutunut käyttäjille merkittäviä aineellisia tai aineettomia menetyksiä esimerkiksi terveyden, turvallisuuden tai omaisuusvahinkojen osalta.

6.   Edellä olevien 1, 2, 3, 4 ja 5 kohdan vaatimusten täyttämiseksi digitaalisen palvelun tarjoajia ei vaadita keräämään lisätietoja, joihin niillä ei ole pääsyä.

4 artikla

Poikkeaman merkittävä vaikutus

1.   Poikkeamaa on pidettävä vaikutukseltaan merkittävänä, jos vähintään yksi seuraavista on toteutunut:

| a) | digitaalisen palvelun tarjoajan tarjoama palvelu on ollut poissa saatavilta yli 5 000 000 käyttäjätuntia; käyttäjätunnilla tarkoitetaan niiden unionin käyttäjien lukumäärää, joihin poikkeama vaikuttaa, 60 minuutin aikana; |
| --- | --- |

a)

digitaalisen palvelun tarjoajan tarjoama palvelu on ollut poissa saatavilta yli 5 000 000 käyttäjätuntia; käyttäjätunnilla tarkoitetaan niiden unionin käyttäjien lukumäärää, joihin poikkeama vaikuttaa, 60 minuutin aikana;

| b) | poikkeama on johtanut digitaalisen palvelun tarjoajan tai kyseisen tarjoajan verkko- ja tietojärjestelmän välityksellä saatavilla olevien tallennettujen, siirrettävien tai käsiteltävien tietojen tai niihin liittyvien palvelujen eheyden, aitouden tai luottamuksellisuuden menetykseen, joka vaikuttaa useampaan kuin 100 000 käyttäjään unionissa; |
| --- | --- |

b)

poikkeama on johtanut digitaalisen palvelun tarjoajan tai kyseisen tarjoajan verkko- ja tietojärjestelmän välityksellä saatavilla olevien tallennettujen, siirrettävien tai käsiteltävien tietojen tai niihin liittyvien palvelujen eheyden, aitouden tai luottamuksellisuuden menetykseen, joka vaikuttaa useampaan kuin 100 000 käyttäjään unionissa;

| c) | poikkeamasta on aiheutunut riski yleiselle järjestykselle tai turvallisuudelle tai se on aiheuttanut kuolemanvaaran; |
| --- | --- |

c)

poikkeamasta on aiheutunut riski yleiselle järjestykselle tai turvallisuudelle tai se on aiheuttanut kuolemanvaaran;

| d) | poikkeama on aiheuttanut vähintään yhdelle käyttäjälle unionissa aineellista vahinkoa yli 1 000 000 euron arvosta. |
| --- | --- |

d)

poikkeama on aiheuttanut vähintään yhdelle käyttäjälle unionissa aineellista vahinkoa yli 1 000 000 euron arvosta.

2.   Komissio voi tarkistaa 1 kohdassa vahvistettuja kynnyksiä yhteistyöryhmän direktiivin (EU) 2016/1148 11 artiklan 3 kohdan mukaisia tehtäviä suorittaessaan keräämien parhaiden käytäntöjen ja kyseisen 11 artiklan 3 kohdan m alakohdan mukaisten keskustelujen pohjalta.

5 artikla

Voimaantulo

1.   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Sitä sovelletaan 10 päivästä toukokuuta 2018.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä tammikuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1025/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12).

2

---

PÄÄTÖKSET

| 31.1.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 26/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 26/52

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2018/152,

annettu 29 päivänä tammikuuta 2018,

alueiden komitean yhden varajäsenen, jota Saksan liittotasavalta on ehdottanut, nimeämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,

ottaa huomioon Saksan hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 26 päivänä tammikuuta 2015, 5 päivänä helmikuuta 2015 ja 23 päivänä kesäkuuta 2015 päätökset (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) ja (EU) 2015/994 (3) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 26 päivänä tammikuuta 2015, 5 päivänä helmikuuta 2015 ja 23 päivänä kesäkuuta 2015 päätökset (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) ja (EU) 2015/994 (3) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi.

| (2) | Yksi alueiden komitean varajäsenen paikka on vapautunut Anke SPOORENDONKin toimikauden päätyttyä, |
| --- | --- |

(2)

Yksi alueiden komitean varajäsenen paikka on vapautunut Anke SPOORENDONKin toimikauden päätyttyä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään seuraava henkilö alueiden komitean varajäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2020:

| — | Sabine SÜTTERLIN-WAACK, Ministerin für Justiz, Europa, Verbraucherschutz und Gleichstellung des Landes Schleswig-Holstein. |
| --- | --- |

—

Sabine SÜTTERLIN-WAACK, Ministerin für Justiz, Europa, Verbraucherschutz und Gleichstellung des Landes Schleswig-Holstein.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 29 päivänä tammikuuta 2018.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

R. PORODZANOV

---

(1)  Neuvoston päätös (EU) 2015/116, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2015 ja 25 päivän tammikuuta 2020 väliseksi kaudeksi (EUVL L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Neuvoston päätös (EU) 2015/190, annettu 5 päivänä helmikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Neuvoston päätös (EU) 2015/994, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

---

Oikaisuja

| 31.1.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 26/53 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 26/53

---

Oikaisu komission asetukseen (EU) 2017/1084, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2017, asetuksen (EU) N:o 651/2014 muuttamisesta satama- ja lentoasemainfrastruktuurille myönnettävän tuen, kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen ja urheiluinfrastruktuurille ja monikäyttöiselle vapaa-ajan infrastruktuurille myönnettävään tukeen sovellettavien ilmoituskynnysarvojen sekä syrjäisimmillä alueilla sovellettavien alueellisten toimintatukiohjelmien osalta ja asetuksen (EU) N:o 702/2014 muuttamisesta tukikelpoisten kustannusten laskennan osalta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 156, 20. kesäkuuta 2017
  )

Korvatun 15 artiklan 4 kohdan johdantolausetta muuttavassa 1 artiklan 11 kohdassa:

on:

”Syrjäisimmillä alueilla toimintatukiohjelmilla voidaan korvata ylimääräiset toimintakustannukset, joita kyseisillä alueilla aiheutuu suorana seurauksena yhdestä tai useammasta perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitetusta pysyvästä haitasta, jos tuensaajat harjoittavat taloudellista toimintaa syrjäisimpiin alueisiin kuuluvalla alueella ja kaikkien tämän asetuksen nojalla toteutettujen toimintatukiohjelmien nojalla myönnetty vuotuinen tukimäärä tuensaajaa kohden ei ylitä mitään seuraavista prosenttiosuuksista:”

pitää olla:

”Syrjäisimmillä alueilla toimintatukiohjelmilla voidaan korvata ylimääräiset toimintakustannukset, joita kyseisillä alueilla aiheutuu suorana seurauksena yhdestä tai useammasta perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitetusta pysyvästä haitasta, jos tuensaajat harjoittavat taloudellista toimintaa syrjäisimpiin alueisiin kuuluvalla alueella ja kaikkien tämän asetuksen nojalla toteutettujen toimintatukiohjelmien nojalla myönnetty vuotuinen tukimäärä tuensaajaa kohden ei ylitä jotakin seuraavista prosenttiosuuksista:”

---