# Eiropas Savienības L 248/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 248 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 27. septembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 248

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 27. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1756 (2017. gada 26. septembris), ar kuru atceļ Regulu (ES) Nr. 1013/2010, ar ko paredz īstenošanas noteikumus attiecībā uz Savienības flotes politiku, kura noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 III nodaļā (
  1
  ) | 1 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/1757 (2017. gada 17. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā pieņemtu grozījumu 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos 1999. gada Protokolā par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu | 3 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1756 (2017. gada 26. septembris), ar kuru atceļ Regulu (ES) Nr. 1013/2010, ar ko paredz īstenošanas noteikumus attiecībā uz Savienības flotes politiku, kura noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 III nodaļā (
  1
  )

1

1

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/1757 (2017. gada 17. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā pieņemtu grozījumu 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos 1999. gada Protokolā par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu

3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 27.9.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 248/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 248/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1756

(2017. gada 26. septembris),

ar kuru atceļ Regulu (ES) Nr. 1013/2010, ar ko paredz īstenošanas noteikumus attiecībā uz Savienības flotes politiku, kura noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 III nodaļā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Pirms stājās spēkā Regula (ES) Nr. 1380/2013, zvejas kapacitātes koriģēšanu reglamentēja Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 (2) III nodaļa. Komisijas Regula (ES) Nr. 1013/2010 (3) noteica minētās nodaļas īstenošanas noteikumus attiecībā uz zvejas flotu robežlīmeņiem, kuģu iekļaušanas un izslēgšanas uzraudzību, datu vākšanu, informācijas apmaiņu un gada ziņojumu. |
| --- | --- |

(1)

Pirms stājās spēkā Regula (ES) Nr. 1380/2013, zvejas kapacitātes koriģēšanu reglamentēja Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 (2) III nodaļa. Komisijas Regula (ES) Nr. 1013/2010 (3) noteica minētās nodaļas īstenošanas noteikumus attiecībā uz zvejas flotu robežlīmeņiem, kuģu iekļaušanas un izslēgšanas uzraudzību, datu vākšanu, informācijas apmaiņu un gada ziņojumu.

| (2) | Regulu (EK) Nr. 2371/2002 atcēla ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013, un zvejas kapacitātes koriģēšanu un pārvaldību tagad reglamentē Regulas (ES) Nr. 1380/2013 IV daļa. Konkrētāk, dalībvalstu maksimāli pieļaujamo zvejas kapacitāti tagad nosaka Regulas (ES) Nr. 1380/2013 II pielikums, bet noteikumi par gada ziņojumiem, kas dalībvalstīm jāiesūta, noteikumi par to, kā pārvaldāma kuģu iekļaušana valsts flotē un izslēgšana tās, un noteikumi par datu vākšanu un apmaiņu tagad ir izklāstīti attiecīgi Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22., 23. un 24. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Regulu (EK) Nr. 2371/2002 atcēla ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013, un zvejas kapacitātes koriģēšanu un pārvaldību tagad reglamentē Regulas (ES) Nr. 1380/2013 IV daļa. Konkrētāk, dalībvalstu maksimāli pieļaujamo zvejas kapacitāti tagad nosaka Regulas (ES) Nr. 1380/2013 II pielikums, bet noteikumi par gada ziņojumiem, kas dalībvalstīm jāiesūta, noteikumi par to, kā pārvaldāma kuģu iekļaušana valsts flotē un izslēgšana tās, un noteikumi par datu vākšanu un apmaiņu tagad ir izklāstīti attiecīgi Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22., 23. un 24. pantā.

| (3) | Tādējādi Regulas (ES) Nr. 1013/2010 noteikumi ir aizstāti ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 noteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Tādējādi Regulas (ES) Nr. 1013/2010 noteikumi ir aizstāti ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 noteikumiem.

| (4) | Lai [pienācīgi] īstenotu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 23. pantu, tiesisko regulējumu, kurā šis pants ir piemērojams, ir lietderīgi atbrīvot no visiem novecojušajiem Regulas (ES) Nr. 1013/2010 noteikumiem. |
| --- | --- |

(4)

Lai [pienācīgi] īstenotu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 23. pantu, tiesisko regulējumu, kurā šis pants ir piemērojams, ir lietderīgi atbrīvot no visiem novecojušajiem Regulas (ES) Nr. 1013/2010 noteikumiem.

| (5) | Tāpēc Regula (ES) Nr. 1013/2010 būtu jāatceļ no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 piemērošanas dienas. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Regula (ES) Nr. 1013/2010 būtu jāatceļ no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 piemērošanas dienas.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atcelšana

Regulu (ES) Nr. 1013/2010 atceļ no 2014. gada 1. janvāra.

2. pants

Šī regula stājas spēkā desmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 26. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

1

(2)  Padomes 2002. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2010. gada 10. novembra Regula (ES) Nr. 1013/2010, ar ko paredz īstenošanas noteikumus attiecībā uz Savienības flotes politiku, kura noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 III nodaļā (OV L 293, 11.11.2010., 1. lpp.).

3

---

LĒMUMI

| 27.9.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 248/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 248/3

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/1757

(2017. gada 17. jūlijs)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā pieņemtu grozījumu 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos 1999. gada Protokolā par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Savienība ir 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos (“Konvencija”) Puse, kā to apstiprinājusi Eiropas Ekonomikas kopiena, ievērojot Padomes Lēmumu 81/462/EEK (2). |
| --- | --- |

(1)

Savienība ir 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos (“Konvencija”) Puse, kā to apstiprinājusi Eiropas Ekonomikas kopiena, ievērojot Padomes Lēmumu 81/462/EEK (2).

| (2) | Savienība ir 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos 1999. gada Protokola par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu (“Gēteborgas protokols”) Puse, ņemot vērā Eiropas Kopienas pievienošanos tam, ievērojot Padomes Lēmumu 2003/507/EK (3). |
| --- | --- |

(2)

Savienība ir 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos 1999. gada Protokola par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu (“Gēteborgas protokols”) Puse, ņemot vērā Eiropas Kopienas pievienošanos tam, ievērojot Padomes Lēmumu 2003/507/EK (3).

| (3) | Gēteborgas protokola Puses 2007. gadā sāka risināt sarunas, lai turpinātu uzlabot cilvēka veselības un vides aizsardzību, tostarp – nosakot jaunas emisiju samazināšanas saistības attiecībā uz dažiem gaisa piesārņotājiem, kuras jāsasniedz līdz 2020. gadam, un atjauninot emisiju robežvērtības nolūkā mazināt gaisa piesārņotāju emisijas to rašanās vietā. |
| --- | --- |

(3)

Gēteborgas protokola Puses 2007. gadā sāka risināt sarunas, lai turpinātu uzlabot cilvēka veselības un vides aizsardzību, tostarp – nosakot jaunas emisiju samazināšanas saistības attiecībā uz dažiem gaisa piesārņotājiem, kuras jāsasniedz līdz 2020. gadam, un atjauninot emisiju robežvērtības nolūkā mazināt gaisa piesārņotāju emisijas to rašanās vietā.

| (4) | Puses, kas piedalījās Konvencijas izpildinstitūcijas 30. sesijā, ievērojot konensa principu, pieņēma Lēmumus 2012/1 un 2012/2, ar kuriem groza Gēteborgas protokolu. |
| --- | --- |

(4)

Puses, kas piedalījās Konvencijas izpildinstitūcijas 30. sesijā, ievērojot konensa principu, pieņēma Lēmumus 2012/1 un 2012/2, ar kuriem groza Gēteborgas protokolu.

| (5) | Lēmumā 2012/1 izklāstītie grozījumi stājās spēkā un kļuva piemērojami saskaņā ar paātrināto procedūru, kas paredzēta Gēteborgas protokola 13. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Lēmumā 2012/1 izklāstītie grozījumi stājās spēkā un kļuva piemērojami saskaņā ar paātrināto procedūru, kas paredzēta Gēteborgas protokola 13. panta 4. punktā.

| (6) | Lēmumā 2012/2 izklāstītais grozījums (“grozījums”) saskaņā ar Gēteborgas protokola 13. panta 3. punktu ir jāpieņem tā Pusēm. |
| --- | --- |

(6)

Lēmumā 2012/2 izklāstītais grozījums (“grozījums”) saskaņā ar Gēteborgas protokola 13. panta 3. punktu ir jāpieņem tā Pusēm.

| (7) | Savienība jau ir pieņēmusi instrumentus jautājumos, uz kuriem attiecas grozījums, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/81/EK (4), (ES) 2016/2284 (5), 2010/75/ES (6) un (ES) 2015/2193 (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 595/2009 (8) un (EK) Nr. 715/2007 (9). |
| --- | --- |

(7)

Savienība jau ir pieņēmusi instrumentus jautājumos, uz kuriem attiecas grozījums, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/81/EK (4), (ES) 2016/2284 (5), 2010/75/ES (6) un (ES) 2015/2193 (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 595/2009 (8) un (EK) Nr. 715/2007 (9).

| (8) | Tādēļ grozījums būtu jāapstiprina Savienības vārdā, |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ grozījums būtu jāapstiprina Savienības vārdā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības vārdā apstiprina grozījumu 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos 1999. gada Protokolā par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu, kas izklāstīts Konvencijas izpildinstitūcijas Lēmumā 2012/2.

Grozījuma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kas attiecībā uz jautājumiem, kuri ir Savienības kompetencē, ir tiesīgas Savienības vārdā deponēt grozītā protokola 13. panta 3. punktā paredzēto pieņemšanas instrumentu (10).

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2017. gada 17. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

T. TAMM

---

(1)  
  2017. gada 5. jūlija piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Lēmums 81/462/EEK (1981. gada 11. jūnijs) par Konvencijas par tāldarbīgu pārrobežu gaisa piesārņojumu noslēgšanu (OV L 171, 27.6.1981., 11. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums 2003/507/EK (2003. gada 13. jūnijs) par Eiropas Kopienas pievienošanos protokolam par acidifikācijas, eitrofikācijas un piezemes ozona samazināšanu, kas pievienots 1979. gada konvencijai par pārrobežu gaisa piesārņojumu (OV L 179, 17.7.2003., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/81/EK (2001. gada 23. oktobris) par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošām vielām (OV L 309, 27.11.2001., 22. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (2016. gada 14. decembris) par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2193 (2015. gada 25. novembris) par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošu vielu emisiju gaisā no vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām (OV L 313, 28.11.2015., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 595/2009 (2009. gada 18. jūnijs) par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu (OV L 188, 18.7.2009., 1. lpp.).

8

Euro VI

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 715/2007 (2007. gada 20. jūnijs) par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.).

9

(10)  Grozījuma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

10

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

TULKOJUMS

PIELIKUMS

Lēmums 2012/2 Grozījumi 1999. gada Protokola par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu tekstā un II–IX pielikumā un jauna X un XI pielikuma pievienošana

A.   Preambula

| 1. | Preambulas otrajā rindkopā vārdus “gaistošie organiskie savienojumi un reducētie slāpekļa savienojumi” aizstāj ar vārdiem “gaistošie organiskie savienojumi, reducētie slāpekļa savienojumi un daļiņas”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Preambulas trešajā rindkopā pēc vārda “ozona” iekļauj vārdus “un daļiņu”. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Preambulas ceturtajā rindkopā vārdus “sērs un gaistošie organiskie savienojumi, kā arī tādi sekundārie piesārņotāji kā ozons” aizstāj ar vārdiem “sērs, gaistošie organiskie savienojumi, amonjaks un tieši emitētās daļiņas, kā arī tādi sekundāri veidojušies piesārņotāji kā ozons, daļiņas”. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Starp ceturto un piekto preambulas rindkopu iekļauj šādu preambulas rindkopu:

  “
  Atzīdamas starptautisku organizāciju, tādu kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programma un Arktikas padome, zinātnes atziņu novērtējumu attiecībā uz papildu ieguvumiem cilvēka veselības un klimata jomā, samazinot kvēpus un piezemes ozonu, īpaši Arktikas un Alpu reģionā;”. |
| --- | --- |

4.

“
  Atzīdamas starptautisku organizāciju, tādu kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programma un Arktikas padome, zinātnes atziņu novērtējumu attiecībā uz papildu ieguvumiem cilvēka veselības un klimata jomā, samazinot kvēpus un piezemes ozonu, īpaši Arktikas un Alpu reģionā;”.

| 5. | Sesto preambulas rindkopu aizstāj ar šādu:

  “
  Atzīdamas arī, ka Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis divpusēji risina robežšķērsojošo gaisa piesārņošanu saskaņā ar Kanādas un Amerikas Savienoto Valstu gaisa kvalitātes nolīgumu, kas ietver abu valstu saistības samazināt sēra dioksīda, slāpekļa oksīdu un gaistošo organisko savienojumu emisiju, un ka abas šīs valstis apsver iekļaut tajā arī saistības samazināt daļiņu emisiju;”. |
| --- | --- |

5.

“
  Atzīdamas arī, ka Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis divpusēji risina robežšķērsojošo gaisa piesārņošanu saskaņā ar Kanādas un Amerikas Savienoto Valstu gaisa kvalitātes nolīgumu, kas ietver abu valstu saistības samazināt sēra dioksīda, slāpekļa oksīdu un gaistošo organisko savienojumu emisiju, un ka abas šīs valstis apsver iekļaut tajā arī saistības samazināt daļiņu emisiju;”.

| 6. | Septīto preambulas rindkopu aizstāj ar šādu:

  “
  Atzīdamas tāpat arī, ka Kanāda ir apņēmusies panākt sēra dioksīda, slāpekļa oksīdu, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu samazinājumu, lai atbilstu Kanādas gaisa kvalitātes standartiem attiecībā uz ozonu un daļiņām un lai sasniegtu valsts mērķi samazināt paskābināšanu, un ka Savienotās Valstis ir apņēmušās īstenot programmas ar mērķi samazināt slāpekļa oksīdu, sēra dioksīda, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu emisiju, kas nepieciešamas, lai atbilstu valsts gaisa kvalitātes standartiem attiecībā uz ozonu un daļiņām, panākt pastāvīgu progresu paskābināšanas un eitrofikācijas seku mazināšanā un uzlabot redzamību gan valsts parkos, gan pilsētvidē;”. |
| --- | --- |

6.

“
  Atzīdamas tāpat arī, ka Kanāda ir apņēmusies panākt sēra dioksīda, slāpekļa oksīdu, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu samazinājumu, lai atbilstu Kanādas gaisa kvalitātes standartiem attiecībā uz ozonu un daļiņām un lai sasniegtu valsts mērķi samazināt paskābināšanu, un ka Savienotās Valstis ir apņēmušās īstenot programmas ar mērķi samazināt slāpekļa oksīdu, sēra dioksīda, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu emisiju, kas nepieciešamas, lai atbilstu valsts gaisa kvalitātes standartiem attiecībā uz ozonu un daļiņām, panākt pastāvīgu progresu paskābināšanas un eitrofikācijas seku mazināšanā un uzlabot redzamību gan valsts parkos, gan pilsētvidē;”.

| 7. | Devīto un desmito preambulas rindkopu aizstāj ar šādām preambulas rindkopām:

  “
  Ņemot vērā zinātnes atziņas par gaisa piesārņojuma pārnesi Zemes puslodes mērogā, slāpekļa cikla ietekmi un potenciālās sinerģijas un kompromisus starp gaisa piesārņošanu un klimata pārmaiņām;

  Apzinādamās, ka emisija no kuģniecības un aviācijas rada būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi un ka tie ir svarīgi jautājumi, kurus risina Starptautiskā Jūrniecības organizācija un Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija;”. |
| --- | --- |

7.

“
  Ņemot vērā zinātnes atziņas par gaisa piesārņojuma pārnesi Zemes puslodes mērogā, slāpekļa cikla ietekmi un potenciālās sinerģijas un kompromisus starp gaisa piesārņošanu un klimata pārmaiņām;

Apzinādamās, ka emisija no kuģniecības un aviācijas rada būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi un ka tie ir svarīgi jautājumi, kurus risina Starptautiskā Jūrniecības organizācija un Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija;”.

| 8. | Piecpadsmitajā preambulas rindkopā vārdus “amonjaka un gaistošo organisko savienojumu” aizstāj ar vārdiem “amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu”. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Preambulas deviņpadsmitajā rindkopā pēc vārdiem “slāpekļa savienojumiem” pievieno vārdus “un daļiņām, tostarp kvēpiem”. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Preambulas divdesmito un divdesmit pirmo rindkopu svītro. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Preambulas divdesmit otrajā rindkopā:






  a) | vārdus “un amonjaka” aizstāj ar vārdiem “un reducēto slāpekļa savienojumu”; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

vārdus “un amonjaka” aizstāj ar vārdiem “un reducēto slāpekļa savienojumu”;

| b) | vārdus “tai skaitā slāpekļa (I) oksīda” aizstāj ar vārdiem “tai skaitā dislāpekļa oksīda un nitrātu līmeņa ekosistēmās”. |
| --- | --- |

b)

vārdus “tai skaitā slāpekļa (I) oksīda” aizstāj ar vārdiem “tai skaitā dislāpekļa oksīda un nitrātu līmeņa ekosistēmās”.

| 12. | Preambulas divdesmit trešajā rindkopā vārdus “troposfēras (piezemes)” aizstāj ar vārdu “piezemes”. |
| --- | --- |

12.

B.   1. pants

| 1. | Pēc 1. punkta iekļauj šādu punktu:

  “1.a   “Šis Protokols” un “Protokols” nozīmē 1999. gada Protokolu par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu, ievērojot grozījumus;”. |
| --- | --- |

1.

“1.a   “Šis Protokols” un “Protokols” nozīmē 1999. gada Protokolu par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu, ievērojot grozījumus;”.

| 2. | Panta 9. punkta beigās pievieno vārdus “, kas izteikti kā amonjaks (NH3);”. |
| --- | --- |

2.

Panta 9. punkta beigās pievieno vārdus “, kas izteikti kā amonjaks (NH3

| 3. | Pēc 11. punkta iekļauj šādus punktus:

  “11.a   “Daļiņas” jeb “PM” nozīmē gaisa piesārņotāju, kas sastāv no daļiņu maisījuma, kas suspendēts gaisā. Šīs daļiņas atšķiras pēc savām fizikālajām īpašībām (tādām kā lielums un forma) un ķīmiskā sastāva. Ja vien nav noteikts citādi, visas atsauces uz daļiņām šajā Protokolā ir atsauces uz daļiņām, kuru aerodinamiskais diametrs ir 10 mikroni (μm) (PM10) vai mazāks, tostarp tādām, kuru aerodinamiskais diametrs ir mazāks par 2,5 μm (PM2,5);


  11.b   “Kvēpi” nozīmē oglekli saturošas daļiņas, kas absorbē gaismu;


  11.c   “Ozona prekursori” nozīmē slāpekļa oksīdus, gaistošos organiskos savienojumus, metānu un oglekļa monoksīdu;”. |
| --- | --- |

3.

Pēc 11. punkta iekļauj šādus punktus:

“11.a   “Daļiņas” jeb “PM” nozīmē gaisa piesārņotāju, kas sastāv no daļiņu maisījuma, kas suspendēts gaisā. Šīs daļiņas atšķiras pēc savām fizikālajām īpašībām (tādām kā lielums un forma) un ķīmiskā sastāva. Ja vien nav noteikts citādi, visas atsauces uz daļiņām šajā Protokolā ir atsauces uz daļiņām, kuru aerodinamiskais diametrs ir 10 mikroni (μm) (PM10) vai mazāks, tostarp tādām, kuru aerodinamiskais diametrs ir mazāks par 2,5 μm (PM2,5);

11.b   “Kvēpi” nozīmē oglekli saturošas daļiņas, kas absorbē gaismu;

11.c   “Ozona prekursori” nozīmē slāpekļa oksīdus, gaistošos organiskos savienojumus, metānu un oglekļa monoksīdu;”.

| 4. | Panta 13. punktā pēc vārda “atmosfērā” iekļauj vārdus “vai plūsmās uz receptoriem”. |
| --- | --- |

4.

Panta 13. punktā pēc vārda “atmosfērā” iekļauj vārdus “vai plūsmās uz receptoriem”.

| 5. | Panta 15. punktā vārdus “gaistošos organiskos savienojumus vai amonjaku” aizstāj ar vārdiem “gaistošos organiskos savienojumus, amonjaku vai daļiņas”. |
| --- | --- |

5.

Panta 15. punktā vārdus “gaistošos organiskos savienojumus vai amonjaku” aizstāj ar vārdiem “gaistošos organiskos savienojumus, amonjaku vai daļiņas”.

| 6. | Panta 16. punktu aizstāj ar šādu:

  “
  “Jauns stacionārais avots” nozīmē jebkuru stacionāru avotu, kura būve vai būtiska pārveide ir sākta vienu gadu pēc šī Protokola stāšanās spēkā attiecībā uz Dalībvalsti. Dalībvalsts var nolemt par jaunu stacionāro avotu neuzskatīt jebkuru stacionāro avotu, kuram attiecīgās kompetentās valsts iestādes jau ir izsniegušas apstiprinājumu laikā, kad Protokols stājas spēkā attiecībā uz šo Dalībvalsti, un ar noteikumu, ka būve vai būtiska pārveide tiek sākta pēc pieciem gadiem, sākot no minētās dienas. Par to, vai pārveide ir vai nav būtiska, lemj kompetentās valsts iestādes, ņemot vērā tādus faktorus kā pārveides labvēlīgā ietekme uz vidi.” |
| --- | --- |

6.

Panta 16. punktu aizstāj ar šādu:

“
  “Jauns stacionārais avots” nozīmē jebkuru stacionāru avotu, kura būve vai būtiska pārveide ir sākta vienu gadu pēc šī Protokola stāšanās spēkā attiecībā uz Dalībvalsti. Dalībvalsts var nolemt par jaunu stacionāro avotu neuzskatīt jebkuru stacionāro avotu, kuram attiecīgās kompetentās valsts iestādes jau ir izsniegušas apstiprinājumu laikā, kad Protokols stājas spēkā attiecībā uz šo Dalībvalsti, un ar noteikumu, ka būve vai būtiska pārveide tiek sākta pēc pieciem gadiem, sākot no minētās dienas. Par to, vai pārveide ir vai nav būtiska, lemj kompetentās valsts iestādes, ņemot vērā tādus faktorus kā pārveides labvēlīgā ietekme uz vidi.”

C.   2. pants

2. pants

| 1. | Ievadā:






  a) | pirms vārdiem “Šī protokola mērķis” pievieno “1.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Ievadā:

a)

pirms vārdiem “Šī protokola mērķis” pievieno “1.”;

| b) | vārdus “amonjaka un gaistošo organisko savienojumu” aizstāj ar vārdiem “amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu”; |
| --- | --- |

b)

vārdus “amonjaka un gaistošo organisko savienojumu” aizstāj ar vārdiem “amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu”;

| c) | pēc vārdiem “cilvēka veselībai” iekļauj vārdus “un videi”; |
| --- | --- |

c)

pēc vārdiem “cilvēka veselībai” iekļauj vārdus “un videi”;

| d) | vārdus “materiāliem un lauksaimniecības kultūrām” aizstāj ar vārdiem “materiāliem, lauksaimniecības kultūrām un klimatam īstermiņā un ilgtermiņā”; |
| --- | --- |

d)

vārdus “materiāliem un lauksaimniecības kultūrām” aizstāj ar vārdiem “materiāliem, lauksaimniecības kultūrām un klimatam īstermiņā un ilgtermiņā”;

| e) | pēc vārda “eitrofikācijas” iekļauj vārdus “, daļiņu”. |
| --- | --- |

e)

pēc vārda “eitrofikācijas” iekļauj vārdus “, daļiņu”.

| 2. | Panta a) punktā pēc vārda “slodzi,” iekļauj vārdus “kas ļauj atjaunoties ekosistēmai,”. |
| --- | --- |

2.

Panta a) punktā pēc vārda “slodzi,” iekļauj vārdus “kas ļauj atjaunoties ekosistēmai,”.

| 3. | Panta b) punktā pēc vārda “slodzi,” iekļauj vārdus “kas ļauj atjaunoties ekosistēmai,”. |
| --- | --- |

3.

Panta b) punktā pēc vārda “slodzi,” iekļauj vārdus “kas ļauj atjaunoties ekosistēmai,”.

| 4. | Panta c) punkta ii) apakšpunktā vārdus “Kanādas ozona standartu” aizstāj ar vārdiem “Kanādas gaisa kvalitātes standartu attiecībā uz ozonu”. |
| --- | --- |

4.

Panta c) punkta ii) apakšpunktā vārdus “Kanādas ozona standartu” aizstāj ar vārdiem “Kanādas gaisa kvalitātes standartu attiecībā uz ozonu”.

| 5. | Pēc c) punkta pievieno šādu d), e) un f) punktu:






  “d) | Daļiņām:






  i) | Dalībvalstīm, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, – daļiņu kritisko līmeni, kā noteikts I pielikumā; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Pēc c) punkta pievieno šādu d), e) un f) punktu:

“d)

Daļiņām:

i)

Dalībvalstīm, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, – daļiņu kritisko līmeni, kā noteikts I pielikumā;

EMEP

| ii) | Kanādai – Kanādas gaisa kvalitātes standartu attiecībā uz daļiņām; |
| --- | --- |

ii)

Kanādai – Kanādas gaisa kvalitātes standartu attiecībā uz daļiņām;

| iii) | Amerikas Savienotajām Valstīm – valsts gaisa kvalitātes standartu attiecībā uz daļiņām; |
| --- | --- |

iii)

Amerikas Savienotajām Valstīm – valsts gaisa kvalitātes standartu attiecībā uz daļiņām;

| e) | Dalībvalstīm, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, – amonjaka kritisko līmeni, kā noteikts I pielikumā; |
| --- | --- |

e)

Dalībvalstīm, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, – amonjaka kritisko līmeni, kā noteikts I pielikumā;

EMEP

| f) | Dalībvalstīm, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, – pieļaujamos gaisa piesārņotāju līmeņus materiālu aizsardzībai, kā noteikts I pielikumā.” |
| --- | --- |

f)

Dalībvalstīm, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, – pieļaujamos gaisa piesārņotāju līmeņus materiālu aizsardzībai, kā noteikts I pielikumā.”

EMEP

| 6. | Protokola 2. panta beigās pievieno šādu jaunu 2. punktu:

  “2.   Vēl viens mērķis ir panākt, lai Dalībvalstis, īstenojot pasākumus valsts mērķu sasniegšanai attiecībā uz daļiņām, padarītu par prioritāriem – tādā mērā, kādu tās uzskata par atbilstīgu, – emisijas samazināšanas pasākumus, kas arī būtiski samazina kvēpus, lai radītu ieguvumus cilvēka veselībai un videi un lai palīdzētu mazināt klimata pārmaiņas tuvākajā nākotnē.” |
| --- | --- |

6.

Protokola 2. panta beigās pievieno šādu jaunu 2. punktu:

“2.   Vēl viens mērķis ir panākt, lai Dalībvalstis, īstenojot pasākumus valsts mērķu sasniegšanai attiecībā uz daļiņām, padarītu par prioritāriem – tādā mērā, kādu tās uzskata par atbilstīgu, – emisijas samazināšanas pasākumus, kas arī būtiski samazina kvēpus, lai radītu ieguvumus cilvēka veselībai un videi un lai palīdzētu mazināt klimata pārmaiņas tuvākajā nākotnē.”

D.   3. pants

3. pants

| 1. | Panta 1. punktā:






  a) | vārdus “noteikts emisijas maksimums” pirmajā rindā aizstāj ar vārdiem “noteiktas emisijas samazināšanas saistības”; |
| --- | --- | --- |

1.

Panta 1. punktā:

a)

vārdus “noteikts emisijas maksimums” pirmajā rindā aizstāj ar vārdiem “noteiktas emisijas samazināšanas saistības”;

| b) | vārdus “noteiktajam maksimumam” trešajā rindā aizstāj ar vārdiem “noteiktajām saistībām”; |
| --- | --- |

b)

vārdus “noteiktajam maksimumam” trešajā rindā aizstāj ar vārdiem “noteiktajām saistībām”;

| c) | punkta beigās pievieno vārdus “Veicot pasākumus daļiņu emisijas samazināšanai, katrai Dalībvalstij tādā mērā, kādu tā uzskata par atbilstošu, jācenšas panākt samazinājumus tādu avotu kategorijās, par kuriem zināms, ka tie emitē lielus kvēpu daudzumus.” |
| --- | --- |

c)

punkta beigās pievieno vārdus “Veicot pasākumus daļiņu emisijas samazināšanai, katrai Dalībvalstij tādā mērā, kādu tā uzskata par atbilstošu, jācenšas panākt samazinājumus tādu avotu kategorijās, par kuriem zināms, ka tie emitē lielus kvēpu daudzumus.”

| 2. | Panta 2. un 3. punktā vārdus “V un VI” aizstāj ar vārdiem “V, VI un X”. |
| --- | --- |

2.

Panta 2. un 3. punktā vārdus “V un VI” aizstāj ar vārdiem “V, VI un X”.

| 3. | Panta 2. punkta sākumā iekļauj vārdus “Ievērojot 2.a un 2.b punktu,”. |
| --- | --- |

3.

Panta 2. punkta sākumā iekļauj vārdus “Ievērojot 2.a un 2.b punktu,”.

| 4. | Pantā iekļauj šādu 2.a un 2.b punktu:

  “2.a   Dalībvalsts, kas jau bija šī Protokola Dalībvalsts pirms grozījumu, kuros ieviestas jaunas avotu kategorijas, stāšanās spēkā, “esošam stacionāram avotam” piemērojamās robežvērtības var piemērot jebkuram šādas jaunas kategorijas avotam, kura būve vai būtiska pārveide ir sākta, pirms pagājis viens gads no minēto grozījumu stāšanās spēkā šai Dalībvalstij, ja vien minētais avots netiek būtiski pārveidots un līdz tam laikam, kamēr minētais avots netiek būtiski pārveidots.


  2.b   Dalībvalsts, kas jau bija šī Protokola Dalībvalsts pirms grozījumu stāšanās spēkā, kuros ieviestas “jaunam stacionāram avotam” piemērojamas jaunas robežvērtības, var turpināt piemērot iepriekš piemērojamās robežvērtības jebkuram avotam, kura būve vai būtiska pārveide ir sākta, pirms pagājis viens gads no minēto grozījumu stāšanās spēkā šai Dalībvalstij, ja vien minētais avots netiek būtiski pārveidots un līdz tam laikam, kamēr minētais avots netiek būtiski pārveidots.” |
| --- | --- |

4.

Pantā iekļauj šādu 2.a un 2.b punktu:

“2.a   Dalībvalsts, kas jau bija šī Protokola Dalībvalsts pirms grozījumu, kuros ieviestas jaunas avotu kategorijas, stāšanās spēkā, “esošam stacionāram avotam” piemērojamās robežvērtības var piemērot jebkuram šādas jaunas kategorijas avotam, kura būve vai būtiska pārveide ir sākta, pirms pagājis viens gads no minēto grozījumu stāšanās spēkā šai Dalībvalstij, ja vien minētais avots netiek būtiski pārveidots un līdz tam laikam, kamēr minētais avots netiek būtiski pārveidots.

2.b   Dalībvalsts, kas jau bija šī Protokola Dalībvalsts pirms grozījumu stāšanās spēkā, kuros ieviestas “jaunam stacionāram avotam” piemērojamas jaunas robežvērtības, var turpināt piemērot iepriekš piemērojamās robežvērtības jebkuram avotam, kura būve vai būtiska pārveide ir sākta, pirms pagājis viens gads no minēto grozījumu stāšanās spēkā šai Dalībvalstij, ja vien minētais avots netiek būtiski pārveidots un līdz tam laikam, kamēr minētais avots netiek būtiski pārveidots.”

| 5. | Panta 4. punktu svītro. |
| --- | --- |

5.

Panta 4. punktu svītro.

| 6. | Panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “Katrai Dalībvalstij jāpiemēro labākie pieejamie tehniskie paņēmieni mobilajiem avotiem, kas minēti VIII pielikumā, un visiem stacionārajiem avotiem, kas minēti IV, V, VI un X pielikumā, un, ja uzskata par lietderīgu, pasākumi kvēpu kā daļiņu sastāvdaļas kontrolei, ņemot vērā Izpildinstitūcijas izstrādātos norādījumus.” |
| --- | --- |

6.

Panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“Katrai Dalībvalstij jāpiemēro labākie pieejamie tehniskie paņēmieni mobilajiem avotiem, kas minēti VIII pielikumā, un visiem stacionārajiem avotiem, kas minēti IV, V, VI un X pielikumā, un, ja uzskata par lietderīgu, pasākumi kvēpu kā daļiņu sastāvdaļas kontrolei, ņemot vērā Izpildinstitūcijas izstrādātos norādījumus.”

| 7. | Panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

  “Katra Dalībvalsts tiktāl, cik tas ir tehniski un ekonomiski iespējams, un ņemot vērā izmaksas un priekšrocības, piemēro GOS satura robežvērtības produktos, kā noteikts XI pielikumā saskaņā ar grafikiem, kas noteikti VII pielikumā.” |
| --- | --- |

7.

Panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“Katra Dalībvalsts tiktāl, cik tas ir tehniski un ekonomiski iespējams, un ņemot vērā izmaksas un priekšrocības, piemēro GOS satura robežvērtības produktos, kā noteikts XI pielikumā saskaņā ar grafikiem, kas noteikti VII pielikumā.”

| 8. | Panta 8. punkta b) apakšpunktā:






  a) | vārdus “norādījumu 5. dokumentā, kas pieņemts Izpildinstitūcijas septiņpadsmitajā sesijā (Lēmums 1999/1) un jebkuros turpmākos labojumos” aizstāj ar vārdiem “Izpildinstitūcijas pieņemtajos norādījumos”; |
| --- | --- | --- |

8.

Panta 8. punkta b) apakšpunktā:

a)

vārdus “norādījumu 5. dokumentā, kas pieņemts Izpildinstitūcijas septiņpadsmitajā sesijā (Lēmums 1999/1) un jebkuros turpmākos labojumos” aizstāj ar vārdiem “Izpildinstitūcijas pieņemtajos norādījumos”;

| b) | apakšpunkta beigās pievieno šādu teikumu:

  “Īpaša uzmanība jāpievērš amonjaka emisijas samazināšanai no attiecīgai Dalībvalstij būtiskiem amonjaka avotiem.” |
| --- | --- |

b)

apakšpunkta beigās pievieno šādu teikumu:

“Īpaša uzmanība jāpievērš amonjaka emisijas samazināšanai no attiecīgai Dalībvalstij būtiskiem amonjaka avotiem.”

| 9. | Panta 9. punkta b) apakšpunktā vārdus “amonjaka un/vai gaistošo organisko savienojumu emisija veicina paskābināšanu, eitrofikāciju vai ozona veidošanos” aizstāj ar vārdiem “amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un/vai daļiņu emisija veicina paskābināšanu, eitrofikāciju, ozona veidošanos vai augstāku daļiņu līmeni”. |
| --- | --- |

9.

Panta 9. punkta b) apakšpunktā vārdus “amonjaka un/vai gaistošo organisko savienojumu emisija veicina paskābināšanu, eitrofikāciju vai ozona veidošanos” aizstāj ar vārdiem “amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un/vai daļiņu emisija veicina paskābināšanu, eitrofikāciju, ozona veidošanos vai augstāku daļiņu līmeni”.

| 10. | Panta 10. punkta b) apakšpunktā vārdus “sērs un/vai gaistošie organiskie savienojumi” aizstāj ar vārdiem “sērs, gaistošie organiskie savienojumi un/vai daļiņas”. |
| --- | --- |

10.

Panta 10. punkta b) apakšpunktā vārdus “sērs un/vai gaistošie organiskie savienojumi” aizstāj ar vārdiem “sērs, gaistošie organiskie savienojumi un/vai daļiņas”.

| 11. | Panta 11. punktu aizstāj ar šādu:

  “Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis pēc šī Protokola vai Lēmumā 2012/2 iekļauto grozījumu ratifikācijas, apstiprināšanas vai pieņemšanas, vai pievienošanās tiem iesniedz Izpildinstitūcijai savas sēra, slāpekļa oksīdu, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu emisijas samazināšanas saistības automātiskai iekļaušanai II pielikumā.” |
| --- | --- |

11.

Panta 11. punktu aizstāj ar šādu:

“Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis pēc šī Protokola vai Lēmumā 2012/2 iekļauto grozījumu ratifikācijas, apstiprināšanas vai pieņemšanas, vai pievienošanās tiem iesniedz Izpildinstitūcijai savas sēra, slāpekļa oksīdu, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu emisijas samazināšanas saistības automātiskai iekļaušanai II pielikumā.”

| 12. | Pēc 11. punkta pievieno šādus jaunus punktus:

  “11.a   Pēc šī Protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tam Kanāda arī iesniedz Izpildinstitūcijai attiecīgās robežvērtības automātiskai iekļaušanai IV, V, VI, VIII, X un XI pielikumā.


  11.b   Katra Dalībvalsts izveido un uztur pārskatus un prognozes attiecībā uz sēra dioksīda, slāpekļa oksīdu, amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu emisiju. Dalībvalstis, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, izmanto metodoloģiju, kas izklāstīta EMEP vadības izstrādātajos norādījumos, kurus Dalībvalstis pieņēmušas Izpildinstitūcijas sesijā. Dalībvalstis, kas neatrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, kā norādījumus izmanto metodoloģiju, kas izstrādāta Izpildinstitūcijas darba plāna ietvaros.


  11.c   Visām Dalībvalstīm aktīvi jāpiedalās programmās attiecībā uz gaisa piesārņojuma ietekmi uz cilvēka veselību un vidi saskaņā ar Konvenciju.


  11.d   Lai salīdzinātu valsts emisijas kopapjomu ar 1. punktā noteiktajām emisijas samazināšanas saistībām, Dalībvalsts var izmantot procedūru, ko nosaka ar Izpildinstitūcijas lēmumu. Šāda procedūra iekļauj noteikumus par atbalsta dokumentācijas iesniegšanu un par procedūras izmantošanas pārskatu izskatīšanu.” |
| --- | --- |

12.

Pēc 11. punkta pievieno šādus jaunus punktus:

“11.a   Pēc šī Protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tam Kanāda arī iesniedz Izpildinstitūcijai attiecīgās robežvērtības automātiskai iekļaušanai IV, V, VI, VIII, X un XI pielikumā.

11.b   Katra Dalībvalsts izveido un uztur pārskatus un prognozes attiecībā uz sēra dioksīda, slāpekļa oksīdu, amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu emisiju. Dalībvalstis, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, izmanto metodoloģiju, kas izklāstīta EMEP vadības izstrādātajos norādījumos, kurus Dalībvalstis pieņēmušas Izpildinstitūcijas sesijā. Dalībvalstis, kas neatrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, kā norādījumus izmanto metodoloģiju, kas izstrādāta Izpildinstitūcijas darba plāna ietvaros.

11.c   Visām Dalībvalstīm aktīvi jāpiedalās programmās attiecībā uz gaisa piesārņojuma ietekmi uz cilvēka veselību un vidi saskaņā ar Konvenciju.

11.d   Lai salīdzinātu valsts emisijas kopapjomu ar 1. punktā noteiktajām emisijas samazināšanas saistībām, Dalībvalsts var izmantot procedūru, ko nosaka ar Izpildinstitūcijas lēmumu. Šāda procedūra iekļauj noteikumus par atbalsta dokumentācijas iesniegšanu un par procedūras izmantošanas pārskatu izskatīšanu.”

E.   3.a pants

3.a pants

| 1. | Protokolā iekļauj šādu jaunu 3.a pantu:

  “3.a pants
  Elastīgi pārejas noteikumi

  1.   Neskarot 3. panta 2., 3., 5. un 6. punktu, Konvencijas Dalībvalsts, kas kļūst par šī Protokola Dalībvalsti no 2013. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim, var piemērot elastīgus pārejas noteikumus VI un/vai VIII pielikumā minēto robežvērtību īstenošanā saskaņā ar šajā pantā minētajiem nosacījumiem.


  2.   Jebkura Dalībvalsts, kas izvēlas piemērot elastīgos pārejas noteikumus saskaņā ar šo pantu, šī Protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās aktā sniedz šādu informāciju:






  a) | konkrēti VI un/vai VIII pielikuma noteikumi, kuriem Dalībvalsts izvēlas piemērot elastīgus pārejas noteikumus; |
| --- | --- | --- |

1.

Protokolā iekļauj šādu jaunu 3.a pantu:

“3.a pants

Elastīgi pārejas noteikumi

1.   Neskarot 3. panta 2., 3., 5. un 6. punktu, Konvencijas Dalībvalsts, kas kļūst par šī Protokola Dalībvalsti no 2013. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim, var piemērot elastīgus pārejas noteikumus VI un/vai VIII pielikumā minēto robežvērtību īstenošanā saskaņā ar šajā pantā minētajiem nosacījumiem.

2.   Jebkura Dalībvalsts, kas izvēlas piemērot elastīgos pārejas noteikumus saskaņā ar šo pantu, šī Protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās aktā sniedz šādu informāciju:

a)

konkrēti VI un/vai VIII pielikuma noteikumi, kuriem Dalībvalsts izvēlas piemērot elastīgus pārejas noteikumus;

| b) | īstenošanas plāns, kurā noteikts minēto noteikumu īstenošanas grafiks. |
| --- | --- |

b)

īstenošanas plāns, kurā noteikts minēto noteikumu īstenošanas grafiks.

3.   Īstenošanas plānā, kas minēts 2. punkta b) apakšpunktā, ir jāparedz, ka VI pielikuma 1. un 5. tabulā un VIII pielikuma 1., 2., 3., 13. un 14. tabulā minētās jaunu un esošu stacionāro avotu robežvērtības tiek īstenotas ne vēlāk kā astoņu gadu laikā pēc šī Protokola stāšanās spēkā attiecīgajai Dalībvalstij vai ne vēlāk kā 2022. gada 31. decembrī atkarībā no tā, kurš termiņš iestājas vispirms.

4.   Dalībvalsts nekādā gadījumā nedrīkst atlikt nevienas VI vai VIII pielikumā minētās robežvērtības īstenošanu jauniem un esošiem stacionārajiem avotiem vēlāk par 2030. gada 31. decembri.

5.   Dalībvalsts, kas izvēlas piemērot elastīgos pārejas noteikumus saskaņā ar šo pantu, Komisijas Izpildsekretāram iesniedz trīsgadu ziņojumu par progresu VI un/vai VIII pielikuma īstenošanā. Komisijas Izpildsekretārs šādus trīsgadu ziņojumus darīs pieejamus Izpildinstitūcijai.”

F.   4. pants

4. pants

| 1. | Panta 1. punktā vārdus “amonjaka un gaistošo organisko savienojumu” aizstāj ar vārdiem “amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu, tostarp kvēpu,”. |
| --- | --- |

1.

Panta 1. punktā vārdus “amonjaka un gaistošo organisko savienojumu” aizstāj ar vārdiem “amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu, tostarp kvēpu,”.

| 2. | Panta 1. punkta a) apakšpunktā vārdus “zemu emisijas līmeni nodrošinošiem degļiem un labu vides praksi lauksaimniecībai” aizstāj ar vārdiem “zemu emisijas līmeni nodrošinošiem degļiem, labu vides praksi lauksaimniecībai un pasākumiem, par kuriem zināms, ka tie samazina kvēpu kā daļiņu sastāvdaļas emisiju”. |
| --- | --- |

2.

Panta 1. punkta a) apakšpunktā vārdus “zemu emisijas līmeni nodrošinošiem degļiem un labu vides praksi lauksaimniecībai” aizstāj ar vārdiem “zemu emisijas līmeni nodrošinošiem degļiem, labu vides praksi lauksaimniecībai un pasākumiem, par kuriem zināms, ka tie samazina kvēpu kā daļiņu sastāvdaļas emisiju”.

G.   5. pants

5. pants

| 1. | Panta 1. punkta a) apakšpunktā:






  a) | vārdus “amonjaka un gaistošo organisko savienojumu” aizstāj ar vārdiem “amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu, tostarp kvēpu,”; |
| --- | --- | --- |

1.

Panta 1. punkta a) apakšpunktā:

a)

vārdus “amonjaka un gaistošo organisko savienojumu” aizstāj ar vārdiem “amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu, tostarp kvēpu,”;

| b) | vārdus “valsts maksimuma emisijas sasniegšanu vai” aizstāj ar vārdiem “emisijas samazināšanas saistībām un”. |
| --- | --- |

b)

vārdus “valsts maksimuma emisijas sasniegšanu vai” aizstāj ar vārdiem “emisijas samazināšanas saistībām un”.

| 2. | Panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | piezemes ozona un daļiņu līmeni;”. |
| --- | --- | --- |

2.

Panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

piezemes ozona un daļiņu līmeni;”.

| 3. | Panta 1. punkta d) apakšpunktā “pantā.” aizstāj ar “pantā; un”. |
| --- | --- |

3.

Panta 1. punkta d) apakšpunktā “pantā.” aizstāj ar “pantā; un”.

| 4. | Pantam pievieno šādu jaunu 1. punkta e) apakšpunktu:






  “e) | vides un cilvēka veselības uzlabojumiem, kas saistīti ar II pielikumā uzskaitīto emisijas samazināšanas saistību izpildi attiecībā uz 2020. gadu un turpmāk. Valstīm, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, informācija par šiem uzlabojumiem tiks sniegta Izpildinstitūcijas pieņemtajos norādījumos.” |
| --- | --- | --- |

4.

Pantam pievieno šādu jaunu 1. punkta e) apakšpunktu:

“e)

vides un cilvēka veselības uzlabojumiem, kas saistīti ar II pielikumā uzskaitīto emisijas samazināšanas saistību izpildi attiecībā uz 2020. gadu un turpmāk. Valstīm, kas atrodas EMEP

| 5. | Panta 2. punkta e) apakšpunktā:






  a) | vārdus “veselības un vides problēmām” aizstāj ar vārdiem “ietekmi uz cilvēka veselību, vidi un klimatu”; |
| --- | --- | --- |

5.

Panta 2. punkta e) apakšpunktā:

a)

vārdus “veselības un vides problēmām” aizstāj ar vārdiem “ietekmi uz cilvēka veselību, vidi un klimatu”;

| b) | vārdus “kas saistītas ar šajā Protokolā minētajiem sārņiem” aizstāj ar “kas saistīta ar šajā Protokolā minēto piesārņotāju samazināšanu”. |
| --- | --- |

b)

vārdus “kas saistītas ar šajā Protokolā minētajiem sārņiem” aizstāj ar “kas saistīta ar šajā Protokolā minēto piesārņotāju samazināšanu”.

H.   6. pants

6. pants

| 1. | Panta 1. punkta b) apakšpunktā vārdus “amonjaka un gaistošo organisko savienojumu” aizstāj ar vārdiem “amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu”. |
| --- | --- |

1.

Panta 1. punkta b) apakšpunktā vārdus “amonjaka un gaistošo organisko savienojumu” aizstāj ar vārdiem “amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu”.

| 2. | Panta 1. punkta f) apakšpunktā vārdus “septiņpadsmitajā sesijā (Lēmums 1999/1) pieņemtos norādījumu dokumentus Nr. I – V un jebkurus to labojumus” aizstāj ar vārdiem “pieņemtos norādījumus”. |
| --- | --- |

2.

Panta 1. punkta f) apakšpunktā vārdus “septiņpadsmitajā sesijā (Lēmums 1999/1) pieņemtos norādījumu dokumentus Nr. I – V un jebkurus to labojumus” aizstāj ar vārdiem “pieņemtos norādījumus”.

| 3. | Panta 1. punkta g) apakšpunktā vārdus “septiņpadsmitajā sesijā (Lēmums 1999/1) pieņemto norādījumu dokumentu Nr. VI un jebkurus tā labojumus” aizstāj ar vārdiem “pieņemtos norādījumus”. |
| --- | --- |

3.

Panta 1. punkta g) apakšpunktā vārdus “septiņpadsmitajā sesijā (Lēmums 1999/1) pieņemto norādījumu dokumentu Nr. VI un jebkurus tā labojumus” aizstāj ar vārdiem “pieņemtos norādījumus”.

| 4. | Panta 1. punkta h) apakšpunktā vārdus “amonjaka un gaistošo organisko savienojumu” aizstāj ar vārdiem “amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu”. |
| --- | --- |

4.

Panta 1. punkta h) apakšpunktā vārdus “amonjaka un gaistošo organisko savienojumu” aizstāj ar vārdiem “amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu”.

| 5. | Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “Katra Dalībvalsts vāc un uztur informāciju par:






  a) | sēra un slāpekļa savienojumu koncentrāciju gaisā un nosēdumiem; |
| --- | --- | --- |

5.

Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“Katra Dalībvalsts vāc un uztur informāciju par:

a)

sēra un slāpekļa savienojumu koncentrāciju gaisā un nosēdumiem;

| b) | ozona, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu koncentrāciju gaisā; |
| --- | --- |

b)

ozona, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu koncentrāciju gaisā;

| c) | ja iespējams, piezemes ozona un daļiņu iedarbības aplēses. |
| --- | --- |

c)

ja iespējams, piezemes ozona un daļiņu iedarbības aplēses.

Katra Dalībvalsts, ja iespējams, arī vāc un uztur informāciju par visu šo piesārņotāju ietekmi uz cilvēka veselību, sauszemes un ūdens ekosistēmām, materiāliem un klimatu. Dalībvalstīm, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, jāizmanto Izpildinstitūcijas pieņemtie norādījumi. Dalībvalstīm, kas neatrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, kā norādījumi jāizmanto metodoloģija, kas izstrādāta Izpildinstitūcijas darba plāna ietvaros.”

EMEP

EMEP

| 6. | Iekļauj šādu jaunu 2.a punktu:

  “2.a   Katrai Dalībvalstij tādā mērā, kādu tā uzskata par atbilstīgu, ir arī jāveido un jāuztur pārskats un prognozes attiecībā uz kvēpu emisiju, izmantojot Izpildinstitūcijas pieņemtos norādījumus.” |
| --- | --- |

6.

Iekļauj šādu jaunu 2.a punktu:

“2.a   Katrai Dalībvalstij tādā mērā, kādu tā uzskata par atbilstīgu, ir arī jāveido un jāuztur pārskats un prognozes attiecībā uz kvēpu emisiju, izmantojot Izpildinstitūcijas pieņemtos norādījumus.”

I.   7. pants

7. pants

| 1. | Panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā vārdus “3. punktā” aizstāj ar vārdiem “3. un 7. punktā”. |
| --- | --- |

1.

Panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā vārdus “3. punktā” aizstāj ar vārdiem “3. un 7. punktā”.

| 2. | Panta 1. punkta b) apakšpunkta ievadu aizstāj ar šādu:






  “b) | katra Dalībvalsts, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, pamatojoties uz EMEP vadības sagatavotajiem un Izpildinstitūcijas pieņemtajiem norādījumiem, ziņo Komisijas Izpildsekretāram, kurš savukārt nodod šo ziņojumu EMEP, par sēra dioksīda, slāpekļa oksīdu, amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu emisiju, sniedzot šādu informāciju:”. |
| --- | --- | --- |

2.

Panta 1. punkta b) apakšpunkta ievadu aizstāj ar šādu:

“b)

katra Dalībvalsts, kas atrodas EMEP

EMEP

EMEP

| 3. | Panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā vārdus “sēra, slāpekļa oksīdu, amonjaka un gaistošo organisko savienojumu” svītro. |
| --- | --- |

3.

Panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā vārdus “sēra, slāpekļa oksīdu, amonjaka un gaistošo organisko savienojumu” svītro.

| 4. | Panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā:






  a) | vārdus “katras vielas” svītro; |
| --- | --- | --- |

4.

Panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā:

a)

vārdus “katras vielas” svītro;

| b) | skaitli “(1990.)” aizstāj ar vārdiem “, kas minēts II pielikumā”. |
| --- | --- |

b)

skaitli “(1990.)” aizstāj ar vārdiem “, kas minēts II pielikumā”.

| 5. | Panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā vārdus “un tās samazināšanas plānus” svītro. |
| --- | --- |

5.

Panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā vārdus “un tās samazināšanas plānus” svītro.

| 6. | Panta 1. punkta b) apakšpunkta iv) punktu aizstāj ar šādu:






  “iv) | informatīvu pārskata ziņojumu, kurā iekļauta sīki izstrādāta informācija par ziņoto emisijas pārskatu un emisijas prognozēm;”. |
| --- | --- | --- |

6.

Panta 1. punkta b) apakšpunkta iv) punktu aizstāj ar šādu:

“iv)

informatīvu pārskata ziņojumu, kurā iekļauta sīki izstrādāta informācija par ziņoto emisijas pārskatu un emisijas prognozēm;”.

| 7. | Pantā iekļauj šādu jaunu 1. punkta ba) apakšpunktu:






  “ba) | katrai Dalībvalstij, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, jāziņo Komisijas Izpildsekretāram, kurš savukārt ziņo Izpildinstitūcijai, par pieejamo informāciju par programmām attiecībā uz gaisa piesārņojuma ietekmi uz cilvēka veselību un vidi un par gaisa kvalitātes monitoringa un modelēšanas programmām saskaņā ar šo Konvenciju un izmantojot Izpildinstitūcijas pieņemtos norādījumus;”. |
| --- | --- | --- |

7.

Pantā iekļauj šādu jaunu 1. punkta ba) apakšpunktu:

“ba)

katrai Dalībvalstij, kas atrodas EMEP

| 8. | Panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | Dalībvalstis, kas neatrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, ziņo par pieejamo informāciju par emisijas līmeņiem, tostarp par pārskata gadu, kas minēts II pielikumā, un atbilstīgi ģeogrāfiskajai sfērai, uz ko attiecas tās emisijas samazināšanas saistības. Dalībvalstīm, kas neatrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, jāsagatavo ba) apakšpunktā noteiktajai līdzīga informācija, ja to pieprasa Izpildinstitūcija.” |
| --- | --- | --- |

8.

Panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

Dalībvalstis, kas neatrodas EMEP

EMEP

| 9. | Pēc 1. punkta c) apakšpunkta pievieno šādu jaunu d) apakšpunktu:






  “d) | katrai Dalībvalstij, ja tas ir iespējams, jāziņo arī par emisijas pārskatu un prognozēm attiecībā uz kvēpu emisiju, izmantojot Izpildinstitūcijas pieņemtos norādījumus.” |
| --- | --- | --- |

9.

Pēc 1. punkta c) apakšpunkta pievieno šādu jaunu d) apakšpunktu:

“d)

katrai Dalībvalstij, ja tas ir iespējams, jāziņo arī par emisijas pārskatu un prognozēm attiecībā uz kvēpu emisiju, izmantojot Izpildinstitūcijas pieņemtos norādījumus.”

| 10. | Panta 3. punkta ievadu aizstāj ar šādu:

  “Pēc Izpildinstitūcijas pieprasījuma un saskaņā ar tās noteiktajiem grafikiem EMEP un citas palīginstitūcijas sniedz Izpildinstitūcijai attiecīgu informāciju par:”. |
| --- | --- |

10.

Panta 3. punkta ievadu aizstāj ar šādu:

“Pēc Izpildinstitūcijas pieprasījuma un saskaņā ar tās noteiktajiem grafikiem EMEP un citas palīginstitūcijas sniedz Izpildinstitūcijai attiecīgu informāciju par:”.

EMEP

| 11. | Panta 3. punkta a) apakšpunktā pēc vārda “par” pievieno vārdus “daļiņu, tostarp kvēpu,”. |
| --- | --- |

11.

Panta 3. punkta a) apakšpunktā pēc vārda “par” pievieno vārdus “daļiņu, tostarp kvēpu,”.

| 12. | Panta 3. punkta b) apakšpunktā vārdus “ozona un tā pirmdaļiņu” aizstāj ar vārdiem “daļiņu, piezemes ozona un to prekursoru”. |
| --- | --- |

12.

Panta 3. punkta b) apakšpunktā vārdus “ozona un tā pirmdaļiņu” aizstāj ar vārdiem “daļiņu, piezemes ozona un to prekursoru”.

| 13. | Pēc panta 3. punkta b) apakšpunkta iekļauj šādu jaunu c) un d) apakšpunktu:






  “c) | nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību, dabiskām ekosistēmām, materiāliem un lauksaimniecības kultūrām, tostarp mijiedarbību ar klimata pārmaiņām un vidi saistībā ar vielām, uz kurām attiecas šis Protokols, un progresu cilvēka veselības un vides uzlabojumu panākšanā, kā aprakstīts Izpildinstitūcijas pieņemtajos norādījumos; |
| --- | --- | --- |

13.

Pēc panta 3. punkta b) apakšpunkta iekļauj šādu jaunu c) un d) apakšpunktu:

“c)

nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību, dabiskām ekosistēmām, materiāliem un lauksaimniecības kultūrām, tostarp mijiedarbību ar klimata pārmaiņām un vidi saistībā ar vielām, uz kurām attiecas šis Protokols, un progresu cilvēka veselības un vides uzlabojumu panākšanā, kā aprakstīts Izpildinstitūcijas pieņemtajos norādījumos;

| d) | slāpekļa rādītāju, slāpekļa izmantošanas efektivitātes un slāpekļa pārpalikumu aprēķiniem un to uzlabojumiem EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, izmantojot Izpildinstitūcijas pieņemtos norādījumus;”. |
| --- | --- |

d)

slāpekļa rādītāju, slāpekļa izmantošanas efektivitātes un slāpekļa pārpalikumu aprēķiniem un to uzlabojumiem EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, izmantojot Izpildinstitūcijas pieņemtos norādījumus;”.

EMEP

| 14. | Panta 3. punkta pēdējo teikumu svītro. |
| --- | --- |

14.

Panta 3. punkta pēdējo teikumu svītro.

| 15. | Panta 4. punktā pēc vārdiem “un ozona” pievieno vārdus “un daļiņu”. |
| --- | --- |

15.

Panta 4. punktā pēc vārdiem “un ozona” pievieno vārdus “un daļiņu”.

| 16. | Panta 5. punktā vārdus “faktisko ozona koncentrāciju un ozona kritiskajiem līmeņiem” aizstāj ar vārdiem “faktisko ozona un daļiņu koncentrāciju un ozona un daļiņu kritiskajiem līmeņiem”. |
| --- | --- |

16.

Panta 5. punktā vārdus “faktisko ozona koncentrāciju un ozona kritiskajiem līmeņiem” aizstāj ar vārdiem “faktisko ozona un daļiņu koncentrāciju un ozona un daļiņu kritiskajiem līmeņiem”.

| 17. | Pantā pievieno šādu jaunu 6. punktu:

  “6.   Neskarot 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, Dalībvalsts Izpildinstitūcijai var pieprasīt atļauju ziņot par ierobežotu konkrēta piesārņotāja vai piesārņotāju pārskatu, ja:






  a) | Dalībvalstij iepriekš nav bijis ziņošanas pienākuma par minēto piesārņotāju saskaņā ar šo Protokolu vai jebkuru citu protokolu; |
| --- | --- | --- |

17.

Pantā pievieno šādu jaunu 6. punktu:

“6.   Neskarot 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, Dalībvalsts Izpildinstitūcijai var pieprasīt atļauju ziņot par ierobežotu konkrēta piesārņotāja vai piesārņotāju pārskatu, ja:

a)

Dalībvalstij iepriekš nav bijis ziņošanas pienākuma par minēto piesārņotāju saskaņā ar šo Protokolu vai jebkuru citu protokolu;

| b) | Dalībvalsts ierobežotajā pārskatā ir iekļauti vismaz visi lielie piesārņotāja vai piesārņotāju punktveida avoti Dalībvalstī vai attiecīgais PEPA. |
| --- | --- |

b)

Dalībvalsts ierobežotajā pārskatā ir iekļauti vismaz visi lielie piesārņotāja vai piesārņotāju punktveida avoti Dalībvalstī vai attiecīgais PEPA.

Izpildinstitūcija piešķir šādu atļauju ik gadu laikposmā līdz pieciem gadiem pēc šī Protokola stāšanās spēkā attiecīgai Dalībvalstij, bet nekādā gadījumā attiecībā uz ziņošanu par emisiju jebkurā gadā pēc 2019. gada. Šim atļaujas pieprasījumam jāpievieno informācija par progresu pilnīgāka pārskata veidošanā, kas veido Dalībvalsts ikgadējā ziņojuma daļu.”

J.   8. pants

8. pants

| 1. | Panta b) apakšpunktā pēc vārdiem “īpaši par” pievieno vārdus “daļiņām, tostarp kvēpiem,”. |
| --- | --- |

1.

Panta b) apakšpunktā pēc vārdiem “īpaši par” pievieno vārdus “daļiņām, tostarp kvēpiem,”.

| 2. | Panta c) apakšpunktā vārdus “slāpekļa oksīdu un gaistošo organisko savienojumu” aizstāj ar vārdiem “slāpekļa savienojumu, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu, tostarp kvēpu,”. |
| --- | --- |

2.

Panta c) apakšpunktā vārdus “slāpekļa oksīdu un gaistošo organisko savienojumu” aizstāj ar vārdiem “slāpekļa savienojumu, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu, tostarp kvēpu,”.

| 3. | Pēc d) apakšpunkta pievieno šādu jaunu da) apakšpunktu:






  “da) | zinātniskās izpratnes uzlabošanu par potenciālajiem papildu ieguvumiem klimata pārmaiņu mazināšanai, kas saistīta ar gaisa piesārņotāju (tādu kā metāns, oglekļa monoksīds un kvēpi), kuriem vidējā termiņā ir sasiluma iedarbības un citas klimata sekas, potenciālas mazināšanas scenārijiem;”. |
| --- | --- | --- |

3.

Pēc d) apakšpunkta pievieno šādu jaunu da) apakšpunktu:

“da)

zinātniskās izpratnes uzlabošanu par potenciālajiem papildu ieguvumiem klimata pārmaiņu mazināšanai, kas saistīta ar gaisa piesārņotāju (tādu kā metāns, oglekļa monoksīds un kvēpi), kuriem vidējā termiņā ir sasiluma iedarbības un citas klimata sekas, potenciālas mazināšanas scenārijiem;”.

| 4. | Panta e) apakšpunktā vārdus “eitrofikācijas un fotoķīmiskā piesārņojuma” aizstāj ar vārdiem “eitrofikācijas, fotoķīmiskā piesārņojuma un daļiņu”. |
| --- | --- |

4.

Panta e) apakšpunktā vārdus “eitrofikācijas un fotoķīmiskā piesārņojuma” aizstāj ar vārdiem “eitrofikācijas, fotoķīmiskā piesārņojuma un daļiņu”.

| 5. | Panta f) apakšpunktā vārdus “amonjaka un gaistošo organisko savienojumu” aizstāj ar vārdiem “amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un citu ozona prekursoru un daļiņu”. |
| --- | --- |

5.

Panta f) apakšpunktā vārdus “amonjaka un gaistošo organisko savienojumu” aizstāj ar vārdiem “amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un citu ozona prekursoru un daļiņu”.

| 6. | Panta g) apakšpunktā:






  a) | vārdus “slāpekļa, gaistošo organisko savienojumu” aizstāj ar vārdiem “slāpekļa, gaistošo organisko savienojumu, daļiņu”; |
| --- | --- | --- |

6.

Panta g) apakšpunktā:

a)

vārdus “slāpekļa, gaistošo organisko savienojumu” aizstāj ar vārdiem “slāpekļa, gaistošo organisko savienojumu, daļiņu”;

| b) | vārdus “, ietverot to ietekmi uz cieto daļiņu koncentrācijām,” svītro; |
| --- | --- |

b)

vārdus “, ietverot to ietekmi uz cieto daļiņu koncentrācijām,” svītro;

| c) | vārdus “gaistošajiem organiskajiem savienojumiem un troposfēras ozonu” aizstāj ar vārdiem “gaistošajiem organiskajiem savienojumiem, daļiņām un piezemes ozonu”. |
| --- | --- |

c)

vārdus “gaistošajiem organiskajiem savienojumiem un troposfēras ozonu” aizstāj ar vārdiem “gaistošajiem organiskajiem savienojumiem, daļiņām un piezemes ozonu”.

| 7. | Panta k) apakšpunktā:






  a) | vārdus “apkārtējai videi un cilvēka veselībai radīto ieguvumu” aizstāj ar vārdiem “apkārtējai videi un cilvēka veselībai radīto ieguvumu un ietekmes uz klimatu”; |
| --- | --- | --- |

7.

Panta k) apakšpunktā:

a)

vārdus “apkārtējai videi un cilvēka veselībai radīto ieguvumu” aizstāj ar vārdiem “apkārtējai videi un cilvēka veselībai radīto ieguvumu un ietekmes uz klimatu”;

| b) | vārdus “amonjaka un gaistošo organisko savienojumu” aizstāj ar vārdiem “amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu”. |
| --- | --- |

b)

vārdus “amonjaka un gaistošo organisko savienojumu” aizstāj ar vārdiem “amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu”.

K.   10. pants

10. pants

| 1. | Panta 1. punktā vārdus “sēra un slāpekļa savienojumu” aizstāj ar vārdiem “sēra, slāpekļa savienojumu un daļiņu”. |
| --- | --- |

1.

Panta 1. punktā vārdus “sēra un slāpekļa savienojumu” aizstāj ar vārdiem “sēra, slāpekļa savienojumu un daļiņu”.

| 2. | Panta 2. punkta b) apakšpunktā:






  a) | vārdus “visām atbilstošajām veselības problēmām” aizstāj ar vārdiem “visu attiecīgo ietekmi uz cilvēka veselību, papildieguvumiem klimatam”; |
| --- | --- | --- |

2.

Panta 2. punkta b) apakšpunktā:

a)

vārdus “visām atbilstošajām veselības problēmām” aizstāj ar vārdiem “visu attiecīgo ietekmi uz cilvēka veselību, papildieguvumiem klimatam”;

| b) | pēc vārdiem “saistītas ar” iekļauj vārdus “daļiņām,”. |
| --- | --- |

b)

pēc vārdiem “saistītas ar” iekļauj vārdus “daļiņām,”.

| 3. | Pantam pievieno šādu 3. un 4. punktu:

  “3.   Saskaņā ar šo pantu Izpildiestāde savos pārskatos iekļauj kvēpu emisijas mazināšanas pasākumu novērtējumu ne vēlāk kā Izpildinstitūcijas otrajā sesijā pēc Lēmumā 2012/2 iekļauto grozījumu stāšanās spēkā.


  4.   Ne vēlāk kā Izpildinstitūcijas otrajā sesijā pēc Lēmumā 2012/2 iekļauto grozījumu stāšanās spēkā Dalībvalstis izvērtē amonjaka kontroles pasākumus un apsver iespēju pārskatīt IX pielikumu.” |
| --- | --- |

3.

Pantam pievieno šādu 3. un 4. punktu:

“3.   Saskaņā ar šo pantu Izpildiestāde savos pārskatos iekļauj kvēpu emisijas mazināšanas pasākumu novērtējumu ne vēlāk kā Izpildinstitūcijas otrajā sesijā pēc Lēmumā 2012/2 iekļauto grozījumu stāšanās spēkā.

4.   Ne vēlāk kā Izpildinstitūcijas otrajā sesijā pēc Lēmumā 2012/2 iekļauto grozījumu stāšanās spēkā Dalībvalstis izvērtē amonjaka kontroles pasākumus un apsver iespēju pārskatīt IX pielikumu.”

L.   13. pants

13. pants

Protokola 13. pantu aizstāj ar šādiem:

“13. pants

Korekcijas

1.   Jebkura Konvencijas Dalībvalsts var ierosināt šī Protokola II pielikuma korekciju – pievienot tam savu nosaukumu un emisijas līmeņus, emisijas maksimumu un procentuālo emisijas samazinājumu.

2.   Jebkura Dalībvalsts var ierosināt korekciju tās emisijas samazināšanas saistībās, kas jau noteiktas II pielikumā. Šādā priekšlikumā jāiekļauj atbalsta dokumentācija, un to izskata, kā minēts Izpildinstitūcijas lēmumā. Izskatīšana notiek, pirms Dalībvalstis apspriež priekšlikumu saskaņā ar 4. punktu.

3.   Jebkura Dalībvalsts, kurai uz to ir tiesības saskaņā ar 3. panta 9. punktu, var ierosināt III pielikuma korekciju – pievienot vienu vai vairākus PEPA vai veikt izmaiņas attiecībā uz tās jurisdikcijā esošu PEPA, kas minēts III pielikumā.

4.   Ierosinātās korekcijas rakstveidā iesniedz Komisijas Izpildsekretāram, kas tās dara zināmas visām Dalībvalstīm. Dalībvalstis apspriež ierosinātās korekcijas nākamajā Izpildinstitūcijas sesijā ar nosacījumu, ka Izpildsekretārs šos priekšlikumus darījis zināmus Dalībvalstīm vismaz deviņdesmit dienas pirms sesijas.

5.   Korekcijas pieņem visas Izpildinstitūcijas sesijā klātesošās Dalībvalstis pēc vienprātības principa, un tās stājas spēkā visām šī Protokola Dalībvalstīm deviņdesmitajā dienā pēc dienas, kurā Komisijas Izpildsekretārs rakstveidā informējis Dalībvalstis par korekcijas pieņemšanu.

13.a pants

Grozījumi

1.   Ikviena Dalībvalsts var ierosināt šī Protokola grozījumus.

2.   Ierosinātie grozījumi rakstveidā jāiesniedz Komisijas Izpildsekretāram, kas tos dara zināmus visām Dalībvalstīm. Dalībvalstis apspriež ierosinātos grozījumus nākamajā Izpildinstitūcijas sesijā ar nosacījumu, ka Izpildsekretārs šos priekšlikumus darījis zināmus Dalībvalstīm vismaz deviņdesmit dienas pirms sesijas.

3.   Šī Protokola grozījumus, izņemot grozījumus I un III pielikumā, pēc vienprātības principa pieņem Izpildinstitūcijas sesijā klātesošās Dalībvalstis, un grozījumi Dalībvalstīm, kas tos pieņēmušas, stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc tam, kad divas trešdaļas to Dalībvalstu, kas tādas bijušas grozījumu pieņemšanas laikā, ir iesniegušas depozitārijam grozījumu pieņemšanas aktu. Jebkurai citai Dalībvalstij grozījumi stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc tam, kad šī Dalībvalsts ir iesniegusi depozitārijam grozījumu pieņemšanas aktu.

4.   Grozījumus šī Protokola I un II pielikumā pieņem visas Izpildinstitūcijas sesijā klātesošās Dalībvalstis pēc vienprātības principa. Simt astoņdesmit dienas pēc tam, kad Komisijas Izpildsekretārs tos ir darījis zināmus visām Dalībvalstīm, šie grozījumi stājas spēkā attiecībā uz visām Dalībvalstīm, kas depozitārijam nav iesniegušas paziņojumu atbilstīgi 5. punkta noteikumiem, ar nosacījumu, ka vismaz sešpadsmit Dalībvalstis nav iesniegušas šādu paziņojumu.

5.   Ikviena Dalībvalsts, kas nevar apstiprināt grozījumus I un/vai III pielikumā, par to paziņo depozitārijam rakstveidā deviņdesmit dienu laikā no dienas, kad paziņots par grozījumu pieņemšanu. Depozitārijs nekavējoties paziņo visām Dalībvalstīm par jebkuru šādu saņemtu paziņojumu. Dalībvalsts jebkurā laikā var aizstāt savu iepriekšējo paziņojumu un pieņemt grozījumus, un pēc pieņemšanas akta iesniegšanas depozitārijam šai Dalībvalstij šāda pielikuma grozījumi kļūst saistoši.

6.   Tām Dalībvalstīm, kas tam piekritušas, 7. punktā izklāstītā procedūra aizstāj procedūru, kas izklāstīta 3. punktā, attiecībā uz IV–XI pielikuma grozīšanu.

7.   Grozījumus IV–XI pielikumā pieņem visas Izpildinstitūcijas sesijā klātesošās Dalībvalstis pēc vienprātības principa. Beidzoties vienam gadam no dienas, kad Komisijas Izpildsekretārs tos darījis zināmus visām Dalībvalstīm, jebkura šāda pielikuma grozījumi stājas spēkā attiecībā uz tām Dalībvalstīm, kas nav iesniegušas depozitārijam paziņojumu saskaņā ar a) apakšpunkta noteikumiem:

| a) | ikviena Dalībvalsts, kas nevar apstiprināt grozījumus IV–XI pielikumā, par to paziņo depozitārijam rakstveidā gada laikā no datuma, kad paziņots par grozījumu pieņemšanu. Depozitārijs nekavējoties paziņo visām Dalībvalstīm par jebkuru šādu saņemtu paziņojumu. Dalībvalsts jebkurā laikā var aizstāt savu iepriekšējo paziņojumu un pieņemt grozījumus, un pēc pieņemšanas akta iesniegšanas depozitārijam šai Dalībvalstij šāda pielikuma grozījumi kļūst saistoši; |
| --- | --- |

a)

ikviena Dalībvalsts, kas nevar apstiprināt grozījumus IV–XI pielikumā, par to paziņo depozitārijam rakstveidā gada laikā no datuma, kad paziņots par grozījumu pieņemšanu. Depozitārijs nekavējoties paziņo visām Dalībvalstīm par jebkuru šādu saņemtu paziņojumu. Dalībvalsts jebkurā laikā var aizstāt savu iepriekšējo paziņojumu un pieņemt grozījumus, un pēc pieņemšanas akta iesniegšanas depozitārijam šai Dalībvalstij šāda pielikuma grozījumi kļūst saistoši;

| b) | jebkuri IV–XI pielikuma grozījumi nestājas spēkā, ja sešpadsmit vai vairāk Dalībvalstu:






  i) | vai nu ir iesniegušas paziņojumu saskaņā ar a) apakšpunkta noteikumiem; |
| --- | --- | --- |

b)

jebkuri IV–XI pielikuma grozījumi nestājas spēkā, ja sešpadsmit vai vairāk Dalībvalstu:

i)

vai nu ir iesniegušas paziņojumu saskaņā ar a) apakšpunkta noteikumiem;

| ii) | vai nav piekritušas procedūrai, kas izklāstīta šajā punktā, un vēl nav iesniegušas pieņemšanas aktu saskaņā ar 3. punktu.” |
| --- | --- |

ii)

vai nav piekritušas procedūrai, kas izklāstīta šajā punktā, un vēl nav iesniegušas pieņemšanas aktu saskaņā ar 3. punktu.”

M.   15. pants

15. pants

Pantam pievieno šādu jaunu 4. punktu:

“4.   Ja valsts vai reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija nevēlas, lai tām būtu saistošas 13.a panta 7. punktā noteiktās procedūras attiecībā uz IV–XI pielikuma grozījumiem, tās savā ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas un pievienošanās aktā to deklarē.”

N.   Jauns 18.a pants

Jauns 18.a pants

Pēc 18. panta iekļauj šādu jaunu 18.a pantu:

“18.a pants

Protokolu piemērošanas izbeigšana

Kad visas turpmāk minēto protokolu Dalībvalstis saskaņā ar 15. pantu ir iesniegušas savus šī Protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas un pievienošanās aktus depozitārijam, tiek uzskatīts, ka attiecīgā protokola piemērošana ir izbeigta:

| a) | 1985. gada Helsinku Protokols par sēra emisijas vai to pārrobežu pārneses samazināšanu vismaz par 30 procentiem; |
| --- | --- |

a)

1985. gada Helsinku Protokols par sēra emisijas vai to pārrobežu pārneses samazināšanu vismaz par 30 procentiem;

| b) | 1988. gada Sofijas Protokols par slāpekļa oksīdu emisijas kontroli vai to robežšķērsojošajām plūsmām; |
| --- | --- |

b)

1988. gada Sofijas Protokols par slāpekļa oksīdu emisijas kontroli vai to robežšķērsojošajām plūsmām;

| c) | 1991. gada Ženēvas Protokols par gaistošo organisko savienojumu emisiju vai to robežšķērsojošajām plūsmām; |
| --- | --- |

c)

1991. gada Ženēvas Protokols par gaistošo organisko savienojumu emisiju vai to robežšķērsojošajām plūsmām;

| d) | 1994. gada Oslo Protokols par sēra emisijas turpmāko samazināšanu.” |
| --- | --- |

d)

1994. gada Oslo Protokols par sēra emisijas turpmāko samazināšanu.”

O.   II pielikums

II pielikums

Protokola II pielikuma tekstu aizstāj ar šādu:

“Emisijas samazināšanas saistības

| 1. | Tabulās turpmāk minētās emisijas samazināšanas saistības ir saistītas ar šī Protokola 3. panta 1. un 10. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 1. tabulā ir norādīts sēra dioksīda (SO2), slāpekļa oksīdu (NOx), amonjaka (NH3) un gaistošo organisko savienojumu (GOS) emisijas maksimums, kas izteikts tūkstošos tonnu, laikposmam no 2010. līdz 2020. gadam tām Dalībvalstīm, kas ratificējušas šo Protokolu pirms 2010. gada. |
| --- | --- |

2.

| 3. | 2.–6. tabulā norādītas SO2, NOx, NH3, GOS un PM2,5 emisijas samazināšanas saistības attiecībā uz 2020. gadu un pēc tam. Šīs saistības ir izteiktas kā procentuāls samazinājums no 2005. gada emisijas līmeņa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | 2005. gada emisijas aplēses, kas uzskaitītas 2.–6. tabulā, ir izteiktas tūkstošos tonnu un atspoguļo jaunākos labākos pieejamos datus, par kuriem Dalībvalstis ziņojušas 2012. gadā. Šīs aplēses tiek sniegtas tikai informatīvā nolūkā, un, ja kļūst pieejama labāka informācija, Dalībvalstis tās var atjaunināt emisijas datu ziņošanas procesā saskaņā ar šo Protokolu. Sekretariāts informācijas nolūkā uzturēs un regulāri atjauninās tabulu ar jaunākajām Dalībvalstu ziņotajām aplēsēm Konvencijas tīmekļa vietnē. 2.–6. tabulā minētās procentos izteiktās emisijas samazināšanas saistības ir piemērojamas jaunākajām 2005. gada aplēsēm, par kurām Dalībvalstis ziņojušas Komisijas Izpildsekretāram. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ja kādā gadā Dalībvalsts uzzina, ka īpaši aukstas ziemas, īpaši sausas vasaras dēļ vai neparedzētu izmaiņu dēļ saimnieciskajā darbībā, piemēram, energoapgādes sistēmas jaudas samazināšanās dēļ valstī vai kaimiņvalstī, tā nevar īstenot savas emisijas samazināšanas saistības, Dalībvalsts var izpildīt šīs saistības, aprēķinot valsts gada emisijas vidējo aritmētisko attiecīgajam gadam, gadam pirms tā un gadam pēc tā ar noteikumu, ka šis vidējais aritmētiskais nepārsniedz tās saistības. |
| --- | --- |

5.

1. tabula

Emisijas maksimums laikposmam no 2010. līdz 2020. gadam Dalībvalstīm, kuras ratificējušas šo Protokolu līdz 2010. gadam (izteikts tūkstošos tonnu gadā)

| | Dalībvalsts | Ratifikācija | SO2 | NOx | NH3 | GOS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Beļģija | 2007 | 106 | 181 | 74 | 144 |
| 2 | Bulgārija | 2005 | 856 | 266 | 108 | 185 |
| 3 | Horvātija | 2008 | 70 | 87 | 30 | 90 |
| 4 | Kipra | 2007 | 39 | 23 | 9 | 14 |
| 5 | Čehijas Republika | 2004 | 283 | 286 | 101 | 220 |
| 6 | Dānija | 2002 | 55 | 127 | 69 | 85 |
| 7 | Somija | 2003 | 116 | 170 | 31 | 130 |
| 8 | Francija | 2007 | 400 | 860 | 780 | 1 100 |
| 9 | Vācija | 2004 | 550 | 1 081 | 550 | 995 |
| 10 | Ungārija | 2006 | 550 | 198 | 90 | 137 |
| 11 | Latvija | 2004 | 107 | 84 | 44 | 136 |
| 12 | Lietuva | 2004 | 145 | 110 | 84 | 92 |
| 13 | Luksemburga | 2001 | 4 | 11 | 7 | 9 |
| 14 | Nīderlande | 2004 | 50 | 266 | 128 | 191 |
| 15 | Norvēģija | 2002 | 22 | 156 | 23 | 195 |
| 16 | Portugāle | 2005 | 170 | 260 | 108 | 202 |
| 17 | Rumānija | 2003 | 918 | 437 | 210 | 523 |
| 18 | Slovākija | 2005 | 110 | 130 | 39 | 140 |
| 19 | Slovēnija | 2004 | 27 | 45 | 20 | 40 |
| 20 | Spānija (1) | 2005 | 774 | 847 | 353 | 669 |
| 21 | Zviedrija | 2002 | 67 | 148 | 57 | 241 |
| 22 | Šveice | 2005 | 26 | 79 | 63 | 144 |
| 23 | Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste | 2005 | 625 | 1 181 | 297 | 1 200 |
| 24 | Amerikas Savienotās Valstis | 2004 | (2) | (3) | | (4) |
| 25 | Eiropas Savienība | 2003 | 7 832 | 8 180 | 4 294 | 7 585 |

Dalībvalsts

Ratifikācija

SO2

NOx

NH3

GOS

1

Beļģija

2007

106

181

74

144

2

Bulgārija

2005

856

266

108

185

3

Horvātija

2008

70

87

30

90

4

Kipra

2007

39

23

9

14

5

Čehijas Republika

2004

283

286

101

220

6

Dānija

2002

55

127

69

85

7

Somija

2003

116

170

31

130

8

Francija

2007

400

860

780

1 100

9

Vācija

2004

550

1 081

550

995

10

Ungārija

2006

550

198

90

137

11

Latvija

2004

107

84

44

136

12

Lietuva

2004

145

110

84

92

13

Luksemburga

2001

4

11

7

9

14

Nīderlande

2004

50

266

128

191

15

Norvēģija

2002

22

156

23

195

16

Portugāle

2005

170

260

108

202

17

Rumānija

2003

918

437

210

523

18

Slovākija

2005

110

130

39

140

19

Slovēnija

2004

27

45

20

40

20

Spānija (1)

2005

774

847

353

669

21

Zviedrija

2002

67

148

57

241

22

Šveice

2005

26

79

63

144

23

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste

2005

625

1 181

297

1 200

24

Amerikas Savienotās Valstis

2004

(2)

(3)

(4)

25

Eiropas Savienība

2003

7 832

8 180

4 294

7 585

2. tabula

Sēra dioksīda emisijas samazināšanas saistības attiecībā uz 2020. gadu un turpmāk

| | Konvencijas dalībvalsts | SO2 emisijas līmenis 2005. gadā (tūkstošos tonnu) | Samazinājums, salīdzinot ar 2005. gada līmeni (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Austrija | 27 | 26 |
| 2 | Baltkrievija | 79 | 20 |
| 3 | Beļģija | 145 | 43 |
| 4 | Bulgārija | 777 | 78 |
| 5 | Kanāda (5) | | |
| 6 | Horvātija | 63 | 55 |
| 7 | Kipra | 38 | 83 |
| 8 | Čehijas Republika | 219 | 45 |
| 9 | Dānija | 23 | 35 |
| 10 | Igaunija | 76 | 32 |
| 11 | Somija | 69 | 30 |
| 12 | Francija | 467 | 55 |
| 13 | Vācija | 517 | 21 |
| 14 | Grieķija | 542 | 74 |
| 15 | Ungārija | 129 | 46 |
| 16 | Īrija | 71 | 65 |
| 17 | Itālija | 403 | 35 |
| 18 | Latvija | 6,7 | 8 |
| 19 | Lietuva | 44 | 55 |
| 20 | Luksemburga | 2,5 | 34 |
| 21 | Malta | 11 | 77 |
| 22 | Nīderlande (6) | 65 | 28 |
| 23 | Norvēģija | 24 | 10 |
| 24 | Polija | 1 224 | 59 |
| 25 | Portugāle | 177 | 63 |
| 26 | Rumānija | 643 | 77 |
| 27 | Slovākija | 89 | 57 |
| 28 | Slovēnija | 40 | 63 |
| 29 | Spānija (6) | 1 282 | 67 |
| 30 | Zviedrija | 36 | 22 |
| 31 | Šveice | 17 | 21 |
| 32 | Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste | 706 | 59 |
| 33 | Amerikas Savienotās Valstis (7) | | |
| 34 | Eiropas Savienība | 7 828 | 59 |

Konvencijas dalībvalsts

SO2 emisijas līmenis 2005. gadā (tūkstošos tonnu)

Samazinājums, salīdzinot ar 2005. gada līmeni (%)

1

Austrija

27

26

2

Baltkrievija

79

20

3

Beļģija

145

43

4

Bulgārija

777

78

5

Kanāda (5)

6

Horvātija

63

55

7

Kipra

38

83

8

Čehijas Republika

219

45

9

Dānija

23

35

10

Igaunija

76

32

11

Somija

69

30

12

Francija

467

55

13

Vācija

517

21

14

Grieķija

542

74

15

Ungārija

129

46

16

Īrija

71

65

17

Itālija

403

35

18

Latvija

6,7

8

19

Lietuva

44

55

20

Luksemburga

2,5

34

21

Malta

11

77

22

Nīderlande (6)

65

28

23

Norvēģija

24

10

24

Polija

1 224

59

25

Portugāle

177

63

26

Rumānija

643

77

27

Slovākija

89

57

28

Slovēnija

40

63

29

Spānija (6)

1 282

67

30

Zviedrija

36

22

31

Šveice

17

21

32

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste

706

59

33

Amerikas Savienotās Valstis (7)

34

Eiropas Savienība

7 828

59

3. tabula

Slāpekļa oksīdu emisijas samazināšanas saistības attiecībā uz 2020. gadu un turpmāk
   (8)

| | Konvencijas dalībvalsts | NO2 emisijas līmenis 2005. gadā (tūkstošos tonnu) | Samazinājums, salīdzinot ar 2005. gada līmeni (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Austrija | 231 | 37 |
| 2 | Baltkrievija | 171 | 25 |
| 3 | Beļģija | 291 | 41 |
| 4 | Bulgārija | 154 | 41 |
| 5 | Kanāda (9) | | |
| 6 | Horvātija | 81 | 31 |
| 7 | Kipra | 21 | 44 |
| 8 | Čehijas Republika | 286 | 35 |
| 9 | Dānija | 181 | 56 |
| 10 | Igaunija | 36 | 18 |
| 11 | Somija | 177 | 35 |
| 12 | Francija | 1 430 | 50 |
| 13 | Vācija | 1 464 | 39 |
| 14 | Grieķija | 419 | 31 |
| 15 | Ungārija | 203 | 34 |
| 16 | Īrija | 127 | 49 |
| 17 | Itālija | 1 212 | 40 |
| 18 | Latvija | 37 | 32 |
| 19 | Lietuva | 58 | 48 |
| 20 | Luksemburga | 19 | 43 |
| 21 | Malta | 9,3 | 42 |
| 22 | Nīderlande (10) | 370 | 45 |
| 23 | Norvēģija | 200 | 23 |
| 24 | Polija | 866 | 30 |
| 25 | Portugāle | 256 | 36 |
| 26 | Rumānija | 309 | 45 |
| 27 | Slovākija | 102 | 36 |
| 28 | Slovēnija | 47 | 39 |
| 29 | Spānija (10) | 1 292 | 41 |
| 30 | Zviedrija | 174 | 36 |
| 31 | Šveice (11) | 94 | 41 |
| 32 | Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste | 1 580 | 55 |
| 33 | Amerikas Savienotās Valstis (12) | | |
| 34 | Eiropas Savienība | 11 354 | 42 |

Konvencijas dalībvalsts

NO2 emisijas līmenis 2005. gadā (tūkstošos tonnu)

Samazinājums, salīdzinot ar 2005. gada līmeni (%)

1

Austrija

231

37

2

Baltkrievija

171

25

3

Beļģija

291

41

4

Bulgārija

154

41

5

Kanāda (9)

6

Horvātija

81

31

7

Kipra

21

44

8

Čehijas Republika

286

35

9

Dānija

181

56

10

Igaunija

36

18

11

Somija

177

35

12

Francija

1 430

50

13

Vācija

1 464

39

14

Grieķija

419

31

15

Ungārija

203

34

16

Īrija

127

49

17

Itālija

1 212

40

18

Latvija

37

32

19

Lietuva

58

48

20

Luksemburga

19

43

21

Malta

9,3

42

22

Nīderlande (10)

370

45

23

Norvēģija

200

23

24

Polija

866

30

25

Portugāle

256

36

26

Rumānija

309

45

27

Slovākija

102

36

28

Slovēnija

47

39

29

Spānija (10)

1 292

41

30

Zviedrija

174

36

31

Šveice (11)

94

41

32

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste

1 580

55

33

Amerikas Savienotās Valstis (12)

34

Eiropas Savienība

11 354

42

4. tabula

Amonjaka emisijas samazināšanas saistības attiecībā uz 2020. gadu un turpmāk

| | Konvencijas dalībvalsts | NO2 emisijas līmenis 2005. gadā (tūkstošos tonnu) | Samazinājums, salīdzinot ar 2005. gada līmeni (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Austrija | 63 | 1 |
| 2 | Baltkrievija | 136 | 7 |
| 3 | Beļģija | 71 | 2 |
| 4 | Bulgārija | 60 | 3 |
| 5 | Horvātija | 40 | 1 |
| 6 | Kipra | 5,8 | 10 |
| 7 | Čehijas Republika | 82 | 7 |
| 8 | Dānija | 83 | 24 |
| 9 | Igaunija | 9,8 | 1 |
| 10 | Somija | 39 | 20 |
| 11 | Francija | 661 | 4 |
| 12 | Vācija | 573 | 5 |
| 13 | Grieķija | 68 | 7 |
| 14 | Ungārija | 80 | 10 |
| 15 | Īrija | 109 | 1 |
| 16 | Itālija | 416 | 5 |
| 17 | Latvija | 16 | 1 |
| 18 | Lietuva | 39 | 10 |
| 19 | Luksemburga | 5,0 | 1 |
| 20 | Malta | 1,6 | 4 |
| 21 | Nīderlande (13) | 141 | 13 |
| 22 | Norvēģija | 23 | 8 |
| 23 | Polija | 270 | 1 |
| 24 | Portugāle | 50 | 7 |
| 25 | Rumānija | 199 | 13 |
| 26 | Slovākija | 29 | 15 |
| 27 | Slovēnija | 18 | 1 |
| 28 | Spānija (13) | 365 | 3 |
| 29 | Zviedrija | 55 | 15 |
| 30 | Šveice | 64 | 8 |
| 31 | Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste | 307 | 8 |
| 32 | Eiropas Savienība | 3 813 | 6 |

Konvencijas dalībvalsts

NO2 emisijas līmenis 2005. gadā (tūkstošos tonnu)

Samazinājums, salīdzinot ar 2005. gada līmeni (%)

1

Austrija

63

1

2

Baltkrievija

136

7

3

Beļģija

71

2

4

Bulgārija

60

3

5

Horvātija

40

1

6

Kipra

5,8

10

7

Čehijas Republika

82

7

8

Dānija

83

24

9

Igaunija

9,8

1

10

Somija

39

20

11

Francija

661

4

12

Vācija

573

5

13

Grieķija

68

7

14

Ungārija

80

10

15

Īrija

109

1

16

Itālija

416

5

17

Latvija

16

1

18

Lietuva

39

10

19

Luksemburga

5,0

1

20

Malta

1,6

4

21

Nīderlande (13)

141

13

22

Norvēģija

23

8

23

Polija

270

1

24

Portugāle

50

7

25

Rumānija

199

13

26

Slovākija

29

15

27

Slovēnija

18

1

28

Spānija (13)

365

3

29

Zviedrija

55

15

30

Šveice

64

8

31

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste

307

8

32

Eiropas Savienība

3 813

6

5. tabula

Gaistošo organisko savienojumu emisijas samazināšanas saistības attiecībā uz 2020. gadu un turpmāk

| | Konvencijas dalībvalsts | NO2 emisijas līmenis 2005. gadā (tūkstošos tonnu) | Samazinājums, salīdzinot ar 2005. gada līmeni (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Austrija | 162 | 21 |
| 2 | Baltkrievija | 349 | 15 |
| 3 | Beļģija | 143 | 21 |
| 4 | Bulgārija | 158 | 21 |
| 5 | Kanāda (14) | | |
| 6 | Horvātija | 101 | 34 |
| 7 | Kipra | 14 | 45 |
| 8 | Čehijas Republika | 182 | 18 |
| 9 | Dānija | 110 | 35 |
| 10 | Igaunija | 41 | 10 |
| 11 | Somija | 131 | 35 |
| 12 | Francija | 1 232 | 43 |
| 13 | Vācija | 1 143 | 13 |
| 14 | Grieķija | 222 | 54 |
| 15 | Ungārija | 177 | 30 |
| 16 | Īrija | 57 | 25 |
| 17 | Itālija | 1 286 | 35 |
| 18 | Latvija | 73 | 27 |
| 19 | Lietuva | 84 | 32 |
| 20 | Luksemburga | 9,8 | 29 |
| 21 | Malta | 3,3 | 23 |
| 22 | Nīderlande (15) | 182 | 8 |
| 23 | Norvēģija | 218 | 40 |
| 24 | Polija | 593 | 25 |
| 25 | Portugāle | 207 | 18 |
| 26 | Rumānija | 425 | 25 |
| 27 | Slovākija | 73 | 18 |
| 28 | Slovēnija | 37 | 23 |
| 29 | Spānija (15) | 809 | 22 |
| 30 | Zviedrija | 197 | 25 |
| 31 | Šveice (16) | 103 | 30 |
| 32 | Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste | 1 088 | 32 |
| 33 | Amerikas Savienotās Valstis (17) | | |
| 34 | Eiropas Savienība | 8 842 | 28 |

Konvencijas dalībvalsts

NO2 emisijas līmenis 2005. gadā (tūkstošos tonnu)

Samazinājums, salīdzinot ar 2005. gada līmeni (%)

1

Austrija

162

21

2

Baltkrievija

349

15

3

Beļģija

143

21

4

Bulgārija

158

21

5

Kanāda (14)

6

Horvātija

101

34

7

Kipra

14

45

8

Čehijas Republika

182

18

9

Dānija

110

35

10

Igaunija

41

10

11

Somija

131

35

12

Francija

1 232

43

13

Vācija

1 143

13

14

Grieķija

222

54

15

Ungārija

177

30

16

Īrija

57

25

17

Itālija

1 286

35

18

Latvija

73

27

19

Lietuva

84

32

20

Luksemburga

9,8

29

21

Malta

3,3

23

22

Nīderlande (15)

182

8

23

Norvēģija

218

40

24

Polija

593

25

25

Portugāle

207

18

26

Rumānija

425

25

27

Slovākija

73

18

28

Slovēnija

37

23

29

Spānija (15)

809

22

30

Zviedrija

197

25

31

Šveice (16)

103

30

32

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste

1 088

32

33

Amerikas Savienotās Valstis (17)

34

Eiropas Savienība

8 842

28

6. tabula

PM2,5 emisijas samazināšanas saistības attiecībā uz 2020. gadu un turpmāk

| | Konvencijas dalībvalsts | NO2 emisijas līmenis 2005. gadā (tūkstošos tonnu) | Samazinājums, salīdzinot ar 2005. gada līmeni (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Austrija | 22 | 20 |
| 2 | Baltkrievija | 46 | 10 |
| 3 | Beļģija | 24 | 20 |
| 4 | Bulgārija | 44 | 20 |
| 5 | Kanāda (18) | | |
| 6 | Horvātija | 13 | 18 |
| 7 | Kipra | 2,9 | 46 |
| 8 | Čehijas Republika | 22 | 17 |
| 9 | Dānija | 25 | 33 |
| 10 | Igaunija | 20 | 15 |
| 11 | Somija | 36 | 30 |
| 12 | Francija | 304 | 27 |
| 13 | Vācija | 121 | 26 |
| 14 | Grieķija | 56 | 35 |
| 15 | Ungārija | 31 | 13 |
| 16 | Īrija | 11 | 18 |
| 17 | Itālija | 166 | 10 |
| 18 | Latvija | 27 | 16 |
| 19 | Lietuva | 8,7 | 20 |
| 20 | Luksemburga | 3,1 | 15 |
| 21 | Malta | 1,3 | 25 |
| 22 | Nīderlande (19) | 21 | 37 |
| 23 | Norvēģija | 52 | 30 |
| 24 | Polija | 133 | 16 |
| 25 | Portugāle | 65 | 15 |
| 26 | Rumānija | 106 | 28 |
| 27 | Slovākija | 37 | 36 |
| 28 | Slovēnija | 14 | 25 |
| 29 | Spānija (19) | 93 | 15 |
| 30 | Zviedrija | 29 | 19 |
| 31 | Šveice | 11 | 26 |
| 32 | Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste | 81 | 30 |
| 33 | Amerikas Savienotās Valstis (20) | | |
| 34 | Eiropas Savienība | 1 504 | 22 |

Konvencijas dalībvalsts

NO2 emisijas līmenis 2005. gadā (tūkstošos tonnu)

Samazinājums, salīdzinot ar 2005. gada līmeni (%)

1

Austrija

22

20

2

Baltkrievija

46

10

3

Beļģija

24

20

4

Bulgārija

44

20

5

Kanāda (18)

6

Horvātija

13

18

7

Kipra

2,9

46

8

Čehijas Republika

22

17

9

Dānija

25

33

10

Igaunija

20

15

11

Somija

36

30

12

Francija

304

27

13

Vācija

121

26

14

Grieķija

56

35

15

Ungārija

31

13

16

Īrija

11

18

17

Itālija

166

10

18

Latvija

27

16

19

Lietuva

8,7

20

20

Luksemburga

3,1

15

21

Malta

1,3

25

22

Nīderlande (19)

21

37

23

Norvēģija

52

30

24

Polija

133

16

25

Portugāle

65

15

26

Rumānija

106

28

27

Slovākija

37

36

28

Slovēnija

14

25

29

Spānija (19)

93

15

30

Zviedrija

29

19

31

Šveice

11

26

32

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste

81

30

33

Amerikas Savienotās Valstis (20)

34

Eiropas Savienība

1 504

22

P.   III pielikums

III pielikums

| 1. | Teikumu, kas ir pēc virsraksta, “Šī Protokola nolūkiem sarakstā ir iekļauti šādi piesārņojuma emisijas regulēšanas apgabali (PEPA):” aizstāj ar teikumu “Šī Protokola nolūkiem sarakstā ir iekļauti šādi piesārņojuma emisijas regulēšanas apgabali (PEPA):”. |
| --- | --- |

1.

Teikumu, kas ir pēc virsraksta, “Šī Protokola nolūkiem sarakstā ir iekļauti šādi piesārņojuma emisijas regulēšanas apgabali (PEPA):” aizstāj ar teikumu “Šī Protokola nolūkiem sarakstā ir iekļauti šādi piesārņojuma emisijas regulēšanas apgabali (PEPA):”.

| 2. | Pirms ieraksta par Krievijas Federācijas PEPA iekļauj šādu jaunu apakšvirsrakstu un rindkopu:


  “Kanādas PEPA

  Kanādas PEPA, kas noteikts attiecībā uz sēru, ir vienu miljonu kvadrātkilometru liela teritorija, kurā ietilpst visa Prinča Edvarda salu, Jaunskotijas un Ņūbransvikas provinču teritorija, visa Kvebekas provinces teritorija uz dienvidiem no taisnās līnijas starp Avresenpjēru Sentlorensa līča ziemeļu krastā un punktu, kur Kvebekas–Ontārio robeža šķērso Džeimsa līča krasta līniju, un visa Ontārio provinces teritorija uz dienvidiem no taisnās līnijas starp punktu, kur Kvebekas–Ontārio robeža šķērso Džeimsa līča krasta līniju un Nipigonas upi Augšezera ziemeļu krastā.” |
| --- | --- |

2.

Pirms ieraksta par Krievijas Federācijas PEPA iekļauj šādu jaunu apakšvirsrakstu un rindkopu:

“Kanādas PEPA

“Kanādas PEPA

Kanādas PEPA, kas noteikts attiecībā uz sēru, ir vienu miljonu kvadrātkilometru liela teritorija, kurā ietilpst visa Prinča Edvarda salu, Jaunskotijas un Ņūbransvikas provinču teritorija, visa Kvebekas provinces teritorija uz dienvidiem no taisnās līnijas starp Avresenpjēru Sentlorensa līča ziemeļu krastā un punktu, kur Kvebekas–Ontārio robeža šķērso Džeimsa līča krasta līniju, un visa Ontārio provinces teritorija uz dienvidiem no taisnās līnijas starp punktu, kur Kvebekas–Ontārio robeža šķērso Džeimsa līča krasta līniju un Nipigonas upi Augšezera ziemeļu krastā.”

| 3. | Rindkopu zem virsraksta “Krievijas Federācijas PEPA” aizstāj ar šādu:

  “Krievijas Federācijas PEPA atbilst Krievijas Federācijas Eiropas daļai. Krievijas Federācijas Eiropas teritorija ir Krievijas teritorijas daļa tādu Krievijas Federācijas sastāvdaļu administratīvajās un ģeogrāfiskajās robežās, kuras atrodas Austrumeiropā, robežojoties ar Āzijas kontinentu saskaņā ar vispārpieņemto robežlīniju no ziemeļiem un dienvidiem gar Urālu kalniem, robežu ar Kazahstānu līdz Kaspijas jūrai, tad valsts robežu ar Azerbaidžānu un Gruziju Ziemeļkaukāzā līdz Melnajai jūrai.” |
| --- | --- |

3.

Rindkopu zem virsraksta “Krievijas Federācijas PEPA” aizstāj ar šādu:

“Krievijas Federācijas PEPA atbilst Krievijas Federācijas Eiropas daļai. Krievijas Federācijas Eiropas teritorija ir Krievijas teritorijas daļa tādu Krievijas Federācijas sastāvdaļu administratīvajās un ģeogrāfiskajās robežās, kuras atrodas Austrumeiropā, robežojoties ar Āzijas kontinentu saskaņā ar vispārpieņemto robežlīniju no ziemeļiem un dienvidiem gar Urālu kalniem, robežu ar Kazahstānu līdz Kaspijas jūrai, tad valsts robežu ar Azerbaidžānu un Gruziju Ziemeļkaukāzā līdz Melnajai jūrai.”

Q.   IV pielikums

IV pielikums

| 1. | Protokola IV pielikuma tekstu aizstāj ar šādu:


  “Stacionāro avotu sēra emisijas robežvērtības









  1. | A iedaļa attiecas uz visām Dalībvalstīm, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis, B iedaļa – uz Kanādu, bet C iedaļa – uz Amerikas Savienotajām Valstīm. |
| --- | --- | --- |

1.

Protokola IV pielikuma tekstu aizstāj ar šādu:

“Stacionāro avotu sēra emisijas robežvērtības

“Stacionāro avotu sēra emisijas robežvērtības

1.

A iedaļa attiecas uz visām Dalībvalstīm, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis, B iedaļa – uz Kanādu, bet C iedaļa – uz Amerikas Savienotajām Valstīm.

A.   Visas Dalībvalstis, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis

Visas Dalībvalstis, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis

| 2. | Šajā iedaļā “emisijas robežvērtība” (ERV) ir tāds SO2 (vai SOx, kur minēts šādi) daudzums no iekārtas emitētajās dūmgāzēs, kuru nedrīkst pārsniegt. Ja vien nav norādīts citādi, to aprēķina kā SO2 (vai SOx, kas izteikts kā SO2) masu uz dūmgāzes tilpuma vienību (mg/m3) sausas gāzes temperatūras un spiediena standartapstākļos (tilpums 273,15 K temperatūrā un ar 101,3 kPa spiedienu). Attiecībā uz skābekļa daudzumu dūmgāzēs katrai avotu kategorijai tiek piemērotas turpmāk tabulās norādītās vērtības. Atšķaidīšana nolūkā samazināt piesārņotāju koncentrāciju dūmgāzēs nav atļauta. Netiek ņemta vērā iekārtu iedarbināšana, izslēgšana un apkope. |
| --- | --- |

2.

Šajā iedaļā “emisijas robežvērtība” (ERV) ir tāds SO2

x

2

x

2

3

| 3. | Atbilstību ERV, minimālajām desulfurizācijas pakāpēm, sēra reģenerācijas pakāpēm un sēra satura robežvērtībām pārbauda šādi:






  a) | emisijas monitoringu veic, izmantojot mērījumus vai veicot aprēķinus, ar kuriem panāk vismaz to pašu precizitāti. Atbilstību ERV pārbauda, veicot nepārtrauktus mērījumus vai mērījumus ar pārtraukumiem, izmantojot tipa apstiprināšanu vai jebkuru citu tehniski piemērotu metodi, ieskaitot pārbaudītas aprēķina metodes. Veicot nepārtrauktus mērījumus, atbilstība ERV ir ievērota tad, ja mēneša validētā emisijas vidējā vērtība nepārsniedz robežvērtību, ja vien atsevišķai avota kategorijai nav noteikts citādi. Veicot mērījumus ar pārtraukumiem vai izmantojot citas atbilstīgas noteikšanas vai aprēķina procedūras, atbilstība ERV ir ievērota tad, ja vidējā vērtība, kas iegūta no atbilstoša mērījumu skaita raksturīgos apstākļos, nepārsniedz ERV. Pārbaudē var ņemt vērā mērījuma metožu neprecizitāti; |
| --- | --- | --- |

3.

Atbilstību ERV, minimālajām desulfurizācijas pakāpēm, sēra reģenerācijas pakāpēm un sēra satura robežvērtībām pārbauda šādi:

a)

emisijas monitoringu veic, izmantojot mērījumus vai veicot aprēķinus, ar kuriem panāk vismaz to pašu precizitāti. Atbilstību ERV pārbauda, veicot nepārtrauktus mērījumus vai mērījumus ar pārtraukumiem, izmantojot tipa apstiprināšanu vai jebkuru citu tehniski piemērotu metodi, ieskaitot pārbaudītas aprēķina metodes. Veicot nepārtrauktus mērījumus, atbilstība ERV ir ievērota tad, ja mēneša validētā emisijas vidējā vērtība nepārsniedz robežvērtību, ja vien atsevišķai avota kategorijai nav noteikts citādi. Veicot mērījumus ar pārtraukumiem vai izmantojot citas atbilstīgas noteikšanas vai aprēķina procedūras, atbilstība ERV ir ievērota tad, ja vidējā vērtība, kas iegūta no atbilstoša mērījumu skaita raksturīgos apstākļos, nepārsniedz ERV. Pārbaudē var ņemt vērā mērījuma metožu neprecizitāti;

| b) | ja sadedzināšanas iekārtām piemēro 5. punkta a) apakšpunkta ii) punktā noteiktās minimālās desulfurizācijas pakāpes, ir regulāri jāveic sēra satura monitorings kurināmajā un ir jāinformē kompetentās iestādes par būtiskām izmaiņām kurināmā veida izmantojumā. Desulfurizācijas pakāpes piemēro kā mēneša vidējās vērtības; |
| --- | --- |

b)

ja sadedzināšanas iekārtām piemēro 5. punkta a) apakšpunkta ii) punktā noteiktās minimālās desulfurizācijas pakāpes, ir regulāri jāveic sēra satura monitorings kurināmajā un ir jāinformē kompetentās iestādes par būtiskām izmaiņām kurināmā veida izmantojumā. Desulfurizācijas pakāpes piemēro kā mēneša vidējās vērtības;

| c) | atbilstību minimālajām sēra reģenerācijas pakāpēm pārbauda, veicot regulārus mērījumus vai izmantojot jebkuru citu tehniski piemērotu metodi; |
| --- | --- |

c)

atbilstību minimālajām sēra reģenerācijas pakāpēm pārbauda, veicot regulārus mērījumus vai izmantojot jebkuru citu tehniski piemērotu metodi;

| d) | atbilstību sēra robežvērtībām attiecībā uz gāzeļļu pārbauda, veicot regulārus mērķmērījumus. |
| --- | --- |

d)

atbilstību sēra robežvērtībām attiecībā uz gāzeļļu pārbauda, veicot regulārus mērķmērījumus.

| 4. | Attiecīgo piesārņojošo vielu monitoringu un procesa parametru mērījumus, kā arī automātisko mērīšanas sistēmu kvalitātes nodrošināšanu un references mērījumus minēto sistēmu kalibrēšanai veic saskaņā ar Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN) standartiem. Ja nav CEN standartu, izmanto Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO) standartus, valstu vai starptautiskos standartus, kas nodrošinās, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte. |
| --- | --- |

4.

Attiecīgo piesārņojošo vielu monitoringu un procesa parametru mērījumus, kā arī automātisko mērīšanas sistēmu kvalitātes nodrošināšanu un references mērījumus minēto sistēmu kalibrēšanai veic saskaņā ar Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN

CEN

ISO

| 5. | Šā punkta apakšpunktos ir paredzēti īpaši noteikumi 7. punktā minētajām sadedzināšanas iekārtām:






  a) | Dalībvalsts var atkāpties no pienākuma ievērot 7. punktā minētās emisijas robežvērtības šādos gadījumos:






  i) | attiecībā uz sadedzināšanas iekārtu, kurā šim nolūkam parasti izmanto kurināmo ar zemu sēra saturu, tad, ja operators nevar ievērot minētās robežvērtības kurināmā ar zemu sēra saturu piegādes pārtraukuma dēļ, kas radies nopietna deficīta situācijā; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Šā punkta apakšpunktos ir paredzēti īpaši noteikumi 7. punktā minētajām sadedzināšanas iekārtām:

a)

Dalībvalsts var atkāpties no pienākuma ievērot 7. punktā minētās emisijas robežvērtības šādos gadījumos:

i)

attiecībā uz sadedzināšanas iekārtu, kurā šim nolūkam parasti izmanto kurināmo ar zemu sēra saturu, tad, ja operators nevar ievērot minētās robežvērtības kurināmā ar zemu sēra saturu piegādes pārtraukuma dēļ, kas radies nopietna deficīta situācijā;

| ii) | attiecībā uz sadedzināšanas iekārtu, kurā dedzina vietējo cieto kurināmo un kurai nevar ievērot 7. punktā minētās emisijas robežvērtības, minēto robežvērtību ievērošanas vietā ir jāievēro vismaz šādas desulfurizācijas pakāpju robežvērtības:






  aa) | esošas iekārtas: 50–100 MWth: 80 %; |
| --- | --- | --- |

ii)

attiecībā uz sadedzināšanas iekārtu, kurā dedzina vietējo cieto kurināmo un kurai nevar ievērot 7. punktā minētās emisijas robežvērtības, minēto robežvērtību ievērošanas vietā ir jāievēro vismaz šādas desulfurizācijas pakāpju robežvērtības:

aa)

esošas iekārtas: 50–100 MWth: 80 %;

| bb) | esošas iekārtas: 100–300 MWth: 90 %; |
| --- | --- |

bb)

esošas iekārtas: 100–300 MWth: 90 %;

| cc) | esošas iekārtas: > 300 MWth: 95 %; |
| --- | --- |

cc)

esošas iekārtas: > 300 MWth: 95 %;

| dd) | jaunas iekārtas: 50–300 MWth: 93 %; |
| --- | --- |

dd)

jaunas iekārtas: 50–300 MWth: 93 %;

| ee) | jaunas iekārtas: > 300 MWth: 97 %; |
| --- | --- |

ee)

jaunas iekārtas: > 300 MWth: 97 %;

| iii) | attiecībā uz sadedzināšanas iekārtu, kurā parasti izmanto gāzveida kurināmo un kurai izņēmuma kārtā jāizmanto citi kurināmie gāzes piegādes pēkšņa pārtraukuma dēļ, un kura šā iemesla dēļ būtu jāaprīko ar dūmgāzu attīrīšanas ierīci; |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz sadedzināšanas iekārtu, kurā parasti izmanto gāzveida kurināmo un kurai izņēmuma kārtā jāizmanto citi kurināmie gāzes piegādes pēkšņa pārtraukuma dēļ, un kura šā iemesla dēļ būtu jāaprīko ar dūmgāzu attīrīšanas ierīci;

| iv) | attiecībā uz esošām sadedzināšanas iekārtām, kas darbojas ne vairāk kā 17 500 darbības stundu laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz ne vēlāk kā 2023. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

iv)

attiecībā uz esošām sadedzināšanas iekārtām, kas darbojas ne vairāk kā 17 500 darbības stundu laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz ne vēlāk kā 2023. gada 31. decembrim;

| v) | attiecībā uz esošām sadedzināšanas iekārtām, kurās parasti izmanto cietos vai šķidros kurināmos un kuras darbojas ne vairāk kā 1 500 darbības stundu gadā, kas ir vidējais rādītājs piecu gadu laikposmā, minēto robežvērtību ievērošanas vietā jāievēro šādas:






  aa) | cietajiem kurināmajiem: 800 mg/m3; |
| --- | --- | --- |

v)

attiecībā uz esošām sadedzināšanas iekārtām, kurās parasti izmanto cietos vai šķidros kurināmos un kuras darbojas ne vairāk kā 1 500 darbības stundu gadā, kas ir vidējais rādītājs piecu gadu laikposmā, minēto robežvērtību ievērošanas vietā jāievēro šādas:

aa)

cietajiem kurināmajiem: 800 mg/m3;

3

| bb) | šķidrajiem kurināmajiem: 850 mg/m3 iekārtām, kuru nominālā ievadītā siltuma jauda nepārsniedz 300 MWth, un 400 mg/m3 iekārtām, kuru nominālā ievadītā siltuma jauda pārsniedz 300 MWth; |
| --- | --- |

bb)

šķidrajiem kurināmajiem: 850 mg/m3 iekārtām, kuru nominālā ievadītā siltuma jauda nepārsniedz 300 MWth, un 400 mg/m3 iekārtām, kuru nominālā ievadītā siltuma jauda pārsniedz 300 MWth;

3

3

| b) | ja sadedzināšanas iekārtas jaudu palielina vismaz par 50 MWth, 7. punktā noteiktās ERV jaunām iekārtām attiecas uz iekārtas daļu, kuru ietekmējušas izmaiņas. ERV aprēķina kā vidējo svērto faktiskās ievadītās jaudas vērtību esošajai un jaunajai iekārtas daļai; |
| --- | --- |

b)

ja sadedzināšanas iekārtas jaudu palielina vismaz par 50 MWth, 7. punktā noteiktās ERV jaunām iekārtām attiecas uz iekārtas daļu, kuru ietekmējušas izmaiņas. ERV aprēķina kā vidējo svērto faktiskās ievadītās jaudas vērtību esošajai un jaunajai iekārtas daļai;

| c) | Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izstrādāti noteikumi procedūrām, kas attiecas uz emisijas samazināšanas aprīkojuma nepareizu darbību vai bojājumu; |
| --- | --- |

c)

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izstrādāti noteikumi procedūrām, kas attiecas uz emisijas samazināšanas aprīkojuma nepareizu darbību vai bojājumu;

| d) | attiecībā uz jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārtu, kurā vienlaikus izmanto divus vai vairākus kurināmos, ERV nosaka, aprēķinot atsevišķu kurināmo ERV vidējo svērto vērtību, balstoties uz katra kurināmā ievadītās siltuma jaudas īpatsvaru. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārtu, kurā vienlaikus izmanto divus vai vairākus kurināmos, ERV nosaka, aprēķinot atsevišķu kurināmo ERV vidējo svērto vērtību, balstoties uz katra kurināmā ievadītās siltuma jaudas īpatsvaru.

| 6. | Dalībvalstis var piemērot noteikumus, ar kuriem saskaņā sadedzināšanas iekārtas un tehnoloģiskas iekārtas naftas rafinēšanas rūpnīcās var atbrīvot no šajā pielikumā minēto SO2 robežvērtību ievērošanas ar noteikumu, ka tās ievēro SO2 robežvērtību, kas noteikta ar “burbuļa” metodi, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem. |
| --- | --- |

6.

Dalībvalstis var piemērot noteikumus, ar kuriem saskaņā sadedzināšanas iekārtas un tehnoloģiskas iekārtas naftas rafinēšanas rūpnīcās var atbrīvot no šajā pielikumā minēto SO2

2

| 7. | Sadedzināšanas iekārtas ar nominālo ievadīto siltuma jaudu virs 50 MWth (1)


  1. tabula


  Robežvērtības SO2 emisijai no sadedzināšanas iekārtām
   (21)









  Kurināmā veids | Ievadītā siltuma jauda (MWth) | SO2 ERV (mg/m3)
   (22) |
| --- | --- | --- | --- |
| Cietie kurināmie | 50–100 | Jaunas iekārtas: | 400 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) |

7.

Sadedzināšanas iekārtas ar nominālo ievadīto siltuma jaudu virs 50 MWth (1

1. tabula

1. tabula

Robežvērtības SO2 emisijai no sadedzināšanas iekārtām
   (21)

Robežvērtības SO2

21

Kurināmā veids

Kurināmā veids

Ievadītā siltuma jauda (MWth)

Ievadītā siltuma jauda (MWth)

SO2 ERV (mg/m3)
   (22)

SO2

3

22

Cietie kurināmie

50–100

Jaunas iekārtas:

400 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

| | 300 (kūdra) |
| --- | --- |

300 (kūdra)

| | 200 (biomasa) |
| --- | --- |

200 (biomasa)

Esošas iekārtas:

| | 400 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) |
| --- | --- |

400 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

| | 300 (kūdra) |
| --- | --- |

300 (kūdra)

| | 200 (biomasa) |
| --- | --- |

200 (biomasa)

100–300

Jaunas iekārtas:

| | 200 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) |
| --- | --- |

200 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

| | 300 (kūdra) |
| --- | --- |

300 (kūdra)

| | 200 (biomasa) |
| --- | --- |

200 (biomasa)

Esošas iekārtas:

| | 250 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) |
| --- | --- |

250 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

| | 300 (kūdra) |
| --- | --- |

300 (kūdra)

| | 200 (biomasa) |
| --- | --- |

200 (biomasa)

> 300

Jaunas iekārtas:

| | 150 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) (FBC: 200) |
| --- | --- |

150 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) (FBC: 200)

FBC

| | 150 (kūdra) (FBC: 200) |
| --- | --- |

150 (kūdra) (FBC: 200)

FBC

| | 150 (biomasa) |
| --- | --- |

150 (biomasa)

Esošas iekārtas:

| | 200 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) |
| --- | --- |

200 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

| | 200 (kūdra) |
| --- | --- |

200 (kūdra)

| | 200 (biomasa) |
| --- | --- |

200 (biomasa)

Šķidrie kurināmie

50–100

Jaunas iekārtas: 350

Esošas iekārtas: 350

100–300

Jaunas iekārtas: 200

Esošas iekārtas: 250

> 300

Jaunas iekārtas: 150

Esošas iekārtas: 200

Visi gāzveida kurināmie

> 50

Jaunas iekārtas: 35

Esošas iekārtas: 35

Sašķidrināta gāze

> 50

Jaunas iekārtas: 5

Esošas iekārtas: 5

Koksa krāšņu gāze vai domnu gāze

> 50

Jaunas iekārtas:

| | 200 domnu gāzei |
| --- | --- |

200 domnu gāzei

| | 400 koksa krāšņu gāzei |
| --- | --- |

400 koksa krāšņu gāzei

Esošas iekārtas:

| | 200 domnu gāzei |
| --- | --- |

200 domnu gāzei

| | 400 koksa krāšņu gāzei |
| --- | --- |

400 koksa krāšņu gāzei

Gazificēti rafinēšanas atlikumfrakcijas produkti

> 50

Jaunas iekārtas: 35

Esošas iekārtas: 800

Piezīme. FBC (fluidized bed combustion) – sadedzināšana verdošā slānī (cirkulējošā, paaugstināta spiediena, burbuļojošā).

Piezīme

FBC

fluidized bed combustion

| 8. | Gāzeļļa

  2. tabula


  Sēra satura robežvērtības gāzeļļā
   (23) | Sēra saturs (masas procentos) |
| --- | --- | --- |
| Gāzeļļa | < 0,10 |

8.

Gāzeļļa

2. tabula

2. tabula

Sēra satura robežvērtības gāzeļļā
   (23)

Sēra satura robežvērtības gāzeļļā

23

Sēra saturs (masas procentos)

Sēra saturs (masas procentos)

Gāzeļļa

< 0,10

| 9. | Naftas rafinēšanas un gāzes pārstrādes rūpnīcas
  Sēra reģenerēšanas iekārtas: rūpnīcām, kas ražo vairāk nekā 50 Mg dienā

  3. tabula


  Robežvērtība, kas izteikta kā sēra reģenerēšanas iekārtu minimālā sēra reģenerācijas pakāpe








  Iekārtas tips | Minimālā sēra reģenerācijas pakāpe
   (24)
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Jauna iekārta | 99,5 |
| Esoša iekārta | 98,5 |

9.

Naftas rafinēšanas un gāzes pārstrādes rūpnīcas

Sēra reģenerēšanas iekārtas: rūpnīcām, kas ražo vairāk nekā 50 Mg dienā

3. tabula

3. tabula

Robežvērtība, kas izteikta kā sēra reģenerēšanas iekārtu minimālā sēra reģenerācijas pakāpe

Robežvērtība, kas izteikta kā sēra reģenerēšanas iekārtu minimālā sēra reģenerācijas pakāpe

Iekārtas tips

Iekārtas tips

Minimālā sēra reģenerācijas pakāpe
   (24)
  (%)

Minimālā sēra reģenerācijas pakāpe

24

(%)

Jauna iekārta

99,5

Esoša iekārta

98,5

| 10. | Titāna dioksīda ražošana

  4. tabula


  Robežvērtības SOx emisijai no titāna dioksīda ražošanas (vidēji gadā)








  Iekārtas tips | SOx (izteikts kā SO2) ERV (kg/t no TiO2) |
| --- | --- | --- |
| Sulfātprocess, kopējā emisija | 6 |
| Hlorīda process, kopējā emisija | 1,7 |

10.

Titāna dioksīda ražošana

4. tabula

4. tabula

Robežvērtības SOx emisijai no titāna dioksīda ražošanas (vidēji gadā)

Robežvērtības SOx

Iekārtas tips

Iekārtas tips

SOx (izteikts kā SO2) ERV (kg/t no TiO2)

SOx

2

2

Sulfātprocess, kopējā emisija

6

Hlorīda process, kopējā emisija

1,7

B.   Kanāda

Kanāda

| 11. | Robežvērtības sēra dioksīda emisijas kontrolēšanai noteiks stacionāriem avotiem, atbilstīgi ņemot vērā informāciju par pieejamām kontroles tehnoloģijām, citās jurisdikcijās izmantotās robežvērtības un turpmāk minētos dokumentus:






  a) | Rīkojums, ar kuru 1999. gada Kanādas Vides aizsardzības likuma 1. papildinājumam pievieno toksisku vielu sarakstu. SOR/2011-34; |
| --- | --- | --- |

11.

Robežvērtības sēra dioksīda emisijas kontrolēšanai noteiks stacionāriem avotiem, atbilstīgi ņemot vērā informāciju par pieejamām kontroles tehnoloģijām, citās jurisdikcijās izmantotās robežvērtības un turpmāk minētos dokumentus:

a)

Rīkojums, ar kuru 1999. gada Kanādas Vides aizsardzības likuma 1. papildinājumam pievieno toksisku vielu sarakstu. SOR/2011-34;

| b) | Regulējuma priekšlikums, Rīkojums, ar kuru 1999. gada Kanādas Vides aizsardzības likuma 1. papildinājumam pievieno toksisku vielu sarakstu; |
| --- | --- |

b)

Regulējuma priekšlikums, Rīkojums, ar kuru 1999. gada Kanādas Vides aizsardzības likuma 1. papildinājumam pievieno toksisku vielu sarakstu;

| c) | Vadlīnijas par emisiju no jauniem termoelektroenerģijas ražošanas avotiem; |
| --- | --- |

c)

Vadlīnijas par emisiju no jauniem termoelektroenerģijas ražošanas avotiem;

| d) | Valsts vadlīnijas par emisijām no stacionārām sadedzināšanas turbīnām. PN1072; |
| --- | --- |

d)

Valsts vadlīnijas par emisijām no stacionārām sadedzināšanas turbīnām. PN1072;

| e) | Vadlīnijas par sadzīves cieto atkritumu sadedzināšanas krāšņu ekspluatāciju un emisiju. PN1085. |
| --- | --- |

e)

Vadlīnijas par sadzīves cieto atkritumu sadedzināšanas krāšņu ekspluatāciju un emisiju. PN1085.

C.   Amerikas Savienotās Valstis

Amerikas Savienotās Valstis

| 12. | Robežvērtības sēra dioksīda emisijas kontrolēšanai no stacionāriem avotiem šādās stacionāro avotu kategorijās un avoti, kuriem tās ir piemērojamas, ir noteikti turpmāk minētajos dokumentos:






  a) | tvaika ražošanas iekārtas elektrostacijās – Federālo noteikumu kodeksa (FNK) 40. daļa, 60. iedaļa, D un Da apakšiedaļa; |
| --- | --- | --- |

12.

Robežvērtības sēra dioksīda emisijas kontrolēšanai no stacionāriem avotiem šādās stacionāro avotu kategorijās un avoti, kuriem tās ir piemērojamas, ir noteikti turpmāk minētajos dokumentos:

a)

tvaika ražošanas iekārtas elektrostacijās – Federālo noteikumu kodeksa (FNK) 40. daļa, 60. iedaļa, D un Da apakšiedaļa;

| b) | rūpniecisko, komerciālo, valsts un pašvaldību iestāžu tvaika ražošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Db un Dc apakšiedaļa; |
| --- | --- |

b)

rūpniecisko, komerciālo, valsts un pašvaldību iestāžu tvaika ražošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Db un Dc apakšiedaļa;

| c) | sērskābes rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, H apakšiedaļa; |
| --- | --- |

c)

sērskābes rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, H apakšiedaļa;

| d) | naftas rafinēšanas rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, J un Ja apakšiedaļa; |
| --- | --- |

d)

naftas rafinēšanas rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, J un Ja apakšiedaļa;

| e) | primārās vara kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, P apakšiedaļa; |
| --- | --- |

e)

primārās vara kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, P apakšiedaļa;

| f) | primārās cinka kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Q apakšiedaļa; |
| --- | --- |

f)

primārās cinka kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Q apakšiedaļa;

| g) | primārās svina kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, R apakšiedaļa; |
| --- | --- |

g)

primārās svina kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, R apakšiedaļa;

| h) | stacionārās gāzturbīnas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, GG apakšiedaļa; |
| --- | --- |

h)

stacionārās gāzturbīnas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, GG apakšiedaļa;

| i) | dabasgāzes pārstrāde uz sauszemes – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, LLL apakšiedaļa; |
| --- | --- |

i)

dabasgāzes pārstrāde uz sauszemes – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, LLL apakšiedaļa;

| j) | sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Ea un Eb apakšiedaļa; |
| --- | --- |

j)

sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Ea un Eb apakšiedaļa;

| k) | slimnīcu, medicīnas, infektoloģisko atkritumu sadedzināšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Ec apakšiedaļa; |
| --- | --- |

k)

slimnīcu, medicīnas, infektoloģisko atkritumu sadedzināšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Ec apakšiedaļa;

| l) | stacionārās sadedzināšanas turbīnas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, KKKK apakšiedaļa; |
| --- | --- |

l)

stacionārās sadedzināšanas turbīnas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, KKKK apakšiedaļa;

| m) | mazās sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, AAAA apakšiedaļa; |
| --- | --- |

m)

mazās sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, AAAA apakšiedaļa;

| n) | komerciālās un rūpnieciskās cieto atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, CCCC apakšiedaļa; |
| --- | --- |

n)

komerciālās un rūpnieciskās cieto atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, CCCC apakšiedaļa;

| o) | citas cieto atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, EEEE apakšiedaļa.” |
| --- | --- |

o)

citas cieto atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, EEEE apakšiedaļa.”

R.   V pielikums

V pielikums

Protokola V pielikumu aizstāj ar šādu:

“Robežvērtības slāpekļa oksīdu emisijai no stacionāriem avotiem

| 1. | A iedaļa attiecas uz visām Dalībvalstīm, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis, B iedaļa – uz Kanādu, bet C iedaļa – uz Amerikas Savienotajām Valstīm. |
| --- | --- |

1.

A.   Visas Dalībvalstis, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis

| 2. | Šajā iedaļā “emisijas robežvērtība” (ERV) ir tāds NOx (NO un NO2 summa, kas izteikta kā NO2) daudzums no iekārtas emitētajās dūmgāzēs, kuru nedrīkst pārsniegt. Ja vien nav norādīts citādi, to aprēķina kā NOx masu uz dūmgāzu tilpuma vienību (mg/m3) temperatūras un sausas gāzes spiediena standartapstākļos (tilpums 273,15 K temperatūrā un ar 101,3 kPa spiedienu). Attiecībā uz skābekļa daudzumu dūmgāzēs katrai avotu kategorijai tiek piemērotas turpmāk tabulās norādītās vērtības. Atšķaidīšana nolūkā samazināt piesārņotāju koncentrāciju dūmgāzēs nav atļauta. Netiek ņemta vērā iekārtu iedarbināšana, izslēgšana un apkope. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Emisijas monitoringu visos gadījumos veic, izmantojot NOx mērījumus vai veicot aprēķinus, vai kombinējot mērījumus ar aprēķiniem, ja šādi var panākt vismaz to pašu precizitāti. Atbilstību ERV pārbauda, veicot nepārtrauktus mērījumus vai mērījumus ar pārtraukumiem, izmantojot tipa apstiprināšanu vai jebkuru citu tehniski piemērotu metodi, ieskaitot pārbaudītas aprēķina metodes. Veicot nepārtrauktus mērījumus, atbilstība ERV ir ievērota tad, ja mēneša validētā emisijas vidējā vērtība nepārsniedz robežvērtības. Veicot mērījumus ar pārtraukumiem vai izmantojot citas atbilstīgas noteikšanas vai aprēķina procedūras, atbilstība ERV ir ievērota tad, ja vidējā vērtība, kas iegūta no atbilstoša mērījumu skaita raksturīgos apstākļos, nepārsniedz ERV. Pārbaudē var ņemt vērā mērījuma metožu neprecizitāti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Attiecīgo piesārņojošo vielu monitoringu un procesa parametru mērījumus, kā arī automātisko mērīšanas sistēmu kvalitātes nodrošināšanu un references mērījumus minēto sistēmu kalibrēšanai veic saskaņā ar CEN standartiem. Ja nav CEN standartu, izmanto ISO standartus vai valstu vai starptautiskos standartus, kas nodrošinās, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Īpaši noteikumi 6. punktā minētajām sadedzināšanas iekārtām:






  a) | Dalībvalsts var atkāpties no pienākuma ievērot 6. punktā minētās ERV šādos gadījumos:






  i) | attiecībā uz sadedzināšanas iekārtām, kurās parasti izmanto gāzveida kurināmo un kurās izņēmuma kārtā jāizmanto citi kurināmie gāzes piegādes pēkšņa pārtraukuma dēļ, un kuras šī iemesla dēļ būtu jāaprīko ar dūmgāzu attīrīšanas ierīci; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

a)

Dalībvalsts var atkāpties no pienākuma ievērot 6. punktā minētās ERV šādos gadījumos:

i)

attiecībā uz sadedzināšanas iekārtām, kurās parasti izmanto gāzveida kurināmo un kurās izņēmuma kārtā jāizmanto citi kurināmie gāzes piegādes pēkšņa pārtraukuma dēļ, un kuras šī iemesla dēļ būtu jāaprīko ar dūmgāzu attīrīšanas ierīci;

| ii) | attiecībā uz esošām sadedzināšanas iekārtām, kas darbojas ne vairāk kā 17 500 darbības stundu laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz ne vēlāk kā 2023. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz esošām sadedzināšanas iekārtām, kas darbojas ne vairāk kā 17 500 darbības stundu laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz ne vēlāk kā 2023. gada 31. decembrim;

| iii) | attiecībā uz esošām sadedzināšanas iekārtām (izņemot sauszemes gāzturbīnas, uz kurām attiecas 7. punkts), kurās parasti izmanto cietos vai šķidros kurināmos un kuras darbojas ne vairāk kā 1 500 darbības stundu gadā, kas ir vidējais rādītājs piecu gadu laikposmā, minēto robežvērtību ievērošanas vietā jāievēro šādas:






  aa) | cietajiem kurināmajiem: 450 mg/m3; |
| --- | --- | --- |

iii)

attiecībā uz esošām sadedzināšanas iekārtām (izņemot sauszemes gāzturbīnas, uz kurām attiecas 7. punkts), kurās parasti izmanto cietos vai šķidros kurināmos un kuras darbojas ne vairāk kā 1 500 darbības stundu gadā, kas ir vidējais rādītājs piecu gadu laikposmā, minēto robežvērtību ievērošanas vietā jāievēro šādas:

aa)

cietajiem kurināmajiem: 450 mg/m3;

| bb) | šķidrajiem kurināmajiem: 450 mg/m3; |
| --- | --- |

bb)

šķidrajiem kurināmajiem: 450 mg/m3;

| b) | ja sadedzināšanas iekārtas jaudu palielina vismaz par 50 MWth, 6. punktā noteiktās ERV jaunām iekārtām attiecas uz iekārtas daļu, kuru ietekmējušas izmaiņas. ERV aprēķina kā vidējo svērto faktiskās ievadītās jaudas vērtību esošajai un jaunajai iekārtas daļai; |
| --- | --- |

b)

ja sadedzināšanas iekārtas jaudu palielina vismaz par 50 MWth, 6. punktā noteiktās ERV jaunām iekārtām attiecas uz iekārtas daļu, kuru ietekmējušas izmaiņas. ERV aprēķina kā vidējo svērto faktiskās ievadītās jaudas vērtību esošajai un jaunajai iekārtas daļai;

| c) | Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izstrādāti noteikumi procedūrām, kas attiecas uz emisijas samazināšanas aprīkojuma nepareizu darbību vai bojājumu; |
| --- | --- |

c)

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izstrādāti noteikumi procedūrām, kas attiecas uz emisijas samazināšanas aprīkojuma nepareizu darbību vai bojājumu;

| d) | attiecībā uz jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārtu, kurā vienlaikus izmanto divus vai vairākus kurināmos, ERV nosaka, aprēķinot atsevišķu kurināmo ERV vidējo svērto vērtību, balstoties uz katra kurināmā ievadītās siltuma jaudas īpatsvaru. Dalībvalstis var piemērot noteikumus, ar kuriem saskaņā sadedzināšanas iekārtas un tehnoloģiskas iekārtas naftas rafinēšanas rūpnīcās var atbrīvot no šajā pielikumā minēto NOx robežvērtību ievērošanas ar noteikumu, ka tās ievēro NOx robežvērtību, kas noteikta ar “burbuļa” metodi, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārtu, kurā vienlaikus izmanto divus vai vairākus kurināmos, ERV nosaka, aprēķinot atsevišķu kurināmo ERV vidējo svērto vērtību, balstoties uz katra kurināmā ievadītās siltuma jaudas īpatsvaru. Dalībvalstis var piemērot noteikumus, ar kuriem saskaņā sadedzināšanas iekārtas un tehnoloģiskas iekārtas naftas rafinēšanas rūpnīcās var atbrīvot no šajā pielikumā minēto NOx robežvērtību ievērošanas ar noteikumu, ka tās ievēro NOx robežvērtību, kas noteikta ar “burbuļa” metodi, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem.

| 6. | Sadedzināšanas iekārtas ar nominālo ievadīto siltuma jaudu virs 50 MWth (2)


  1. tabula


  Robežvērtības NOx emisijai no sadedzināšanas iekārtām
   (25)









  Kurināmā veids | Ievadītā siltuma jauda (MWth) | NOx ERV (mg/m3)
   (26) |
| --- | --- | --- | --- |
| Cietie kurināmie | 50–100 | Jaunas iekārtas: | 300 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) |

6.

1. tabula

Robežvērtības NOx emisijai no sadedzināšanas iekārtām
   (25)

Kurināmā veids

Ievadītā siltuma jauda (MWth)

NOx ERV (mg/m3)
   (26)

Cietie kurināmie

50–100

Jaunas iekārtas:

300 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

| | 450 (pulverizēts lignīts) |
| --- | --- |

450 (pulverizēts lignīts)

| | 250 (biomasa, kūdra) |
| --- | --- |

250 (biomasa, kūdra)

Esošas iekārtas:

| | 300 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) |
| --- | --- |

300 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

| | 450 (pulverizēts lignīts) |
| --- | --- |

450 (pulverizēts lignīts)

| | 300 (biomasa, kūdra) |
| --- | --- |

300 (biomasa, kūdra)

100–300

Jaunas iekārtas:

| | 200 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) |
| --- | --- |

200 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

| | 200 (biomasa, kūdra) |
| --- | --- |

200 (biomasa, kūdra)

Esošas iekārtas:

| | 200 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) |
| --- | --- |

200 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

| | 250 (biomasa, kūdra) |
| --- | --- |

250 (biomasa, kūdra)

> 300

Jaunas iekārtas:

| | 150 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) (vispārīgi) |
| --- | --- |

150 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) (vispārīgi)

| | 150 (biomasa, kūdra) |
| --- | --- |

150 (biomasa, kūdra)

| | 200 (pulverizēts lignīts) |
| --- | --- |

200 (pulverizēts lignīts)

Esošas iekārtas:

| | 200 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) |
| --- | --- |

200 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

| | 200 (biomasa, kūdra) |
| --- | --- |

200 (biomasa, kūdra)

Šķidrie kurināmie

50–100

Jaunas iekārtas: 300

Esošas iekārtas: 450

100–300

Jaunas iekārtas: 150

Esošas iekārtas:

200 (vispārīgi)

Esošas iekārtas rafinēšanas rūpnīcās un ķīmiskās rūpnīcās:

450 (destilēšanas un pārveidošanas atlikumu sadedzināšanai sadedzināšanas iekārtās pēc pašu patēriņam veiktās jēlnaftas rafinēšanas un šķidru ražošanas atlikumu, kurus izmanto kā nekomerciālu kurināmo, sadedzināšanai)

> 300

Jaunas iekārtas: 100

Esošas iekārtas:

150 (vispārīgi)

Esošas iekārtas rafinēšanas rūpnīcās un ķīmiskās rūpnīcās:

450 (destilēšanas un pārveidošanas atlikumu sadedzināšanai sadedzināšanas iekārtās pēc pašu patēriņam veiktās jēlnaftas rafinēšanas un šķidru ražošanas atlikumu, kurus izmanto kā nekomerciālu kurināmo, sadedzināšanai) (< 500 MWth)

Dabasgāze

50–300

Jaunas iekārtas: 100

Esošas iekārtas: 100

> 300

Jaunas iekārtas: 100

Esošas iekārtas: 100

Citi gāzveida kurināmie

> 50

Jaunas iekārtas: 200

Esošas iekārtas: 300

| 7. | Sauszemes sadedzināšanas turbīnas, kuru nominālā ievadītā siltuma jauda pārsniedz 50 MWth: NOx ERV, kas izteiktas mg/m3 (pie atsauces O2 satura 15 %), ir piemērojamas atsevišķai turbīnai. 2. tabulā minētās ERV attiecas tikai uz slodzi virs 70 %.

  2. tabula


  Robežvērtības NOx emisijai no sauszemes sadedzināšanas turbīnām (ieskaitot kombinētā cikla gāzturbīnas (CCGT))









  Kurināmā veids | Ievadītā siltuma jauda (MWth) | NOx ERV (mg/m3)
   (27) |
| --- | --- | --- | --- |
| Šķidrie kurināmie (vieglie un vidēji smagie destilāti) | > 50 | Jaunas iekārtas: 50 |
| Esošas iekārtas: | 90 (vispārīgi) |

7.

2. tabula

Robežvērtības NOx emisijai no sauszemes sadedzināšanas turbīnām (ieskaitot kombinētā cikla gāzturbīnas (CCGT))

Kurināmā veids

Ievadītā siltuma jauda (MWth)

NOx ERV (mg/m3)
   (27)

Šķidrie kurināmie (vieglie un vidēji smagie destilāti)

> 50

Jaunas iekārtas: 50

Esošas iekārtas:

90 (vispārīgi)

| | 200 (iekārtas, kas darbojas mazāk nekā 1 500 stundu gadā) |
| --- | --- |

200 (iekārtas, kas darbojas mazāk nekā 1 500 stundu gadā)

Dabasgāze (28)

> 50

Jaunas iekārtas:

50 (vispārīgi) (30)

Esošas iekārtas:

| | 50 (vispārīgi) (29)
   (30) |
| --- | --- |

50 (vispārīgi) (29)
   (30)

| | 150 (iekārtas, kas darbojas mazāk nekā 1 500 stundu gadā) |
| --- | --- |

150 (iekārtas, kas darbojas mazāk nekā 1 500 stundu gadā)

Pārējās gāzes

> 50

Jaunas iekārtas: 50

Esošas iekārtas:

| | 120 (vispārīgi) |
| --- | --- |

120 (vispārīgi)

| | 200 (iekārtas, kas darbojas mazāk nekā 1 500 stundu gadā) |
| --- | --- |

200 (iekārtas, kas darbojas mazāk nekā 1 500 stundu gadā)

| 8. | Cementa ražošana

  3. tabula


  Robežvērtības NOx emisijai no cementa klinkera ražošanas
   (31)








  Iekārtas tips | NOx (mg/m3) ERV |
| --- | --- | --- |
| Vispārīgi (esošām un jaunām iekārtām) | 500 |
| Esošas Lepola un garās rotācijas krāsnis, kurās netiek līdzsadedzināti atkritumi | 800 |

8.

3. tabula

Robežvērtības NOx emisijai no cementa klinkera ražošanas
   (31)

Iekārtas tips

NOx (mg/m3) ERV

Vispārīgi (esošām un jaunām iekārtām)

500

Esošas Lepola un garās rotācijas krāsnis, kurās netiek līdzsadedzināti atkritumi

800

| 9. | Stacionārie dzinēji

  4. tabula


  Robežvērtības NOx emisijai no jauniem stacionāriem dzinējiem








  Dzinēja tips, jauda, kurināmā specifikācija | ERV
   (32)
   (33)
   (34)
  (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Gāzes dzinēji > 1 MWth | |
| Dzirksteļaizdedzes (Oto) dzinēji, visi gāzveida kurināmie | 95 (veicināta liesā degšana) |
| 190 (standarta liesā degšana vai bagātināta degšana ar katalizatoru) |
| Divu kurināmo dzinēji > 1 MWth | |
| Ar gāzi darbināmi (visi gāzveida kurināmie) | 190 |
| Ar šķidru kurināmo darbināmi (visi šķidrie kurināmie) (35) | |
| 1–20 MWth | 225 |
| > 20 MWth | 225 |
| Dīzeļdzinēji > 5 MWth
  (kompresijaizdedze) | |
| Lēni (< 300 apgr./min.) / vidēji ātri (300–1 200 apgr./min.) | |
| 5–20 MWth | |
| Degvieleļļa (mazuts) (HFO) un biodegvieleļļa | |
| Dīzeļdegviela (LFO) un dabasgāze (DG) | 225 |
| 190 |
| > 20 MWth | |
| HFO un biodegvieleļļas | 190 |
| LFO un DG | 190 |
| Ātri dzinēji (> 1 200 apgr./min.) | 190 |
| Piezīme. Atsauces skābekļa saturs ir 15 % (). |

9.

4. tabula

Robežvērtības NOx emisijai no jauniem stacionāriem dzinējiem

Dzinēja tips, jauda, kurināmā specifikācija

ERV
   (32)
   (33)
   (34)
  (mg/m3)

Gāzes dzinēji > 1 MWth

Dzirksteļaizdedzes (Oto) dzinēji, visi gāzveida kurināmie

95 (veicināta liesā degšana)

190 (standarta liesā degšana vai bagātināta degšana ar katalizatoru)

Divu kurināmo dzinēji > 1 MWth

Ar gāzi darbināmi (visi gāzveida kurināmie)

190

Ar šķidru kurināmo darbināmi (visi šķidrie kurināmie) (35)

1–20 MWth

225

> 20 MWth

225

Dīzeļdzinēji > 5 MWth

(kompresijaizdedze)

Lēni (< 300 apgr./min.) / vidēji ātri (300–1 200 apgr./min.)

5–20 MWth

Degvieleļļa (mazuts) (HFO) un biodegvieleļļa

Dīzeļdegviela (LFO) un dabasgāze (DG)

225

190

> 20 MWth

HFO un biodegvieleļļas

190

LFO un DG

190

Ātri dzinēji (> 1 200 apgr./min.)

190

Piezīme. Atsauces skābekļa saturs ir 15 % ().

| 10. | Dzelzs rūdas aglomerācijas iekārtas

  5. tabula


  Robežvērtības NOx emisijai no dzelzs rūdas aglomerācijas iekārtām








  Iekārtas tips | NOx ERV (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Aglomerācijas iekārtas: jauna iekārta | 400 |
| Aglomerācijas iekārtas: esoša iekārta | 400 |
| (a) | Metālu ražošana un pārstrāde: metāla rūdu apdedzināšanas vai aglomerācijas iekārtas, čuguna vai tērauda ražošanas iekārtas (pirmējā vai otrējā kausēšana), tostarp nepārtrauktās liešanas iekārtas, kuru jauda pārsniedz 2,5 Mg stundā, iekārtas melno metālu apstrādei (karstās velmēšanas iekārtas, kuras apstrādā > 20 Mg neapstrādāta tērauda stundā). |

10.

5. tabula

Robežvērtības NOx emisijai no dzelzs rūdas aglomerācijas iekārtām

Iekārtas tips

NOx ERV (mg/m3)

Aglomerācijas iekārtas: jauna iekārta

400

Aglomerācijas iekārtas: esoša iekārta

400

(a)

Metālu ražošana un pārstrāde: metāla rūdu apdedzināšanas vai aglomerācijas iekārtas, čuguna vai tērauda ražošanas iekārtas (pirmējā vai otrējā kausēšana), tostarp nepārtrauktās liešanas iekārtas, kuru jauda pārsniedz 2,5 Mg stundā, iekārtas melno metālu apstrādei (karstās velmēšanas iekārtas, kuras apstrādā > 20 Mg neapstrādāta tērauda stundā).

| (b) | Piemērojot izņēmumu 3. punktam, šīs ERV būtu jāskata kā vidējās vērtības ilgā laika posmā. |
| --- | --- |

(b)

Piemērojot izņēmumu 3. punktam, šīs ERV būtu jāskata kā vidējās vērtības ilgā laika posmā.

| 11. | Slāpekļskābes ražošana

  6. tabula


  Robežvērtības NOx emisijai no slāpekļskābes ražošanas, izņemot skābes koncentrācijas vienības








  Iekārtas tips | NOx ERV (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Jaunas iekārtas | 160 |
| Esošas iekārtas | 190 |

11.

6. tabula

Robežvērtības NOx emisijai no slāpekļskābes ražošanas, izņemot skābes koncentrācijas vienības

Iekārtas tips

NOx ERV (mg/m3)

Jaunas iekārtas

160

Esošas iekārtas

190

B.   Kanāda

| 12. | Robežvērtības NOx emisijas kontrolēšanai noteiks stacionāriem avotiem, atbilstīgi ņemot vērā informāciju par pieejamām kontroles tehnoloģijām, citās jurisdikcijās izmantotās robežvērtības un turpmāk minētos dokumentus:






  a) | Vadlīnijas par emisiju no jauniem termoelektroenerģijas ražošanas avotiem; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

Vadlīnijas par emisiju no jauniem termoelektroenerģijas ražošanas avotiem;

| b) | Valsts vadlīnijas par emisiju no stacionārām sadedzināšanas turbīnām. PN1072; |
| --- | --- |

b)

Valsts vadlīnijas par emisiju no stacionārām sadedzināšanas turbīnām. PN1072;

| c) | Valsts vadlīnijas par emisiju no cementa krāsnīm. PN1284; |
| --- | --- |

c)

Valsts vadlīnijas par emisiju no cementa krāsnīm. PN1284;

| d) | Valsts vadlīnijas par emisiju no rūpnieciskiem vai komerciāliem katliem un sildiekārtām. PN1286; |
| --- | --- |

d)

Valsts vadlīnijas par emisiju no rūpnieciskiem vai komerciāliem katliem un sildiekārtām. PN1286;

| e) | Vadlīnijas par sadzīves cieto atkritumu sadedzināšanas krāšņu ekspluatāciju un emisiju. PN1085; |
| --- | --- |

e)

Vadlīnijas par sadzīves cieto atkritumu sadedzināšanas krāšņu ekspluatāciju un emisiju. PN1085;

| f) | Slāpekļa oksīdu (NOx) un gaistošo organisko savienojumu (GOS) pārvaldības plāns – I posms. PN1066; |
| --- | --- |

f)

Slāpekļa oksīdu (NOx) un gaistošo organisko savienojumu (GOS) pārvaldības plāns – I posms. PN1066;

| g) | Vadlīnijas par sadzīves cieto atkritumu sadedzināšanas krāšņu ekspluatāciju un emisiju. PN1085. |
| --- | --- |

g)

Vadlīnijas par sadzīves cieto atkritumu sadedzināšanas krāšņu ekspluatāciju un emisiju. PN1085.

C.   Amerikas Savienotās Valstis

| 13. | Robežvērtības NOx emisijas kontrolēšanai no stacionāriem avotiem šādās stacionāro avotu kategorijās un avoti, kuriem tās ir piemērojamas, ir noteikti turpmāk minētajos dokumentos:






  a) | spēkstaciju ogļu energobloki – Federālo noteikumu kodeksa (FNK) 40. daļa, 76. iedaļa; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

spēkstaciju ogļu energobloki – Federālo noteikumu kodeksa (FNK) 40. daļa, 76. iedaļa;

| b) | tvaika ražošanas iekārtas elektrostacijās – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, D un Da apakšiedaļa; |
| --- | --- |

b)

tvaika ražošanas iekārtas elektrostacijās – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, D un Da apakšiedaļa;

| c) | rūpniecisko, komerciālo, valsts un pašvaldību iestāžu tvaika ražošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Db apakšiedaļa; |
| --- | --- |

c)

rūpniecisko, komerciālo, valsts un pašvaldību iestāžu tvaika ražošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Db apakšiedaļa;

| d) | slāpekļskābes rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, G apakšiedaļa; |
| --- | --- |

d)

slāpekļskābes rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, G apakšiedaļa;

| e) | stacionārās gāzturbīnas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, GG apakšiedaļa; |
| --- | --- |

e)

stacionārās gāzturbīnas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, GG apakšiedaļa;

| f) | sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Ea un Eb apakšiedaļa; |
| --- | --- |

f)

sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Ea un Eb apakšiedaļa;

| g) | slimnīcu, medicīnas, infektoloģisko atkritumu sadedzināšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Ec apakšiedaļa; |
| --- | --- |

g)

slimnīcu, medicīnas, infektoloģisko atkritumu sadedzināšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Ec apakšiedaļa;

| h) | naftas rafinēšanas rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, J un Ja apakšiedaļa; |
| --- | --- |

h)

naftas rafinēšanas rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, J un Ja apakšiedaļa;

| i) | stacionārie iekšdedzes dzinēji – dzirksteļaizdedze, FNK 40. daļa, 60. iedaļa, JJJJ apakšiedaļa; |
| --- | --- |

i)

stacionārie iekšdedzes dzinēji – dzirksteļaizdedze, FNK 40. daļa, 60. iedaļa, JJJJ apakšiedaļa;

| j) | stacionārie iekšdedzes dzinēji – kompresijaizdedze, FNK 40. daļa, 60. iedaļa, IIII apakšiedaļa; |
| --- | --- |

j)

stacionārie iekšdedzes dzinēji – kompresijaizdedze, FNK 40. daļa, 60. iedaļa, IIII apakšiedaļa;

| k) | stacionārās sadedzināšanas turbīnas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, KKKK apakšiedaļa; |
| --- | --- |

k)

stacionārās sadedzināšanas turbīnas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, KKKK apakšiedaļa;

| l) | mazās sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, AAAA apakšiedaļa; |
| --- | --- |

l)

mazās sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, AAAA apakšiedaļa;

| m) | portlandcements – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, F apakšiedaļa; |
| --- | --- |

m)

portlandcements – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, F apakšiedaļa;

| n) | komerciālās un rūpnieciskās cieto atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, CCCC apakšiedaļa; |
| --- | --- |

n)

komerciālās un rūpnieciskās cieto atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, CCCC apakšiedaļa;

| o) | citas cieto atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, EEEE apakšiedaļa.” |
| --- | --- |

o)

citas cieto atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, EEEE apakšiedaļa.”

S.   VI pielikums

VI pielikums

Protokola VI pielikumu aizstāj ar šādu:

“Robežvērtības gaistošo organisko savienojumu emisijai no stacionāriem avotiem

| 1. | A iedaļa attiecas uz visām Dalībvalstīm, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis, B iedaļa – uz Kanādu, bet C iedaļa – uz Amerikas Savienotajām Valstīm. |
| --- | --- |

1.

A.   Visas Dalībvalstis, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis

| 2. | Šī pielikuma iedaļa attiecas uz stacionāriem avotiem, kas emitē GOS un kas minēti turpmāk 8.–22. punktā. Netiek apskatītas iekārtas vai iekārtu daļas, kas paredzētas jaunu produktu vai procesu izpētei, izstrādei vai testēšanai. Turpmāk tabulās norādītas sliekšņa vērtības, kas attiecas uz konkrētām nozarēm. Tās kopumā attiecas uz šķīdinātāju patēriņu vai emisijas masas plūsmas ātrumu. Ja viens operators vairākas darbības, kas tālākajā tekstā minētas ar vienu apakšvirsrakstu, veic vienā un tajā pašā vietā vai izmantojot vienu un to pašu iekārtu, šādās darbībās izmantoto šķīdinātāju patēriņš un emisijas plūsmas tiek summētas. Ja sliekšņa vērtība nav norādīta, noteiktā robežvērtība tiek piemērota visām attiecīgajām iekārtām. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Šī pielikuma A iedaļā:






  a) | “benzīna glabāšana un izplatīšana” ir smago automobiļu, dzelzceļa vagonu, baržu un jūras kuģu uzpildīšana depo un naftas rafinēšanas iekārtu nosūtīšanas stacijās, ieskaitot transportlīdzekļu uzpildi degvielas uzpildes stacijās; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

“benzīna glabāšana un izplatīšana” ir smago automobiļu, dzelzceļa vagonu, baržu un jūras kuģu uzpildīšana depo un naftas rafinēšanas iekārtu nosūtīšanas stacijās, ieskaitot transportlīdzekļu uzpildi degvielas uzpildes stacijās;

| b) | “saistvielu klāšana” ir jebkura darbība, kurā uz virsmas tiek uzklāta saistviela, izņemot saistvielu klāšanu un laminēšanu iespieddarbos un koka un plastmasas laminēšanā; |
| --- | --- |

b)

“saistvielu klāšana” ir jebkura darbība, kurā uz virsmas tiek uzklāta saistviela, izņemot saistvielu klāšanu un laminēšanu iespieddarbos un koka un plastmasas laminēšanā;

| c) | “koka un plastmasas laminēšana” ir jebkura darbība ar mērķi saistīt kopā koku un/vai plastmasu, veidojot laminētus izstrādājumus; |
| --- | --- |

c)

“koka un plastmasas laminēšana” ir jebkura darbība ar mērķi saistīt kopā koku un/vai plastmasu, veidojot laminētus izstrādājumus;

| d) | “pārklāšana” ir jebkura darbība, kuras gaitā vienā vai vairākās kārtās uzklāj vienlaidu pārklājumu uz:






  i) | jauniem transportlīdzekļiem, kas tiek definēti kā M1 vai N1 kategorijas transportlīdzekļi, ja vien N1 kategorijas transportlīdzekļu pārklāšanu veic tajā pašā iekārtā, kur M1 kategorijas transportlīdzekļu pārklāšanu; |
| --- | --- | --- |

d)

“pārklāšana” ir jebkura darbība, kuras gaitā vienā vai vairākās kārtās uzklāj vienlaidu pārklājumu uz:

i)

jauniem transportlīdzekļiem, kas tiek definēti kā M1 vai N1 kategorijas transportlīdzekļi, ja vien N1 kategorijas transportlīdzekļu pārklāšanu veic tajā pašā iekārtā, kur M1 kategorijas transportlīdzekļu pārklāšanu;

| ii) | smago automobiļu kabīnēm, ko definē kā vadītājam paredzētu telpu, un N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu apvienotajām telpām, kas paredzētas tehniskajam aprīkojumam; |
| --- | --- |

ii)

smago automobiļu kabīnēm, ko definē kā vadītājam paredzētu telpu, un N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu apvienotajām telpām, kas paredzētas tehniskajam aprīkojumam;

| iii) | autofurgoniem un smagajiem automobiļiem, kas definēti kā N1, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļi, izņemot smago automobiļu kabīnes; |
| --- | --- |

iii)

autofurgoniem un smagajiem automobiļiem, kas definēti kā N1, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļi, izņemot smago automobiļu kabīnes;

| iv) | autobusiem, kas definēti kā M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi; |
| --- | --- |

iv)

autobusiem, kas definēti kā M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi;

| v) | citām metāla vai plastmasas virsmām, tostarp lidmašīnu, kuģu, vilcienu utt. virsmām; |
| --- | --- |

v)

citām metāla vai plastmasas virsmām, tostarp lidmašīnu, kuģu, vilcienu utt. virsmām;

| vi) | koka virsmām; |
| --- | --- |

vi)

koka virsmām;

| vii) | tekstila, auduma, plēves un papīra virsmām; |
| --- | --- |

vii)

tekstila, auduma, plēves un papīra virsmām;

| viii) | ādai. |
| --- | --- |

viii)

ādai.

Šī avotu kategorija neietver substrātu pārklāšanu ar metālu, izmantojot elektroforēzes vai ķīmisko vielu smidzināšanas tehniku. Ja kādā no pārklāšanas posmiem priekšmets tiek apdrukāts, minētais apdrukāšanas posms tiek uzskatīts par pārklāšanas daļu. Tomēr šī definīcija neattiecas uz atsevišķi veiktiem iespieddarbiem. Šajā definīcijā:

| — | M1 kategorijas transportlīdzekļi ir transportlīdzekļi, kuri tiek lietoti pasažieru pārvadāšanai un kuros ir ne vairāk kā astoņas sēdvietas, neskaitot šofera vietu, |
| --- | --- |

—

M1 kategorijas transportlīdzekļi ir transportlīdzekļi, kuri tiek lietoti pasažieru pārvadāšanai un kuros ir ne vairāk kā astoņas sēdvietas, neskaitot šofera vietu,

| — | M2 kategorijas transportlīdzekļi ir transportlīdzekļi, kuri tiek lietoti pasažieru pārvadāšanai un kuros ir vairāk nekā astoņas sēdvietas, neskaitot šofera vietu, un to maksimālā masa nepārsniedz 5 Mg, |
| --- | --- |

—

M2 kategorijas transportlīdzekļi ir transportlīdzekļi, kuri tiek lietoti pasažieru pārvadāšanai un kuros ir vairāk nekā astoņas sēdvietas, neskaitot šofera vietu, un to maksimālā masa nepārsniedz 5 Mg,

| — | M3 kategorijas transportlīdzekļi ir transportlīdzekļi, kuri tiek lietoti pasažieru pārvadāšanai un kuros ir vairāk nekā astoņas sēdvietas, neskaitot šofera vietu, un to maksimālā masa pārsniedz 5 Mg, |
| --- | --- |

—

M3 kategorijas transportlīdzekļi ir transportlīdzekļi, kuri tiek lietoti pasažieru pārvadāšanai un kuros ir vairāk nekā astoņas sēdvietas, neskaitot šofera vietu, un to maksimālā masa pārsniedz 5 Mg,

| — | N1 kategorijas transportlīdzekļi ir transportlīdzekļi, kuri tiek lietoti kravu pārvadājumiem, un to maksimālā masa nepārsniedz 3,5 Mg, |
| --- | --- |

—

N1 kategorijas transportlīdzekļi ir transportlīdzekļi, kuri tiek lietoti kravu pārvadājumiem, un to maksimālā masa nepārsniedz 3,5 Mg,

| — | N2 kategorijas transportlīdzekļi ir transportlīdzekļi, kuri tiek lietoti kravu pārvadājumiem, un to maksimālā masa ir lielāka par 3,5 Mg, bet nepārsniedz 12 Mg, |
| --- | --- |

—

N2 kategorijas transportlīdzekļi ir transportlīdzekļi, kuri tiek lietoti kravu pārvadājumiem, un to maksimālā masa ir lielāka par 3,5 Mg, bet nepārsniedz 12 Mg,

| — | N3 kategorijas transportlīdzekļi ir transportlīdzekļi, kuri tiek lietoti kravu pārvadājumiem, un to maksimālā masa pārsniedz 12 Mg; |
| --- | --- |

—

N3 kategorijas transportlīdzekļi ir transportlīdzekļi, kuri tiek lietoti kravu pārvadājumiem, un to maksimālā masa pārsniedz 12 Mg;

| e) | “slokšņu pārklāšana” ir jebkura darbība, kurā rullī satītu tēraudu, nerūsējošo tēraudu, tēraudu ar pārklājumu, vara sakausējumus vai alumīnija sloksnes pārklāj vai nu ar plānu kārtiņu veidojošu, vai arī lamināta pārklājumu, izmantojot nepārtrauktu procesu; |
| --- | --- |

e)

“slokšņu pārklāšana” ir jebkura darbība, kurā rullī satītu tēraudu, nerūsējošo tēraudu, tēraudu ar pārklājumu, vara sakausējumus vai alumīnija sloksnes pārklāj vai nu ar plānu kārtiņu veidojošu, vai arī lamināta pārklājumu, izmantojot nepārtrauktu procesu;

| f) | “ķīmiskā tīrīšana” ir jebkura rūpnieciska vai komerciāla darbība, kuras laikā iekārtā izmanto GOS apģērba, mājas aprīkojuma vai līdzīgu patēriņu preču tīrīšanai, taču ne traipu un netīrumu tīrīšanai ar rokām apģērbu un tekstilrūpniecībā; |
| --- | --- |

f)

“ķīmiskā tīrīšana” ir jebkura rūpnieciska vai komerciāla darbība, kuras laikā iekārtā izmanto GOS apģērba, mājas aprīkojuma vai līdzīgu patēriņu preču tīrīšanai, taču ne traipu un netīrumu tīrīšanai ar rokām apģērbu un tekstilrūpniecībā;

| g) | “pārklājumu, laku, iespiedkrāsu un saistvielu ražošana” nozīmē pārklājuma maisījumu, laku, iespiedkrāsu, saistvielu un to starpproduktu ražošanu, ja vien tos ražo vienā un tajā pašā iekārtā, sajaucot pigmentus, sveķus un saistvielas ar organiskiem šķīdinātājiem vai citām nesējvielām. Šajā kategorijā ietilpst arī dispersija, predispersija, noteiktas viskozitātes vai krāsas iegūšana un galaproduktu iepakošana konteineros; |
| --- | --- |

g)

“pārklājumu, laku, iespiedkrāsu un saistvielu ražošana” nozīmē pārklājuma maisījumu, laku, iespiedkrāsu, saistvielu un to starpproduktu ražošanu, ja vien tos ražo vienā un tajā pašā iekārtā, sajaucot pigmentus, sveķus un saistvielas ar organiskiem šķīdinātājiem vai citām nesējvielām. Šajā kategorijā ietilpst arī dispersija, predispersija, noteiktas viskozitātes vai krāsas iegūšana un galaproduktu iepakošana konteineros;

| h) | “iespieddarbi” ir jebkura teksta un/vai attēlu reproducēšanas darbība, kurā ar attēlu nesēja (iespiedformas) palīdzību iespiedkrāsa tiek pārnesta uz apdrukājamo virsmu; tā ietver arī šādas tehnoloģijas:
  i)   fleksogrāfija– iespieddarbi, lietojot no gumijas vai elastīgiem fotopolimēriem izgatavotu iespiedformu, uz kuras iespiedkrāsas atrodas virs neapdrukājamajiem laukumiem; lieto šķidras iespiedkrāsas, kas izžūst iztvaikojot;
  ii)   ruļļu ofsets ar karsto žāvēšanu– iespieddarbi ar lentes padevi, kur izmanto iespiedformu ar vienā plaknē esošiem iespiedlaukumiem un joslām, kas neiespiež, turklāt lentes padeve nozīmē, ka iespiežamo materiālu mašīnai padod no ruļļa, nevis no atsevišķām lapām. Joslas, kas neiespiež, tiek apstrādātas tā, lai tās saistītu ūdeni un atgrūstu iespiedkrāsu. Iespiedlaukumus apstrādā tā, lai tie uztvertu un padotu iespiedkrāsu uz iespiešanai paredzētās virsmas. Iztvaikošana notiek krāsnī, kur iespiežamo materiālu sasilda ar karstu gaisu;
  iii)   žurnālu rotācijas dobspiede– rotācijas dobspiede, kas tiek izmantota papīra apdrukāšanai žurnāliem, brošūrām, katalogiem vai līdzīgiem iespieddarbiem, lietojot toluola bāzes iespiedkrāsu;
  iv)   rotācijas dobspiede– iespieddarbi, kuros izmanto cilindrisku iespiedformu, kurā apdrukājamais laukums atrodas zemāk par neapdrukājamo, un lieto šķidru iespiedkrāsu, kas izžūst iztvaikojot. Dobumus piepilda ar iespiedkrāsu un pārpalikumus notīra no neapdrukājamā laukuma, pirms apdrukājamais materiāls pieskaras cilindram un uzņem iespiedkrāsu no dobumiem;
  v)   rotācijas sietspiede– iespieddarbi ar lentes padevi, kur iespiedkrāsu padod uz virsmas, to izspiežot caur porainu iespiedformu ar atklātu iespiedlaukumu, bet joslas, kas neiespiež, ir noslēgtas, turklāt tiek lietotas šķidras iespiedkrāsas, kas žūst, tikai iztvaikojot. Lentes padeve nozīmē to, ka materiālu, uz kā iespiež, mašīnai padod no ruļļa, nevis no atsevišķām lapām;
  vi)   ar iespieddarbiem saistītā laminēšana– divu vai vairāku lokanu materiālu savienošana, izgatavojot laminātus;
  vii)   lakošana– darbība, kurā lokanu materiālu pārklāj ar laku vai saistvielām, lai pēc tam varētu hermētiski aizlīmēt iepakojuma materiālu; |
| --- | --- |

h)

“iespieddarbi” ir jebkura teksta un/vai attēlu reproducēšanas darbība, kurā ar attēlu nesēja (iespiedformas) palīdzību iespiedkrāsa tiek pārnesta uz apdrukājamo virsmu; tā ietver arī šādas tehnoloģijas:

i)   fleksogrāfija– iespieddarbi, lietojot no gumijas vai elastīgiem fotopolimēriem izgatavotu iespiedformu, uz kuras iespiedkrāsas atrodas virs neapdrukājamajiem laukumiem; lieto šķidras iespiedkrāsas, kas izžūst iztvaikojot;

ii)   ruļļu ofsets ar karsto žāvēšanu– iespieddarbi ar lentes padevi, kur izmanto iespiedformu ar vienā plaknē esošiem iespiedlaukumiem un joslām, kas neiespiež, turklāt lentes padeve nozīmē, ka iespiežamo materiālu mašīnai padod no ruļļa, nevis no atsevišķām lapām. Joslas, kas neiespiež, tiek apstrādātas tā, lai tās saistītu ūdeni un atgrūstu iespiedkrāsu. Iespiedlaukumus apstrādā tā, lai tie uztvertu un padotu iespiedkrāsu uz iespiešanai paredzētās virsmas. Iztvaikošana notiek krāsnī, kur iespiežamo materiālu sasilda ar karstu gaisu;

iii)   žurnālu rotācijas dobspiede– rotācijas dobspiede, kas tiek izmantota papīra apdrukāšanai žurnāliem, brošūrām, katalogiem vai līdzīgiem iespieddarbiem, lietojot toluola bāzes iespiedkrāsu;

iv)   rotācijas dobspiede– iespieddarbi, kuros izmanto cilindrisku iespiedformu, kurā apdrukājamais laukums atrodas zemāk par neapdrukājamo, un lieto šķidru iespiedkrāsu, kas izžūst iztvaikojot. Dobumus piepilda ar iespiedkrāsu un pārpalikumus notīra no neapdrukājamā laukuma, pirms apdrukājamais materiāls pieskaras cilindram un uzņem iespiedkrāsu no dobumiem;

v)   rotācijas sietspiede– iespieddarbi ar lentes padevi, kur iespiedkrāsu padod uz virsmas, to izspiežot caur porainu iespiedformu ar atklātu iespiedlaukumu, bet joslas, kas neiespiež, ir noslēgtas, turklāt tiek lietotas šķidras iespiedkrāsas, kas žūst, tikai iztvaikojot. Lentes padeve nozīmē to, ka materiālu, uz kā iespiež, mašīnai padod no ruļļa, nevis no atsevišķām lapām;

vi)   ar iespieddarbiem saistītā laminēšana– divu vai vairāku lokanu materiālu savienošana, izgatavojot laminātus;

vii)   lakošana– darbība, kurā lokanu materiālu pārklāj ar laku vai saistvielām, lai pēc tam varētu hermētiski aizlīmēt iepakojuma materiālu;

| i) | “farmaceitisko produktu ražošana” ir farmaceitisko preparātu ķīmiskā sintēze, fermentācija, ekstrakcija, formulēšana un pilnīga sagatavošana, un, ja to veic vienā iekārtā, starpproduktu izgatavošana; |
| --- | --- |

i)

“farmaceitisko produktu ražošana” ir farmaceitisko preparātu ķīmiskā sintēze, fermentācija, ekstrakcija, formulēšana un pilnīga sagatavošana, un, ja to veic vienā iekārtā, starpproduktu izgatavošana;

| j) | “dabiskā vai sintētiskā kaučuka pārveidošana” ir ikviena darbība, kurā tiek veikta dabiskā vai sintētiskā kaučuka sajaukšana, sasmalcināšana, samaisīšana, kalandrēšana, ekstrūzija un vulkanizācija, kā arī papildu dabiskā vai sintētiskā kaučuka apstrādes procesi, lai iegūtu galaproduktu; |
| --- | --- |

j)

“dabiskā vai sintētiskā kaučuka pārveidošana” ir ikviena darbība, kurā tiek veikta dabiskā vai sintētiskā kaučuka sajaukšana, sasmalcināšana, samaisīšana, kalandrēšana, ekstrūzija un vulkanizācija, kā arī papildu dabiskā vai sintētiskā kaučuka apstrādes procesi, lai iegūtu galaproduktu;

| k) | “virsmas tīrīšana” ir jebkura darbība, izņemot ķīmisko tīrīšanu ar organiskiem šķīdinātājiem, lai atbrīvotu materiāla virsmu no netīrumiem, ieskaitot attaukošanu; tīrīšanas darbība, kurā ir vairāk nekā viens posms pirms vai pēc jebkura cita apstrādes posma, tiek uzskatīta par vienu virsmas tīrīšanas darbību. Šī darbība attiecas uz ražojumu virsmas tīrīšanu, nevis uz tajā izmantotās iekārtas tīrīšanu; |
| --- | --- |

k)

“virsmas tīrīšana” ir jebkura darbība, izņemot ķīmisko tīrīšanu ar organiskiem šķīdinātājiem, lai atbrīvotu materiāla virsmu no netīrumiem, ieskaitot attaukošanu; tīrīšanas darbība, kurā ir vairāk nekā viens posms pirms vai pēc jebkura cita apstrādes posma, tiek uzskatīta par vienu virsmas tīrīšanas darbību. Šī darbība attiecas uz ražojumu virsmas tīrīšanu, nevis uz tajā izmantotās iekārtas tīrīšanu;

| l) | “standartapstākļi” ir 273,15 K temperatūra un 101,3 kPa spiediens; |
| --- | --- |

l)

“standartapstākļi” ir 273,15 K temperatūra un 101,3 kPa spiediens;

| m) | “organisks savienojums” ir jebkurš savienojums, kurā ietilpst vismaz ogleklis un viens vai vairāki no šādiem elementiem: ūdeņradis, halogēni, skābeklis, sērs, fosfors, silīcijs vai slāpeklis, izņemot oglekļa oksīdus un neorganiskos karbonātus un bikarbonātus; |
| --- | --- |

m)

“organisks savienojums” ir jebkurš savienojums, kurā ietilpst vismaz ogleklis un viens vai vairāki no šādiem elementiem: ūdeņradis, halogēni, skābeklis, sērs, fosfors, silīcijs vai slāpeklis, izņemot oglekļa oksīdus un neorganiskos karbonātus un bikarbonātus;

| n) | “gaistoši organiskie savienojumi” (GOS) ir jebkuri organiskie savienojumi, kā arī kreozota frakcija, kam temperatūrā 293,15 K tvaika spiediens ir 0,01 kPa vai lielāks vai kam ir konkrētos izmantošanas apstākļos attiecīga gaistamība; |
| --- | --- |

n)

“gaistoši organiskie savienojumi” (GOS) ir jebkuri organiskie savienojumi, kā arī kreozota frakcija, kam temperatūrā 293,15 K tvaika spiediens ir 0,01 kPa vai lielāks vai kam ir konkrētos izmantošanas apstākļos attiecīga gaistamība;

| o) | “organisks šķīdinātājs” ir jebkurš GOS, ko izmanto, tam ķīmiski nemainoties, atsevišķi vai kopā ar citām vielām, lai šķīdinātu jēlvielas, produktus un atkritumvielas, vai arī lieto kā tīrīšanas līdzekli, šķīdinot netīrumus, vai kā šķīdinātāju vai disperģēšanas līdzekli, vai vielu viskozitātes regulētāju, vai virsmas spraiguma regulētāju, vai plastifikatoru, vai konservantu; |
| --- | --- |

o)

“organisks šķīdinātājs” ir jebkurš GOS, ko izmanto, tam ķīmiski nemainoties, atsevišķi vai kopā ar citām vielām, lai šķīdinātu jēlvielas, produktus un atkritumvielas, vai arī lieto kā tīrīšanas līdzekli, šķīdinot netīrumus, vai kā šķīdinātāju vai disperģēšanas līdzekli, vai vielu viskozitātes regulētāju, vai virsmas spraiguma regulētāju, vai plastifikatoru, vai konservantu;

| p) | “dūmgāzes” ir no dūmeņiem un emisijas samazināšanas iekārtām gaisā izvadītās galīgās gāzveida izplūdes, kas satur GOS vai citus piesārņotājus. Tilpuma plūsmas ātrumu izsaka m3/h standartapstākļos; |
| --- | --- |

p)

“dūmgāzes” ir no dūmeņiem un emisijas samazināšanas iekārtām gaisā izvadītās galīgās gāzveida izplūdes, kas satur GOS vai citus piesārņotājus. Tilpuma plūsmas ātrumu izsaka m3/h standartapstākļos;

| q) | “augu eļļas un dzīvnieku tauku ieguve un augu eļļas rafinēšana” ir augu eļļas ekstrakcija no sēklām vai citām auga daļām, sauso atlikumu apstrāde dzīvnieku barības iegūšanai, kā arī no sēklām, augu un/vai dzīvnieku daļām iegūto tauku un augu eļļas attīrīšana; |
| --- | --- |

q)

“augu eļļas un dzīvnieku tauku ieguve un augu eļļas rafinēšana” ir augu eļļas ekstrakcija no sēklām vai citām auga daļām, sauso atlikumu apstrāde dzīvnieku barības iegūšanai, kā arī no sēklām, augu un/vai dzīvnieku daļām iegūto tauku un augu eļļas attīrīšana;

| r) | “transportlīdzekļu galīgā apdare” ir jebkāda rūpnieciska vai komerciāla pārklāšanas darbība un ar to saistītās attaukošanas darbības, veicot:






  i) | satiksmē izmantojamo autotransporta līdzekļu vai to daļu sākotnējo pārklāšanu ar galīgās apdares materiāliem, ja to neveic ražošanas uzņēmumā, vai piekabju (tostarp puspiekabju) pārklāšanu; |
| --- | --- | --- |

r)

“transportlīdzekļu galīgā apdare” ir jebkāda rūpnieciska vai komerciāla pārklāšanas darbība un ar to saistītās attaukošanas darbības, veicot:

i)

satiksmē izmantojamo autotransporta līdzekļu vai to daļu sākotnējo pārklāšanu ar galīgās apdares materiāliem, ja to neveic ražošanas uzņēmumā, vai piekabju (tostarp puspiekabju) pārklāšanu;

| ii) | šajā pielikumā nav iekļauta tādu transportlīdzekļu galīgā apdare, ko definē kā autotransporta līdzekļu pārklāšanu, kuru ārpus ražošanas iekārtām veic transportlīdzekļa remonta, aizsardzības vai dekoratīvās apdares nolūkā. Produkti, kurus izmanto šajā darbībā, tiek aplūkoti XI pielikumā; |
| --- | --- |

ii)

šajā pielikumā nav iekļauta tādu transportlīdzekļu galīgā apdare, ko definē kā autotransporta līdzekļu pārklāšanu, kuru ārpus ražošanas iekārtām veic transportlīdzekļa remonta, aizsardzības vai dekoratīvās apdares nolūkā. Produkti, kurus izmanto šajā darbībā, tiek aplūkoti XI pielikumā;

| s) | “koksnes piesūcināšana” ir jebkura darbība, ar kuru koksnē ievada konservantus; |
| --- | --- |

s)

“koksnes piesūcināšana” ir jebkura darbība, ar kuru koksnē ievada konservantus;

| t) | “stiepļu tinumu pārklāšana” ir jebkura tādu metāla vadītāju pārklāšana, ko izmanto transformatoru un dzinēju tinumos utt.; |
| --- | --- |

t)

“stiepļu tinumu pārklāšana” ir jebkura tādu metāla vadītāju pārklāšana, ko izmanto transformatoru un dzinēju tinumos utt.;

| u) | “difūzā emisija” ir GOS, kā arī, ja nav norādīts citādi, jebkura produkta sastāvā esošo šķīdinātāju emisija gaisā, augsnē un ūdenī, izņemot dūmgāzu emisiju; tā ietver neuztverto GOS emisiju, kas nonāk apkārtējā vidē pa logiem, durvīm, ventilāciju vai līdzīgām atverēm. Difūzās emisijas robežvērtības aprēķina, pamatojoties uz šķīdinātāju pārvaldības plānu (sk. šī pielikuma I papildinājumu); |
| --- | --- |

u)

“difūzā emisija” ir GOS, kā arī, ja nav norādīts citādi, jebkura produkta sastāvā esošo šķīdinātāju emisija gaisā, augsnē un ūdenī, izņemot dūmgāzu emisiju; tā ietver neuztverto GOS emisiju, kas nonāk apkārtējā vidē pa logiem, durvīm, ventilāciju vai līdzīgām atverēm. Difūzās emisijas robežvērtības aprēķina, pamatojoties uz šķīdinātāju pārvaldības plānu (sk. šī pielikuma I papildinājumu);

| v) | “kopējā GOS emisija” ir difūzās GOS emisijas un dūmgāzēs esošo GOS emisijas summa; |
| --- | --- |

v)

“kopējā GOS emisija” ir difūzās GOS emisijas un dūmgāzēs esošo GOS emisijas summa;

| w) | “ievade” ir organisko šķīdinātāju daudzums un šo šķīdinātāju daudzums preparātos, ko lieto, veicot darbību, ieskaitot šķīdinātājus, kas ir atgūti iekārtā un ārpus tās un kas jāierēķina ik reizi, kad tos izmanto darbības veikšanai; |
| --- | --- |

w)

“ievade” ir organisko šķīdinātāju daudzums un šo šķīdinātāju daudzums preparātos, ko lieto, veicot darbību, ieskaitot šķīdinātājus, kas ir atgūti iekārtā un ārpus tās un kas jāierēķina ik reizi, kad tos izmanto darbības veikšanai;

| x) | “emisijas robežvērtība” (ERV) ir no iekārtas emitēto GOS (izņemot metānu) maksimālais daudzums, kuru normālas darbības apstākļos laikā nevar pārsniegt. Dūmgāzēm to aprēķina kā GOS masu dūmgāzu tilpuma vienībā (mg C/m3, ja vien nav norādīts citādi), pieņemot, ka temperatūra un sausas gāzes spiediens atbilst standartapstākļiem. Nosakot piesārņotāja masas koncentrāciju dūmgāzēs, neņem vērā to gāzu tilpumu, ko pievieno atdzesēšanas vai atšķaidīšanas nolūkos. Emisijas robežvērtības dūmgāzēm tiek apzīmētas kā ERVc; emisijas robežvērtības difūzajai emisijai tiek apzīmētas kā ERVf; |
| --- | --- |

x)

“emisijas robežvērtība” (ERV) ir no iekārtas emitēto GOS (izņemot metānu) maksimālais daudzums, kuru normālas darbības apstākļos laikā nevar pārsniegt. Dūmgāzēm to aprēķina kā GOS masu dūmgāzu tilpuma vienībā (mg C/m3, ja vien nav norādīts citādi), pieņemot, ka temperatūra un sausas gāzes spiediens atbilst standartapstākļiem. Nosakot piesārņotāja masas koncentrāciju dūmgāzēs, neņem vērā to gāzu tilpumu, ko pievieno atdzesēšanas vai atšķaidīšanas nolūkos. Emisijas robežvērtības dūmgāzēm tiek apzīmētas kā ERVc; emisijas robežvērtības difūzajai emisijai tiek apzīmētas kā ERVf;

| y) | “normāla darbība” ir visi darbības periodi, izņemot iekārtu iedarbināšanu, izslēgšanu un apkopi; |
| --- | --- |

y)

“normāla darbība” ir visi darbības periodi, izņemot iekārtu iedarbināšanu, izslēgšanu un apkopi;

| z) | “cilvēka veselībai kaitīgās vielas” tiek iedalītas divās kategorijās:






  i) | halogēnēti GOS, kas rada iespējamu neatgriezenisku seku risku; |
| --- | --- | --- |

z)

“cilvēka veselībai kaitīgās vielas” tiek iedalītas divās kategorijās:

i)

halogēnēti GOS, kas rada iespējamu neatgriezenisku seku risku;

| ii) | bīstamas vielas, kas ir kancerogēnas, mutagēnas vai toksiskas reproduktīvajai sistēmai vai kas var izraisīt vēzi, pārmantojamus ģenētiskus bojājumus, vēzi ieelpojot, negatīvi ietekmēt auglību vai nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam:






  aa) | “apavu izgatavošana” ir jebkura darbība, kuras ietvaros ražo gatavu apavu pārus vai to daļas; |
| --- | --- | --- |

ii)

bīstamas vielas, kas ir kancerogēnas, mutagēnas vai toksiskas reproduktīvajai sistēmai vai kas var izraisīt vēzi, pārmantojamus ģenētiskus bojājumus, vēzi ieelpojot, negatīvi ietekmēt auglību vai nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam:

aa)

“apavu izgatavošana” ir jebkura darbība, kuras ietvaros ražo gatavu apavu pārus vai to daļas;

| bb) | “šķīdinātāju patēriņš” ir izmantoto organisko šķīdinātāju kopējais daudzums iekārtā kalendārajā gadā vai jebkurā citā 12 mēnešu periodā, neieskaitot jebkādus GOS, ko reģenerē atkārtotai lietošanai. |
| --- | --- |

bb)

“šķīdinātāju patēriņš” ir izmantoto organisko šķīdinātāju kopējais daudzums iekārtā kalendārajā gadā vai jebkurā citā 12 mēnešu periodā, neieskaitot jebkādus GOS, ko reģenerē atkārtotai lietošanai.

| 4. | Jāievēro šādas prasības:






  a) | emisijas monitoringu visos gadījumos veic, izmantojot mērījumus vai veicot aprēķinus (4), ar kuriem panāk vismaz to pašu precizitāti. Atbilstību ERV pārbauda, veicot nepārtrauktus mērījumus vai mērījumus ar pārtraukumiem, izmantojot tipa apstiprināšanu vai jebkuru citu tehniski piemērotu metodi. Attiecībā uz emisiju dūmgāzēs, veicot nepārtrauktus mērījumus, atbilstība ERV ir ievērota tad, ja dienas validētā emisijas vidējā vērtība nepārsniedz ERV. Veicot mērījumus ar pārtraukumiem vai izmantojot citas atbilstīgas noteikšanas procedūras, atbilstība ERV ir ievērota tad, ja visu nolasījumu vai citu procedūru vidējā vērtība, kas iegūta vienā monitoringa pasākumu kopumā, nepārsniedz robežvērtības. Pārbaudē var ņemt vērā mērījuma metožu neprecizitāti. Difūzās un kopējās ERV piemēro kā gada vidējās vērtības; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

emisijas monitoringu visos gadījumos veic, izmantojot mērījumus vai veicot aprēķinus (4), ar kuriem panāk vismaz to pašu precizitāti. Atbilstību ERV pārbauda, veicot nepārtrauktus mērījumus vai mērījumus ar pārtraukumiem, izmantojot tipa apstiprināšanu vai jebkuru citu tehniski piemērotu metodi. Attiecībā uz emisiju dūmgāzēs, veicot nepārtrauktus mērījumus, atbilstība ERV ir ievērota tad, ja dienas validētā emisijas vidējā vērtība nepārsniedz ERV. Veicot mērījumus ar pārtraukumiem vai izmantojot citas atbilstīgas noteikšanas procedūras, atbilstība ERV ir ievērota tad, ja visu nolasījumu vai citu procedūru vidējā vērtība, kas iegūta vienā monitoringa pasākumu kopumā, nepārsniedz robežvērtības. Pārbaudē var ņemt vērā mērījuma metožu neprecizitāti. Difūzās un kopējās ERV piemēro kā gada vidējās vērtības;

| b) | gaisa piesārņotāju koncentrācijas mērījumiem gāzes vados ir jābūt reprezentatīviem. Attiecīgo piesārņojošo vielu monitoringu un procesa parametru mērījumus, kā arī automātisko sistēmu kvalitātes nodrošināšanu un references mērījumus minēto sistēmu kalibrēšanai veic saskaņā ar CEN standartiem. Ja nav CEN standartu, izmanto ISO standartus, valstu vai starptautiskos standartus, kas nodrošinās, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte. |
| --- | --- |

b)

gaisa piesārņotāju koncentrācijas mērījumiem gāzes vados ir jābūt reprezentatīviem. Attiecīgo piesārņojošo vielu monitoringu un procesa parametru mērījumus, kā arī automātisko sistēmu kvalitātes nodrošināšanu un references mērījumus minēto sistēmu kalibrēšanai veic saskaņā ar CEN standartiem. Ja nav CEN standartu, izmanto ISO standartus, valstu vai starptautiskos standartus, kas nodrošinās, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.

| 5. | Dūmgāzēm, kas satur cilvēka veselībai kaitīgas vielas, piemēro šādas emisijas robežvērtības:






  a) | 20 mg/m3 (izteikta kā atsevišķu sastāvdaļu masu summa) halogenētu GOS izplūdēm, kuras raksturo riska frāzes “ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi” un/vai “ir aizdomas, ka var izraisīt ģenētiskus bojājumus” un kurās kopējā attiecīgo savienojumu masas plūsma ir vienāda ar 100 g/h vai lielāka; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

20 mg/m3 (izteikta kā atsevišķu sastāvdaļu masu summa) halogenētu GOS izplūdēm, kuras raksturo riska frāzes “ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi” un/vai “ir aizdomas, ka var izraisīt ģenētiskus bojājumus” un kurās kopējā attiecīgo savienojumu masas plūsma ir vienāda ar 100 g/h vai lielāka;

| b) | 2 mg/m3 (izteikta kā atsevišķu sastāvdaļu masu summa) GOS izplūdēm, kuras raksturo riska frāzes “var izraisīt vēzi”, “var izraisīt ģenētiskus bojājumus”, “var izraisīt vēzi ieelpojot”, “var negatīvi ietekmēt auglību”, “var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam” un kurās kopējā attiecīgo savienojumu masas plūsma ir vienāda ar 10 g/h vai lielāka. |
| --- | --- |

b)

2 mg/m3 (izteikta kā atsevišķu sastāvdaļu masu summa) GOS izplūdēm, kuras raksturo riska frāzes “var izraisīt vēzi”, “var izraisīt ģenētiskus bojājumus”, “var izraisīt vēzi ieelpojot”, “var negatīvi ietekmēt auglību”, “var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam” un kurās kopējā attiecīgo savienojumu masas plūsma ir vienāda ar 10 g/h vai lielāka.

| 6. | Attiecībā uz avotu kategorijām, kas minētas 9.–22. punktā, ja tiek pierādīts, ka atsevišķām iekārtām atbilstība difūzās emisijas robežvērtībai (ERVf) tehniski un ekonomiski nav iespējama, Dalībvalsts drīkst atbrīvot minēto iekārtu no robežvērtības ievērošanas ar noteikumu, ka nav paredzams būtisks risks cilvēka veselībai vai videi un ka tiek izmantoti labākie pieejamie tehniskie paņēmieni. |
| --- | --- |

6.

| 7. | GOS emisijas robežvērtības 3. punktā minētajām avotu kategorijām ir noteiktas turpmāk 8.–22. punktā. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Benzīna glabāšana un izplatīšana:






  a) | benzīna glabāšanas iekārtām termināļos, ja to sliekšņa vērtības pārsniedz 1. tabulā minētās sliekšņa vērtības, jābūt:






  i) | vai nu tvertnēm ar nekustīgu jumtu, kas savienotas ar tvaiku uztveršanas iekārtu un kas atbilst 1. tabulā noteiktajām ERV; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

a)

benzīna glabāšanas iekārtām termināļos, ja to sliekšņa vērtības pārsniedz 1. tabulā minētās sliekšņa vērtības, jābūt:

i)

vai nu tvertnēm ar nekustīgu jumtu, kas savienotas ar tvaiku uztveršanas iekārtu un kas atbilst 1. tabulā noteiktajām ERV;

| ii) | vai nu tvertnēm ar ārēju vai iekšēju peldošu jumtu ar pirmās un otrās kārtas noslēdzošo blīvslēgu, kas atbilst 1. tabulā noteiktajai samazināšanas efektivitātei; |
| --- | --- |

ii)

vai nu tvertnēm ar ārēju vai iekšēju peldošu jumtu ar pirmās un otrās kārtas noslēdzošo blīvslēgu, kas atbilst 1. tabulā noteiktajai samazināšanas efektivitātei;

| b) | atkāpjoties no minētajām prasībām, tvertnes ar nekustīgu jumtu, kas tika izmantotas līdz 1996. gada 1. janvārim un kas nav savienotas ar tvaiku uztveršanas iekārtu, jāaprīko ar pirmās kārtas noslēdzošo blīvslēgu, kas ļauj panākt 90 % samazināšanas efektivitāti. |
| --- | --- |

b)

atkāpjoties no minētajām prasībām, tvertnes ar nekustīgu jumtu, kas tika izmantotas līdz 1996. gada 1. janvārim un kas nav savienotas ar tvaiku uztveršanas iekārtu, jāaprīko ar pirmās kārtas noslēdzošo blīvslēgu, kas ļauj panākt 90 % samazināšanas efektivitāti.

1. tabula

Robežvērtības GOS emisijai no benzīna glabāšanas un izplatīšanas, izņemot jūras kuģu uzpildīšanu (I posms)

| Darbība | Sliekšņa vērtības | ERV vai samazināšanas efektivitāte |
| --- | --- | --- |
| Pārvietojamo konteineru uzpildīšana un iztukšošana termināļos | 5 000 m3 benzīna apgrozījums gadā | 10 g GOS/m3, ieskaitot metānu (36) |
| Glabāšanas iekārtas termināļos | Esoši termināļi vai rezervuāru parki ar benzīna apgrozījumu 10 000 Mg gadā vai vairāk
  Jauni termināļi (bez sliekšņiem, izņemot termināļus, kas atrodas mazās nomaļās salās ar apgrozījumu, kas ir mazāks par 5 000 Mg gadā) | 95 % (masas) (37) |
| Degvielas uzpildes stacijas | Benzīna apgrozījums lielāks par 100 m3 gadā | 0,01 % (masas) no apgrozījuma (38) |

Darbība

Sliekšņa vērtības

ERV vai samazināšanas efektivitāte

Pārvietojamo konteineru uzpildīšana un iztukšošana termināļos

5 000 m3 benzīna apgrozījums gadā

10 g GOS/m3, ieskaitot metānu (36)

Glabāšanas iekārtas termināļos

Esoši termināļi vai rezervuāru parki ar benzīna apgrozījumu 10 000 Mg gadā vai vairāk

Jauni termināļi (bez sliekšņiem, izņemot termināļus, kas atrodas mazās nomaļās salās ar apgrozījumu, kas ir mazāks par 5 000 Mg gadā)

95 % (masas) (37)

Degvielas uzpildes stacijas

Benzīna apgrozījums lielāks par 100 m3 gadā

0,01 % (masas) no apgrozījuma (38)

2. tabula

Robežvērtības GOS emisijai no automobiļu uzpildes degvielas uzpildes stacijā (II posms)

| Sliekšņa vērtības | Tvaiku uztveršanas minimālā efektivitāte % (masas)
   (39) |
| --- | --- |
| Jauna degvielas uzpildes stacija, ja tās faktiskais vai plānotais apgrozījums ir lielāks par 500 m3 gadā
  Esoša degvielas uzpildes stacija, ja tās faktiskais vai plānotais apgrozījums ir lielāks par 3 000 m3 gadā, sākot no 2019. gada
  Esoša degvielas uzpildes stacija, ja tās faktiskais vai plānotais apgrozījums ir lielāks par 500 m3 gadā un ja tajā notiek ievērojami renovācijas darbi | Vienāda ar vai lielāka par 85 % (masas), kur tvaiku/benzīna attiecība ir vienāda ar 0,95 vai lielāka, bet vienāda ar 1,05 (tilpuma daļa) vai lielāka |

Sliekšņa vērtības

Tvaiku uztveršanas minimālā efektivitāte % (masas)
   (39)

Jauna degvielas uzpildes stacija, ja tās faktiskais vai plānotais apgrozījums ir lielāks par 500 m3 gadā

Esoša degvielas uzpildes stacija, ja tās faktiskais vai plānotais apgrozījums ir lielāks par 3 000 m3 gadā, sākot no 2019. gada

Esoša degvielas uzpildes stacija, ja tās faktiskais vai plānotais apgrozījums ir lielāks par 500 m3 gadā un ja tajā notiek ievērojami renovācijas darbi

Vienāda ar vai lielāka par 85 % (masas), kur tvaiku/benzīna attiecība ir vienāda ar 0,95 vai lielāka, bet vienāda ar 1,05 (tilpuma daļa) vai lielāka

| 9. | Saistvielu klāšana

  3. tabula


  Robežvērtības saistvielu klāšanai








  Darbība un slieksnis | GOS ERV


  (ERVc dienā, ERVf gadā un kopējā ERV) |
| --- | --- | --- |
| Apavu izgatavošana (šķīdinātāju patēriņš > 5 Mg gadā) | 25 g (40) VOC uz apavu pāri |
| Cita saistvielu klāšana (šķīdinātāju patēriņš 5–15 Mg gadā) | ERVc = 50 mg (41) C/m3

  ERVf = 25 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai kopējā ERV = 1,2 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |
| Cita saistvielu klāšana (šķīdinātāju patēriņš 15–200 Mg gadā) | ERVc = 50 mg (41) C/m3

  ERVf = 20 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai kopējā ERV = 1 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |
| Cita saistvielu klāšana (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā) | ERVc = 50 mg (42) C/m3

  ERVf = 15 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai kopējā ERV = 0,8 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |

9.

3. tabula

Robežvērtības saistvielu klāšanai

Darbība un slieksnis

GOS ERV

(ERVc dienā, ERVf gadā un kopējā ERV)

Apavu izgatavošana (šķīdinātāju patēriņš > 5 Mg gadā)

25 g (40) VOC uz apavu pāri

Cita saistvielu klāšana (šķīdinātāju patēriņš 5–15 Mg gadā)

ERVc = 50 mg (41) C/m3

ERVf = 25 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 1,2 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Cita saistvielu klāšana (šķīdinātāju patēriņš 15–200 Mg gadā)

ERVc = 50 mg (41) C/m3

ERVf = 20 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 1 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Cita saistvielu klāšana (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā)

ERVc = 50 mg (42) C/m3

ERVf = 15 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 0,8 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

| 10. | Koka un plastmasas laminēšana

  4. tabula


  Robežvērtības koka un plastmasas laminēšanai








  Darbība un slieksnis | GOS ERV (gadā) |
| --- | --- | --- |
| Koka un plastmasas laminēšana (šķīdinātāju patēriņš > 5 Mg gadā) | Kopējā ERV 30 g GOS uz galaprodukta m2 |

10.

4. tabula

Robežvērtības koka un plastmasas laminēšanai

Darbība un slieksnis

GOS ERV (gadā)

Koka un plastmasas laminēšana (šķīdinātāju patēriņš > 5 Mg gadā)

Kopējā ERV 30 g GOS uz galaprodukta m2

| 11. | Pārklāšanas darbības (transportlīdzekļu pārklājumu rūpniecība)

  5. tabula


  Robežvērtības pārklāšanas darbībām transportlīdzekļu rūpniecībā








  iDarbība un slieksnis | GOS ERV
   (43)
  (kopējām ERV – gadā) |
| --- | --- | --- |
| Automobiļu (M1, M2) ražošana (šķīdinātāju patēriņš > 15 Mg gadā un ≤ 5 000 pārklātu vienību gadā vai > 3 500 izgatavotu šasiju) | 90 g GOS/m2 vai 1,5 kg uz virsbūvi + 70 g/m2 |
| Automobiļu (M1, M2) ražošana (šķīdinātāju patēriņš 15–200 Mg gadā un > 5 000 pārklātu vienību gadā) | Esošas iekārtas: 60 g GOS/m2 vai 1,9 kg uz virsbūvi + 41 g/m2 |
| Jaunas iekārtas: 45 g GOS/m2 vai 1,3 kg uz virsbūvi + 33 g/m2 |
| Automobiļu (M1, M2) ražošana (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā un > 5 000 pārklātu vienību gadā) | 35 g GOS/m2 vai 1 kg uz virsbūvi + 26 g/m2
   (44) |
| Smago automobiļu (N1, N2, N3) kabīņu ražošana (šķīdinātāju patēriņš > 15 Mg gadā un ≤ 5 000 pārklātu vienību gadā) | Esošas iekārtas: 85 g GOS/m2 |
| Jaunas iekārtas: 65 g GOS/m2 |
| Smago automobiļu (N1, N2, N3) kabīņu ražošana (šķīdinātāju patēriņš 15–200 Mg gadā un > 5 000 pārklātu vienību gadā) | Esošas iekārtas: 75 g GOS/m2 |
| Jaunas iekārtas: 55 g GOS/m2 |
| Smago automobiļu (N1, N2, N3) kabīņu ražošana (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā un > 5 000 pārklātu vienību gadā) | 55 g GOS/m2 |
| Smago automobiļu un autofurgonu ražošana (šķīdinātāju patēriņš > 15 Mg gadā un ≤ 2 500 pārklātu vienību gadā) | Esošas iekārtas: 120 g GOS/m2 |
| Jaunas iekārtas: 90 g GOS/m2 |
| Smago automobiļu un autofurgonu ražošana (šķīdinātāju patēriņš 15–200 Mg gadā un > 2 500 pārklātu vienību gadā) | Esošas iekārtas: 90 g GOS/m2 |
| Jaunas iekārtas: 70 g GOS/m2 |
| Smago automobiļu un autofurgonu ražošana (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā un > 2 500 pārklātu vienību gadā) | 50 g GOS/m2 |
| Autobusu ražošana (šķīdinātāju patēriņš > 15 Mg gadā un ≤ 2 000 pārklātu vienību gadā) | Esošas iekārtas: 290 g GOS/m2 |
| Jaunas iekārtas: 210 g GOS/m2 |
| Autobusu ražošana (šķīdinātāju patēriņš 15–200 Mg gadā un > 2 000 pārklātu vienību gadā) | Esošas iekārtas: 225 g GOS/m2 |
| Jaunas iekārtas: 150 g GOS/m2 |
| Autobusu ražošana (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā un > 2 000 pārklātu vienību gadā) | 150 g GOS/m2 |

11.

5. tabula

Robežvērtības pārklāšanas darbībām transportlīdzekļu rūpniecībā

iDarbība un slieksnis

GOS ERV
   (43)
  (kopējām ERV – gadā)

Automobiļu (M1, M2) ražošana (šķīdinātāju patēriņš > 15 Mg gadā un ≤ 5 000 pārklātu vienību gadā vai > 3 500 izgatavotu šasiju)

90 g GOS/m2 vai 1,5 kg uz virsbūvi + 70 g/m2

Automobiļu (M1, M2) ražošana (šķīdinātāju patēriņš 15–200 Mg gadā un > 5 000 pārklātu vienību gadā)

Esošas iekārtas: 60 g GOS/m2 vai 1,9 kg uz virsbūvi + 41 g/m2

Jaunas iekārtas: 45 g GOS/m2 vai 1,3 kg uz virsbūvi + 33 g/m2

Automobiļu (M1, M2) ražošana (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā un > 5 000 pārklātu vienību gadā)

35 g GOS/m2 vai 1 kg uz virsbūvi + 26 g/m2
   (44)

Smago automobiļu (N1, N2, N3) kabīņu ražošana (šķīdinātāju patēriņš > 15 Mg gadā un ≤ 5 000 pārklātu vienību gadā)

Esošas iekārtas: 85 g GOS/m2

Jaunas iekārtas: 65 g GOS/m2

Smago automobiļu (N1, N2, N3) kabīņu ražošana (šķīdinātāju patēriņš 15–200 Mg gadā un > 5 000 pārklātu vienību gadā)

Esošas iekārtas: 75 g GOS/m2

Jaunas iekārtas: 55 g GOS/m2

Smago automobiļu (N1, N2, N3) kabīņu ražošana (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā un > 5 000 pārklātu vienību gadā)

55 g GOS/m2

Smago automobiļu un autofurgonu ražošana (šķīdinātāju patēriņš > 15 Mg gadā un ≤ 2 500 pārklātu vienību gadā)

Esošas iekārtas: 120 g GOS/m2

Jaunas iekārtas: 90 g GOS/m2

Smago automobiļu un autofurgonu ražošana (šķīdinātāju patēriņš 15–200 Mg gadā un > 2 500 pārklātu vienību gadā)

Esošas iekārtas: 90 g GOS/m2

Jaunas iekārtas: 70 g GOS/m2

Smago automobiļu un autofurgonu ražošana (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā un > 2 500 pārklātu vienību gadā)

50 g GOS/m2

Autobusu ražošana (šķīdinātāju patēriņš > 15 Mg gadā un ≤ 2 000 pārklātu vienību gadā)

Esošas iekārtas: 290 g GOS/m2

Jaunas iekārtas: 210 g GOS/m2

Autobusu ražošana (šķīdinātāju patēriņš 15–200 Mg gadā un > 2 000 pārklātu vienību gadā)

Esošas iekārtas: 225 g GOS/m2

Jaunas iekārtas: 150 g GOS/m2

Autobusu ražošana (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā un > 2 000 pārklātu vienību gadā)

150 g GOS/m2

| 12. | Pārklāšanas darbības (metāla, tekstila, auduma, plēves, plastmasas, papīra un koka virsmas pārklāšana)

  6. tabula


  Robežvērtības pārklāšanas darbībām dažādās rūpniecības nozarēs








  Darbība un slieksnis | GOS ERV (ERVc dienā, ERVf gadā un kopējā ERV) |
| --- | --- | --- |
| Koksnes pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš 15–25 Mg gadā) | ERVc = 100 mg (45) C/m3

  ERVf = 25 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai kopējā ERV = 1,6 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |
| Koksnes pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš 25–200 Mg gadā) | ERVc = 50 mg C/m3 žāvēšanai un 75 mg C/m3 pārklāšanai
  ERVf = 20 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai kopējā ERV = 1 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |
| Koksnes pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā) | ERVc = 50 mg C/m3 žāvēšanai un 75 mg C/m3 pārklāšanai
  ERVf = 15 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai kopējā ERV = 0,75 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |
| Metāla un plastmasas pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš 5–15 Mg gadā) | ERVc = 100 mg (45)
   (46) C/m3

  ERVf = 25 % (46) (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai kopējā ERV = 0,6 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |
| Cita pārklāšana, tostarp tekstila, auduma, plēves un papīra pārklāšana (izņemot ruļļu rotācijas sietspiedi tekstilam, sk. iespieddarbus) (šķīdinātāju patēriņš 5–15 Mg gadā) | ERVc = 100 mg (45)
   (46) C/m3

  ERVf = 25 % (46) (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai kopējā ERV = 1,6 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |
| Tekstila, auduma, plēves un papīra pārklāšana (izņemot ruļļu rotācijas sietspiedi tekstilam, sk. iespieddarbus) (šķīdinātāju patēriņš > 15 Mg gadā) | ERVc = 50 mg C/m3 žāvēšanai un 75 mg C/m3 pārklāšanai (46)
   (47)

  ERVf = 20 % (46) (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai kopējā ERV = 1 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |
| Plastmasas sagatavju pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš 15–200 Mg gadā) | ERVc = 50 mg C/m3 žāvēšanai un 75 mg C/m3 pārklāšanaib

  ERVf = 20b % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai kopējā ERV = 0,375 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |
| Plastmasas sagatavju pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā) | ERVc = 50 mg C/m3 žāvēšanai un 75 mg C/m3 pārklāšanai (46)

  ERVf = 20 % (46) (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai kopējā ERV = 0,35 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |
| Metāla virsmu pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš 15–200 Mg gadā) | ERVc = 50 mg C/m3 žāvēšanai un 75 mg C/m3 pārklāšanai (46)

  ERVf = 20 % (46) (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai kopējā ERV = 0,375 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |
| Izņēmums pārklājumiem saskarē ar pārtiku:
  kopējā ERV = 0,5825 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |
| Metāla virsmu pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā) | ERVc = 50 mg C/m3 žāvēšanai un 75 mg C/m3 pārklāšanai (46)

  ERVf = 20 % (46) (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai kopējā ERV = 0,33 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg
  Izņēmums pārklājumiem saskarē ar pārtiku:
  kopējā ERV = 0,5825 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |

12.

6. tabula

Robežvērtības pārklāšanas darbībām dažādās rūpniecības nozarēs

Darbība un slieksnis

GOS ERV (ERVc dienā, ERVf gadā un kopējā ERV)

Koksnes pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš 15–25 Mg gadā)

ERVc = 100 mg (45) C/m3

ERVf = 25 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 1,6 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Koksnes pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš 25–200 Mg gadā)

ERVc = 50 mg C/m3 žāvēšanai un 75 mg C/m3 pārklāšanai

ERVf = 20 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 1 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Koksnes pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā)

ERVc = 50 mg C/m3 žāvēšanai un 75 mg C/m3 pārklāšanai

ERVf = 15 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 0,75 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Metāla un plastmasas pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš 5–15 Mg gadā)

ERVc = 100 mg (45)
   (46) C/m3

ERVf = 25 % (46) (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 0,6 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Cita pārklāšana, tostarp tekstila, auduma, plēves un papīra pārklāšana (izņemot ruļļu rotācijas sietspiedi tekstilam, sk. iespieddarbus) (šķīdinātāju patēriņš 5–15 Mg gadā)

ERVc = 100 mg (45)
   (46) C/m3

ERVf = 25 % (46) (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 1,6 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Tekstila, auduma, plēves un papīra pārklāšana (izņemot ruļļu rotācijas sietspiedi tekstilam, sk. iespieddarbus) (šķīdinātāju patēriņš > 15 Mg gadā)

ERVc = 50 mg C/m3 žāvēšanai un 75 mg C/m3 pārklāšanai (46)
   (47)

ERVf = 20 % (46) (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 1 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Plastmasas sagatavju pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš 15–200 Mg gadā)

ERVc = 50 mg C/m3 žāvēšanai un 75 mg C/m3 pārklāšanaib

ERVf = 20b % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 0,375 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Plastmasas sagatavju pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā)

ERVc = 50 mg C/m3 žāvēšanai un 75 mg C/m3 pārklāšanai (46)

ERVf = 20 % (46) (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 0,35 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Metāla virsmu pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš 15–200 Mg gadā)

ERVc = 50 mg C/m3 žāvēšanai un 75 mg C/m3 pārklāšanai (46)

ERVf = 20 % (46) (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 0,375 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Izņēmums pārklājumiem saskarē ar pārtiku:

kopējā ERV = 0,5825 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Metāla virsmu pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā)

ERVc = 50 mg C/m3 žāvēšanai un 75 mg C/m3 pārklāšanai (46)

ERVf = 20 % (46) (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 0,33 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Izņēmums pārklājumiem saskarē ar pārtiku:

kopējā ERV = 0,5825 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

| 13. | Pārklāšanas darbības (ādas un stiepļu tinumu pārklāšana)

  7. tabula


  Robežvērtības ādas un stiepļu tinumu pārklāšanai








  Darbība un slieksnis | GOS ERV (kopējām ERV – gadā) |
| --- | --- | --- |
| Ādas pārklāšana mājas aprīkojumam un īpašām ādas precēm, kas tiek izmantotas kā galantērijas preces, piemēram, somām, jostām, makiem utt. (šķīdinātāju patēriņš > 10 Mg gadā) | Kopējā ERV = 150 g/m2 |
| Cita ādas pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš 10–25 Mg gadā) | Kopējā ERV = 85 g/m2 |
| Cita ādas pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš > 25 Mg gadā) | Kopējā ERV = 75 g/m2 |
| Stiepļu tinumu pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš > 5 Mg gadā) | Kopējā ERV 10 g/kg attiecas uz iekārtām, kur vidējais stieples diametrs ≤ 0,1 mm |
| Kopējā ERV 5 g/kg attiecas uz visām pārējām iekārtām |

13.

7. tabula

Robežvērtības ādas un stiepļu tinumu pārklāšanai

Darbība un slieksnis

GOS ERV (kopējām ERV – gadā)

Ādas pārklāšana mājas aprīkojumam un īpašām ādas precēm, kas tiek izmantotas kā galantērijas preces, piemēram, somām, jostām, makiem utt. (šķīdinātāju patēriņš > 10 Mg gadā)

Kopējā ERV = 150 g/m2

Cita ādas pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš 10–25 Mg gadā)

Kopējā ERV = 85 g/m2

Cita ādas pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš > 25 Mg gadā)

Kopējā ERV = 75 g/m2

Stiepļu tinumu pārklāšana (šķīdinātāju patēriņš > 5 Mg gadā)

Kopējā ERV 10 g/kg attiecas uz iekārtām, kur vidējais stieples diametrs ≤ 0,1 mm

Kopējā ERV 5 g/kg attiecas uz visām pārējām iekārtām

| 14. | Pārklāšanas darbības (slokšņu pārklāšana)

  8. tabula


  Robežvērtības slokšņu pārklāšanai








  Darbība un slieksnis | GOS ERV


  (ERVc dienā, ERVf gadā un kopējā ERV) |
| --- | --- | --- |
| Esoša iekārta (šķīdinātāju patēriņš 25–200 Mg gadā) | ERVc = 50 mg (48) C/m3

  ERVf = 10 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai kopējā ERV = 0,45 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |
| Esoša iekārta (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā) | ERVc = 50 mg (48) C/m3

  ERVf = 10 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai kopējā ERV = 0,45 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |
| Jauna iekārta (šķīdinātāju patēriņš 25–200 Mg gadā) | ERVc = 50 mg (48) C/m3

  ERVf = 5 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai kopējā ERV = 0,3 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |
| Jauna iekārta (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā) | ERVc = 50 mg (48) C/m3

  ERVf = 5 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai kopējā ERV = 0,3 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |

14.

8. tabula

Robežvērtības slokšņu pārklāšanai

Darbība un slieksnis

GOS ERV

(ERVc dienā, ERVf gadā un kopējā ERV)

Esoša iekārta (šķīdinātāju patēriņš 25–200 Mg gadā)

ERVc = 50 mg (48) C/m3

ERVf = 10 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 0,45 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Esoša iekārta (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā)

ERVc = 50 mg (48) C/m3

ERVf = 10 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 0,45 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Jauna iekārta (šķīdinātāju patēriņš 25–200 Mg gadā)

ERVc = 50 mg (48) C/m3

ERVf = 5 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 0,3 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Jauna iekārta (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā)

ERVc = 50 mg (48) C/m3

ERVf = 5 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 0,3 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

| 15. | Ķīmiskā tīrīšana

  9. tabula


  Robežvērtības ķīmiskajai tīrīšanai








  Darbība | GOS ERV
   (49)
   (50)
  (kopējām ERV – gadā) |
| --- | --- | --- |
| Jaunas un esošas iekārtas | Kopējā ERV = 20 g GOS/kg |

15.

9. tabula

Robežvērtības ķīmiskajai tīrīšanai

Darbība

GOS ERV
   (49)
   (50)
  (kopējām ERV – gadā)

Jaunas un esošas iekārtas

Kopējā ERV = 20 g GOS/kg

| 16. | Pārklājumu, laku, iespiedkrāsu un saistvielu ražošana

  10. tabula


  Robežvērtības pārklājumu, laku, iespiedkrāsu un saistvielu ražošanai








  Darbība un slieksnis | GOS ERV


  (ERVc dienā, ERVf gadā un kopējā ERV) |
| --- | --- | --- |
| Jaunas un esošas iekārtas, kuru šķīdinātāju patēriņš ir no 100 līdz 1 000 Mg gadā | ERVc = 150 mg C/m3

  ERVf (51) = 5 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai kopējā ERV = 5 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades |
| Jaunas un esošas iekārtas, kuru šķīdinātāju patēriņš > 1 000 Mg gadā | ERVc = 150 mg C/m3

  ERVf (51) = 3 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai kopējā ERV = 3 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades |

16.

10. tabula

Robežvērtības pārklājumu, laku, iespiedkrāsu un saistvielu ražošanai

Darbība un slieksnis

GOS ERV

(ERVc dienā, ERVf gadā un kopējā ERV)

Jaunas un esošas iekārtas, kuru šķīdinātāju patēriņš ir no 100 līdz 1 000 Mg gadā

ERVc = 150 mg C/m3

ERVf (51) = 5 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 5 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

Jaunas un esošas iekārtas, kuru šķīdinātāju patēriņš > 1 000 Mg gadā

ERVc = 150 mg C/m3

ERVf (51) = 3 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 3 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

| 17. | Iespieddarbi (fleksogrāfija, ruļļu ofsets ar karsto žāvēšanu, žurnālu rotācijas dobspiede utt.)

  11. tabula


  Robežvērtības iespieddarbiem








  Darbība un slieksnis | GOS ERV (ERVc dienā, ERVf gadā un kopējā ERV) |
| --- | --- | --- |
| Ofsets ar karsto žāvēšanu (šķīdinātāju patēriņš 15–25 Mg gadā) | ERVc = 100 mg C/m3

  ERVf = 30 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades (52) |
| Ofsets ar karsto žāvēšanu (šķīdinātāju patēriņš 25–200 Mg gadā) | Jaunas un esošas iekārtas | ERVc = 20 mg C/m3 |

17.

11. tabula

Robežvērtības iespieddarbiem

Darbība un slieksnis

GOS ERV (ERVc dienā, ERVf gadā un kopējā ERV)

Ofsets ar karsto žāvēšanu (šķīdinātāju patēriņš 15–25 Mg gadā)

ERVc = 100 mg C/m3

ERVf = 30 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades (52)

Ofsets ar karsto žāvēšanu (šķīdinātāju patēriņš 25–200 Mg gadā)

Jaunas un esošas iekārtas

ERVc = 20 mg C/m3

| | ERVf = 30 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades (52) |
| --- | --- |

ERVf = 30 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades (52)

Ofsets ar karsto žāvēšanu (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā)

Jaunām un modernizētām iespiedmašīnām

Kopējā ERV = 10 % (masas) vai mazāk no iespiedkrāsas patēriņa (52)

Esošām iespiedmašīnām

Kopējā ERV = 15 % (masas) vai mazāk no iespiedkrāsas patēriņa (52)

Žurnālu rotācijas dobspiede (šķīdinātāju patēriņš 25–200 Mg gadā)

Jaunām iekārtām

| | ERVc = 75 mg C/m3 |
| --- | --- |

ERVc = 75 mg C/m3

| | ERVf = 10 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades |
| --- | --- |

ERVf = 10 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

| | vai kopējā ERV = 0,6 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |
| --- | --- |

vai kopējā ERV = 0,6 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Esošām iekārtām

| | ERVc = 75 mg C/m3 |
| --- | --- |

ERVc = 75 mg C/m3

| | ERVf = 15 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades |
| --- | --- |

ERVf = 15 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

| | vai kopējā ERV = 0,8 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg |
| --- | --- |

vai kopējā ERV = 0,8 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Žurnālu rotācijas dobspiede (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā)

Jaunām iekārtām

Kopējā ERV = 5 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

Esošām iekārtām

Kopējā ERV = 7 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

Iepakojuma rotācijas dobspiede un fleksogrāfija (šķīdinātāju patēriņš 15–25 Mg gadā)

ERVc = 100 mg C/m3

ERVf = 25 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 1,2 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Iepakojuma rotācijas dobspiede un fleksogrāfija (šķīdinātāju patēriņš 25–200 Mg gadā) un rotācijas sietspiede (šķīdinātāju patēriņš > 30 Mg gadā)

ERVc = 100 mg C/m3

ERVf = 20 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai kopējā ERV = 1,0 kg vai mazāk GOS uz cietu vielu ievades kg

Iepakojuma rotācijas dobspiede un fleksogrāfija (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā)

Iekārtām, kurās visas mašīnas pieslēgtas oksidācijas sistēmai:

kopējā ERV = 0,5 kg GOS uz cietu vielu ievades kg.

Iekārtām, kurās visas mašīnas pieslēgtas oglekļa adsorbcijas sistēmai:

kopējā ERV = 0,6 kg GOS uz cietu vielu ievades kg.

Esošajām jauktajām iekārtām, kurās dažas esošās mašīnas var nebūt pieslēgtas sadedzināšanas krāsnij vai šķīdinātāju reģenerēšanas iekārtai:

| | emisija no mašīnām, kas pieslēgtas
  oksidācijas vai oglekļa adsorbcijas sistēmai, ir mazāka par emisijas robežvērtību attiecīgi 0,5 vai 0,6 kg GOS uz cietu vielu ievades kg. |
| --- | --- |

emisija no mašīnām, kas pieslēgtas
  oksidācijas vai oglekļa adsorbcijas sistēmai, ir mazāka par emisijas robežvērtību attiecīgi 0,5 vai 0,6 kg GOS uz cietu vielu ievades kg.

| | Mašīnām, kas nav pieslēgtas
  gāzu attīrīšanas iekārtai: izmantot produktus ar zemu šķīdinātāju saturu vai bez šķīdinātājiem, savienot mašīnu ar dūmgāzu attīrīšanas iekārtu, kad vien ir neizmantota jauda, un visus darbus, kas saistīti ar lielu šķīdināju daudzumu izmantošanu, vēlams, veikt ar mašīnām, kas ir pieslēgtas dūmgāzu attīrīšanas iekārtai. |
| --- | --- |

Mašīnām, kas nav pieslēgtas
  gāzu attīrīšanas iekārtai: izmantot produktus ar zemu šķīdinātāju saturu vai bez šķīdinātājiem, savienot mašīnu ar dūmgāzu attīrīšanas iekārtu, kad vien ir neizmantota jauda, un visus darbus, kas saistīti ar lielu šķīdināju daudzumu izmantošanu, vēlams, veikt ar mašīnām, kas ir pieslēgtas dūmgāzu attīrīšanas iekārtai.

| | Kopējā ERV – mazāka par 1,0 kg GOS uz cietu vielu ievades kg. |
| --- | --- |

Kopējā ERV – mazāka par 1,0 kg GOS uz cietu vielu ievades kg.

| 18. | Farmaceitisko produktu ražošana

  12. tabula


  Robežvērtības farmaceitisko produktu ražošanai








  Darbība un slieksnis | GOS ERV


  (ERVc dienā, ERVf gadā un kopējā ERV) |
| --- | --- | --- |
| Jaunas iekārtas (šķīdinātāju patēriņš > 50 Mg gadā) | ERVc = 20 mg C/m3
   (53)
   (54)

  ERVf = 5 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades (54) |
| Esošas iekārtas (šķīdinātāju patēriņš > 50 Mg gadā) | ELVc = 20 mg C/m3
   (53)
   (55)

  ERVf = 15 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades (55) |

18.

12. tabula

Robežvērtības farmaceitisko produktu ražošanai

Darbība un slieksnis

GOS ERV

(ERVc dienā, ERVf gadā un kopējā ERV)

Jaunas iekārtas (šķīdinātāju patēriņš > 50 Mg gadā)

ERVc = 20 mg C/m3
   (53)
   (54)

ERVf = 5 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades (54)

Esošas iekārtas (šķīdinātāju patēriņš > 50 Mg gadā)

ELVc = 20 mg C/m3
   (53)
   (55)

ERVf = 15 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades (55)

| 19. | Dabiskā vai sintētiskā kaučuka pārveidošana

  13. tabula


  Robežvērtības dabiskā vai sintētiskā kaučuka pārveidošanai








  Darbība un slieksnis | GOS ERV


  (ERVc dienā, ERVf gadā un kopējā ERV) |
| --- | --- | --- |
| Jaunas un esošas iekārtas: dabiskā vai sintētiskā kaučuka pārveidošana (šķīdinātāju patēriņš > 15 Mg gadā) | ERVc = 20 mg C/m3
   (56)

  ERVf = 25 % (masas) no šķīdinātāju ievades (57)


  vai kopējā ERV = 25 % (masas) no šķīdinātāju ievades |

19.

13. tabula

Robežvērtības dabiskā vai sintētiskā kaučuka pārveidošanai

Darbība un slieksnis

GOS ERV

(ERVc dienā, ERVf gadā un kopējā ERV)

Jaunas un esošas iekārtas: dabiskā vai sintētiskā kaučuka pārveidošana (šķīdinātāju patēriņš > 15 Mg gadā)

ERVc = 20 mg C/m3
   (56)

ERVf = 25 % (masas) no šķīdinātāju ievades (57)

vai kopējā ERV = 25 % (masas) no šķīdinātāju ievades

| 20. | Virsmu tīrīšana

  14. tabula


  Robežvērtības virsmu tīrīšanai










  Darbība un slieksnis | Šķīdinātāju patēriņa sliekšņa vērtība (Mg gadā) | GOS ERV


  (ERVc dienā, ERVf gadā un kopējā ERV) |
| --- | --- | --- | --- |
| Virsmu tīrīšana, izmantojot šī pielikuma 3. punkta z) apakšpunkta i) punktā minētās vielas | 1–5 | ERVc = 20 mg (izteikti kā atsevišķu sastāvdaļu masu summa)/m3 | ERVf = 15 % (masas) no šķīdinātāju ievades |
| > 5 | ERVc = 20 mg (izteikti kā atsevišķu sastāvdaļu masu summa)/m3 | ERVf = 10 % (masas) no šķīdinātāju ievades |
| Cita virsmu tīrīšana | 2–10 | ERVc = 75 mg C/m3
   (58) | ERVf = 20 % (58) (masas) no šķīdinātāju ievades |
| > 10 | ERVc = 75 mg C/m3
   (58) | ERVf = 15 % (58) (masas) no šķīdinātāju ievadesi |

20.

14. tabula

Robežvērtības virsmu tīrīšanai

Darbība un slieksnis

Šķīdinātāju patēriņa sliekšņa vērtība (Mg gadā)

GOS ERV

(ERVc dienā, ERVf gadā un kopējā ERV)

Virsmu tīrīšana, izmantojot šī pielikuma 3. punkta z) apakšpunkta i) punktā minētās vielas

1–5

ERVc = 20 mg (izteikti kā atsevišķu sastāvdaļu masu summa)/m3

ERVf = 15 % (masas) no šķīdinātāju ievades

> 5

ERVc = 20 mg (izteikti kā atsevišķu sastāvdaļu masu summa)/m3

ERVf = 10 % (masas) no šķīdinātāju ievades

Cita virsmu tīrīšana

2–10

ERVc = 75 mg C/m3
   (58)

ERVf = 20 % (58) (masas) no šķīdinātāju ievades

> 10

ERVc = 75 mg C/m3
   (58)

ERVf = 15 % (58) (masas) no šķīdinātāju ievadesi

| 21. | Augu eļļu un dzīvnieku tauku ieguve un augu eļļas rafinēšanas procesi

  15. tabula


  Robežvērtības augu eļļu un dzīvnieku tauku ieguvei un augu eļļas rafinēšanai









  Darbība un slieksnis | GOS ERV (kopējām ERV – gadā) |
| --- | --- | --- |
| Jaunas un esošas iekārtas (šķīdinātāju patēriņš > 10 Mg gadā) | Kopējā ERV (kg GOS/Mg produkta) |
| Dzīvnieku tauki: | 1,5 |
| Parastais rīcinaugs: | 3,0 |
| Rapšu sēklas: | 1,0 |
| Saulespuķu sēklas: | 1,0 |
| Sojas pupas (normāls malums): | 0,8 |
| Sojas pupas (baltās pārslas): | 1,2 |
| Citas sēklas un augu materiāls: | 3,0 (59) |
| Visi frakcionēšanas procesi, izņemot atsveķošanu: (60) | 1,5 |
| Atsveķošana: | 4,0 |

21.

15. tabula

Robežvērtības augu eļļu un dzīvnieku tauku ieguvei un augu eļļas rafinēšanai

Darbība un slieksnis

GOS ERV (kopējām ERV – gadā)

Jaunas un esošas iekārtas (šķīdinātāju patēriņš > 10 Mg gadā)

Kopējā ERV (kg GOS/Mg produkta)

Dzīvnieku tauki:

1,5

Parastais rīcinaugs:

3,0

Rapšu sēklas:

1,0

Saulespuķu sēklas:

1,0

Sojas pupas (normāls malums):

0,8

Sojas pupas (baltās pārslas):

1,2

Citas sēklas un augu materiāls:

3,0 (59)

Visi frakcionēšanas procesi, izņemot atsveķošanu: (60)

1,5

Atsveķošana:

4,0

| 22. | Koksnes piesūcināšana

  16. tabula


  Robežvērtības koksnes piesūcināšanai








  Darbība un slieksnis | GOS ERV (ERVc dienā, ERVf gadā un kopējā ERV) |
| --- | --- | --- |
| Koksnes piesūcināšana (šķīdinātāju patēriņš 25–200 Mg gadā) | ERVc = 100 mg (61) C/m3

  ERVf = 45 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai 11 kg vai mazāk GOS/m3 |
| Koksnes piesūcināšana (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā) | ERVc = 100 mg (61) C/m3

  ERVf = 35 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

  vai 9 kg vai mazāk GOS/m3 |

22.

16. tabula

Robežvērtības koksnes piesūcināšanai

Darbība un slieksnis

GOS ERV (ERVc dienā, ERVf gadā un kopējā ERV)

Koksnes piesūcināšana (šķīdinātāju patēriņš 25–200 Mg gadā)

ERVc = 100 mg (61) C/m3

ERVf = 45 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai 11 kg vai mazāk GOS/m3

Koksnes piesūcināšana (šķīdinātāju patēriņš > 200 Mg gadā)

ERVc = 100 mg (61) C/m3

ERVf = 35 % (masas) vai mazāk no šķīdinātāju ievades

vai 9 kg vai mazāk GOS/m3

B.   Kanāda

| 23. | Robežvērtības GOS emisijas kontrolēšanai noteiks stacionāriem avotiem, atbilstīgi ņemot vērā informāciju par pieejamām kontroles tehnoloģijām, citās jurisdikcijās izmantotās robežvērtības un turpmāk minētos dokumentus:






  a) | Noteikumi par GOS koncentrācijas robežvērtībām pārklājumiem būvniecības objektiem. SOR/2009-264; |
| --- | --- | --- |

23.

a)

Noteikumi par GOS koncentrācijas robežvērtībām pārklājumiem būvniecības objektiem. SOR/2009-264;

| b) | GOS koncentrācijas robežvērtības automobiļu galīgās apdares materiāliem. SOR/2009-197; |
| --- | --- |

b)

GOS koncentrācijas robežvērtības automobiļu galīgās apdares materiāliem. SOR/2009-197;

| c) | Priekšlikums noteikumiem par GOS koncentrācijas robežvērtībām dažiem produktiem; |
| --- | --- |

c)

Priekšlikums noteikumiem par GOS koncentrācijas robežvērtībām dažiem produktiem;

| d) | Vadlīnijas etilēna oksīda izplūdes samazināšanai no sterilizācijas iekārtām; |
| --- | --- |

d)

Vadlīnijas etilēna oksīda izplūdes samazināšanai no sterilizācijas iekārtām;

| e) | Vides pamatnostādnes par gaistošo organisko savienojumu procesa emisijas kontroli no jaunām organisko ķīmisko vielu iekārtām. PN1108; |
| --- | --- |

e)

Vides pamatnostādnes par gaistošo organisko savienojumu procesa emisijas kontroli no jaunām organisko ķīmisko vielu iekārtām. PN1108;

| f) | Vides prakses kodekss attiecībā uz iekārtu noplūžu difūzās GOS emisijas mērīšanu un kontroli. PN1106; |
| --- | --- |

f)

Vides prakses kodekss attiecībā uz iekārtu noplūžu difūzās GOS emisijas mērīšanu un kontroli. PN1106;

| g) | Programma saistvielu un blīvējuma materiālu gaistošo organisko savienojumu emisijas samazināšanai par 40 procentiem. PN1116; |
| --- | --- |

g)

Programma saistvielu un blīvējuma materiālu gaistošo organisko savienojumu emisijas samazināšanai par 40 procentiem. PN1116;

| h) | Plāns samazināt par 20 procentiem GOS emisiju no patērētājiem paredzētu virsmu pārklāšanas. PN1114; |
| --- | --- |

h)

Plāns samazināt par 20 procentiem GOS emisiju no patērētājiem paredzētu virsmu pārklāšanas. PN1114;

| i) | Vides vadlīnijas par gaistošo organisko savienojumu emisijas kontroli no virszemes glabāšanas tvertnēm. PN1180; |
| --- | --- |

i)

Vides vadlīnijas par gaistošo organisko savienojumu emisijas kontroli no virszemes glabāšanas tvertnēm. PN1180;

| j) | Vides prakses kodekss attiecībā uz tvaiku uztveršanu transportlīdzekļu uzpildes laikā degvielas uzpildes stacijās un citās benzīna izplatīšanas vietās. PN1184; |
| --- | --- |

j)

Vides prakses kodekss attiecībā uz tvaiku uztveršanu transportlīdzekļu uzpildes laikā degvielas uzpildes stacijās un citās benzīna izplatīšanas vietās. PN1184;

| k) | Vides prakses kodekss attiecībā uz šķīdinātāju emisijas samazināšanu no rūpnieciskām un komerciālām attaukošanas iekārtām. PN1182; |
| --- | --- |

k)

Vides prakses kodekss attiecībā uz šķīdinātāju emisijas samazināšanu no rūpnieciskām un komerciālām attaukošanas iekārtām. PN1182;

| l) | Darbības standarti un vadlīnijas jauniem avotiem gaistošo organisko savienojumu emisijas samazināšanai no pārklāšanas iekārtām Kanādas automobiļu oriģinālo iekārtu ražošanā. PN1234; |
| --- | --- |

l)

Darbības standarti un vadlīnijas jauniem avotiem gaistošo organisko savienojumu emisijas samazināšanai no pārklāšanas iekārtām Kanādas automobiļu oriģinālo iekārtu ražošanā. PN1234;

| m) | Vides vadlīnijas gaistošo organisko savienojumu emisijas samazināšanai no plastmasas ražošanas rūpnīcām. PN1276; |
| --- | --- |

m)

Vides vadlīnijas gaistošo organisko savienojumu emisijas samazināšanai no plastmasas ražošanas rūpnīcām. PN1276;

| n) | Valsts rīcības plāns attiecībā uz ozona slāni noārdošu vielu un to halogēnogļūdeņraža savienojumus saturošo alternatīvo vielu kontroli. PN1291; |
| --- | --- |

n)

Valsts rīcības plāns attiecībā uz ozona slāni noārdošu vielu un to halogēnogļūdeņraža savienojumus saturošo alternatīvo vielu kontroli. PN1291;

| o) | Slāpekļa oksīdu (NOx) un gaistošo organisko savienojumu (GOS) pārvaldības plāns – I posms. PN1066; |
| --- | --- |

o)

Slāpekļa oksīdu (NOx) un gaistošo organisko savienojumu (GOS) pārvaldības plāns – I posms. PN1066;

| p) | Vides prakses kodekss attiecībā uz gaistošo organisko savienojumu emisijas samazināšanu no komerciālās/rūpnieciskās iespieddarbu nozares. PN1301; |
| --- | --- |

p)

Vides prakses kodekss attiecībā uz gaistošo organisko savienojumu emisijas samazināšanu no komerciālās/rūpnieciskās iespieddarbu nozares. PN1301;

| q) | Ieteicamie KVMP (5) standarti un vadlīnijas GOS emisijas samazināšanai no Kanādas rūpnieciskās apkopes pārklājumiem. PN1320; |
| --- | --- |

q)

Ieteicamie KVMP (5) standarti un vadlīnijas GOS emisijas samazināšanai no Kanādas rūpnieciskās apkopes pārklājumiem. PN1320;

| r) | Vadlīnijas GOS emisijas samazināšanai koka mēbeļu ražošanas nozarē. PN1338. |
| --- | --- |

r)

Vadlīnijas GOS emisijas samazināšanai koka mēbeļu ražošanas nozarē. PN1338.

C.   Amerikas Savienotās Valstis

| 24. | Robežvērtības GOS emisijas kontrolēšanai no stacionāriem avotiem šādās stacionāro avotu kategorijās un avoti, kuriem tās ir piemērojamas, ir noteikti turpmāk minētajos dokumentos:






  a) | glabāšanas tvertnes šķidrajiem naftas produktiem – Federālo noteikumu kodeksa (FNK) 40. daļa, 60. iedaļa, K un Ka apakšiedaļa; |
| --- | --- | --- |

24.

a)

glabāšanas tvertnes šķidrajiem naftas produktiem – Federālo noteikumu kodeksa (FNK) 40. daļa, 60. iedaļa, K un Ka apakšiedaļa;

| b) | glabāšanas tvertnes gaistošiem organiskiem šķidrumiem – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Kb apakšiedaļa; |
| --- | --- |

b)

glabāšanas tvertnes gaistošiem organiskiem šķidrumiem – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Kb apakšiedaļa;

| c) | naftas rafinēšanas rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, J apakšiedaļa; |
| --- | --- |

c)

naftas rafinēšanas rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, J apakšiedaļa;

| d) | metāla mēbeļu virsmas pārklāšana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, EE apakšiedaļa; |
| --- | --- |

d)

metāla mēbeļu virsmas pārklāšana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, EE apakšiedaļa;

| e) | automobiļu un vieglo kravas transportlīdzekļu virsmas pārklāšana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, MM apakšiedaļa; |
| --- | --- |

e)

automobiļu un vieglo kravas transportlīdzekļu virsmas pārklāšana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, MM apakšiedaļa;

| f) | žurnālu rotācijas dobspiede – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, QQ apakšiedaļa; |
| --- | --- |

f)

žurnālu rotācijas dobspiede – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, QQ apakšiedaļa;

| g) | lenšu un etiķešu ar spiedienjutīgu pārklājumu virsmu pārklāšana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, RR apakšiedaļa; |
| --- | --- |

g)

lenšu un etiķešu ar spiedienjutīgu pārklājumu virsmu pārklāšana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, RR apakšiedaļa;

| h) | lielu ierīču, metāla slokšņu un dzērienu skārda trauku virsmas pārklāšana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, WW apakšiedaļa; |
| --- | --- |

h)

lielu ierīču, metāla slokšņu un dzērienu skārda trauku virsmas pārklāšana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, WW apakšiedaļa;

| i) | lielapjoma benzīna termināļi – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, XX apakšiedaļa; |
| --- | --- |

i)

lielapjoma benzīna termināļi – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, XX apakšiedaļa;

| j) | gumijas riepu ražošana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, BBB apakšiedaļa; |
| --- | --- |

j)

gumijas riepu ražošana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, BBB apakšiedaļa;

| k) | polimēru ražošana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, DDD apakšiedaļa; |
| --- | --- |

k)

polimēru ražošana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, DDD apakšiedaļa;

| l) | elastīgā vinila un uretāna pārklāšana un drukāšana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, FFF apakšiedaļa; |
| --- | --- |

l)

elastīgā vinila un uretāna pārklāšana un drukāšana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, FFF apakšiedaļa;

| m) | naftas rafinēšanas iekārtu noplūdes un notekūdeņu sistēmas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, GGG un QQQ apakšiedaļa; |
| --- | --- |

m)

naftas rafinēšanas iekārtu noplūdes un notekūdeņu sistēmas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, GGG un QQQ apakšiedaļa;

| n) | sintētisko šķiedru ražošana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, HHH apakšiedaļa; |
| --- | --- |

n)

sintētisko šķiedru ražošana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, HHH apakšiedaļa;

| o) | ķīmiskajā tīrīšanā izmantotie naftas produkti – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, JJJ apakšiedaļa; |
| --- | --- |

o)

ķīmiskajā tīrīšanā izmantotie naftas produkti – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, JJJ apakšiedaļa;

| p) | dabasgāzes pārstrādes iekārtas uz sauszemes – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, KKK apakšiedaļa; |
| --- | --- |

p)

dabasgāzes pārstrādes iekārtas uz sauszemes – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, KKK apakšiedaļa;

| q) | noplūdes no SOCMI iekārtām, oksidācijas iekārtas, kurās kā skābekļa avotu izmanto gaisu, destilācijas un reaktoru procesi – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, VV, III, NNN un RRR apakšiedaļa; |
| --- | --- |

q)

noplūdes no SOCMI iekārtām, oksidācijas iekārtas, kurās kā skābekļa avotu izmanto gaisu, destilācijas un reaktoru procesi – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, VV, III, NNN un RRR apakšiedaļa;

| r) | magnētiskās lentes pārklāšana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, SSS apakšiedaļa; |
| --- | --- |

r)

magnētiskās lentes pārklāšana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, SSS apakšiedaļa;

| s) | rūpniecisko virsmu pārklāšana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, TTT apakšiedaļa; |
| --- | --- |

s)

rūpniecisko virsmu pārklāšana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, TTT apakšiedaļa;

| t) | apstrādājamo substrātu polimērpārklāšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, VVV apakšiedaļa; |
| --- | --- |

t)

apstrādājamo substrātu polimērpārklāšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, VVV apakšiedaļa;

| u) | stacionārie iekšdedzes dzinēji – dzirksteļaizdedze, FNK 40. daļa, 60. iedaļa, JJJJ apakšiedaļa; |
| --- | --- |

u)

stacionārie iekšdedzes dzinēji – dzirksteļaizdedze, FNK 40. daļa, 60. iedaļa, JJJJ apakšiedaļa;

| v) | stacionārie iekšdedzes dzinēji – kompresijaizdedze, FNK 40. daļa, 60. iedaļa, IIII apakšiedaļa; |
| --- | --- |

v)

stacionārie iekšdedzes dzinēji – kompresijaizdedze, FNK 40. daļa, 60. iedaļa, IIII apakšiedaļa;

| w) | jauni un lietošanā esoši pārvietojami degvielas konteineri – FNK 40. daļa, 59. iedaļa, F apakšiedaļa. |
| --- | --- |

w)

jauni un lietošanā esoši pārvietojami degvielas konteineri – FNK 40. daļa, 59. iedaļa, F apakšiedaļa.

| 25. | Robežvērtības GOS emisijas kontrolēšanai no avotiem, uz kuriem attiecas Valsts emisijas standarti attiecībā uz bīstamiem gaisa piesārņotājiem (BGP), ir norādītas šādos dokumentos:






  a) | organiskie BGP no sintētisko organisko ķīmisko vielu ražošanas rūpniecības – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, F apakšiedaļa; |
| --- | --- | --- |

25.

a)

organiskie BGP no sintētisko organisko ķīmisko vielu ražošanas rūpniecības – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, F apakšiedaļa;

| b) | organiskie BGP no sintētisko organisko ķīmisko vielu ražošanas rūpniecības: tehnoloģiskā procesa ventilācijas ejas, glabāšanas tvertnes, pārvietošanas darbības un notekūdeņi – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, G apakšiedaļa; |
| --- | --- |

b)

organiskie BGP no sintētisko organisko ķīmisko vielu ražošanas rūpniecības: tehnoloģiskā procesa ventilācijas ejas, glabāšanas tvertnes, pārvietošanas darbības un notekūdeņi – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, G apakšiedaļa;

| c) | organiskie BGP: iekārtu noplūdes – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, H apakšiedaļa; |
| --- | --- |

c)

organiskie BGP: iekārtu noplūdes – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, H apakšiedaļa;

| d) | komerciālas etilēna oksīda sterilizēšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, O apakšiedaļa; |
| --- | --- |

d)

komerciālas etilēna oksīda sterilizēšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, O apakšiedaļa;

| e) | lielapjoma benzīna termināļi un cauruļvadu stacijas ar glabāšanas tvertnēm – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, R apakšiedaļa; |
| --- | --- |

e)

lielapjoma benzīna termināļi un cauruļvadu stacijas ar glabāšanas tvertnēm – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, R apakšiedaļa;

| f) | halogenētu šķīdinātāju attaukotāji – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, T apakšiedaļa; |
| --- | --- |

f)

halogenētu šķīdinātāju attaukotāji – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, T apakšiedaļa;

| g) | polimēri un sveķi (I grupa) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, U apakšiedaļa; |
| --- | --- |

g)

polimēri un sveķi (I grupa) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, U apakšiedaļa;

| h) | polimēri un sveķi (II grupa) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, W apakšiedaļa; |
| --- | --- |

h)

polimēri un sveķi (II grupa) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, W apakšiedaļa;

| i) | sekundārās svina kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, X apakšiedaļa; |
| --- | --- |

i)

sekundārās svina kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, X apakšiedaļa;

| j) | jūras tankkuģu uzpildīšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, Y apakšiedaļa; |
| --- | --- |

j)

jūras tankkuģu uzpildīšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, Y apakšiedaļa;

| k) | naftas rafinēšanas rūpnīcas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, CC apakšiedaļa; |
| --- | --- |

k)

naftas rafinēšanas rūpnīcas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, CC apakšiedaļa;

| l) | atvesti atkritumi un to reģenerācija – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, DD apakšiedaļa; |
| --- | --- |

l)

atvesti atkritumi un to reģenerācija – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, DD apakšiedaļa;

| m) | magnētiskās lentes ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EE apakšiedaļa; |
| --- | --- |

m)

magnētiskās lentes ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EE apakšiedaļa;

| n) | aerokosmisko izstrādājumu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, GG apakšiedaļa; |
| --- | --- |

n)

aerokosmisko izstrādājumu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, GG apakšiedaļa;

| o) | naftas un dabasgāzes ieguve – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, HH apakšiedaļa; |
| --- | --- |

o)

naftas un dabasgāzes ieguve – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, HH apakšiedaļa;

| p) | kuģu būvēšana un kuģu remontēšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, II apakšiedaļa; |
| --- | --- |

p)

kuģu būvēšana un kuģu remontēšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, II apakšiedaļa;

| q) | koka mēbeles – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, JJ apakšiedaļa; |
| --- | --- |

q)

koka mēbeles – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, JJ apakšiedaļa;

| r) | poligrāfija un izdevējdarbība – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, KK apakšiedaļa; |
| --- | --- |

r)

poligrāfija un izdevējdarbība – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, KK apakšiedaļa;

| s) | celuloze un papīrs II (sadedzināšana) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, MM apakšiedaļa; |
| --- | --- |

s)

celuloze un papīrs II (sadedzināšana) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, MM apakšiedaļa;

| t) | glabāšanas tvertnes – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, OO apakšiedaļa; |
| --- | --- |

t)

glabāšanas tvertnes – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, OO apakšiedaļa;

| u) | konteineri – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, PP apakšiedaļa; |
| --- | --- |

u)

konteineri – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, PP apakšiedaļa;

| v) | zemē izveidotas šķidro atkritumu pagaidu izgāztuves – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, QQ apakšiedaļa; |
| --- | --- |

v)

zemē izveidotas šķidro atkritumu pagaidu izgāztuves – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, QQ apakšiedaļa;

| w) | novadīšanas sistēmas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, RR apakšiedaļa; |
| --- | --- |

w)

novadīšanas sistēmas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, RR apakšiedaļa;

| x) | slēgtas ventilācijas sistēmas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, SS apakšiedaļa; |
| --- | --- |

x)

slēgtas ventilācijas sistēmas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, SS apakšiedaļa;

| y) | iekārtu noplūdes: 1. kontroles līmenis – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, TT apakšiedaļa; |
| --- | --- |

y)

iekārtu noplūdes: 1. kontroles līmenis – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, TT apakšiedaļa;

| z) | iekārtu noplūdes: 2. kontroles līmenis – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, UU apakšiedaļa; |
| --- | --- |

z)

iekārtu noplūdes: 2. kontroles līmenis – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, UU apakšiedaļa;

| aa) | naftas–ūdens separatori un organisko vielu–ūdens separatori – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, VV apakšiedaļa; |
| --- | --- |

aa)

naftas–ūdens separatori un organisko vielu–ūdens separatori – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, VV apakšiedaļa;

| bb) | glabāšanas tvertnes: 2. kontroles līmenis – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, WW apakšiedaļa; |
| --- | --- |

bb)

glabāšanas tvertnes: 2. kontroles līmenis – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, WW apakšiedaļa;

| cc) | etilēna ražošanas procesa iekārtas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, XX apakšiedaļa; |
| --- | --- |

cc)

etilēna ražošanas procesa iekārtas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, XX apakšiedaļa;

| dd) | vispārēji maksimāli sasniedzami kontroles tehnoloģiju standarti vairākām kategorijām – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, YY apakšiedaļa; |
| --- | --- |

dd)

vispārēji maksimāli sasniedzami kontroles tehnoloģiju standarti vairākām kategorijām – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, YY apakšiedaļa;

| ee) | bīstamo atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EEE apakšiedaļa; |
| --- | --- |

ee)

bīstamo atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EEE apakšiedaļa;

| ff) | medikamentu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, GGG apakšiedaļa; |
| --- | --- |

ff)

medikamentu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, GGG apakšiedaļa;

| gg) | dabasgāzes pārvade un glabāšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, HHH apakšiedaļa; |
| --- | --- |

gg)

dabasgāzes pārvade un glabāšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, HHH apakšiedaļa;

| hh) | elastīgo poliuretāna putu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, III apakšiedaļa; |
| --- | --- |

hh)

elastīgo poliuretāna putu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, III apakšiedaļa;

| ii) | polimēri un sveķi: IV grupa – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, JJJ apakšiedaļa; |
| --- | --- |

ii)

polimēri un sveķi: IV grupa – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, JJJ apakšiedaļa;

| jj) | portlandcementa ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, LLL apakšiedaļa; |
| --- | --- |

jj)

portlandcementa ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, LLL apakšiedaļa;

| kk) | pesticīdu aktīvo sastāvdaļu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, MMM apakšiedaļa; |
| --- | --- |

kk)

pesticīdu aktīvo sastāvdaļu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, MMM apakšiedaļa;

| ll) | polimēri un sveķi: III grupa – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, OOO apakšiedaļa; |
| --- | --- |

ll)

polimēri un sveķi: III grupa – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, OOO apakšiedaļa;

| mm) | poliētera polioli – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, PPP apakšiedaļa; |
| --- | --- |

mm)

poliētera polioli – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, PPP apakšiedaļa;

| nn) | sekundārās kausēšanas alumīnija ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, RRR apakšiedaļa; |
| --- | --- |

nn)

sekundārās kausēšanas alumīnija ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, RRR apakšiedaļa;

| oo) | naftas rafinēšanas rūpnīcas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, UUU apakšiedaļa; |
| --- | --- |

oo)

naftas rafinēšanas rūpnīcas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, UUU apakšiedaļa;

| pp) | publiskā sektora attīrīšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, VVV apakšiedaļa; |
| --- | --- |

pp)

publiskā sektora attīrīšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, VVV apakšiedaļa;

| qq) | pārtikas rauga ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, CCCC apakšiedaļa; |
| --- | --- |

qq)

pārtikas rauga ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, CCCC apakšiedaļa;

| rr) | organisko šķidrumu (izņemot benzīnu) izplatīšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EEEE apakšiedaļa; |
| --- | --- |

rr)

organisko šķidrumu (izņemot benzīnu) izplatīšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EEEE apakšiedaļa;

| ss) | dažādu organisko ķīmisko vielu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, FFFF apakšiedaļa; |
| --- | --- |

ss)

dažādu organisko ķīmisko vielu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, FFFF apakšiedaļa;

| tt) | šķīdinātāji ekstrakcijai augu eļļas ražošanā – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, GGGG apakšiedaļa; |
| --- | --- |

tt)

šķīdinātāji ekstrakcijai augu eļļas ražošanā – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, GGGG apakšiedaļa;

| uu) | automobiļu un vieglo kravas transportlīdzekļu pārklājumi – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, IIII apakšiedaļa; |
| --- | --- |

uu)

automobiļu un vieglo kravas transportlīdzekļu pārklājumi – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, IIII apakšiedaļa;

| vv) | papīra un citi lenšu pārklājumi – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, JJJJ apakšiedaļa; |
| --- | --- |

vv)

papīra un citi lenšu pārklājumi – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, JJJJ apakšiedaļa;

| ww) | metāla trauku virsmas pārklāšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, KKKK apakšiedaļa; |
| --- | --- |

ww)

metāla trauku virsmas pārklāšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, KKKK apakšiedaļa;

| xx) | dažādu metāla detaļu un ražojumu pārklāšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, MMMM apakšiedaļa; |
| --- | --- |

xx)

dažādu metāla detaļu un ražojumu pārklāšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, MMMM apakšiedaļa;

| yy) | lielu ierīču virsmas pārklāšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, NNNN apakšiedaļa; |
| --- | --- |

yy)

lielu ierīču virsmas pārklāšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, NNNN apakšiedaļa;

| zz) | iespieddarbi, auduma pārklāšana un krāsošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, OOOO apakšiedaļa; |
| --- | --- |

zz)

iespieddarbi, auduma pārklāšana un krāsošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, OOOO apakšiedaļa;

| aaa) | plastmasas detaļu un ražojumu virsmas pārklāšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, PPPP apakšiedaļa; |
| --- | --- |

aaa)

plastmasas detaļu un ražojumu virsmas pārklāšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, PPPP apakšiedaļa;

| bbb) | koka celtniecības materiālu virsmas pārklāšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, QQQQ apakšiedaļa; |
| --- | --- |

bbb)

koka celtniecības materiālu virsmas pārklāšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, QQQQ apakšiedaļa;

| ccc) | metāla mēbeļu virsmas pārklāšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, RRRR apakšiedaļa; |
| --- | --- |

ccc)

metāla mēbeļu virsmas pārklāšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, RRRR apakšiedaļa;

| ddd) | metāla slokšņu virsmas pārklāšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, SSSS apakšiedaļa; |
| --- | --- |

ddd)

metāla slokšņu virsmas pārklāšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, SSSS apakšiedaļa;

| eee) | ādas apdare – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, TTTT apakšiedaļa; |
| --- | --- |

eee)

ādas apdare – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, TTTT apakšiedaļa;

| fff) | celulozes produktu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, UUUU apakšiedaļa; |
| --- | --- |

fff)

celulozes produktu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, UUUU apakšiedaļa;

| ggg) | laivu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, VVVV apakšiedaļa; |
| --- | --- |

ggg)

laivu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, VVVV apakšiedaļa;

| hhh) | armētas plastmasas un kompozītmateriālu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, WWWW apakšiedaļa; |
| --- | --- |

hhh)

armētas plastmasas un kompozītmateriālu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, WWWW apakšiedaļa;

| iii) | gumijas riepu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, XXXX apakšiedaļa; |
| --- | --- |

iii)

gumijas riepu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, XXXX apakšiedaļa;

| jjj) | stacionāri iekšdedzes dzinēji – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, YYYY apakšiedaļa; |
| --- | --- |

jjj)

stacionāri iekšdedzes dzinēji – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, YYYY apakšiedaļa;

| kkk) | stacionāri iekšdedzes virzuļdzinēji: kompresijaizdedze – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, ZZZZ apakšiedaļa; |
| --- | --- |

kkk)

stacionāri iekšdedzes virzuļdzinēji: kompresijaizdedze – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, ZZZZ apakšiedaļa;

| lll) | pusvadītāju ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, BBBBB apakšiedaļa; |
| --- | --- |

lll)

pusvadītāju ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, BBBBB apakšiedaļa;

| mmm) | čuguna un tērauda lietuves – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EEEEE apakšiedaļa; |
| --- | --- |

mmm)

čuguna un tērauda lietuves – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EEEEE apakšiedaļa;

| nnn) | čuguna un tērauda integrēta ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, FFFFF apakšiedaļa; |
| --- | --- |

nnn)

čuguna un tērauda integrēta ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, FFFFF apakšiedaļa;

| ooo) | asfalta ražošana un bitumena ražošana jumtu segumiem – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, LLLLL apakšiedaļa; |
| --- | --- |

ooo)

asfalta ražošana un bitumena ražošana jumtu segumiem – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, LLLLL apakšiedaļa;

| ppp) | elastīgo poliuretāna putu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, MMMMM apakšiedaļa; |
| --- | --- |

ppp)

elastīgo poliuretāna putu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, MMMMM apakšiedaļa;

| qqq) | dzinēju pārbaudes kameras/stendi – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, PPPPP apakšiedaļa; |
| --- | --- |

qqq)

dzinēju pārbaudes kameras/stendi – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, PPPPP apakšiedaļa;

| rrr) | berzes materiālu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, QQQQQ apakšiedaļa; |
| --- | --- |

rrr)

berzes materiālu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, QQQQQ apakšiedaļa;

| sss) | ugunsizturīgu izstrādājumu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, SSSSS apakšiedaļa; |
| --- | --- |

sss)

ugunsizturīgu izstrādājumu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, SSSSS apakšiedaļa;

| ttt) | etilēna oksīda sterilizētāji slimnīcām – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, WWWWW apakšiedaļa; |
| --- | --- |

ttt)

etilēna oksīda sterilizētāji slimnīcām – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, WWWWW apakšiedaļa;

| uuu) | benzīna izplatīšanas lielapjoma termināļi, lielapjoma iekārtas un cauruļvadu aprīkojums – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, BBBBBB apakšiedaļa; |
| --- | --- |

uuu)

benzīna izplatīšanas lielapjoma termināļi, lielapjoma iekārtas un cauruļvadu aprīkojums – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, BBBBBB apakšiedaļa;

| vvv) | benzīna padeves iekārtas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, CCCCCC apakšiedaļa; |
| --- | --- |

vvv)

benzīna padeves iekārtas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, CCCCCC apakšiedaļa;

| www) | krāsas noņemšana un dažādas virsmu pārklāšanas darbības izkliedētos avotos – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, HHHHHH apakšiedaļa; |
| --- | --- |

www)

krāsas noņemšana un dažādas virsmu pārklāšanas darbības izkliedētos avotos – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, HHHHHH apakšiedaļa;

| xxx) | akrila šķiedru/modificēta akrila šķiedru ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, LLLLLL apakšiedaļa; |
| --- | --- |

xxx)

akrila šķiedru/modificēta akrila šķiedru ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, LLLLLL apakšiedaļa;

| yyy) | kvēpu ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, MMMMMM apakšiedaļa; |
| --- | --- |

yyy)

kvēpu ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, MMMMMM apakšiedaļa;

| zzz) | ķīmisko vielu ražošana (izkliedēti avoti): hroma savienojumi – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, NNNNNN apakšiedaļa; |
| --- | --- |

zzz)

ķīmisko vielu ražošana (izkliedēti avoti): hroma savienojumi – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, NNNNNN apakšiedaļa;

| aaaa) | ķīmisko vielu ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, VVVVVV apakšiedaļa; |
| --- | --- |

aaaa)

ķīmisko vielu ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, VVVVVV apakšiedaļa;

| bbbb) | asfalta ražošana un bitumena ražošana jumtu segumiem (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, AAAAAAA apakšiedaļa; |
| --- | --- |

bbbb)

asfalta ražošana un bitumena ražošana jumtu segumiem (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, AAAAAAA apakšiedaļa;

| cccc) | krāsu un saistīto produktu ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, CCCCCCC apakšiedaļa. |
| --- | --- |

cccc)

krāsu un saistīto produktu ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, CCCCCCC apakšiedaļa.

Papildinājums

Šķīdinātāju pārvaldības plāns

Ievads

| 1. | Šajā papildinājumā pielikumam par robežvērtībām GOS emisijai no stacionāriem avotiem ir sniegti ieteikumi šķīdinātāju pārvaldības plāna īstenošanai. Tajā iekļauti piemērojamie principi (2. punkts), noteikts pamats masas bilances aprēķināšanai (3. punkts) un prasības robežvērtību ievērošanas pārbaudei (4. punkts). |
| --- | --- |

1.

Principi

| 2. | Šķīdinātāju pārvaldības plāns paredzēts šādiem mērķiem:






  a) | prasību ievērošanas pārbaudei, kā noteikts pielikumā; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

prasību ievērošanas pārbaudei, kā noteikts pielikumā;

| b) | turpmāka emisijas samazinājuma iespēju noteikšanai. |
| --- | --- |

b)

turpmāka emisijas samazinājuma iespēju noteikšanai.

Definīcijas

| 3. | Masas bilances aprēķināšanas pamatu veido šādas definīcijas:






  a) | organisko šķīdinātāju ievade:






  — | I1 – organisko šķīdinātāju daudzums vai to daudzums nopirktajos preparātos, ko izlieto kā ievadi procesā laikposmā, kurā tiek aprēķināta masas bilance, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

organisko šķīdinātāju ievade:

—

I1 – organisko šķīdinātāju daudzums vai to daudzums nopirktajos preparātos, ko izlieto kā ievadi procesā laikposmā, kurā tiek aprēķināta masas bilance,

| — | I2 – organisko šķīdinātāju daudzums vai to daudzums preparātos, no kuriem šķīdinātājs tiek reģenerēts un atkārtoti izmantots kā šķīdinātāju ievade procesā (Atkārtoti izmantojamais šķīdinātājs tiek pieskaitīts katru reizi, kad to lieto darbības veikšanai.); |
| --- | --- |

—

I2 – organisko šķīdinātāju daudzums vai to daudzums preparātos, no kuriem šķīdinātājs tiek reģenerēts un atkārtoti izmantots kā šķīdinātāju ievade procesā (Atkārtoti izmantojamais šķīdinātājs tiek pieskaitīts katru reizi, kad to lieto darbības veikšanai.);

| b) | organisko šķīdinātāju izvade:






  — | O1 – GOS emisija dūmgāzēs, |
| --- | --- | --- |

b)

organisko šķīdinātāju izvade:

—

O1 – GOS emisija dūmgāzēs,

| — | O2 – organisko šķīdinātāju zudumi ūdenī (ja nepieciešams, aprēķinot O5, ņem vērā notekūdeņu attīrīšanu), |
| --- | --- |

—

O2 – organisko šķīdinātāju zudumi ūdenī (ja nepieciešams, aprēķinot O5, ņem vērā notekūdeņu attīrīšanu),

| — | O3 – organisko šķīdinātāju daudzums, kas paliek kā piesārņojums vai atlikums procesa galaproduktos, |
| --- | --- |

—

O3 – organisko šķīdinātāju daudzums, kas paliek kā piesārņojums vai atlikums procesa galaproduktos,

| — | O4 – neuztvertā organisko šķīdinātāju emisija gaisā. Tās ietver vispārēju telpu ventilāciju, ar kuru gaiss tiek izlaists ārējā vidē pa logiem, durvīm, ventilācijas kanāliem un līdzīgām atverēm, |
| --- | --- |

—

O4 – neuztvertā organisko šķīdinātāju emisija gaisā. Tās ietver vispārēju telpu ventilāciju, ar kuru gaiss tiek izlaists ārējā vidē pa logiem, durvīm, ventilācijas kanāliem un līdzīgām atverēm,

| — | O5 – organisko šķīdinātāju un/vai organisko savienojumu zudumi ķīmiskajās vai fizikālajās reakcijās (piemēram, ieskaitot tos, kurus iznīcina sadedzinot vai ar citām atlikumgāzēm vai notekūdeņiem, vai kuri tiek uztverti – piemēram ar adsorbciju, ja vien tos neieskaita O6, O7 vai O8 kategorijā), |
| --- | --- |

—

O5 – organisko šķīdinātāju un/vai organisko savienojumu zudumi ķīmiskajās vai fizikālajās reakcijās (piemēram, ieskaitot tos, kurus iznīcina sadedzinot vai ar citām atlikumgāzēm vai notekūdeņiem, vai kuri tiek uztverti – piemēram ar adsorbciju, ja vien tos neieskaita O6, O7 vai O8 kategorijā),

| — | O6 – organiskie šķīdinātāji savāktajos atkritumos, |
| --- | --- |

—

O6 – organiskie šķīdinātāji savāktajos atkritumos,

| — | O7 – organiskie šķīdinātāji vai preparātu sastāvā esošie organiskie šķīdinātāji, kuri tiek pārdoti vai kurus paredzēts pārdot kā produktus ar komerciālu vērtību, |
| --- | --- |

—

O7 – organiskie šķīdinātāji vai preparātu sastāvā esošie organiskie šķīdinātāji, kuri tiek pārdoti vai kurus paredzēts pārdot kā produktus ar komerciālu vērtību,

| — | O8 – preparātu sastāvā esošie organiskie šķīdinātāji, kas reģenerēti atkārtotai izmantošanai, taču ne ievadei procesā, ja vien tos neieskaita O7 kategorijā, |
| --- | --- |

—

O8 – preparātu sastāvā esošie organiskie šķīdinātāji, kas reģenerēti atkārtotai izmantošanai, taču ne ievadei procesā, ja vien tos neieskaita O7 kategorijā,

| — | O9 – organiskie šķīdinātāji, kas izdalās citādi. |
| --- | --- |

—

O9 – organiskie šķīdinātāji, kas izdalās citādi.

Vadlīnijas šķīdinātāju pārvaldības plāna izmantošanai atbilstības pārbaudei

| 4. | Šķīdinātāju pārvaldības plāna izmantojums ir atkarīgs no īpašajām prasībām, kuras ir jāpārbauda šādi:






  a) | atbilstības pārbaude attiecībā uz emisijas samazināšanas iespēju, kas minēta šā pielikuma 6. punkta a) apakšpunktā, kopējo robežvērtību izsakot vai nu kā šķīdinātāja emisiju uz produkta vienību, vai citādi, kā noteikts pielikumā:






  i) | visām darbībām, kurās izmanto šā pielikuma 6. punkta a) apakšpunktā minēto samazināšanas iespēju, šķīdinātāju pārvaldības plāns jāīsteno katru gadu, lai noteiktu patēriņu. Patēriņu var aprēķināt, izmantojot šādu formulu:
  C = I1 – O8
  Šādā pašā veidā jāaprēķina pārklāšanā izmantoto cietu vielu patēriņš, lai katru gadu varētu noteikt gada references emisijas vērtību un mērķa emisiju; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

atbilstības pārbaude attiecībā uz emisijas samazināšanas iespēju, kas minēta šā pielikuma 6. punkta a) apakšpunktā, kopējo robežvērtību izsakot vai nu kā šķīdinātāja emisiju uz produkta vienību, vai citādi, kā noteikts pielikumā:

i)

visām darbībām, kurās izmanto šā pielikuma 6. punkta a) apakšpunktā minēto samazināšanas iespēju, šķīdinātāju pārvaldības plāns jāīsteno katru gadu, lai noteiktu patēriņu. Patēriņu var aprēķināt, izmantojot šādu formulu:

C = I1 – O8

Šādā pašā veidā jāaprēķina pārklāšanā izmantoto cietu vielu patēriņš, lai katru gadu varētu noteikt gada references emisijas vērtību un mērķa emisiju;

| ii) | lai novērtētu atbilstību kopējai robežvērtībai, ko izsaka vai nu kā šķīdinātāja emisiju uz vienu produkta vienību, vai citādi, kā noteikts pielikumā, šķīdinātāju pārvaldības plāns jāīsteno katru gadu, lai noteiktu GOS emisiju. GOS emisiju var aprēķināt, izmantojot šādu formulu:
  E = F + O1,
  kur F ir difūzā GOS emisija, kā norādīts turpmāk b) apakšpunkta i) punktā. Emisijas vērtību dala ar atbilstošo produkta parametru; |
| --- | --- |

ii)

lai novērtētu atbilstību kopējai robežvērtībai, ko izsaka vai nu kā šķīdinātāja emisiju uz vienu produkta vienību, vai citādi, kā noteikts pielikumā, šķīdinātāju pārvaldības plāns jāīsteno katru gadu, lai noteiktu GOS emisiju. GOS emisiju var aprēķināt, izmantojot šādu formulu:

E = F + O1,

kur F ir difūzā GOS emisija, kā norādīts turpmāk b) apakšpunkta i) punktā. Emisijas vērtību dala ar atbilstošo produkta parametru;

| b) | difūzās GOS emisijas noteikšana, lai salīdzinātu ar pielikumā minētajām difūzās emisijas vērtībām:






  i) | metodoloģija: difūzo GOS emisiju var aprēķināt, izmantojot šādu formulu:
  F = I1 – O1 – O5 – O6 – O7 – O8
  vai
  F = O2 + O3 + O4 + O9
  Šīs vērtības nosaka, veicot tiešus daudzumu mērījumus. Var veikt arī citus līdzvērtīgus aprēķinus, izmantojot citus līdzekļus, piemēram, procesa emisijas uztveršanas efektivitāti. Difūzās emisijas vērtību izsaka kā ievades proporciju, ko aprēķina, izmantojot šādu formulu:
  I = I1 + I2; |
| --- | --- | --- |

b)

difūzās GOS emisijas noteikšana, lai salīdzinātu ar pielikumā minētajām difūzās emisijas vērtībām:

i)

metodoloģija: difūzo GOS emisiju var aprēķināt, izmantojot šādu formulu:

F = I1 – O1 – O5 – O6 – O7 – O8

vai

F = O2 + O3 + O4 + O9

Šīs vērtības nosaka, veicot tiešus daudzumu mērījumus. Var veikt arī citus līdzvērtīgus aprēķinus, izmantojot citus līdzekļus, piemēram, procesa emisijas uztveršanas efektivitāti. Difūzās emisijas vērtību izsaka kā ievades proporciju, ko aprēķina, izmantojot šādu formulu:

I = I1 + I2;

| ii) | mērījumu biežums: difūzo GOS emisiju var noteikt, izmantojot nelielu, taču visaptverošu mērījumu kopu. Ja iekārta netiek pārveidota, tas vairs nav jāatkārto. |
| --- | --- |

ii)

mērījumu biežums: difūzo GOS emisiju var noteikt, izmantojot nelielu, taču visaptverošu mērījumu kopu. Ja iekārta netiek pārveidota, tas vairs nav jāatkārto.

T.   VII pielikums

VII pielikums

VII pielikumu aizstāj ar šādu:

“Ar 3. pantu saistītie grafiki

| 1. | 3. panta 2. un 3. punktā minēto robežvērtību piemērošanas grafiks ir šāds:






  a) | jauniem stacionāriem avotiem – viens gads pēc šī Protokola stāšanās spēkā konkrētajai Dalībvalstij; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

jauniem stacionāriem avotiem – viens gads pēc šī Protokola stāšanās spēkā konkrētajai Dalībvalstij;

| b) | esošiem stacionāriem avotiem – viens gads pēc šī Protokola stāšanās spēkā konkrētajai Dalībvalstij vai 2020. gada 31. decembris atkarībā no tā, kurš termiņš iestājas vēlāk. |
| --- | --- |

b)

esošiem stacionāriem avotiem – viens gads pēc šī Protokola stāšanās spēkā konkrētajai Dalībvalstij vai 2020. gada 31. decembris atkarībā no tā, kurš termiņš iestājas vēlāk.

| 2. | 3. panta 5. punktā minētie grafiki robežvērtību piemērošanai degvielai un jauniem mobilajiem avotiem ir šī Protokola spēkā stāšanās diena attiecīgajai Dalībvalstij vai datumi, kas saistīti ar VIII pielikumā minētajiem pasākumiem, atkarībā no tā, kurš termiņš iestājas vēlāk. |
| --- | --- |

2.

| 3. | 3. panta 7. punktā minētais grafiks robežvērtību piemērošanai gaistošajiem organiskajiem savienojumiem produktos ir viens gads pēc šī Protokola spēkā stāšanās dienas attiecīgajai Dalībvalstij. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Neskarot 1., 2. un 3. punktu, bet ievērojot 5. punktu, Konvencijas Dalībvalsts, kas kļūst par šī Protokola Dalībvalsti no 2013. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim, pēc šī Protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tam var deklarēt, ka tā pagarinās kādu vai visus grafiku termiņus 3. panta 2., 3., 5. un 7. pantā minēto robežvērtību piemērošanai šādi:






  a) | esošiem stacionāriem avotiem – līdz piecpadsmit gadiem pēc šī Protokola stāšanās spēkā konkrētajai Dalībvalstij; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

esošiem stacionāriem avotiem – līdz piecpadsmit gadiem pēc šī Protokola stāšanās spēkā konkrētajai Dalībvalstij;

| b) | degvielām un jauniem mobilajiem avotiem – līdz piecpadsmit gadiem pēc šī Protokola stāšanās spēkā konkrētajai Dalībvalstij; |
| --- | --- |

b)

degvielām un jauniem mobilajiem avotiem – līdz piecpadsmit gadiem pēc šī Protokola stāšanās spēkā konkrētajai Dalībvalstij;

| c) | produktos esošiem GOS – līdz pieciem gadiem pēc šī Protokola stāšanās spēkā konkrētajai Dalībvalstij. |
| --- | --- |

c)

produktos esošiem GOS – līdz pieciem gadiem pēc šī Protokola stāšanās spēkā konkrētajai Dalībvalstij.

| 5. | Dalībvalsts, kas saskaņā ar šī Protokola 3.a pantu ir izdarījusi izvēli attiecībā uz VI un/vai VIII pielikumu, nedrīkst iesniegt arī deklarāciju saskaņā ar 4. punktu, kas piemērojams tam pašam pielikumam.” |
| --- | --- |

5.

U.   VIII pielikums

VIII pielikums

Protokola VIII pielikuma tekstu aizstāj ar šādu:

“Degvielu un jaunu mobilo piesārņojuma avotu robežvērtības

Ievads

| 1. | A iedaļa attiecas uz visām Dalībvalstīm, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis, B iedaļa – uz Kanādu, bet C iedaļa – uz Amerikas Savienotajām Valstīm. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Šajā papildinājumā norādītas NOx robežvērtības, kas izteiktas slāpekļa dioksīda (NO2) ekvivalentos, ogļūdeņražu robežvērtības, no kuriem vairums ir gaistošie organiskie savienojumi, un oglekļa monoksīda (CO) un daļiņu robežvērtības, kā arī vides specifikācijas tirgotajām degvielām, ko lieto transportlīdzekļos. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Grafiki šajā pielikumā minēto robežvērtību piemērošanai ir noteikti VII pielikumā. |
| --- | --- |

3.

A.   Visas Dalībvalstis, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis

Pasažieru automobiļi un vieglie kravas transportlīdzekļi

| 4. | Robežvērtības mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuriem ir vismaz četri riteņi un kurus izmanto pasažieru (M kategorija) un kravas (N kategorija) pārvadāšanai, norādītas 1. tabulā. |
| --- | --- |

4.

Smagkravas transportlīdzekļi

| 5. | Robežvērtības smagkravas transportlīdzekļu dzinējiem norādītas 2. un 3. tabulā atkarībā no piemērotajām testēšanas procedūrām. |
| --- | --- |

5.

Bezceļa transportlīdzekļi un visurgājēja tehnika ar kompresijaizdedzi (CI) un dzirksteļaizdedzi (SI)

| 6. | Robežvērtības lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem un citiem bezceļa transportlīdzekļiem un visurgājējai tehnikai norādītas 4.–6. tabulā. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Robežvērtības lokomotīvēm un automotrisēm norādītas 7. un 8. tabulā. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Robežvērtības iekšzemes ūdensceļu kuģiem norādītas 9. tabulā. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Robežvērtības atpūtas kuģiem norādītas 10. tabulā. |
| --- | --- |

9.

Motocikli un mopēdi

| 10. | Robežvērtības motocikliem un mopēdiem norādītas 11. un 12. tabulā. |
| --- | --- |

10.

Degvielas kvalitāte

| 11. | Vides kvalitātes specifikācijas benzīnam un dīzeļdegvielai norādītas 13. un 14. tabulā. |
| --- | --- |

11.

1. tabula

Robežvērtības pasažieru automobiļiem un vieglajiem kravas transportlīdzekļiem

| | Atskaites masa (RW) (kg) | Robežvērtības
   (62) |
| --- | --- | --- |
| Oglekļa monoksīds | Ogļūdeņraži (HC) kopā | NMGOS | Slāpekļa oksīdi | Ogļūdeņraži un slāpekļa oksīdi kopā | Daļiņas | Daļiņu (P) skaits
   (62) |
| L1 (g/km) | L2 (g/km) | L3 (g/km) | L4 (g/km) | L2 + L4 (g/km) | L5 (g/km) | L6 (#/km) |
| Kategorija | Klase, piemērošanas datums
   (*1) | | Benzīns | Dīzeļdegviela | Benzīns | Dīzeļdegviela | Benzīns | Dīzeļdegviela | Benzīns | Dīzeļdegviela | Benzīns | Dīzeļdegviela | Benzīns | Dīzeļdegviela | Benzīns | Dīzeļdegviela |
| “Euro 5” | M (63) | 1.1.2014. | Visi | 1,0 | 0,50 | 0,10 | — | 0,068 | — | 0,06 | 0,18 | — | 0,23 | 0,0050 | 0,0050 | — | 6,0 × 1011 |
| N1
   (64) | I, 1.1.2014. | RW1 305 | 1,0 | 0,50 | 0,10 | — | 0,068 | — | 0,06 | 0,18 | — | 0,23 | 0,0050 | 0,0050 | — | 6,0 × 1011 |
| II, 1.1.2014. | 1 305 < RW≤ 1 760 | 1,81 | 0,63 | 0,13 | — | 0,090 | — | 0,075 | 0,235 | — | 0,295 | 0,0050 | 0,0050 | — | 6,0 × 1011 |
| III, 1.1.2014. | 1 760 < RW | 2,27 | 0,74 | 0,16 | — | 0,108 | — | 0,082 | 0,28 | — | 0,35 | 0,0050 | 0,0050 | — | 6,0 × 1011 |
| N2 | 1.1.2014. | | 2,27 | 0,74 | 0,16 | — | 0,108 | — | 0,082 | 0,28 | — | 0,35 | 0,0050 | 0,0050 | — | 6,0 × 1011 |
| “Euro 6” | M (63) | 1.9.2015. | Visi | 1,0 | 0,50 | 0,10 | — | 0,068 | — | 0,06 | 0,08 | — | 0,17 | 0,0045 | 0,0045 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| N1
   (64) | I, 1.9.2015. | RW ≤ 1 305 | 1,0 | 0,50 | 0,10 | — | 0,068 | — | 0,06 | 0,08 | — | 0,17 | 0,0045 | 0,0045 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| II, 1.9.2016. | 1 305 < RW≤ 1 760 | 1,81 | 0,63 | 0,13 | — | 0,090 | — | 0,075 | 0,105 | — | 0,195 | 0,0045 | 0,0045 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| III, 1.9.2016. | 1 760 < RW | 2,27 | 0,74 | 0,16 | — | 0,108 | — | 0,082 | 0,125 | — | 0,215 | 0,0045 | 0,0045 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| N2 | 1.9.2016. | | 2,27 | 0,74 | 0,16 | — | 0,108 | — | 0,082 | 0,125 | — | 0,215 | 0,0045 | 0,0045 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |

Atskaites masa (RW) (kg)

Robežvērtības
   (62)

Oglekļa monoksīds

Ogļūdeņraži (HC) kopā

NMGOS

Slāpekļa oksīdi

Ogļūdeņraži un slāpekļa oksīdi kopā

Daļiņas

Daļiņu (P) skaits
   (62)

L1 (g/km)

L2 (g/km)

L3 (g/km)

L4 (g/km)

L2 + L4 (g/km)

L5 (g/km)

L6 (#/km)

Kategorija

Klase, piemērošanas datums
   (*1)

Benzīns

Dīzeļdegviela

Benzīns

Dīzeļdegviela

Benzīns

Dīzeļdegviela

Benzīns

Dīzeļdegviela

Benzīns

Dīzeļdegviela

Benzīns

Dīzeļdegviela

Benzīns

Dīzeļdegviela

“Euro 5”

M (63)

1.1.2014.

Visi

1,0

0,50

0,10

—

0,068

—

0,06

0,18

—

0,23

0,0050

0,0050

—

6,0 × 1011

N1
   (64)

I, 1.1.2014.

RW1 305

1,0

0,50

0,10

—

0,068

—

0,06

0,18

—

0,23

0,0050

0,0050

—

6,0 × 1011

II, 1.1.2014.

1 305 < RW≤ 1 760

1,81

0,63

0,13

—

0,090

—

0,075

0,235

—

0,295

0,0050

0,0050

—

6,0 × 1011

III, 1.1.2014.

1 760 < RW

2,27

0,74

0,16

—

0,108

—

0,082

0,28

—

0,35

0,0050

0,0050

—

6,0 × 1011

N2

1.1.2014.

2,27

0,74

0,16

—

0,108

—

0,082

0,28

—

0,35

0,0050

0,0050

—

6,0 × 1011

“Euro 6”

M (63)

1.9.2015.

Visi

1,0

0,50

0,10

—

0,068

—

0,06

0,08

—

0,17

0,0045

0,0045

6,0 × 1011

6,0 × 1011

N1
   (64)

I, 1.9.2015.

RW ≤ 1 305

1,0

0,50

0,10

—

0,068

—

0,06

0,08

—

0,17

0,0045

0,0045

6,0 × 1011

6,0 × 1011

II, 1.9.2016.

1 305 < RW≤ 1 760

1,81

0,63

0,13

—

0,090

—

0,075

0,105

—

0,195

0,0045

0,0045

6,0 × 1011

6,0 × 1011

III, 1.9.2016.

1 760 < RW

2,27

0,74

0,16

—

0,108

—

0,082

0,125

—

0,215

0,0045

0,0045

6,0 × 1011

6,0 × 1011

N2

1.9.2016.

2,27

0,74

0,16

—

0,108

—

0,082

0,125

—

0,215

0,0045

0,0045

6,0 × 1011

6,0 × 1011

2. tabula

Robežvērtības smagkravas transportlīdzekļiem – vienmērīgā režīma cikla un slodzes reakcijas tests

| | Piemērošanas datums | Oglekļa monoksīds (g/kWh) | Ogļūdeņraži (g/kWh) | Ogļūdeņraži kopā (g/kWh) | Slāpekļa oksīdi (g/kWh) | Daļiņas (g/kWh) | Dūmi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (m-1) |
| B2 (“EURO V”) (65) | 1.10.2009. | 1,5 | 0,46 | — | 2,0 | 0,02 | 0,5 |
| “EURO VI” (66) | 31.12.2013. | 1,5 | — | 0,13 | 0,40 | 0,010 | — |

Piemērošanas datums

Oglekļa monoksīds (g/kWh)

Ogļūdeņraži (g/kWh)

Ogļūdeņraži kopā (g/kWh)

Slāpekļa oksīdi (g/kWh)

Daļiņas (g/kWh)

Dūmi

(m-1)

B2 (“EURO V”) (65)

1.10.2009.

1,5

0,46

—

2,0

0,02

0,5

“EURO VI” (66)

31.12.2013.

1,5

—

0,13

0,40

0,010

—

3. tabula

Robežvērtības smagkravas transportlīdzekļiem – pārejas ekspluatācijas braukšanas cikla tests

| | Piemērošanas datums
   (*2) | Oglekļa monoksīds (g/kWh) | Ogļūdeņraži kopā (g/kWh) | Ogļūdeņraži, izņemot metānu (g/kWh) | Metāns
   (67)
  (g/kWh) | Slāpekļa oksīdi (g/kWh) | Daļiņas (g/kWh)
   (68) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B2 “EURO V” (69) | 1.10.2009. | 4,0 | — | 0,55 | 1,1 | 2,0 | 0,030 |
| “EURO VI” (CI) (70) | 31.12.2013. | 4,0 | 0,160 | — | — | 0,46 | 0,010 |
| “EURO VI” (PI) (70) | 31.12.2013. | 4,0 | — | 0,160 | 0,50 | 0,46 | 0,010 |
| Piezīme. PI – dzirksteļaizdedze. CI – kompresijaizdedze. |

Piemērošanas datums
   (*2)

Oglekļa monoksīds (g/kWh)

Ogļūdeņraži kopā (g/kWh)

Ogļūdeņraži, izņemot metānu (g/kWh)

Metāns
   (67)
  (g/kWh)

Slāpekļa oksīdi (g/kWh)

Daļiņas (g/kWh)
   (68)

B2 “EURO V” (69)

1.10.2009.

4,0

—

0,55

1,1

2,0

0,030

“EURO VI” (CI) (70)

31.12.2013.

4,0

0,160

—

—

0,46

0,010

“EURO VI” (PI) (70)

31.12.2013.

4,0

—

0,160

0,50

0,46

0,010

Piezīme. PI – dzirksteļaizdedze. CI – kompresijaizdedze.

4. tabula

Robežvērtības visurgājējai tehnikai, lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem ar dīzeļdzinējiem (IIIB posms)

| Lietderīgā jauda (P) (kW) | Piemērošanas datums
   (*3) | Oglekļa monoksīds (g/kWh) | Ogļūdeņraži (g/kWh) | Slāpekļa oksīdi (g/kWh) | Daļiņas (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 130 ≤ P ≤ 560 | 31.12.2010. | 3,5 | 0,19 | 2,0 | 0,025 |
| 75 ≤ P < 130 | 31.12.2011. | 5,0 | 0,19 | 3,3 | 0,025 |
| 56 ≤ P < 75 | 31.12.2011. | 5,0 | 0,19 | 3,3 | 0,025 |
| 37 ≤ P < 56 | 31.12.2012. | 5,0 | 4,7 (71) | 4,7 (71) | 0,025 |

Lietderīgā jauda (P) (kW)

Piemērošanas datums
   (*3)

Oglekļa monoksīds (g/kWh)

Ogļūdeņraži (g/kWh)

Slāpekļa oksīdi (g/kWh)

Daļiņas (g/kWh)

130 ≤ P ≤ 560

31.12.2010.

3,5

0,19

2,0

0,025

75 ≤ P < 130

31.12.2011.

5,0

0,19

3,3

0,025

56 ≤ P < 75

31.12.2011.

5,0

0,19

3,3

0,025

37 ≤ P < 56

31.12.2012.

5,0

4,7 (71)

4,7 (71)

0,025

5. tabula

Robežvērtības visurgājējai tehnikai, lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem ar dīzeļdzinējiem (IV posms)

| Lietderīgā jauda (P) (kW) | Piemērošanas datums
   (*4) | Oglekļa monoksīds (g/kWh) | Ogļūdeņraži (g/kWh) | Slāpekļa oksīdi (g/kWh) | Daļiņas (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 130 ≤ P ≤ 560 | 31.12.2013. | 3,5 | 0,19 | 0,4 | 0,025 |
| 56 ≤ P < 130 | 31.12.2014. | 5,0 | 0,19 | 0,4 | 0,025 |

Lietderīgā jauda (P) (kW)

Piemērošanas datums
   (*4)

Oglekļa monoksīds (g/kWh)

Ogļūdeņraži (g/kWh)

Slāpekļa oksīdi (g/kWh)

Daļiņas (g/kWh)

130 ≤ P ≤ 560

31.12.2013.

3,5

0,19

0,4

0,025

56 ≤ P < 130

31.12.2014.

5,0

0,19

0,4

0,025

6. tabula

Robežvērtības visurgājējai tehnikai ar dzirksteļaizdedzes dzinēju

| Pārnēsājamie dzinēji |
| --- |
| Darba tilpums (cm3) | Oglekļa monoksīds (g/kWh) | Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa (g/kWh)
   (72) |
| D. tilp. < 20 | 805 | 50 |
| 20 ≤ d. tilp. < 50 | 805 | 50 |
| D. tilp. ≥ 50 | 603 | 72 |
| Nepārnēsājamie dzinēji |
| Darba tilpums (cm3) | Oglekļa monoksīds (g/kWh) | Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa (g/kWh) |
| D. tilp. < 66 | 610 | 50 |
| 66 ≤ d. tilp. < 100 | 610 | 40 |
| 100 ≤ d. tilp. < 225 | 610 | 16,1 |
| D. tilp. ≥ 225 | 610 | 12,1 |
| Piezīme. Izņemot tādu tehniku un dzinējus, kurus paredzēts eksportēt uz valstīm, kas nav šī Protokola Dalībvalstis, Dalībvalstis attiecīgā gadījumā atļauj jaunu dzinēju (neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav uzstādīti tehnikā) reģistrāciju un laišanu tirgū tikai tad, ja transportlīdzekļi atbilst tabulā minētajām robežvērtībām. |

Pārnēsājamie dzinēji

Darba tilpums (cm3)

Oglekļa monoksīds (g/kWh)

Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa (g/kWh)
   (72)

D. tilp. < 20

805

50

20 ≤ d. tilp. < 50

805

50

D. tilp. ≥ 50

603

72

Nepārnēsājamie dzinēji

Darba tilpums (cm3)

Oglekļa monoksīds (g/kWh)

Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa (g/kWh)

D. tilp. < 66

610

50

66 ≤ d. tilp. < 100

610

40

100 ≤ d. tilp. < 225

610

16,1

D. tilp. ≥ 225

610

12,1

Piezīme. Izņemot tādu tehniku un dzinējus, kurus paredzēts eksportēt uz valstīm, kas nav šī Protokola Dalībvalstis, Dalībvalstis attiecīgā gadījumā atļauj jaunu dzinēju (neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav uzstādīti tehnikā) reģistrāciju un laišanu tirgū tikai tad, ja transportlīdzekļi atbilst tabulā minētajām robežvērtībām.

7. tabula

Robežvērtības dzinējiem, kas paredzēti lokomotīvju piedziņai

| Lietderīgā jauda (P) (kW) | Oglekļa monoksīds (g/kWh) | Ogļūdeņraži (g/kWh) | Slāpekļa oksīdi (g/kWh) | Daļiņas (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 130 < P | 3,5 | 0,19 | 2,0 | 0,025 |
| Piezīme. Izņemot tādu tehniku un dzinējus, kurus paredzēts eksportēt uz valstīm, kas nav šī Protokola Dalībvalstis, Dalībvalstis attiecīgā gadījumā atļauj jaunu dzinēju (neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav uzstādīti tehnikā) reģistrāciju un laišanu tirgū tikai tad, ja transportlīdzekļi atbilst tabulā minētajām robežvērtībām. |

Lietderīgā jauda (P) (kW)

Oglekļa monoksīds (g/kWh)

Ogļūdeņraži (g/kWh)

Slāpekļa oksīdi (g/kWh)

Daļiņas (g/kWh)

130 < P

3,5

0,19

2,0

0,025

Piezīme. Izņemot tādu tehniku un dzinējus, kurus paredzēts eksportēt uz valstīm, kas nav šī Protokola Dalībvalstis, Dalībvalstis attiecīgā gadījumā atļauj jaunu dzinēju (neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav uzstādīti tehnikā) reģistrāciju un laišanu tirgū tikai tad, ja transportlīdzekļi atbilst tabulā minētajām robežvērtībām.

8. tabula

Robežvērtības dzinējiem, kas paredzēti automotrišu piedziņai

| Lietderīgā jauda (P) (kW) | Oglekļa monoksīds (g/kWh) | Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa (g/kWh) | Daļiņas (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| 130 < P | 3,5 | 4,0 | 0,025 |

Lietderīgā jauda (P) (kW)

Oglekļa monoksīds (g/kWh)

Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa (g/kWh)

Daļiņas (g/kWh)

130 < P

3,5

4,0

0,025

9. tabula

Robežvērtības dzinējiem, kas paredzēti iekšzemes ūdensceļu kuģiem

| Darba tilpums (litri uz cilindru/kW) | Oglekļa monoksīds (g/kWh) | Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa (g/kWh) | Daļiņas (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| D. tilp. < 0,9
  Jauda ≥ 37 kW | 5,0 | 7,5 | 0,4 |
| 0,9 ≤ d. tilp. < 1,2 | 5,0 | 7,2 | 0,3 |
| 1,2 ≤ d. tilp. < 2,5 | 5,0 | 7,2 | 0,2 |
| 2,5 ≤ d. tilp. < 5,0 | 5,0 | 7,2 | 0,2 |
| 5,0 ≤ d. tilp. < 15 | 5,0 | 7,8 | 0,27 |
| 15 ≤ d. tilp. < 20
  Jauda < 3 300 kW | 5,0 | 8,7 | 0,5 |
| 15 ≤ d. tilp. < 25
  Jauda > 3 300  kW | 5,0 | 9,8 | 0,5 |
| 20 ≤ d. tilp. < 25 | 5,0 | 9,8 | 0,5 |
| 25 ≤ d. tilp. < 30 | 5,0 | 11,0 | 0,5 |
| Piezīme. Izņemot tādu tehniku un dzinējus, kurus paredzēts eksportēt uz valstīm, kas nav šī Protokola Dalībvalstis, Dalībvalstis attiecīgā gadījumā atļauj jaunu dzinēju (neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav uzstādīti tehnikā) reģistrāciju un laišanu tirgū tikai tad, ja transportlīdzekļi atbilst tabulā minētajām robežvērtībām. |

Darba tilpums (litri uz cilindru/kW)

Oglekļa monoksīds (g/kWh)

Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa (g/kWh)

Daļiņas (g/kWh)

D. tilp. < 0,9

Jauda ≥ 37 kW

5,0

7,5

0,4

0,9 ≤ d. tilp. < 1,2

5,0

7,2

0,3

1,2 ≤ d. tilp. < 2,5

5,0

7,2

0,2

2,5 ≤ d. tilp. < 5,0

5,0

7,2

0,2

5,0 ≤ d. tilp. < 15

5,0

7,8

0,27

15 ≤ d. tilp. < 20

Jauda < 3 300 kW

5,0

8,7

0,5

15 ≤ d. tilp. < 25

Jauda > 3 300  kW

5,0

9,8

0,5

20 ≤ d. tilp. < 25

5,0

9,8

0,5

25 ≤ d. tilp. < 30

5,0

11,0

0,5

Piezīme. Izņemot tādu tehniku un dzinējus, kurus paredzēts eksportēt uz valstīm, kas nav šī Protokola Dalībvalstis, Dalībvalstis attiecīgā gadījumā atļauj jaunu dzinēju (neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav uzstādīti tehnikā) reģistrāciju un laišanu tirgū tikai tad, ja transportlīdzekļi atbilst tabulā minētajām robežvērtībām.

10. tabula

Robežvērtības dzinējiem, kas paredzēti atpūtas kuģiem

| Dzinēja tips | CO (g/kWh)


  CO = A +B/Pn
  N | Ogļūdeņraži (HC) (g/kWh)


  HC = A +B/Pn
  N

   (73) | NOx



  g/kWh | PM


  g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | n | A | B | n |
| divtaktu | 150 | 600 | 1 | 30 | 100 | 0,75 | 10 | Neatt. |
| četrtaktu | 150 | 600 | 1 | 6 | 50 | 0,75 | 15 | Neatt. |
| CI | 5 | 0 | 0 | 1,5 | 2 | 0,5 | 9,8 | 1 |
| Saīsinājums: neatt. – neattiecas.

  Piezīme. Izņemot tādu tehniku un dzinējus, kurus paredzēts eksportēt uz valstīm, kas nav šī Protokola Dalībvalstis, Dalībvalstis attiecīgā gadījumā atļauj jaunu dzinēju (neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav uzstādīti tehnikā) reģistrāciju un laišanu tirgū tikai tad, ja transportlīdzekļi atbilst tabulā minētajām robežvērtībām. |

Dzinēja tips

CO (g/kWh)

CO = A +B/Pn
  N

Ogļūdeņraži (HC) (g/kWh)

HC = A +B/Pn
  N

   (73)

NOx

g/kWh

PM

g/kWh

A

B

n

A

B

n

divtaktu

150

600

1

30

100

0,75

10

Neatt.

četrtaktu

150

600

1

6

50

0,75

15

Neatt.

CI

5

0

0

1,5

2

0,5

9,8

1

Saīsinājums: neatt. – neattiecas.

Piezīme. Izņemot tādu tehniku un dzinējus, kurus paredzēts eksportēt uz valstīm, kas nav šī Protokola Dalībvalstis, Dalībvalstis attiecīgā gadījumā atļauj jaunu dzinēju (neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav uzstādīti tehnikā) reģistrāciju un laišanu tirgū tikai tad, ja transportlīdzekļi atbilst tabulā minētajām robežvērtībām.

11. tabula

Robežvērtības motocikliem (> 50 cm3; > 45 km/h)

| Dzinēja darba tilpums | Robežvērtības |
| --- | --- |
| Motocikls < 150 cm3 | HC = 0,8 g/km
  NOx = 0,15 g/km |
| Motocikls > 150 cm3 | HC = 0,3 g/km
  NOx = 0,15 g/km |
| Piezīme. Izņemot tādus transportlīdzekļus, kurus paredzēts eksportēt uz valstīm, kas nav šī Protokola Dalībvalstis, Dalībvalstis attiecīgā gadījumā atļauj reģistrāciju un laišanu tirgū tikai tad, ja transportlīdzekļi atbilst tabulā minētajām robežvērtībām. |

Dzinēja darba tilpums

Robežvērtības

Motocikls < 150 cm3

HC = 0,8 g/km

NOx = 0,15 g/km

Motocikls > 150 cm3

HC = 0,3 g/km

NOx = 0,15 g/km

Piezīme. Izņemot tādus transportlīdzekļus, kurus paredzēts eksportēt uz valstīm, kas nav šī Protokola Dalībvalstis, Dalībvalstis attiecīgā gadījumā atļauj reģistrāciju un laišanu tirgū tikai tad, ja transportlīdzekļi atbilst tabulā minētajām robežvērtībām.

12. tabula

Robežvērtības mopēdiem (< 50 cm3; < 45 km/h)

| | Robežvērtības |
| --- | --- |
| CO (g/km) | HC + NOx (g/km) |
| II | 1,0 (74) | 1,2 |
| Piezīme. Izņemot tādus transportlīdzekļus, kurus paredzēts eksportēt uz valstīm, kas nav šī Protokola Dalībvalstis, Dalībvalstis attiecīgā gadījumā atļauj reģistrāciju un laišanu tirgū tikai tad, ja transportlīdzekļi atbilst tabulā minētajām robežvērtībām. |

Robežvērtības

CO (g/km)

HC + NOx (g/km)

II

1,0 (74)

1,2

Piezīme. Izņemot tādus transportlīdzekļus, kurus paredzēts eksportēt uz valstīm, kas nav šī Protokola Dalībvalstis, Dalībvalstis attiecīgā gadījumā atļauj reģistrāciju un laišanu tirgū tikai tad, ja transportlīdzekļi atbilst tabulā minētajām robežvērtībām.

13. tabula

Vides specifikācijas tirgotajām degvielām, ko lieto transportlīdzekļos ar dzirksteļaizdedzes dzinēju – tips: benzīns

| Parametrs | Mērvienība | Robežas |
| --- | --- | --- |
| Minimālā | Maksimālā |
| Pētnieciskais oktānskaitlis | | 95 | — |
| Motora oktānskaitlis | | 85 | — |
| Tvaika spiediens pēc Reida, vasaras periods (75) | kPa | — | 60 |
| Destilācija: | | | |
| tvaicējot pie 100 °C | % (tilpuma) | 46 | — |
| tvaicējot pie 150 °C | % (tilpuma) | 75 | — |
| Ogļūdeņražu analīze: | | | |
| — | olefīni |

Parametrs

Mērvienība

Robežas

Minimālā

Maksimālā

Pētnieciskais oktānskaitlis

95

—

Motora oktānskaitlis

85

—

Tvaika spiediens pēc Reida, vasaras periods (75)

kPa

—

60

Destilācija:

tvaicējot pie 100 °C

% (tilpuma)

46

—

tvaicējot pie 150 °C

% (tilpuma)

75

—

Ogļūdeņražu analīze:

—

olefīni

% (tilpuma)

—

18,0 (76)

| — | aromātiskie savienojumi |
| --- | --- |

—

aromātiskie savienojumi

—

35

| — | benzols |
| --- | --- |

—

benzols

—

1

Skābekļa saturs

% (masas)

—

3,7

Skābekli saturoši savienojumi

| — | metanols, jāpievieno stabilizatori |
| --- | --- |

—

metanols, jāpievieno stabilizatori

% (tilpuma)

—

3

| — | etanols, var būt jāpievieno stabilizatori |
| --- | --- |

—

etanols, var būt jāpievieno stabilizatori

% (tilpuma)

—

10

| — | izopropilspirts |
| --- | --- |

—

izopropilspirts

% (tilpuma)

—

12

| — | tercbutilspirts |
| --- | --- |

—

tercbutilspirts

% (tilpuma)

—

15

| — | izobutilspirts |
| --- | --- |

—

izobutilspirts

% (tilpuma)

—

15

| — | ēteri, kuru molekulā ir 5 vai vairāk oglekļa atomu |
| --- | --- |

—

ēteri, kuru molekulā ir 5 vai vairāk oglekļa atomu

% (tilpuma)

—

22

Citi skābekli saturoši savienojumi (77)

% (tilpuma)

—

15

Sēra saturs

(mg/kg)

—

10

14. tabula

Vides specifikācijas tirgotajām degvielām, ko lieto transportlīdzekļos ar kompresijas aizdedzes dzinēju – tips: dīzeļdegviela

| Parametrs | Mērvienība | Robežas |
| --- | --- | --- |
| Minimālā | Maksimālā |
| Cetānskaitlis | | 51 | — |
| Blīvums 15 °C temperatūrā | kg/m3 | — | 845 |
| Destilācijas punkts: 95 % | °C | — | 360 |
| Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži | % (masas) | — | 8 |
| Sēra saturs | (mg/kg) | — | 10 |

Parametrs

Mērvienība

Robežas

Minimālā

Maksimālā

Cetānskaitlis

51

—

Blīvums 15 °C temperatūrā

kg/m3

—

845

Destilācijas punkts: 95 %

°C

—

360

Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži

% (masas)

—

8

Sēra saturs

(mg/kg)

—

10

B.   Kanāda

| 12. | Robežvērtības emisijas kontrolēšanai no degvielām un mobilajiem avotiem noteiks, atbilstīgi ņemot vērā informāciju par pieejamām kontroles tehnoloģijām, citās jurisdikcijās izmantotās robežvērtības un turpmāk minētos dokumentus:






  a) | Noteikumi par emisiju no pasažieru automobiļiem un vieglajiem kravas automobiļiem, SOR/2010-201; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

Noteikumi par emisiju no pasažieru automobiļiem un vieglajiem kravas automobiļiem, SOR/2010-201;

| b) | Noteikumi par emisiju no jūras transportlīdzekļu dzirksteļaizdedzes dzinējiem, kuģiem un bezceļa atpūtas transportlīdzekļiem, SOR/2011-10; |
| --- | --- |

b)

Noteikumi par emisiju no jūras transportlīdzekļu dzirksteļaizdedzes dzinējiem, kuģiem un bezceļa atpūtas transportlīdzekļiem, SOR/2011-10;

| c) | Noteikumi par degvielu no atjaunojamajiem energoresursiem, SOR/2010-189; |
| --- | --- |

c)

Noteikumi par degvielu no atjaunojamajiem energoresursiem, SOR/2010-189;

| d) | Noteikumi par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu un par bīstamajām ķīmiskajām vielām, SOR/2007-86; |
| --- | --- |

d)

Noteikumi par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu un par bīstamajām ķīmiskajām vielām, SOR/2007-86;

| e) | Noteikumi par emisiju no bezceļa transportlīdzekļu visurgājējas tehnikas kompresijaizdedzes dzinējiem, SOR/2005-32; |
| --- | --- |

e)

Noteikumi par emisiju no bezceļa transportlīdzekļu visurgājējas tehnikas kompresijaizdedzes dzinējiem, SOR/2005-32;

| f) | Noteikumi par emisiju no autotransporta līdzekļiem un dzinējiem, SOR/2003-2; |
| --- | --- |

f)

Noteikumi par emisiju no autotransporta līdzekļiem un dzinējiem, SOR/2003-2;

| g) | Noteikumi par emisiju no bezceļa transportlīdzekļu un visurgājējas tehnikas nelieliem dzirksteļaizdedzes dzinējiem, SOR/2003-355; |
| --- | --- |

g)

Noteikumi par emisiju no bezceļa transportlīdzekļu un visurgājējas tehnikas nelieliem dzirksteļaizdedzes dzinējiem, SOR/2003-355;

| h) | Noteikumi par sēra saturu dīzeļdegvielā, SOR/2002-254; |
| --- | --- |

h)

Noteikumi par sēra saturu dīzeļdegvielā, SOR/2002-254;

| i) | Noteikumi par benzīna un benzīna maisījumu padeves caurplūdumu, SOR/2000-43; |
| --- | --- |

i)

Noteikumi par benzīna un benzīna maisījumu padeves caurplūdumu, SOR/2000-43;

| j) | Noteikumi par sēra saturu benzīnā, SOR/99-236; |
| --- | --- |

j)

Noteikumi par sēra saturu benzīnā, SOR/99-236;

| k) | Noteikumi par benzola saturu benzīnā, SOR/97-493; |
| --- | --- |

k)

Noteikumi par benzola saturu benzīnā, SOR/97-493;

| l) | Noteikumi par benzīnu, SOR/97-493; |
| --- | --- |

l)

Noteikumi par benzīnu, SOR/97-493;

| m) | Federālie noteikumi par mobilām polihlorbifenilu pārstrādes un iznīcināšanas iekārtām, SOR/90-5; |
| --- | --- |

m)

Federālie noteikumi par mobilām polihlorbifenilu pārstrādes un iznīcināšanas iekārtām, SOR/90-5;

| n) | Vides prakses kodekss attiecībā uz virszemes un pazemes glabāšanas tvertņu sistēmām, kurās tiek glabāta nafta un saistītie naftas produkti; |
| --- | --- |

n)

Vides prakses kodekss attiecībā uz virszemes un pazemes glabāšanas tvertņu sistēmām, kurās tiek glabāta nafta un saistītie naftas produkti;

| o) | Kanādas standarti benzolam, 2. posms; |
| --- | --- |

o)

Kanādas standarti benzolam, 2. posms;

| p) | Vides vadlīnijas par gaistošo organisko savienojumu emisijas kontroli no virszemes glabāšanas tvertnēm. PN 1180; |
| --- | --- |

p)

Vides vadlīnijas par gaistošo organisko savienojumu emisijas kontroli no virszemes glabāšanas tvertnēm. PN 1180;

| q) | Vides prakses kodekss attiecībā uz tvaiku uztveršanu benzīna izplatīšanas tīklos. PN 1057; |
| --- | --- |

q)

Vides prakses kodekss attiecībā uz tvaiku uztveršanu benzīna izplatīšanas tīklos. PN 1057;

| r) | Vides prakses kodekss attiecībā uz vieglo kravas transportlīdzekļu emisijas pārbaudes un uzturēšanas programmām – 2. izdevums. PN 1293; |
| --- | --- |

r)

Vides prakses kodekss attiecībā uz vieglo kravas transportlīdzekļu emisijas pārbaudes un uzturēšanas programmām – 2. izdevums. PN 1293;

| s) | Kopīgi sākotnēji pasākumi piesārņotāju emisijas, kas veicina daļiņu un piezemes ozona veidošanos, samazināšanai; |
| --- | --- |

s)

Kopīgi sākotnēji pasākumi piesārņotāju emisijas, kas veicina daļiņu un piezemes ozona veidošanos, samazināšanai;

| t) | Vadlīnijas par sadzīves cieto atkritumu sadedzināšanas krāšņu ekspluatāciju un emisiju. PN 1085. |
| --- | --- |

t)

Vadlīnijas par sadzīves cieto atkritumu sadedzināšanas krāšņu ekspluatāciju un emisiju. PN 1085.

C.   Amerikas Savienotās Valstis

| 13. | Mobilo avotu emisijas kontroles programmas ieviešana vieglajiem transportlīdzekļiem, vieglajiem kravas automobiļiem, smagkravas automobiļiem un degvielām, ciktāl tas prasīts Tīra gaisa likuma 202. panta a) punktā, 202. panta g) punktā un 202. panta h) punktā, kurus īsteno šādos tiesību aktos:






  a) | degvielas un degvielas piedevu reģistrācija – FNK 40. daļa, 79. iedaļa; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

degvielas un degvielas piedevu reģistrācija – FNK 40. daļa, 79. iedaļa;

| b) | noteikumi par degvielu un degvielas piedevām – FNK 40. daļa, 80. iedaļa, tostarp: A apakšiedaļa – vispārīgi noteikumi; B apakšiedaļa – kontrole un aizliegumi; D apakšiedaļa – benzīns ar mainītu sastāvu; H apakšiedaļa – degvielas sēra satura standarti; I apakšiedaļa – dīzeļdegviela mehāniskajiem transportlīdzekļiem; dīzeļdegviela bezceļa transportlīdzekļiem, visurgājējai tehnikai un lokomotīvēm un flotes dīzeļdegviela; flotes degviela, kas atbilst emisijas kontroles zonas (ECA) standartam; L apakšiedaļa – benzīnā esošais benzols; |
| --- | --- |

b)

noteikumi par degvielu un degvielas piedevām – FNK 40. daļa, 80. iedaļa, tostarp: A apakšiedaļa – vispārīgi noteikumi; B apakšiedaļa – kontrole un aizliegumi; D apakšiedaļa – benzīns ar mainītu sastāvu; H apakšiedaļa – degvielas sēra satura standarti; I apakšiedaļa – dīzeļdegviela mehāniskajiem transportlīdzekļiem; dīzeļdegviela bezceļa transportlīdzekļiem, visurgājējai tehnikai un lokomotīvēm un flotes dīzeļdegviela; flotes degviela, kas atbilst emisijas kontroles zonas (ECA) standartam; L apakšiedaļa – benzīnā esošais benzols;

| c) | jaunu un lietošanā esošu autotransporta līdzekļu un dzinēju emisijas kontrole – FNK 40. daļa, 85. un 86. iedaļa; |
| --- | --- |

c)

jaunu un lietošanā esošu autotransporta līdzekļu un dzinēju emisijas kontrole – FNK 40. daļa, 85. un 86. iedaļa;

| 14. | Standarti visurgājējai tehnikai un bezceļa transportlīdzekļiem ir norādīti šādos dokumentos:






  a) | degvielas sēra satura standarti bezceļa transportlīdzekļu un visurgājējas tehnikas dīzeļdzinējiem – FNK 40. daļa, 80. iedaļa, I apakšiedaļa; |
| --- | --- | --- |

14.

a)

degvielas sēra satura standarti bezceļa transportlīdzekļu un visurgājējas tehnikas dīzeļdzinējiem – FNK 40. daļa, 80. iedaļa, I apakšiedaļa;

| b) | aviācijas dzinēji – FNK 40. daļa, 87. iedaļa; |
| --- | --- |

b)

aviācijas dzinēji – FNK 40. daļa, 87. iedaļa;

| c) | izplūdes gāzu emisijas standarti bezceļa transportlīdzekļu un visurgājējas tehnikas dīzeļdzinējiem – 3. un 3. līmenis; FNK 40. daļa, 89. iedaļa; |
| --- | --- |

c)

izplūdes gāzu emisijas standarti bezceļa transportlīdzekļu un visurgājējas tehnikas dīzeļdzinējiem – 3. un 3. līmenis; FNK 40. daļa, 89. iedaļa;

| d) | bezceļa transportlīdzekļu un visurgājējas tehnikas kompresijaizdedzes dzinēji – FNK 40. daļa, 89. un 1039. iedaļa; |
| --- | --- |

d)

bezceļa transportlīdzekļu un visurgājējas tehnikas kompresijaizdedzes dzinēji – FNK 40. daļa, 89. un 1039. iedaļa;

| e) | bezceļa un jūras transportlīdzekļu un visurgājējas tehnikas dzirksteļaizdedzes dzinēji – FNK 40. daļa, 90., 91., 1045. un 1054. iedaļa; |
| --- | --- |

e)

bezceļa un jūras transportlīdzekļu un visurgājējas tehnikas dzirksteļaizdedzes dzinēji – FNK 40. daļa, 90., 91., 1045. un 1054. iedaļa;

| f) | lokomotīves – FNK 40. daļa, 92. un 1033. iedaļa; |
| --- | --- |

f)

lokomotīves – FNK 40. daļa, 92. un 1033. iedaļa;

| g) | jūras transportlīdzekļu kompresijaizdedzes dzinēji – FNK 40. daļa, 94. un 1042. iedaļa; |
| --- | --- |

g)

jūras transportlīdzekļu kompresijaizdedzes dzinēji – FNK 40. daļa, 94. un 1042. iedaļa;

| h) | bezceļa transportlīdzekļu un visurgājējas tehnikas jauni lieli dzirksteļaizdedzes dzinēji – FNK 40. daļa, 1048. iedaļa; |
| --- | --- |

h)

bezceļa transportlīdzekļu un visurgājējas tehnikas jauni lieli dzirksteļaizdedzes dzinēji – FNK 40. daļa, 1048. iedaļa;

| i) | dzinēji un transportlīdzekļi, ko izmanto atpūtas jomā – FNK 40. daļa, 1051. iedaļa; |
| --- | --- |

i)

dzinēji un transportlīdzekļi, ko izmanto atpūtas jomā – FNK 40. daļa, 1051. iedaļa;

| j) | iztvaikošanas emisijas kontrole no jauna un lietošanā esoša bezceļa un stacionāra aprīkojuma – FNK 40. daļa, 1060. iedaļa; |
| --- | --- |

j)

iztvaikošanas emisijas kontrole no jauna un lietošanā esoša bezceļa un stacionāra aprīkojuma – FNK 40. daļa, 1060. iedaļa;

| k) | dzinēju testēšanas procedūras – FNK 40. daļa, 1065. iedaļa; |
| --- | --- |

k)

dzinēju testēšanas procedūras – FNK 40. daļa, 1065. iedaļa;

| l) | vispārīgas atbilstības noteikumi par programmām, kas attiecas uz bezceļa transportlīdzekļiem un visurgājēju tehniku, – FNK 40. daļa, 1068. iedaļa.” |
| --- | --- |

l)

vispārīgas atbilstības noteikumi par programmām, kas attiecas uz bezceļa transportlīdzekļiem un visurgājēju tehniku, – FNK 40. daļa, 1068. iedaļa.”

V.   IX pielikums

IX pielikums

| 1. | Pielikuma 6. punkta pēdējo teikumu svītro. |
| --- | --- |

1.

Pielikuma 6. punkta pēdējo teikumu svītro.

| 2. | Pielikuma 9. punkta pēdējo teikumu svītro. |
| --- | --- |

2.

Pielikuma 9. punkta pēdējo teikumu svītro.

| 3. | Pielikuma 1. piezīmi svītro. |
| --- | --- |

3.

Pielikuma 1. piezīmi svītro.

W.   X pielikums

X pielikums

| 1. | Protokolu papildina ar šādu jaunu X pielikumu:


  “X PIELIKUMS

  Robežvērtības daļiņu emisijai no stacionāriem avotiem









  1. | A iedaļa attiecas uz visām Dalībvalstīm, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis, B iedaļa – uz Kanādu, bet C iedaļa – uz Amerikas Savienotajām Valstīm. |
| --- | --- | --- |

1.

Protokolu papildina ar šādu jaunu X pielikumu:

“X PIELIKUMS

Robežvērtības daļiņu emisijai no stacionāriem avotiem

1.

A.   Visas Dalībvalstis, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis

| 2. | Tikai šajā iedaļā “putekļi” un “visas suspendētās daļiņas” (TSP) ir jebkādas formas, struktūras vai blīvuma daļiņu masa, kura ir disperģēta gāzes fāzē paraugu ņemšanas vietas apstākļos un kuru var savākt, veicot filtrēšanu konkrētos apstākļos pēc analizējamās gāzes reprezentatīvas paraugu ņemšanas, un kura paliek pirms filtra un uz filtra pēc žāvēšanas konkrētos apstākļos. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Šajā iedaļā “emisijas robežvērtība” (ERV) nozīmē tādu putekļu un/vai TSP daudzumu no iekārtas emitētajās dūmgāzēs, kuru nedrīkst pārsniegt. Ja vien nav norādīts citādi, to aprēķina kā piesārņotāju masu uz dūmgāzu tilpuma vienību (mg/m3) temperatūras un sausas gāzes spiediena standartapstākļos (tilpums 273,15 K temperatūrā un ar 101,3 kPa spiedienu). Attiecībā uz skābekļa daudzumu dūmgāzēs katrai avotu kategorijai tiek piemērotas turpmāk tabulās norādītās vērtības. Atšķaidīšana nolūkā samazināt piesārņotāju koncentrāciju dūmgāzēs nav atļauta. Netiek ņemta vērā iekārtu iedarbināšana, izslēgšana un apkope. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Emisijas monitoringu visos gadījumos veic, izmantojot mērījumus vai veicot aprēķinus, ar kuriem panāk vismaz to pašu precizitāti. Atbilstību robežvērtībām pārbauda, veicot nepārtrauktus mērījumus vai mērījumus ar pārtraukumiem, izmantojot tipa apstiprināšanu vai jebkuru citu tehniski piemērotu metodi, ieskaitot pārbaudītas aprēķina metodes. Veicot nepārtrauktus mērījumus, atbilstība robežvērtībai ir ievērota tad, ja mēneša validētā emisijas vidējā vērtība nepārsniedz ERV. Veicot mērījumus ar pārtraukumiem vai izmantojot citas atbilstīgas noteikšanas vai aprēķina procedūras, atbilstība ERV ir ievērota tad, ja vidējā vērtība, kas iegūta no atbilstoša mērījumu skaita raksturīgos apstākļos, nepārsniedz emisijas standarta vērtību. Pārbaudē var ņemt vērā mērījuma metožu neprecizitāti. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Attiecīgo piesārņojošo vielu monitoringu un procesa parametru mērījumus, kā arī automātisko mērīšanas sistēmu kvalitātes nodrošināšanu un references mērījumus minēto sistēmu kalibrēšanai veic saskaņā ar CEN standartiem. Ja nav CEN standartu, izmanto ISO standartus, valstu vai starptautiskos standartus, kas nodrošinās, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Īpaši noteikumi 7. punktā minētajām sadedzināšanas iekārtām:






  a) | Dalībvalsts var atkāpties no pienākuma ievērot 7. punktā minētās ERV šādos gadījumos:






  i) | attiecībā uz sadedzināšanas iekārtām, kurās parasti izmanto gāzveida kurināmo un kurām izņēmuma kārtā jāizmanto citi kurināmie gāzes piegādes pēkšņa pārtraukuma dēļ, un kuras šā iemesla dēļ būtu jāaprīko ar dūmgāzu attīrīšanas ierīci; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

a)

Dalībvalsts var atkāpties no pienākuma ievērot 7. punktā minētās ERV šādos gadījumos:

i)

attiecībā uz sadedzināšanas iekārtām, kurās parasti izmanto gāzveida kurināmo un kurām izņēmuma kārtā jāizmanto citi kurināmie gāzes piegādes pēkšņa pārtraukuma dēļ, un kuras šā iemesla dēļ būtu jāaprīko ar dūmgāzu attīrīšanas ierīci;

| ii) | attiecībā uz esošām sadedzināšanas iekārtām, kas darbojas ne vairāk kā 17 500 darbības stundu laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz ne vēlāk kā 2023. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz esošām sadedzināšanas iekārtām, kas darbojas ne vairāk kā 17 500 darbības stundu laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz ne vēlāk kā 2023. gada 31. decembrim;

| b) | ja sadedzināšanas iekārtas jaudu palielina vismaz par 50 MWth, 7. punktā noteiktās ERV jaunām iekārtām attiecas uz iekārtas daļu, kuru ietekmējušas izmaiņas. ERV aprēķina kā vidējo svērto faktiskās ievadītās jaudas vērtību esošajai un jaunajai iekārtas daļai; |
| --- | --- |

b)

ja sadedzināšanas iekārtas jaudu palielina vismaz par 50 MWth, 7. punktā noteiktās ERV jaunām iekārtām attiecas uz iekārtas daļu, kuru ietekmējušas izmaiņas. ERV aprēķina kā vidējo svērto faktiskās ievadītās jaudas vērtību esošajai un jaunajai iekārtas daļai;

| c) | Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izstrādāti noteikumi procedūrām, kas attiecas uz emisijas samazināšanas aprīkojuma nepareizu darbību vai bojājumu; |
| --- | --- |

c)

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izstrādāti noteikumi procedūrām, kas attiecas uz emisijas samazināšanas aprīkojuma nepareizu darbību vai bojājumu;

| d) | attiecībā uz jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārtu, kurā vienlaikus izmanto divus vai vairākus kurināmos, ERV nosaka, aprēķinot atsevišķu kurināmo ERV vidējo svērto vērtību, balstoties uz katra kurināmā ievadītās siltuma jaudas īpatsvaru. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārtu, kurā vienlaikus izmanto divus vai vairākus kurināmos, ERV nosaka, aprēķinot atsevišķu kurināmo ERV vidējo svērto vērtību, balstoties uz katra kurināmā ievadītās siltuma jaudas īpatsvaru.

| 7. | Sadedzināšanas iekārtas ar nominālo ievadīto siltuma jaudu virs 50 MWth (6)


  1. tabula


  Robežvērtības putekļu emisijai no sadedzināšanas iekārtām
   (78)









  Kurināmā veids | Ievadītā siltuma jauda (MWth) | Putekļu ERV (mg/m3)
   (79) |
| --- | --- | --- | --- |
| Cietie kurināmie | 50–100 | Jaunas iekārtas: | 20 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) |

7.

1. tabula

Robežvērtības putekļu emisijai no sadedzināšanas iekārtām
   (78)

Kurināmā veids

Ievadītā siltuma jauda (MWth)

Putekļu ERV (mg/m3)
   (79)

Cietie kurināmie

50–100

Jaunas iekārtas:

20 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

| | 20 (biomasa, kūdra) |
| --- | --- |

20 (biomasa, kūdra)

Esošas iekārtas:

| | 30 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) |
| --- | --- |

30 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

| | 30 (biomasa, kūdra) |
| --- | --- |

30 (biomasa, kūdra)

100–300

Jaunas iekārtas:

| | 20 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) |
| --- | --- |

20 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

| | 20 (biomasa, kūdra) |
| --- | --- |

20 (biomasa, kūdra)

Esošas iekārtas:

| | 25 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) |
| --- | --- |

25 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

| | 20 (biomasa, kūdra) |
| --- | --- |

20 (biomasa, kūdra)

> 300

Jaunas iekārtas:

| | 10 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) |
| --- | --- |

10 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

| | 20 (biomasa, kūdra) |
| --- | --- |

20 (biomasa, kūdra)

Esošas iekārtas:

| | 20 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) |
| --- | --- |

20 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi)

| | 20 (biomasa, kūdra) |
| --- | --- |

20 (biomasa, kūdra)

Šķidrie kurināmie

50–100

Jaunas iekārtas:

20

Esošas iekārtas:

| | 30 (vispārīgi) |
| --- | --- |

30 (vispārīgi)

| | 50 (destilēšanas un pārveidošanas atlikumu sadedzināšanai sadedzināšanas iekārtās pēc pašu patēriņam veiktās jēlnaftas rafinēšanas rūpnīcās) |
| --- | --- |

50 (destilēšanas un pārveidošanas atlikumu sadedzināšanai sadedzināšanas iekārtās pēc pašu patēriņam veiktās jēlnaftas rafinēšanas rūpnīcās)

Šķidrie kurināmie

100–300

Jaunas iekārtas:

20

Esošas iekārtas:

| | 25 (vispārīgi) |
| --- | --- |

25 (vispārīgi)

| | 50 (destilēšanas un pārveidošanas atlikumu sadedzināšanai sadedzināšanas iekārtās pēc pašu patēriņam veiktās jēlnaftas rafinēšanas rūpnīcās) |
| --- | --- |

50 (destilēšanas un pārveidošanas atlikumu sadedzināšanai sadedzināšanas iekārtās pēc pašu patēriņam veiktās jēlnaftas rafinēšanas rūpnīcās)

> 300

Jaunas iekārtas:

10

Esošas iekārtas:

| | 20 (vispārīgi) |
| --- | --- |

20 (vispārīgi)

| | 50 (destilēšanas un pārveidošanas atlikumu sadedzināšanai sadedzināšanas iekārtās pēc pašu patēriņam veiktās jēlnaftas rafinēšanas rūpnīcās) |
| --- | --- |

50 (destilēšanas un pārveidošanas atlikumu sadedzināšanai sadedzināšanas iekārtās pēc pašu patēriņam veiktās jēlnaftas rafinēšanas rūpnīcās)

Dabasgāze

> 50

5

Pārējās gāzes

> 50

10

30 (citur izmantojamām tērauda rūpniecības gāzēm)

| 8. | Naftas rafinēšanas un gāzes pārstrādes rūpnīcas

  2. tabula


  Robežvērtības putekļu emisijai no naftas rafinēšanas un gāzes pārstrādes rūpnīcām








  Emisijas avots | Putekļu ERV (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Šķidrā katalītiskā krekinga (FCC) iekārtu reģeneratori | 50 |

8.

2. tabula

Robežvērtības putekļu emisijai no naftas rafinēšanas un gāzes pārstrādes rūpnīcām

Emisijas avots

Putekļu ERV (mg/m3)

Šķidrā katalītiskā krekinga (FCC) iekārtu reģeneratori

50

| 9. | Cementa klinkera ražošana

  3. tabula


  Robežvērtības putekļu emisijai no cementa ražošanas
   (80) | Putekļu ERV (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Cementa ražošanas iekārtas, krāsnis, smalcinātāji un klinkera dzesētāji | 20 |

9.

3. tabula

Robežvērtības putekļu emisijai no cementa ražošanas
   (80)

Putekļu ERV (mg/m3)

Cementa ražošanas iekārtas, krāsnis, smalcinātāji un klinkera dzesētāji

20

| 10. | Kaļķu ražošana

  4. tabula


  Robežvērtības putekļu emisijai no kaļķu ražošanas
   (81) | Putekļu ERV (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Kaļķu apdedzināšanas cepļi | 20 (82) |

10.

4. tabula

Robežvērtības putekļu emisijai no kaļķu ražošanas
   (81)

Putekļu ERV (mg/m3)

Kaļķu apdedzināšanas cepļi

20 (82)

| 11. | Metālu ražošana un apstrāde

  5. tabula


  Robežvērtības putekļu emisijai no primārās kausēšanas dzelzs un








  Darbība un jaudas slieksnis | Putekļu ERV (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Aglomerācijas iekārta | 50 |
| Granulēšanas iekārta | 20 sasmalcināšanai, drupināšanai un žāvēšanai |
| 15 visiem pārējiem procesa posmiem |
| Domnas: karstās krāsnis (> 2,5 t/h) | 10 |
| Tērauda ražošana un liešana ar skābekļa konvertoru (> 2,5 t/h) | 30 |
| Tērauda elektriskā kausēšana un liešana (> 2,5 t/h) | 15 (esošas) |
| 5 (jaunas) |

11.

5. tabula

Robežvērtības putekļu emisijai no primārās kausēšanas dzelzs un

Darbība un jaudas slieksnis

Putekļu ERV (mg/m3)

Aglomerācijas iekārta

50

Granulēšanas iekārta

20 sasmalcināšanai, drupināšanai un žāvēšanai

15 visiem pārējiem procesa posmiem

Domnas: karstās krāsnis (> 2,5 t/h)

10

Tērauda ražošana un liešana ar skābekļa konvertoru (> 2,5 t/h)

30

Tērauda elektriskā kausēšana un liešana (> 2,5 t/h)

15 (esošas)

5 (jaunas)

6. tabula

Robežvērtības putekļu emisijai no čuguna lietuvēm

| Darbība un jaudas slieksnis | Putekļu ERV (mg/m3) |
| --- | --- |
| Čuguna lietuves (> 20 t dienā):






  — | visas krāsnis (stāvcepļi, indukcijas un rotācijas krāsnis) |

Darbība un jaudas slieksnis

Putekļu ERV (mg/m3)

Čuguna lietuves (> 20 t dienā):

—

visas krāsnis (stāvcepļi, indukcijas un rotācijas krāsnis)

| — | visu veidu liešanai (vienreizlietojamās, daudzreizlietojamās veidnes) |
| --- | --- |

—

visu veidu liešanai (vienreizlietojamās, daudzreizlietojamās veidnes)

20

Karstā un aukstā velmēšana

20

50, ja mitru tvaiku dēļ nevar izmantot maisa filtru

7. tabula

Robežvērtības putekļu emisijai no krāsaino metālu ražošanas

| | Putekļu ERV (mg/m3) |
| --- | --- |
| Krāsaino metālu apstrāde | 20 |

Putekļu ERV (mg/m3)

Krāsaino metālu apstrāde

20

| 12. | Stikla ražošana

  8. tabula


  Robežvērtības putekļu emisijai no stikla ražošanas
   (83) | Putekļu ERV (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Jaunas iekārtas | 20 |
| Esošas iekārtas | 30 |

12.

8. tabula

Robežvērtības putekļu emisijai no stikla ražošanas
   (83)

Putekļu ERV (mg/m3)

Jaunas iekārtas

20

Esošas iekārtas

30

| 13. | Celulozes ražošana

  9. tabula


  Robežvērtības putekļu emisijai no celulozes ražošanas | Putekļu ERV (mg/m3) (vidēji gadā) |
| --- | --- | --- |
| Palīgkatls | 40, dedzinot šķidros kurināmos (pie 3 % skābekļa satura)
  30, dedzinot cietos kurināmos (pie 6 % skābekļa satura) |
| Utilizācijas katls un kaļķu ceplis | 50 |

13.

9. tabula

Robežvērtības putekļu emisijai no celulozes ražošanas

Putekļu ERV (mg/m3) (vidēji gadā)

Palīgkatls

40, dedzinot šķidros kurināmos (pie 3 % skābekļa satura)

30, dedzinot cietos kurināmos (pie 6 % skābekļa satura)

Utilizācijas katls un kaļķu ceplis

50

| 14. | Atkritumu sadedzināšana

  10. tabula


  Robežvērtības putekļiem no atkritumu sadedzināšanas | Putekļu ERV (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas (> 3 Mg/h) | 10 |
| Bīstamo un medicīnas atkritumu sadedzināšanas iekārtas (> 1 Mg/h) | 10 |
| Piezīme. Atsauces skābekļa saturs: sausā vielā 11 %. |

14.

10. tabula

Robežvērtības putekļiem no atkritumu sadedzināšanas

Putekļu ERV (mg/m3)

Sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas (> 3 Mg/h)

10

Bīstamo un medicīnas atkritumu sadedzināšanas iekārtas (> 1 Mg/h)

10

Piezīme. Atsauces skābekļa saturs: sausā vielā 11 %.

| 15. | Titāna dioksīda ražošana

  11. tabula


  Robežvērtības putekļu emisijai no titāna dioksīda ražošanas | Putekļu ERV (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Sulfātprocess, kopējā emisija | 50 |
| Hlorīda process, kopējā emisija | 50 |
| Piezīme. Nelieliem emisijas avotiem iekārtā var piemērot ERV 150 mg/m3. |

15.

11. tabula

Robežvērtības putekļu emisijai no titāna dioksīda ražošanas

Putekļu ERV (mg/m3)

Sulfātprocess, kopējā emisija

50

Hlorīda process, kopējā emisija

50

Piezīme. Nelieliem emisijas avotiem iekārtā var piemērot ERV 150 mg/m3.

| 16. | Sadedzināšanas iekārtas ar nominālo ievadīto siltuma jaudu < 50 MWth
  Šim punktam ir ieteikuma raksturs, un šajā punktā aprakstīti pasākumi, kurus var veikt, ciktāl Dalībvalsts tos uzskata par tehniski un ekonomiski iespējamiem daļiņu kontrolei:






  a) | mājsaimniecību sadedzināšanas iekārtas ar nominālo ievadīto siltuma jaudu < 500 kWth:






  i) | emisiju no jaunām mājsaimniecību sadedzināšanas krāsnīm un katliem ar nominālo ievadīto siltuma jaudu < 500 kWth var samazināt, piemērojot:






  aa) | produktu standartus, kā aprakstīts CEN standartos (piemēram, NE 303–5), un līdzvērtīgus produktu standartus Amerikas Savienotajās Valstīs un Kanādā. Valstis, kas piemēro šādus produktu standartus, var noteikt papildu valsts prasības, īpaši ņemot vērā kondensējamu organisko savienojumu emisijas ietekmi uz PM veidošanos gaisā; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

16.

Šim punktam ir ieteikuma raksturs, un šajā punktā aprakstīti pasākumi, kurus var veikt, ciktāl Dalībvalsts tos uzskata par tehniski un ekonomiski iespējamiem daļiņu kontrolei:

a)

mājsaimniecību sadedzināšanas iekārtas ar nominālo ievadīto siltuma jaudu < 500 kWth:

i)

emisiju no jaunām mājsaimniecību sadedzināšanas krāsnīm un katliem ar nominālo ievadīto siltuma jaudu < 500 kWth var samazināt, piemērojot:

aa)

produktu standartus, kā aprakstīts CEN standartos (piemēram, NE 303–5), un līdzvērtīgus produktu standartus Amerikas Savienotajās Valstīs un Kanādā. Valstis, kas piemēro šādus produktu standartus, var noteikt papildu valsts prasības, īpaši ņemot vērā kondensējamu organisko savienojumu emisijas ietekmi uz PM veidošanos gaisā;

| bb) | ekomarķējumu, kurā precizēti izpildes kritēriji, kas parasti ir stingrāki nekā EN produktu standartu vai valstu regulējuma minimālās efektivitātes prasības. |
| --- | --- |

bb)

ekomarķējumu, kurā precizēti izpildes kritēriji, kas parasti ir stingrāki nekā EN produktu standartu vai valstu regulējuma minimālās efektivitātes prasības.

12. tabula

Ieteicamās robežvērtības putekļu emisijai no jaunām cietā kurināmā sadedzināšanas iekārtām ar nominālo ievadīto siltuma jaudu < 500 kWth – izmantojamas kopā ar produktu standartiem

| | Putekļi (mg/m3) |
| --- | --- |
| Atvērtas/slēgtas kurtuves un krāsnis, kurās izmanto koksni | 75 |
| Malkas katli (ar siltuma uzglabāšanas tvertni) | 40 |
| Granulu krāsnis un katli | 50 |
| Krāsnis un katli, kuros izmanto cietos kurināmos, kas nav koksne | 50 |
| Automātiskās sadedzināšanas iekārtas | 50 |
| Piezīme. Atsauces O2 saturs: 13 %. |

Putekļi (mg/m3)

Atvērtas/slēgtas kurtuves un krāsnis, kurās izmanto koksni

75

Malkas katli (ar siltuma uzglabāšanas tvertni)

40

Granulu krāsnis un katli

50

Krāsnis un katli, kuros izmanto cietos kurināmos, kas nav koksne

50

Automātiskās sadedzināšanas iekārtas

50

Piezīme. Atsauces O2 saturs: 13 %.

| ii) | emisiju no esošām mājsaimniecību sadedzināšanas krāsnīm un katliem var samazināt, veicot šādus primāros pasākumus:






  aa) | sabiedrības informēšanas un informētības palielināšanas programmas par:






  — | krāšņu un katlu pareizu darbību, |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

emisiju no esošām mājsaimniecību sadedzināšanas krāsnīm un katliem var samazināt, veicot šādus primāros pasākumus:

aa)

sabiedrības informēšanas un informētības palielināšanas programmas par:

—

krāšņu un katlu pareizu darbību,

| — | tikai neapstrādātas koksnes izmantošanu, |
| --- | --- |

—

tikai neapstrādātas koksnes izmantošanu,

| — | pareizu koksnes žāvēšanu, panākot vajadzīgo mitruma saturu; |
| --- | --- |

—

pareizu koksnes žāvēšanu, panākot vajadzīgo mitruma saturu;

| bb) | programmas izveide vecāko esošo katlu un krāšņu aizstāšanai ar modernām ierīcēm; |
| --- | --- |

bb)

programmas izveide vecāko esošo katlu un krāšņu aizstāšanai ar modernām ierīcēm;

| cc) | pienākuma noteikšana apmainīt vai modernizēt vecās ierīces; |
| --- | --- |

cc)

pienākuma noteikšana apmainīt vai modernizēt vecās ierīces;

| b) | sadedzināšanas iekārtas, kas nav mājsaimniecību iekārtas, ar nominālo ievadīto siltuma jaudu 100 kWth–1 MWth

  13. tabula


  Ieteicamās robežvērtības putekļu emisijai no katliem un rūpnieciskām sildiekārtām ar nominālo ievadīto siltuma jaudu 100 kWth–1 MWth | Putekļi (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Cietie kurināmie 100–500 kWth | Jaunas iekārtas | 50 |
| Esošas iekārtas | 150 |
| Cietie kurināmie 500 kWth–1 MWth | Jaunas iekārtas | 50 |
| Esošas iekārtas | 150 |
| Piezīme. Atsauces O2 saturs: koksne, cita cietā biomasa un kūdra – 13 %; akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi – 6 %. |

b)

sadedzināšanas iekārtas, kas nav mājsaimniecību iekārtas, ar nominālo ievadīto siltuma jaudu 100 kWth–1 MWth

13. tabula

Ieteicamās robežvērtības putekļu emisijai no katliem un rūpnieciskām sildiekārtām ar nominālo ievadīto siltuma jaudu 100 kWth–1 MWth

Putekļi (mg/m3)

Cietie kurināmie 100–500 kWth

Jaunas iekārtas

50

Esošas iekārtas

150

Cietie kurināmie 500 kWth–1 MWth

Jaunas iekārtas

50

Esošas iekārtas

150

Piezīme. Atsauces O2 saturs: koksne, cita cietā biomasa un kūdra – 13 %; akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi – 6 %.

| c) | sadedzināšanas iekārtas ar nominālo ievadīto siltuma jaudu > 1–50 MWth

  14. tabula


  Ieteicamās robežvērtības putekļu emisijai no katliem un rūpnieciskām sildiekārtām ar nominālo ievadīto siltuma jaudu 1 kWth–50 MWth | Putekļi (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Cietie kurināmie > 1–5 MWth | Jaunas iekārtas | 20 |
| Esošas iekārtas | 50 |
| Cietie kurināmie > 5–50 MWth | Jaunas iekārtas | 20 |
| Esošas iekārtas | 30 |
| Šķidrie kurināmie > 1–5 MWth | Jaunas iekārtas | 20 |
| Esošas iekārtas | 50 |
| Šķidrie kurināmie > 5–50 MWth | Jaunas iekārtas | 20 |
| Esošas iekārtas | 30 |
| Piezīme. Atsauces O2 saturs: koksne, cita cietā biomasa un kūdra – 11 %; akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi – 6 %; šķidrie kurināmie, ieskaitot šķidros biokurināmos, – 3 %. |

c)

sadedzināšanas iekārtas ar nominālo ievadīto siltuma jaudu > 1–50 MWth

14. tabula

Ieteicamās robežvērtības putekļu emisijai no katliem un rūpnieciskām sildiekārtām ar nominālo ievadīto siltuma jaudu 1 kWth–50 MWth

Putekļi (mg/m3)

Cietie kurināmie > 1–5 MWth

Jaunas iekārtas

20

Esošas iekārtas

50

Cietie kurināmie > 5–50 MWth

Jaunas iekārtas

20

Esošas iekārtas

30

Šķidrie kurināmie > 1–5 MWth

Jaunas iekārtas

20

Esošas iekārtas

50

Šķidrie kurināmie > 5–50 MWth

Jaunas iekārtas

20

Esošas iekārtas

30

Piezīme. Atsauces O2 saturs: koksne, cita cietā biomasa un kūdra – 11 %; akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi – 6 %; šķidrie kurināmie, ieskaitot šķidros biokurināmos, – 3 %.

B.   Kanāda

| 17. | Robežvērtības PM emisijas kontrolēšanai noteiks stacionāriem avotiem, atbilstīgi ņemot vērā informāciju par pieejamām kontroles tehnoloģijām, citās jurisdikcijās izmantotās robežvērtības un dokumentus, kas minēti a) līdz h) apakšpunktā. Robežvērtības var būt izteiktas attiecībā uz PM vai uz visām PM. Visas PM šajā kontekstā ir jebkuras PM, kuru aerodinamiskais diametrs ir mazāks par 100 μm:






  a) | Noteikumi par sekundārās svina kausēšanas krāšņu izplūdi, SOR/91-155; |
| --- | --- | --- |

17.

a)

Noteikumi par sekundārās svina kausēšanas krāšņu izplūdi, SOR/91-155;

| b) | Vides prakses kodekss attiecībā uz parasto metālu pārkausēšanas un pārstrādes rūpnīcām; |
| --- | --- |

b)

Vides prakses kodekss attiecībā uz parasto metālu pārkausēšanas un pārstrādes rūpnīcām;

| c) | Vadlīnijas par emisiju no jauniem termoelektroenerģijas ražošanas avotiem; |
| --- | --- |

c)

Vadlīnijas par emisiju no jauniem termoelektroenerģijas ražošanas avotiem;

| d) | Vides prakses kodekss attiecībā uz integrētām tērauda rūpnīcām (EPS 1/MM/7); |
| --- | --- |

d)

Vides prakses kodekss attiecībā uz integrētām tērauda rūpnīcām (EPS 1/MM/7);

| e) | Vides prakses kodekss attiecībā uz neintegrētām tērauda rūpnīcām (EPS 1/MM/8); |
| --- | --- |

e)

Vides prakses kodekss attiecībā uz neintegrētām tērauda rūpnīcām (EPS 1/MM/8);

| f) | Vadlīnijas par emisiju no cementa krāsnīm. PN 1284; |
| --- | --- |

f)

Vadlīnijas par emisiju no cementa krāsnīm. PN 1284;

| g) | Kopīgi sākotnēji pasākumi piesārņotāju emisijas, kas veicina daļiņu un piezemes ozona veidošanos, samazināšanai; |
| --- | --- |

g)

Kopīgi sākotnēji pasākumi piesārņotāju emisijas, kas veicina daļiņu un piezemes ozona veidošanos, samazināšanai;

| h) | Sildierīču, kurās dedzina cieto kurināmo, efektivitātes testēšana, Kanādas Standartu asociācija, B415. 1–10. |
| --- | --- |

h)

Sildierīču, kurās dedzina cieto kurināmo, efektivitātes testēšana, Kanādas Standartu asociācija, B415. 1–10.

C.   Amerikas Savienotās Valstis

| 18. | Robežvērtības PM emisijas kontrolēšanai no stacionāriem avotiem šādās stacionāro avotu kategorijās un avoti, kuriem tās ir piemērojamas, ir noteikti turpmāk minētajos dokumentos:






  a) | tērauda ražošanas iekārtas: elektriskā loka krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, AA un AAa apakšiedaļa; |
| --- | --- | --- |

18.

a)

tērauda ražošanas iekārtas: elektriskā loka krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, AA un AAa apakšiedaļa;

| b) | mazās sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, AAAA apakšiedaļa; |
| --- | --- |

b)

mazās sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, AAAA apakšiedaļa;

| c) | sulfātcelulozes rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, BB apakšiedaļa; |
| --- | --- |

c)

sulfātcelulozes rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, BB apakšiedaļa;

| d) | stikla ražošana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, CC apakšiedaļa; |
| --- | --- |

d)

stikla ražošana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, CC apakšiedaļa;

| e) | tvaika ražošanas iekārtas elektrostacijās – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, D un Da apakšiedaļa; |
| --- | --- |

e)

tvaika ražošanas iekārtas elektrostacijās – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, D un Da apakšiedaļa;

| f) | rūpniecisko, komerciālo, valsts un pašvaldību iestāžu tvaika ražošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Db un Dc apakšiedaļa; |
| --- | --- |

f)

rūpniecisko, komerciālo, valsts un pašvaldību iestāžu tvaika ražošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Db un Dc apakšiedaļa;

| g) | labības elevatori – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, DD apakšiedaļa; |
| --- | --- |

g)

labības elevatori – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, DD apakšiedaļa;

| h) | sadzīves atkritumu sadedzināšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, E, Ea un Eb apakšiedaļa; |
| --- | --- |

h)

sadzīves atkritumu sadedzināšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, E, Ea un Eb apakšiedaļa;

| i) | slimnīcu, medicīnas, infektoloģisko atkritumu sadedzināšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Ec apakšiedaļa; |
| --- | --- |

i)

slimnīcu, medicīnas, infektoloģisko atkritumu sadedzināšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Ec apakšiedaļa;

| j) | portlandcements – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, F apakšiedaļa; |
| --- | --- |

j)

portlandcements – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, F apakšiedaļa;

| k) | kaļķu ražošana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, HH apakšiedaļa; |
| --- | --- |

k)

kaļķu ražošana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, HH apakšiedaļa;

| l) | karstā asfalta maisījuma iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, I apakšiedaļa; |
| --- | --- |

l)

karstā asfalta maisījuma iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, I apakšiedaļa;

| m) | stacionārie iekšdedzes dzinēji: kompresijaizdedze – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, IIII apakšiedaļa; |
| --- | --- |

m)

stacionārie iekšdedzes dzinēji: kompresijaizdedze – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, IIII apakšiedaļa;

| n) | naftas rafinēšanas rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, J un Ja apakšiedaļa; |
| --- | --- |

n)

naftas rafinēšanas rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, J un Ja apakšiedaļa;

| o) | sekundārās svina kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, L apakšiedaļa; |
| --- | --- |

o)

sekundārās svina kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, L apakšiedaļa;

| p) | metāla rūdu apstrāde – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, LL apakšiedaļa; |
| --- | --- |

p)

metāla rūdu apstrāde – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, LL apakšiedaļa;

| q) | sekundārās kausēšanas misiņš un svins – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, M apakšiedaļa; |
| --- | --- |

q)

sekundārās kausēšanas misiņš un svins – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, M apakšiedaļa;

| r) | skābekļa konvertori – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, N apakšiedaļa; |
| --- | --- |

r)

skābekļa konvertori – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, N apakšiedaļa;

| s) | tērauda ražošanas pamatprocesu iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Na apakšiedaļa; |
| --- | --- |

s)

tērauda ražošanas pamatprocesu iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Na apakšiedaļa;

| t) | fosfātieža apstrāde – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, NN apakšiedaļa; |
| --- | --- |

t)

fosfātieža apstrāde – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, NN apakšiedaļa;

| u) | ūdens attīrīšanas iekārtu atlikumu sadedzināšana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, O apakšiedaļa; |
| --- | --- |

u)

ūdens attīrīšanas iekārtu atlikumu sadedzināšana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, O apakšiedaļa;

| v) | nemetālu minerālu apstrādes iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, OOO apakšiedaļa; |
| --- | --- |

v)

nemetālu minerālu apstrādes iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, OOO apakšiedaļa;

| w) | primārās vara kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, P apakšiedaļa; |
| --- | --- |

w)

primārās vara kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, P apakšiedaļa;

| x) | amonija sulfāta ražošana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, PP apakšiedaļa; |
| --- | --- |

x)

amonija sulfāta ražošana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, PP apakšiedaļa;

| y) | stikla vates izolācija – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, PPP apakšiedaļa; |
| --- | --- |

y)

stikla vates izolācija – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, PPP apakšiedaļa;

| z) | primārās cinka kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Q apakšiedaļa; |
| --- | --- |

z)

primārās cinka kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Q apakšiedaļa;

| aa) | primārās svina kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, R apakšiedaļa; |
| --- | --- |

aa)

primārās svina kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, R apakšiedaļa;

| bb) | primārās kausēšanas alumīnija reducēšanas rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, S apakšiedaļa; |
| --- | --- |

bb)

primārās kausēšanas alumīnija reducēšanas rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, S apakšiedaļa;

| cc) | fosfātu mēslošanas līdzekļu ražošana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, T, U, V, W, X apakšiedaļa; |
| --- | --- |

cc)

fosfātu mēslošanas līdzekļu ražošana – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, T, U, V, W, X apakšiedaļa;

| dd) | asfalta ražošana un bitumena ražošana jumtu segumiem – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, UU apakšiedaļa; |
| --- | --- |

dd)

asfalta ražošana un bitumena ražošana jumtu segumiem – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, UU apakšiedaļa;

| ee) | kalcinēšanas un žāvēšanas iekārtas ieguves rūpniecībā – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, UUU apakšiedaļa; |
| --- | --- |

ee)

kalcinēšanas un žāvēšanas iekārtas ieguves rūpniecībā – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, UUU apakšiedaļa;

| ff) | ogļu sagatavošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Y apakšiedaļa; |
| --- | --- |

ff)

ogļu sagatavošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Y apakšiedaļa;

| gg) | ferosakausējumu ražošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Z apakšiedaļa; |
| --- | --- |

gg)

ferosakausējumu ražošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Z apakšiedaļa;

| hh) | mājsaimniecību sildiekārtas, kurās dedzina koksni, – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, AAA apakšiedaļa; |
| --- | --- |

hh)

mājsaimniecību sildiekārtas, kurās dedzina koksni, – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, AAA apakšiedaļa;

| ii) | mazās sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas (pēc 30.11.1999.) – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, AAAA apakšiedaļa; |
| --- | --- |

ii)

mazās sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas (pēc 30.11.1999.) – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, AAAA apakšiedaļa;

| jj) | mazās sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas (pirms 30.11.1999.) – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, BBBB apakšiedaļa; |
| --- | --- |

jj)

mazās sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas (pirms 30.11.1999.) – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, BBBB apakšiedaļa;

| kk) | citas cieto atkritumu sadedzināšanas iekārtas (pēc 9.12.2004.) – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, EEEE apakšiedaļa; |
| --- | --- |

kk)

citas cieto atkritumu sadedzināšanas iekārtas (pēc 9.12.2004.) – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, EEEE apakšiedaļa;

| ll) | citas cieto atkritumu sadedzināšanas iekārtas (pirms 9.12.2004.) – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, FFFF apakšiedaļa. |
| --- | --- |

ll)

citas cieto atkritumu sadedzināšanas iekārtas (pirms 9.12.2004.) – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, FFFF apakšiedaļa.

| mm) | stacionārie kompresijaizdedzes iekšdedzes dzinēji – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, IIII apakšiedaļa; |
| --- | --- |

mm)

stacionārie kompresijaizdedzes iekšdedzes dzinēji – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, IIII apakšiedaļa;

| nn) | svina–skābes akumulatoru ražošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, KK apakšiedaļa. |
| --- | --- |

nn)

svina–skābes akumulatoru ražošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, KK apakšiedaļa.

| 19. | Robežvērtības PM emisijas kontrolēšanai no avotiem, uz kuriem attiecas Valsts emisijas standarti attiecībā uz bīstamiem gaisa piesārņotājiem:






  a) | koksa krāsns akumulatori – 40 C.F.R. 63. daļa, L apakšdaļa; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

koksa krāsns akumulatori – 40 C.F.R. 63. daļa, L apakšdaļa;

| b) | hroma elektrogalvanizācija (lieli un izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, N apakšiedaļa; |
| --- | --- |

b)

hroma elektrogalvanizācija (lieli un izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, N apakšiedaļa;

| c) | sekundārās svina kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, X apakšiedaļa; |
| --- | --- |

c)

sekundārās svina kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, X apakšiedaļa;

| d) | fosforskābes ražošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, AA apakšiedaļa; |
| --- | --- |

d)

fosforskābes ražošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, AA apakšiedaļa;

| e) | fosfātu mēslošanas līdzekļu ražošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, BB apakšiedaļa; |
| --- | --- |

e)

fosfātu mēslošanas līdzekļu ražošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, BB apakšiedaļa;

| f) | magnētiskās lentes ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EE apakšiedaļa; |
| --- | --- |

f)

magnētiskās lentes ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EE apakšiedaļa;

| g) | primārās kausēšanas alumīnijs – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, L apakšiedaļa; |
| --- | --- |

g)

primārās kausēšanas alumīnijs – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, L apakšiedaļa;

| h) | celuloze un papīrs II (sadedzināšana) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, MM apakšiedaļa; |
| --- | --- |

h)

celuloze un papīrs II (sadedzināšana) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, MM apakšiedaļa;

| i) | minerālvates ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, DDD apakšiedaļa; |
| --- | --- |

i)

minerālvates ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, DDD apakšiedaļa;

| j) | bīstamo atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EEE apakšiedaļa; |
| --- | --- |

j)

bīstamo atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EEE apakšiedaļa;

| k) | portlandcementa ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, LLL apakšiedaļa; |
| --- | --- |

k)

portlandcementa ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, LLL apakšiedaļa;

| l) | stikla vates ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, NNN apakšiedaļa; |
| --- | --- |

l)

stikla vates ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, NNN apakšiedaļa;

| m) | primārās kausēšanas varš – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, QQQ apakšiedaļa; |
| --- | --- |

m)

primārās kausēšanas varš – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, QQQ apakšiedaļa;

| n) | sekundārās kausēšanas alumīnijs – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, RRR apakšiedaļa; |
| --- | --- |

n)

sekundārās kausēšanas alumīnijs – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, RRR apakšiedaļa;

| o) | primārā svina kausēšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, TTT apakšiedaļa; |
| --- | --- |

o)

primārā svina kausēšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, TTT apakšiedaļa;

| p) | naftas rafinēšanas rūpnīcas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, UUU apakšiedaļa; |
| --- | --- |

p)

naftas rafinēšanas rūpnīcas – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, UUU apakšiedaļa;

| q) | ferosakausējumu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, XXX apakšiedaļa; |
| --- | --- |

q)

ferosakausējumu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, XXX apakšiedaļa;

| r) | kaļķu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, AAAAA apakšiedaļa; |
| --- | --- |

r)

kaļķu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, AAAAA apakšiedaļa;

| s) | koksa krāsnis: izgrūšana, dzesēšana un dūmeņi – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, CCCCC apakšiedaļa; |
| --- | --- |

s)

koksa krāsnis: izgrūšana, dzesēšana un dūmeņi – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, CCCCC apakšiedaļa;

| t) | čuguna un tērauda lietuves – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EEEEE apakšiedaļa; |
| --- | --- |

t)

čuguna un tērauda lietuves – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EEEEE apakšiedaļa;

| u) | čuguna un tērauda integrēta ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, FFFFF apakšiedaļa; |
| --- | --- |

u)

čuguna un tērauda integrēta ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, FFFFF apakšiedaļa;

| v) | teritorijas sanācija – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, GGGGG apakšiedaļa; |
| --- | --- |

v)

teritorijas sanācija – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, GGGGG apakšiedaļa;

| w) | dažādu pārklājumu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, HHHHH apakšiedaļa; |
| --- | --- |

w)

dažādu pārklājumu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, HHHHH apakšiedaļa;

| x) | asfalta ražošana un bitumena ražošana jumtu segumiem – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, LLLLL apakšiedaļa; |
| --- | --- |

x)

asfalta ražošana un bitumena ražošana jumtu segumiem – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, LLLLL apakšiedaļa;

| y) | takonīta dzelzsrūdas pārstrāde – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, RRRRR apakšiedaļa; |
| --- | --- |

y)

takonīta dzelzsrūdas pārstrāde – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, RRRRR apakšiedaļa;

| z) | ugunsizturīgu izstrādājumu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, SSSSS apakšiedaļa; |
| --- | --- |

z)

ugunsizturīgu izstrādājumu ražošana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, SSSSS apakšiedaļa;

| aa) | primārās kausēšanas magnija attīrīšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, TTTTT apakšiedaļa; |
| --- | --- |

aa)

primārās kausēšanas magnija attīrīšana – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, TTTTT apakšiedaļa;

| bb) | tērauda ražošanas iekārtas ar elektriskā loka krāsnīm – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, YYYYY apakšiedaļa; |
| --- | --- |

bb)

tērauda ražošanas iekārtas ar elektriskā loka krāsnīm – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, YYYYY apakšiedaļa;

| cc) | čuguna un tērauda lietuves – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, ZZZZZ apakšiedaļa; |
| --- | --- |

cc)

čuguna un tērauda lietuves – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, ZZZZZ apakšiedaļa;

| dd) | primārā vara kausēšana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EEEEEE apakšiedaļa; |
| --- | --- |

dd)

primārā vara kausēšana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EEEEEE apakšiedaļa;

| ee) | sekundārā vara kausēšana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, FFFFFF apakšiedaļa; |
| --- | --- |

ee)

sekundārā vara kausēšana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, FFFFFF apakšiedaļa;

| ff) | primārās kausēšanas krāsainie metāli (izkliedēti avoti): cinks, kadmijs un berilijs – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, GGGGGG apakšiedaļa; |
| --- | --- |

ff)

primārās kausēšanas krāsainie metāli (izkliedēti avoti): cinks, kadmijs un berilijs – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, GGGGGG apakšiedaļa;

| gg) | svina–skābes akumulatoru ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, PPPPPP apakšiedaļa; |
| --- | --- |

gg)

svina–skābes akumulatoru ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, PPPPPP apakšiedaļa;

| hh) | stikla ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, SSSSSS apakšiedaļa; |
| --- | --- |

hh)

stikla ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, SSSSSS apakšiedaļa;

| ii) | sekundārā krāsaino metālu kausēšana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, TTTTTT apakšiedaļa; |
| --- | --- |

ii)

sekundārā krāsaino metālu kausēšana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, TTTTTT apakšiedaļa;

| jj) | ķīmisko vielu ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, VVVVVV apakšiedaļa; |
| --- | --- |

jj)

ķīmisko vielu ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, VVVVVV apakšiedaļa;

| kk) | apšuves un pulēšanas darbības (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, WWWWWW apakšiedaļa; |
| --- | --- |

kk)

apšuves un pulēšanas darbības (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, WWWWWW apakšiedaļa;

| ll) | standarti izkliedētiem avotiem attiecībā uz deviņām avotu kategorijām metālu ražošanā un apstrādē – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, XXXXXX apakšiedaļa; |
| --- | --- |

ll)

standarti izkliedētiem avotiem attiecībā uz deviņām avotu kategorijām metālu ražošanā un apstrādē – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, XXXXXX apakšiedaļa;

| mm) | ferosakausējumu ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, YYYYYY apakšiedaļa; |
| --- | --- |

mm)

ferosakausējumu ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, YYYYYY apakšiedaļa;

| nn) | alumīnija, vara un krāsaino metālu lietuves (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, ZZZZZZ apakšiedaļa; |
| --- | --- |

nn)

alumīnija, vara un krāsaino metālu lietuves (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, ZZZZZZ apakšiedaļa;

| oo) | asfalta ražošana un bitumena ražošana jumtu segumiem (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, AAAAAAA apakšiedaļa; |
| --- | --- |

oo)

asfalta ražošana un bitumena ražošana jumtu segumiem (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, AAAAAAA apakšiedaļa;

| pp) | ķīmiskie preparāti (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, BBBBBBB apakšiedaļa; |
| --- | --- |

pp)

ķīmiskie preparāti (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, BBBBBBB apakšiedaļa;

| qq) | krāsu un saistīto produktu ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, CCCCCCC apakšiedaļa; |
| --- | --- |

qq)

krāsu un saistīto produktu ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, CCCCCCC apakšiedaļa;

| rr) | gatavās dzīvnieku barības ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, DDDDDDD apakšiedaļa; |
| --- | --- |

rr)

gatavās dzīvnieku barības ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, DDDDDDD apakšiedaļa;

| ss) | raktuvju zelta rūdas pārstrāde un ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EEEEEEE apakšiedaļa. |
| --- | --- |

ss)

raktuvju zelta rūdas pārstrāde un ražošana (izkliedēti avoti) – FNK 40. daļa, 63. iedaļa, EEEEEEE apakšiedaļa.

X.   XI pielikums

XI pielikums

Protokolu papildina ar šādu jaunu XI pielikumu:

“XI PIELIKUMS

Gaistošo organisko savienojumu robežvērtības produktos

| 1. | A iedaļa attiecas uz visām Dalībvalstīm, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis, B iedaļa – uz Kanādu, bet C iedaļa – uz Amerikas Savienotajām Valstīm. |
| --- | --- |

1.

A.   Visas Dalībvalstis, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis

| 2. | Šī iedaļa attiecas uz tādas gaistošo organisko savienojumu (GOS) emisijas ierobežojumiem, kas radusies, izmantojot organiskos šķīdinātājus dažās krāsās, lakās un transportlīdzekļu galīgās apdares produktos. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Šī pielikuma A iedaļā lieto šādas vispārīgas definīcijas:






  a) | “vielas” ir jebkuri ķīmiskie elementi un to savienojumi, kas sastopami dabiskā stāvoklī vai iegūti rūpniecībā, cietā, šķidrā vai gāzveida stāvoklī; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

“vielas” ir jebkuri ķīmiskie elementi un to savienojumi, kas sastopami dabiskā stāvoklī vai iegūti rūpniecībā, cietā, šķidrā vai gāzveida stāvoklī;

| b) | “maisījumi” ir maisījumi vai šķīdumi, kas sastāv no divām vai vairākām vielām; |
| --- | --- |

b)

“maisījumi” ir maisījumi vai šķīdumi, kas sastāv no divām vai vairākām vielām;

| c) | “organiskais savienojums” ir jebkurš savienojums, kurā ietilpst vismaz ogleklis un viens vai vairāki no šādiem elementiem: ūdeņradis, skābeklis, sērs, fosfors, silīcijs, slāpeklis vai halogēns, izņemot oglekļa oksīdus, neorganiskos karbonātus un bikarbonātus; |
| --- | --- |

c)

“organiskais savienojums” ir jebkurš savienojums, kurā ietilpst vismaz ogleklis un viens vai vairāki no šādiem elementiem: ūdeņradis, skābeklis, sērs, fosfors, silīcijs, slāpeklis vai halogēns, izņemot oglekļa oksīdus, neorganiskos karbonātus un bikarbonātus;

| d) | “gaistošs organisks savienojums (GOS)” ir jebkurš organisks savienojums, kura viršanas sākuma temperatūra, ko mēra 101,3 kPa standartspiedienā, ir vienāda ar 250 °C vai mazāka; |
| --- | --- |

d)

“gaistošs organisks savienojums (GOS)” ir jebkurš organisks savienojums, kura viršanas sākuma temperatūra, ko mēra 101,3 kPa standartspiedienā, ir vienāda ar 250 °C vai mazāka;

| e) | “GOS saturs” ir gaistošo organisko savienojumu masa, kas izteikta gramos uz litru (g/l), lietošanai gatava produkta sastāvā. Tādu GOS masu attiecīgā produktā, kura žūšanas laikā ķīmiski reaģē, lai izveidotu pārklājuma daļu, neuzskata par GOS satura daļu; |
| --- | --- |

e)

“GOS saturs” ir gaistošo organisko savienojumu masa, kas izteikta gramos uz litru (g/l), lietošanai gatava produkta sastāvā. Tādu GOS masu attiecīgā produktā, kura žūšanas laikā ķīmiski reaģē, lai izveidotu pārklājuma daļu, neuzskata par GOS satura daļu;

| f) | “organisks šķīdinātājs” ir jebkurš GOS, ko izmanto atsevišķi vai kopā ar citām vielām, lai šķīdinātu vai atšķaidītu jēlvielas, produktus vai atkritumvielas, vai ko lieto kā tīrīšanas līdzekli, šķīdinot netīrumus, vai kā disperģēšanas līdzekli, vai kā viskozitātes regulētāju, vai kā virsmas spraiguma regulētāju vai plastifikatoru, vai konservantu; |
| --- | --- |

f)

“organisks šķīdinātājs” ir jebkurš GOS, ko izmanto atsevišķi vai kopā ar citām vielām, lai šķīdinātu vai atšķaidītu jēlvielas, produktus vai atkritumvielas, vai ko lieto kā tīrīšanas līdzekli, šķīdinot netīrumus, vai kā disperģēšanas līdzekli, vai kā viskozitātes regulētāju, vai kā virsmas spraiguma regulētāju vai plastifikatoru, vai konservantu;

| g) | “pārklājums” ir jebkurš maisījums, ieskaitot visus organiskos šķīdinātājus vai to pareizai lietošanai vajadzīgus organiskos šķīdinātājus saturošus maisījumus, ko lieto, lai uz virsmas iegūtu dekoratīvu, aizsargājošu vai citādas iedarbības plēvīti; |
| --- | --- |

g)

“pārklājums” ir jebkurš maisījums, ieskaitot visus organiskos šķīdinātājus vai to pareizai lietošanai vajadzīgus organiskos šķīdinātājus saturošus maisījumus, ko lieto, lai uz virsmas iegūtu dekoratīvu, aizsargājošu vai citādas iedarbības plēvīti;

| h) | “plēvīte” ir vienlaidu slānis, ko iegūst, pamatam uzklājot vienu vai vairākas kārtas; |
| --- | --- |

h)

“plēvīte” ir vienlaidu slānis, ko iegūst, pamatam uzklājot vienu vai vairākas kārtas;

| i) | “ūdens bāzes pārklājumi (ŪB)” ir pārklājumi, kuru viskozitāti regulē ar ūdeni; |
| --- | --- |

i)

“ūdens bāzes pārklājumi (ŪB)” ir pārklājumi, kuru viskozitāti regulē ar ūdeni;

| j) | “šķīdinātāja bāzes pārklājumi (ŠB)” ir pārklājumi, kuru viskozitāti regulē ar organisko šķīdinātāju; |
| --- | --- |

j)

“šķīdinātāja bāzes pārklājumi (ŠB)” ir pārklājumi, kuru viskozitāti regulē ar organisko šķīdinātāju;

| k) | “laišana tirgū” ir nodošana trešajām personām par samaksu vai bez tās. Šajā pielikumā par laišanu tirgū uzskata ievešanu Dalībvalstu muitas teritorijā. |
| --- | --- |

k)

“laišana tirgū” ir nodošana trešajām personām par samaksu vai bez tās. Šajā pielikumā par laišanu tirgū uzskata ievešanu Dalībvalstu muitas teritorijā.

| 4. | “Krāsas un lakas” ir produkti (izņemot aerosolus), kas turpmāk uzskaitīti apakškategorijās. Tie ir pārklājumi, ko izmanto ēkām, to apdarei un elementiem, kā arī saistītās struktūrās dekoratīviem, funkcionāliem un aizsardzības mērķiem:






  a) | “matēti pārklājumi iekštelpu sienām un griestiem” ir pārklājumi, ko paredzēts lietot iekštelpu sienām un griestiem ar spīduma pakāpi 60° leņķī < 25; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

“matēti pārklājumi iekštelpu sienām un griestiem” ir pārklājumi, ko paredzēts lietot iekštelpu sienām un griestiem ar spīduma pakāpi 60° leņķī < 25;

| b) | “spīdīgi pārklājumi iekštelpu sienām un griestiem” ir pārklājumi, ko paredzēts lietot iekštelpu sienām un griestiem ar spīduma pakāpi 60° leņķī > 25; |
| --- | --- |

b)

“spīdīgi pārklājumi iekštelpu sienām un griestiem” ir pārklājumi, ko paredzēts lietot iekštelpu sienām un griestiem ar spīduma pakāpi 60° leņķī > 25;

| c) | “pārklājumi neorganiska pamata ārējām sienām” ir pārklājumi, ko paredzēts lietot mūra, ķieģeļu vai apmetuma ģipša ārsienām; |
| --- | --- |

c)

“pārklājumi neorganiska pamata ārējām sienām” ir pārklājumi, ko paredzēts lietot mūra, ķieģeļu vai apmetuma ģipša ārsienām;

| d) | “iekšējās/ārējās apdares un apšuvuma krāsas koksnei, metālam vai plastmasai” ir pārklājumi, ko paredzēts lietot apdarei un apšuvumam un kas veido necaurspīdīgu plēvīti. Šie pārklājumi ir paredzēti koksnes, metāla vai plastmasas pamatam. Šajā apakškategorijā ir ietverti priekšpēdējā pārklājumu kārta un starpklājumi; |
| --- | --- |

d)

“iekšējās/ārējās apdares un apšuvuma krāsas koksnei, metālam vai plastmasai” ir pārklājumi, ko paredzēts lietot apdarei un apšuvumam un kas veido necaurspīdīgu plēvīti. Šie pārklājumi ir paredzēti koksnes, metāla vai plastmasas pamatam. Šajā apakškategorijā ir ietverti priekšpēdējā pārklājumu kārta un starpklājumi;

| e) | “iekšējās/ārējās apdares lakas un beices” ir pārklājumi, ko paredzēts lietot apdarei un kas veido caurspīdīgu vai daļēji caurspīdīgu plēvīti koksnes, metāla un plastmasas dekoratīvajai apdarei un aizsardzībai. Šajā apakškategorijā ir ietvertas necaurspīdīgās beices. Necaurspīdīgās beices ir pārklājumi, kas veido necaurspīdīgu plēvīti koksnes dekoratīvajai apdarei un aizsardzībai pret mitrumu, kā definēts standartā EN 927-1, vidēji stabilajā kategorijā; |
| --- | --- |

e)

“iekšējās/ārējās apdares lakas un beices” ir pārklājumi, ko paredzēts lietot apdarei un kas veido caurspīdīgu vai daļēji caurspīdīgu plēvīti koksnes, metāla un plastmasas dekoratīvajai apdarei un aizsardzībai. Šajā apakškategorijā ir ietvertas necaurspīdīgās beices. Necaurspīdīgās beices ir pārklājumi, kas veido necaurspīdīgu plēvīti koksnes dekoratīvajai apdarei un aizsardzībai pret mitrumu, kā definēts standartā EN 927-1, vidēji stabilajā kategorijā;

| f) | “smalkbeices” ir beices, kuru vidējais biezums saskaņā ar standartu EN 927-1:1996 ir mazāks par 5 μm, pārbaudot atbilstīgi standartā ISO 2808:1997 minētajai 5A metodei; |
| --- | --- |

f)

“smalkbeices” ir beices, kuru vidējais biezums saskaņā ar standartu EN 927-1:1996 ir mazāks par 5 μm, pārbaudot atbilstīgi standartā ISO 2808:1997 minētajai 5A metodei;

| g) | “gruntējumi” ir pārklājumi ar hermetizējošām un/vai bloķējošām īpašībām, kas paredzēti koksnei vai sienām un griestiem; |
| --- | --- |

g)

“gruntējumi” ir pārklājumi ar hermetizējošām un/vai bloķējošām īpašībām, kas paredzēti koksnei vai sienām un griestiem;

| h) | “saistošie gruntējumi” ir pārklājumi, kas paredzēti nesaistīto pamata daļiņu saistīšanai vai hidrofobu īpašību piešķiršanai un/vai koksnes aizsardzībai pret zilēšanu; |
| --- | --- |

h)

“saistošie gruntējumi” ir pārklājumi, kas paredzēti nesaistīto pamata daļiņu saistīšanai vai hidrofobu īpašību piešķiršanai un/vai koksnes aizsardzībai pret zilēšanu;

| i) | “vienkomponenta speciālie pārklājumi” ir speciālie pārklājumi, kuru pamatā ir plēvīti veidojošs materiāls. Tie ir paredzēti lietojumam, kas prasa īpašu kvalitāti, piemēram, plastmasas gruntējumam un sedzējkrāsai, dzelzs pamata gruntējuma kārtai, reaktīvu metālu (tādu kā cinks un alumīnijs) gruntējuma kārtai, pretkorozijas apdarei, grīdu pārklāšanai, ieskaitot koka un cementa grīdas, aizsardzībai pret grafiti, liesmas slāpēšanai, higiēnas standartu nodrošināšanai pārtikas vai dzērienu ražošanā vai veselības aprūpē; |
| --- | --- |

i)

“vienkomponenta speciālie pārklājumi” ir speciālie pārklājumi, kuru pamatā ir plēvīti veidojošs materiāls. Tie ir paredzēti lietojumam, kas prasa īpašu kvalitāti, piemēram, plastmasas gruntējumam un sedzējkrāsai, dzelzs pamata gruntējuma kārtai, reaktīvu metālu (tādu kā cinks un alumīnijs) gruntējuma kārtai, pretkorozijas apdarei, grīdu pārklāšanai, ieskaitot koka un cementa grīdas, aizsardzībai pret grafiti, liesmas slāpēšanai, higiēnas standartu nodrošināšanai pārtikas vai dzērienu ražošanā vai veselības aprūpē;

| j) | “divkomponentu speciālie pārklājumi” ir pārklājumi, ko izmanto tiem pašiem mērķiem kā vienkomponenta speciālos pārklājumus, bet kam pirms lietošanas pievieno otro komponentu (piemēram, trešējos amīnus); |
| --- | --- |

j)

“divkomponentu speciālie pārklājumi” ir pārklājumi, ko izmanto tiem pašiem mērķiem kā vienkomponenta speciālos pārklājumus, bet kam pirms lietošanas pievieno otro komponentu (piemēram, trešējos amīnus);

| k) | “daudzkrāsu pārklājumi” ir pārklājumi, ar ko paredzēts radīt divtoņu vai daudzkrāsainu efektu jau primārajā lietojumā; |
| --- | --- |

k)

“daudzkrāsu pārklājumi” ir pārklājumi, ar ko paredzēts radīt divtoņu vai daudzkrāsainu efektu jau primārajā lietojumā;

| l) | “dekoratīvie pārklājumi” ir pārklājumi, ar ko paredzēts radīt īpašu estētisku efektu uz īpaši sagatavota iepriekš nokrāsota pamata vai pamatpārklājuma un ko pēc tam žūšanas laikā apstrādā ar dažādiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

l)

“dekoratīvie pārklājumi” ir pārklājumi, ar ko paredzēts radīt īpašu estētisku efektu uz īpaši sagatavota iepriekš nokrāsota pamata vai pamatpārklājuma un ko pēc tam žūšanas laikā apstrādā ar dažādiem līdzekļiem.

| 5. | “Transportlīdzekļu galīgas apdares materiāli” ir produkti, kas uzskaitīti turpmākajās apakškategorijās. Tos izmanto autotransporta līdzekļu vai to daļu pārklāšanai, kuru veic kā daļu no transportlīdzekļa remonta, bojājumaizsardzības vai dekorēšanas ārpus ražošanas iekārtām. Šajā sakarībā “autotransporta līdzeklis” ir jebkurš pabeigts vai nepabeigts mehāniskais transportlīdzeklis, kuru paredzēts izmantot uz ceļa, kuram ir vismaz četri riteņi un kura maksimālais projektētais ātrums pārsniedz 25 km/h, kā arī to piekabes, izņemot transportlīdzekļus, kas pārvietojas pa sliedēm, kā arī lauksaimniecības un mežsaimniecības traktorus un jebkuru visurgājēju tehniku:






  a) | “sagatavošanas un tīrīšanas līdzekļi” ir līdzekļi, kas paredzēti veco pārklājumu un rūsas mehāniskai vai ķīmiskai noņemšanai vai pamata sagatavošanai jauniem pārklājumiem:






  i) | sagatavošanas līdzekļi ietver pulverizatoru tīrīšanas līdzekli (produktu, kas paredzēts pulverizatoru un cita aprīkojuma tīrīšanai), krāsas noņēmējus, attaukotājus (ieskaitot antistatiskos veidus plastmasai) un silīciju saturošu savienojumu noņēmējus; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

a)

“sagatavošanas un tīrīšanas līdzekļi” ir līdzekļi, kas paredzēti veco pārklājumu un rūsas mehāniskai vai ķīmiskai noņemšanai vai pamata sagatavošanai jauniem pārklājumiem:

i)

sagatavošanas līdzekļi ietver pulverizatoru tīrīšanas līdzekli (produktu, kas paredzēts pulverizatoru un cita aprīkojuma tīrīšanai), krāsas noņēmējus, attaukotājus (ieskaitot antistatiskos veidus plastmasai) un silīciju saturošu savienojumu noņēmējus;

| ii) | “priekštīrītājs” ir tīrīšanas līdzeklis, kas paredzēts virsmas netīrumu noņemšanai, sagatavojoties pārklāšanas materiālu lietošanai un pirms tās; |
| --- | --- |

ii)

“priekštīrītājs” ir tīrīšanas līdzeklis, kas paredzēts virsmas netīrumu noņemšanai, sagatavojoties pārklāšanas materiālu lietošanai un pirms tās;

| b) | “špaktelēšanas tepe virsbūvei” ir biezas konsistences savienojumi, kas paredzēti virsmas dziļāko negludumu aizpildīšanai pirms virsmas apstrādes materiāla/špakteles lietošanas; |
| --- | --- |

b)

“špaktelēšanas tepe virsbūvei” ir biezas konsistences savienojumi, kas paredzēti virsmas dziļāko negludumu aizpildīšanai pirms virsmas apstrādes materiāla/špakteles lietošanas;

| c) | “gruntējums” ir jebkāds pārklājums, ko pirms gruntējošā virsmas apstrādes materiāla lietošanas paredzēts izmantot uz nepārklāta metāla vai esošās apdares, lai nodrošinātu aizsardzību pret koroziju:






  i) | “virsmas apstrādes materiāls/špaktele” ir pārklājums, ko paredzēts lietot tieši pirms sedzējkrāsas uzklāšanas, lai piešķirtu izturību pret koroziju, nodrošinātu sedzējkrāsas adhēziju un palīdzētu veidoties viendabīgai virsmas apdarei, aizpildot sīkākos virsmas negludumus; |
| --- | --- | --- |

c)

“gruntējums” ir jebkāds pārklājums, ko pirms gruntējošā virsmas apstrādes materiāla lietošanas paredzēts izmantot uz nepārklāta metāla vai esošās apdares, lai nodrošinātu aizsardzību pret koroziju:

i)

“virsmas apstrādes materiāls/špaktele” ir pārklājums, ko paredzēts lietot tieši pirms sedzējkrāsas uzklāšanas, lai piešķirtu izturību pret koroziju, nodrošinātu sedzējkrāsas adhēziju un palīdzētu veidoties viendabīgai virsmas apdarei, aizpildot sīkākos virsmas negludumus;

| ii) | “vispārējais metāla virsmas gruntējums” ir pārklājums, ko paredzēts lietot gruntēšanai, piemēram, adhēzijas veicinātāji, hermetizējošas vielas, virsmas apstrādes materiāli virsējai un priekšpēdējai kārtai, plastiskā grunts, “mitrs uz mitra”, bezsmilšu špakteles un izsmidzināmās špakteles; |
| --- | --- |

ii)

“vispārējais metāla virsmas gruntējums” ir pārklājums, ko paredzēts lietot gruntēšanai, piemēram, adhēzijas veicinātāji, hermetizējošas vielas, virsmas apstrādes materiāli virsējai un priekšpēdējai kārtai, plastiskā grunts, “mitrs uz mitra”, bezsmilšu špakteles un izsmidzināmās špakteles;

| iii) | “reaktīva gruntskrāsa” ir pārklājumi, kas satur vismaz 0,5 % (masas) fosforskābes un ko paredzēts lietot tieši uz nepārklātām metāla virsmām, lai nodrošinātu adhēziju un izturību pret koroziju, un izmantot kā metināmus gruntējumus un kodinātāju šķīdumus galvanizētām un cinka virsmām; |
| --- | --- |

iii)

“reaktīva gruntskrāsa” ir pārklājumi, kas satur vismaz 0,5 % (masas) fosforskābes un ko paredzēts lietot tieši uz nepārklātām metāla virsmām, lai nodrošinātu adhēziju un izturību pret koroziju, un izmantot kā metināmus gruntējumus un kodinātāju šķīdumus galvanizētām un cinka virsmām;

| d) | “sedzējkrāsa” ir jebkāds pigmentēts pārklājums, ko paredzēts lietot vai nu kā vienīgo slāni, vai kā vienu no slāņiem, lai nodrošinātu spīdumu un izturību. Šeit ietverti visi attiecīgie produkti, tādi kā pamatkrāsas un caurspīdīgas lakas:






  i) | “pamatkrāsas” ir pigmentēti pārklājumi, kas paredzēti krāsas un jebkādu citu vēlamu optisku efektu nodrošināšanai, bet kas nav pārklāšanas sistēmas spīdums vai virsmas aizsardzība; |
| --- | --- | --- |

d)

“sedzējkrāsa” ir jebkāds pigmentēts pārklājums, ko paredzēts lietot vai nu kā vienīgo slāni, vai kā vienu no slāņiem, lai nodrošinātu spīdumu un izturību. Šeit ietverti visi attiecīgie produkti, tādi kā pamatkrāsas un caurspīdīgas lakas:

i)

“pamatkrāsas” ir pigmentēti pārklājumi, kas paredzēti krāsas un jebkādu citu vēlamu optisku efektu nodrošināšanai, bet kas nav pārklāšanas sistēmas spīdums vai virsmas aizsardzība;

| ii) | “lakas” ir caurspīdīgs pārklājums, ar ko pārklāšanas sistēmā paredzēts piešķirt galīgo spīdumu un aizsardzības īpašības; |
| --- | --- |

ii)

“lakas” ir caurspīdīgs pārklājums, ar ko pārklāšanas sistēmā paredzēts piešķirt galīgo spīdumu un aizsardzības īpašības;

| e) | “īpašas apdares” ir pārklājumi, ko paredzēts izmantot kā sedzējkrāsu, ja vienā slānī jāpanāk sevišķas īpašības, piemēram, metālisks vai perlamutra efekts, augstas kvalitātes vienkrāsainas vai caurspīdīgas lakas (piemēram, pretskrāpējumu un fluorēta laka), atstarojoša pamatkrāsa, struktūrapdare (piemēram, plāva), pretslīdēšanas apdare, ūdensnecaurlaidīgas hermetizējošas vielas virsbūves apakšas apdarei, prettrieciena aizsarglakas, iekšējās apdares lakas un aerosoli. |
| --- | --- |

e)

“īpašas apdares” ir pārklājumi, ko paredzēts izmantot kā sedzējkrāsu, ja vienā slānī jāpanāk sevišķas īpašības, piemēram, metālisks vai perlamutra efekts, augstas kvalitātes vienkrāsainas vai caurspīdīgas lakas (piemēram, pretskrāpējumu un fluorēta laka), atstarojoša pamatkrāsa, struktūrapdare (piemēram, plāva), pretslīdēšanas apdare, ūdensnecaurlaidīgas hermetizējošas vielas virsbūves apakšas apdarei, prettrieciena aizsarglakas, iekšējās apdares lakas un aerosoli.

| 6. | Dalībvalstis nodrošina, ka šajā pielikumā minētie produkti, kas tiek laisti tirgū to teritorijā, atbilst maksimālajam GOS saturam, kā precizēts 1. un 2. tabulā. Lai restaurētu un uzturētu ēkas un antīkos transportlīdzekļus, kam kompetentās iestādes ir noteikušas īpašu vēsturisku un kultūras vērtību, Dalībvalstis drīkst piešķirt individuālas atļaujas stingri ierobežotos daudzumos pirkt un pārdot produktus, kas neatbilst GOS robežvērtībām, kuras noteiktas šajā pielikumā. Dalībvalstis var ļaut nepiemērot iepriekš minētās prasības produktiem, kurus pārdod ekskluzīvai lietošanai VI pielikumā minētajā darbībā, kas tiek veikta reģistrētā vai atļautā iekārtā atbilstīgi minētā pielikuma prasībām.

  1. tabula


  Maksimālais GOS saturs krāsās un lakās









  Produkta apakškategorija | Veids | (g/l)
   (*5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Matētas iekštelpu sienas un griesti (spīdums 60° leņķī < 25) | ŪB | 30 |
| ŠB | 30 |
| Spīdīgas iekštelpu sienas un griesti (spīdums 60° leņķī > 25) | ŪB | 100 |
| ŠB | 100 |
| Neorganiska pamata ārējās sienas | ŪB | 40 |
| ŠB | 430 |
| Iekšējās/ārējās apdares un apšuvuma krāsas koksnei un metālam | ŪB | 130 |
| ŠB | 300 |
| Iekšējās/ārējās apdares lakas un beices, ieskaitot necaurspīdīgās beices | ŪB | 130 |
| ŠB | 400 |
| Iekšējās un ārējās smalkbeices | ŪB | 130 |
| ŠB | 700 |
| Gruntējumi | ŪB | 30 |
| ŠB | 350 |
| Saistošie gruntējumi | ŪB | 30 |
| ŠB | 750 |
| Vienkomponenta speciālie pārklājumi | ŪB | 140 |
| ŠB | 500 |
| Īpašiem lietojumiem paredzēti ķīmiski cietējoši divkomponentu speciālie pārklājumi | ŪB | 140 |
| ŠB | 500 |
| Daudzkrāsu pārklājumi | ŪB | 100 |
| ŠB | 100 |
| Dekoratīvie pārklājumi | ŪB | 200 |
| ŠB | 200 |

6.

1. tabula

Maksimālais GOS saturs krāsās un lakās

Produkta apakškategorija

Veids

(g/l)
   (*5)

Matētas iekštelpu sienas un griesti (spīdums 60° leņķī < 25)

ŪB

30

ŠB

30

Spīdīgas iekštelpu sienas un griesti (spīdums 60° leņķī > 25)

ŪB

100

ŠB

100

Neorganiska pamata ārējās sienas

ŪB

40

ŠB

430

Iekšējās/ārējās apdares un apšuvuma krāsas koksnei un metālam

ŪB

130

ŠB

300

Iekšējās/ārējās apdares lakas un beices, ieskaitot necaurspīdīgās beices

ŪB

130

ŠB

400

Iekšējās un ārējās smalkbeices

ŪB

130

ŠB

700

Gruntējumi

ŪB

30

ŠB

350

Saistošie gruntējumi

ŪB

30

ŠB

750

Vienkomponenta speciālie pārklājumi

ŪB

140

ŠB

500

Īpašiem lietojumiem paredzēti ķīmiski cietējoši divkomponentu speciālie pārklājumi

ŪB

140

ŠB

500

Daudzkrāsu pārklājumi

ŪB

100

ŠB

100

Dekoratīvie pārklājumi

ŪB

200

ŠB

200

2. tabula

Maksimālais GOS saturs transportlīdzekļu galīgās apdares materiālos

| Produkta apakškategorija | Pārklājumi | GOS (g/l)
   (*6) |
| --- | --- | --- |
| Sagatavošanas un tīrīšanas līdzekļi | Sagatavošanas līdzeklis | 850 |
| Priekštīrītājs | 200 |
| Špaktelēšanas tepe virsbūvei | Visi veidi | 250 |
| Gruntējums | Virsmas apstrādes materiāls/špaktele un vispārējais (metāla) gruntējums | 540 |
| Reaktīva gruntskrāsa | 780 |
| Sedzējkrāsa | Visi veidi | 420 |
| Īpašās apdares | Visi veidi | 840 |

Produkta apakškategorija

Pārklājumi

GOS (g/l)
   (*6)

Sagatavošanas un tīrīšanas līdzekļi

Sagatavošanas līdzeklis

850

Priekštīrītājs

200

Špaktelēšanas tepe virsbūvei

Visi veidi

250

Gruntējums

Virsmas apstrādes materiāls/špaktele un vispārējais (metāla) gruntējums

540

Reaktīva gruntskrāsa

780

Sedzējkrāsa

Visi veidi

420

Īpašās apdares

Visi veidi

840

B.   Kanāda

| 7. | Robežvērtības tādas GOS emisijas kontrolēšanai, kuru izraisa patēriņa un komerciālu produktu lietošana, noteiks, atbilstīgi ņemot vērā informāciju par pieejamām kontroles tehnoloģijām, tehniku un pasākumiem, citās jurisdikcijās izmantotās robežvērtības un turpmāk minētos dokumentus:






  a) | Noteikumi par GOS koncentrācijas robežvērtībām pārklājumiem būvniecības objektiem, SOR/2009-264; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

Noteikumi par GOS koncentrācijas robežvērtībām pārklājumiem būvniecības objektiem, SOR/2009-264;

| b) | GOS koncentrācijas robežvērtības automobiļu galīgās apdares materiāliem, SOR/2009-197; |
| --- | --- |

b)

GOS koncentrācijas robežvērtības automobiļu galīgās apdares materiāliem, SOR/2009-197;

| c) | Noteikumi, ar kuriem groza noteikumus par dažu toksisku vielu aizliegumu, 2005. gads (2-metoksietanols, pentahlorbenzols un tetrahlorbenzoli), SOR/2006-279; |
| --- | --- |

c)

Noteikumi, ar kuriem groza noteikumus par dažu toksisku vielu aizliegumu, 2005. gads (2-metoksietanols, pentahlorbenzols un tetrahlorbenzoli), SOR/2006-279;

| d) | Federālie noteikumi par halogēnogļūdeņradi, SOR/2003-289; |
| --- | --- |

d)

Federālie noteikumi par halogēnogļūdeņradi, SOR/2003-289;

| e) | Noteikumi par dažu toksisko vielu aizliegumu, SOR/2003-99; |
| --- | --- |

e)

Noteikumi par dažu toksisko vielu aizliegumu, SOR/2003-99;

| f) | Noteikumi par attaukošanu ar šķīdinātājiem, SOR/2003-283; |
| --- | --- |

f)

Noteikumi par attaukošanu ar šķīdinātājiem, SOR/2003-283;

| g) | Noteikumi par tetrahloretilēnu (izmantošana ķīmiskajā tīrīšanā un prasības attiecībā uz ziņošanu), SOR/2003-79; |
| --- | --- |

g)

Noteikumi par tetrahloretilēnu (izmantošana ķīmiskajā tīrīšanā un prasības attiecībā uz ziņošanu), SOR/2003-79;

| h) | Rīkojums, ar kuru 1999. gada Kanādas Vides aizsardzības likuma 1. papildinājumam pievieno toksisku vielu sarakstu; |
| --- | --- |

h)

Rīkojums, ar kuru 1999. gada Kanādas Vides aizsardzības likuma 1. papildinājumam pievieno toksisku vielu sarakstu;

| i) | Paziņojums par dažām vielām mājsaimniecībā lietojamu vielu sarakstā; |
| --- | --- |

i)

Paziņojums par dažām vielām mājsaimniecībā lietojamu vielu sarakstā;

| j) | Rīkojums, ar kuru groza 1999. gada Kanādas Vides aizsardzības likuma 1. papildinājumu (dažādas programmas); |
| --- | --- |

j)

Rīkojums, ar kuru groza 1999. gada Kanādas Vides aizsardzības likuma 1. papildinājumu (dažādas programmas);

| k) | Noteikumi par ozona slāni noārdošām vielām, SOR/99-7; |
| --- | --- |

k)

Noteikumi par ozona slāni noārdošām vielām, SOR/99-7;

| l) | Priekšlikums noteikumiem par GOS koncentrācijas robežvērtībām dažiem produktiem; |
| --- | --- |

l)

Priekšlikums noteikumiem par GOS koncentrācijas robežvērtībām dažiem produktiem;

| m) | Priekšlikums paziņojumam, kurā pieprasīta piesārņojuma novēršanas plānu izstrāde un īstenošana attiecībā uz 1999. gada Kanādas Vides aizsardzības likuma 1. papildinājumā minētajām vielām saistībā ar sveķu un sintētiskā kaučuka ražošanas nozari; |
| --- | --- |

m)

Priekšlikums paziņojumam, kurā pieprasīta piesārņojuma novēršanas plānu izstrāde un īstenošana attiecībā uz 1999. gada Kanādas Vides aizsardzības likuma 1. papildinājumā minētajām vielām saistībā ar sveķu un sintētiskā kaučuka ražošanas nozari;

| n) | Priekšlikums paziņojumam, kurā pieprasīta piesārņojuma novēršanas plānu izstrāde un īstenošana attiecībā uz 1999. gada Kanādas Vides aizsardzības likuma 1. papildinājumā minētajām vielām, ko izmanto poliuretāna un citu putu ražošanas nozarē (izņemot polistirolu); |
| --- | --- |

n)

Priekšlikums paziņojumam, kurā pieprasīta piesārņojuma novēršanas plānu izstrāde un īstenošana attiecībā uz 1999. gada Kanādas Vides aizsardzības likuma 1. papildinājumā minētajām vielām, ko izmanto poliuretāna un citu putu ražošanas nozarē (izņemot polistirolu);

| o) | Paziņojums par dažiem daļēji halogenētajiem hlorfluorogļūdeņražiem; |
| --- | --- |

o)

Paziņojums par dažiem daļēji halogenētajiem hlorfluorogļūdeņražiem;

| p) | Paziņojums par dažām vielām mājsaimniecībā lietojamu vielu sarakstā; |
| --- | --- |

p)

Paziņojums par dažām vielām mājsaimniecībā lietojamu vielu sarakstā;

| q) | Vides prakses kodekss attiecībā uz šķīdinātāju emisijas samazināšanu no ķīmiskās tīrīšanas iekārtām. PN 1053. |
| --- | --- |

q)

Vides prakses kodekss attiecībā uz šķīdinātāju emisijas samazināšanu no ķīmiskās tīrīšanas iekārtām. PN 1053.

C.   Amerikas Savienotās Valstis

| 8. | Robežvērtības GOS emisijas kontrolēšanai no avotiem, uz kuriem attiecas Valsts gaistošo organisko savienojumu emisijas standarti patēriņa un komerciāliem produktiem, ir norādītas šādos dokumentos:






  a) | automobiļu galīgās apdares pārklājumi – FNK 40. daļa, 59. iedaļa, B apakšiedaļa; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

automobiļu galīgās apdares pārklājumi – FNK 40. daļa, 59. iedaļa, B apakšiedaļa;

| b) | patēriņa preces – FNK 40. daļa, 59. iedaļa, C apakšiedaļa; |
| --- | --- |

b)

patēriņa preces – FNK 40. daļa, 59. iedaļa, C apakšiedaļa;

| c) | pārklājumi būvniecības objektiem – FNK 40. daļa, 59. iedaļa, D apakšiedaļa; |
| --- | --- |

c)

pārklājumi būvniecības objektiem – FNK 40. daļa, 59. iedaļa, D apakšiedaļa;

| d) | ar aerosolu izsmidzināmie pārklājumi – FNK 40. daļa, 59. iedaļa, E apakšiedaļa. |
| --- | --- |

d)

ar aerosolu izsmidzināmie pārklājumi – FNK 40. daļa, 59. iedaļa, E apakšiedaļa.

---

(1)  Skaitļi attiecas uz valsts Eiropas daļu.

1

(2)  Pēc šī Protokola pieņemšanas 2004. gadā Amerikas Savienotās Valstis iesniedza orientējošu mērķi attiecībā uz 2010. gadu – kopējo sēra emisiju no PEPA, kuri noteikti attiecībā uz sēru un kuros ietilpst 48 tuvējie štati un Kolumbijas apgabals, 16 013 000 īso tonnu apmērā. Šis skaitlis ir vienāds ar 14 527 000 tonnu.

2

(3)  Pēc šī Protokola pieņemšanas 2004. gadā Amerikas Savienotās Valstis iesniedza orientējošu mērķi attiecībā uz 2010. gadu – kopējo NOx emisiju no PEPA, kuri noteikti attiecībā uz NOx un kuros ietilpst Konektikuta, Delavēra, Kolumbijas apgabals, Ilinoisa, Indiāna, Kentuki, Mena, Mērilenda, Masačūsetsa, Mičigana, Ņūhempšīra, Ņūdžersija, Ņujorka, Ohaio, Pensilvānija, Rodailenda, Vērmonta, Rietumvirdžīnija un Viskonsina, 6 897 000 īso tonnu apmērā. Šis skaitlis ir vienāds ar 6 257 000 tonnu.

3

(4)  Pēc šī Protokola pieņemšanas 2004. gadā Amerikas Savienotās Valstis iesniedza orientējošu mērķi attiecībā uz 2010. gadu – kopējo GOS emisiju no PEPA, kuri noteikti attiecībā uz GOS un kuros ietilpst Konektikuta, Delavēra, Kolumbijas apgabals, Ilinoisa, Indiāna, Kentuki, Mena, Mērilenda, Masačūsetsa, Mičigana, Ņūhempšīra, Ņūdžersija, Ņujorka, Ohaio, Pensilvānija, Rodailenda, Vērmonta, Rietumvirdžīnija un Viskonsina, 4 972 000 īso tonnu apmērā. Šis skaitlis ir vienāds ar 4 511 000 tonnu.

4

(5)  Pēc šī Protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tam Kanāda iesniedz: a) kopējā aplēstā 2005. gada sēra emisijas līmeņa vērtību vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA, ja tā tādu ir noteikusi; b) kopējā sēra emisijas līmeņa samazināšanas orientējošo vērtību attiecībā uz 2020. gadu, salīdzinot ar 2005. gadu, vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA. Vērtība, kas minēta a) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulā, un vērtība, kas minēta b) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulas zemsvītras piezīmē. Ja tiks noteikts PEPA, tas korekcijas veidā tiks iekļauts Protokola III pielikumā.

5

(6)  Skaitļi attiecas uz valsts Eiropas daļu.

6

(7)  Pēc grozījumu, ar ko šim Protokolam pievieno šo tabulu, ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tiem Amerikas Savienotās Valstis iesniedz: a) kopējā aplēstā 2005. gada sēra emisijas līmeņa vērtību vai nu attiecībā uz valsti, vai PEPA; b) kopējā sēra emisijas līmeņa samazināšanas orientējošo vērtību attiecībā uz 2020. gadu, salīdzinot ar 2005. gadam noteikto; c) jebkādas izmaiņas attiecībā uz PEPA, kas konstatētas, kad Savienotās Valstis kļūst par Protokola Dalībvalsti. Vērtība, kas minēta a) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulā, vērtība, kas minēta b) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulas zemsvītras piezīmē, un vērtība, kas minēta c) apakšpunktā, tiks noteikta kā III pielikuma korekcija.

7

(8)  Emisija no augsnes nav iekļauta 2005. gada aplēsēs ES dalībvalstīm.

8

(9)  Pēc šī Protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tam Kanāda iesniedz: a) kopējā aplēstā 2005. gada slāpekļa oksīdu emisijas līmeņa vērtību vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA, ja tā tādu ir noteikusi; b) kopējā slāpekļa oksīdu emisijas līmeņa samazināšanas orientējošo vērtību attiecībā uz 2020. gadu, salīdzinot ar 2005. gadu, vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA. Vērtība, kas minēta a) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulā, un vērtība, kas minēta b) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulas zemsvītras piezīmē. Ja tiks noteikts PEPA, tas korekcijas veidā tiks iekļauts Protokola III pielikumā.

9

(10)  Skaitļi attiecas uz valsts Eiropas daļu.

10

(11)  Ieskaitot emisiju no lauksaimniecības kultūru audzēšanas un lauksaimniecības augsnes (Nomenklatūra ziņošanai (NFR) 4D).

11

(12)  Pēc grozījumu, ar ko šim Protokolam pievieno šo tabulu, ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tiem Amerikas Savienotās Valstis iesniedz: a) kopējā aplēstā 2005. gada slāpekļa oksīdu emisijas līmeņa vērtību vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA; b) kopējā slāpekļa oksīdu emisijas līmeņa samazināšanas orientējošo vērtību attiecībā uz 2020. gadu, salīdzinot ar to, kas noteikta 2005. gadam; c) jebkādas izmaiņas attiecībā uz PEPA, kas konstatētas, kad Savienotās Valstis kļūst par Protokola Dalībvalsti. Vērtība, kas minēta a) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulā, vērtība, kas minēta b) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulas zemsvītras piezīmē, un vērtība, kas minēta c) apakšpunktā, tiks noteikta kā III pielikuma korekcija.

12

(13)  Skaitļi attiecas uz valsts Eiropas daļu.

13

(14)  Pēc šī Protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tam Kanāda iesniedz: a) kopējā aplēstā 2005. gada GOS emisijas līmeņa vērtību vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA, ja tā tādu ir noteikusi; b) kopējā GOS emisijas līmeņa samazināšanas orientējošo vērtību attiecībā uz 2020. gadu, salīdzinot ar 2005. gadu, vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA. Vērtība, kas minēta a) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulā, un vērtība, kas minēta b) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulas zemsvītras piezīmē. Ja tiks noteikts PEPA, tas korekcijas veidā tiks iekļauts Protokola III pielikumā.

14

(15)  Skaitļi attiecas uz valsts Eiropas daļu.

15

(16)  Ieskaitot emisiju no lauksaimniecības kultūru audzēšanas un lauksaimniecības augsnes (NFR 4D).

16

(17)  Pēc grozījumu, ar ko šim Protokolam pievieno šo tabulu, ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tiem Amerikas Savienotās Valstis iesniedz: a) kopējā aplēstā 2005. gada GOS emisijas līmeņa vērtību vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA; b) kopējā GOS emisijas līmeņa samazināšanas orientējošo vērtību attiecībā uz 2020. gadu, salīdzinot ar to, kas noteikta 2005. gadam; c) jebkādas izmaiņas attiecībā uz PEPA, kas konstatētas, kad Savienotās Valstis kļūst par Protokola Dalībvalsti. Vērtība, kas minēta a) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulā, vērtība, kas minēta b) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulas zemsvītras piezīmē, un vērtība, kas minēta c) apakšpunktā, tiks noteikta kā III pielikuma korekcija.

17

(18)  Pēc šī Protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tam Kanāda iesniedz: a) kopējā aplēstā 2005. gada PM emisijas līmeņa vērtību vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA, ja tā tādu ir noteikusi; b) kopējā PM emisijas līmeņa samazināšanas orientējošo vērtību attiecībā uz 2020. gadu, salīdzinot ar 2005. gadu, vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA. Vērtība, kas minēta a) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulā, un vērtība, kas minēta b) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulas zemsvītras piezīmē. Ja tiks noteikts PEPA, tas korekcijas veidā tiks iekļauts Protokola III pielikumā.

18

(19)  Skaitļi attiecas uz valsts Eiropas daļu.

19

(20)  Pēc grozījumu, ar ko šim Protokolam pievieno šo tabulu, ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tiem Amerikas Savienotās Valstis iesniedz: a) kopējā aplēstā 2005. gada PM2,5 emisijas līmeņa vērtību vai nu attiecībā uz valsti, vai PEPA; b) kopējā PM2,5 emisijas līmeņa samazināšanas orientējošo vērtību attiecībā uz 2020. gadu, salīdzinot ar 2005. gadam noteikto. Vērtība, kas minēta a) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulā, un vērtība, kas minēta b) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulas zemsvītras piezīmē.”

20

(1)  Sadedzināšanas iekārtas nominālo ievadīto siltuma jaudu aprēķina kā visu daļu, kas savienotas ar kopīgu dūmeni, ievadītās siltuma jaudas summu. Aprēķinot kopējo nominālo ievadīto siltuma jaudu, atsevišķas daļas, kuru nominālā ievadītā siltuma jauda ir mazāka par 15 MWth, neņem vērā.

1

(21)  Šīs ERV neattiecas īpaši uz:

21

| — | iekārtām, kurās degšanas produktus izmanto tiešai apsildei, žāvēšanai vai jebkādai citai priekšmetu vai materiālu apstrādei, |
| --- | --- |

—

iekārtām, kurās degšanas produktus izmanto tiešai apsildei, žāvēšanai vai jebkādai citai priekšmetu vai materiālu apstrādei,

| — | pēcdedzināšanas iekārtām, kas paredzētas dūmgāzu attīrīšanai ar sadedzināšanas paņēmienu, ja tās nedarbojas kā neatkarīgas sadedzināšanas iekārtas, |
| --- | --- |

—

pēcdedzināšanas iekārtām, kas paredzētas dūmgāzu attīrīšanai ar sadedzināšanas paņēmienu, ja tās nedarbojas kā neatkarīgas sadedzināšanas iekārtas,

| — | katalītiskā krekinga katalizatoru reģenerācijas iekārtām, |
| --- | --- |

—

katalītiskā krekinga katalizatoru reģenerācijas iekārtām,

| — | iekārtām sēra iegūšanai no sērūdeņraža, |
| --- | --- |

—

iekārtām sēra iegūšanai no sērūdeņraža,

| — | reaktoriem, ko izmanto ķīmiskajā rūpniecībā, |
| --- | --- |

—

reaktoriem, ko izmanto ķīmiskajā rūpniecībā,

| — | koksa krāsnīm, |
| --- | --- |

—

koksa krāsnīm,

| — | kauperiem, |
| --- | --- |

—

kauperiem,

| — | utilizācijas katliem celulozes ražošanas iekārtās, |
| --- | --- |

—

utilizācijas katliem celulozes ražošanas iekārtās,

| — | atkritumu sadedzināšanas krāsnīm, |
| --- | --- |

—

atkritumu sadedzināšanas krāsnīm,

| — | sadedzināšanas iekārtām ar dīzeļdegvielas, benzīna vai gāzes dzinējiem un turbīnām neatkarīgi no izmantotā kurināmā. |
| --- | --- |

—

sadedzināšanas iekārtām ar dīzeļdegvielas, benzīna vai gāzes dzinējiem un turbīnām neatkarīgi no izmantotā kurināmā.

(22)  Atsauces O2 saturs ir 6 % cietajiem kurināmajiem un 3 % šķidrajiem un gāzveida kurināmajiem.

22

2

(23)  
  “Gāzeļļa” ir jebkura no naftas produktiem iegūta šķidrā degviela (izņemot flotes degvielu), kura atbilst KN kodiem 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 vai 2710 19 49, vai jebkura no naftas produktiem iegūta šķidrā degviela (izņemot flotes degvielu), no kuras, izmantojot ASTM D86 metodi, 250 °C temperatūrā destilējas mazāk par 65 % pēc tilpuma (ieskaitot zudumus) un 350 °C temperatūrā destilējas vismaz 85 % pēc tilpuma (ieskaitot zudumus). Šī definīcija neattiecas dīzeļdegvielām, t. i., gāzeļļām, kuras atbilst KN kodam 2710 19 41 un kuras izmanto pašgājējos transportlīdzekļos. Tā neattiecas arī uz degvielām, ko izmanto visurgājējā tehnikā un lauksaimniecības traktoros.

23

(24)  Sēra reģenerācijas pakāpe ir ievadītā H2S procentuālais daudzums, kas tiek pārvērsts par sēru elementārformā, kā vidējais gada rādītājs.

24

2

(2)  Sadedzināšanas iekārtas nominālo ievadīto siltuma jaudu aprēķina kā visu daļu, kas savienotas ar kopīgu dūmeni, ievadītās siltuma jaudas summu. Aprēķinot kopējo nominālo ievadīto siltuma jaudu, atsevišķas daļas, kuru nominālā ievadītā siltuma jauda ir mazāka par 15 MWth, neņem vērā.

2

(25)  Šīs ERV neattiecas īpaši uz:

25

| — | iekārtām, kurās degšanas produktus izmanto tiešai apsildei, žāvēšanai vai jebkādai citai priekšmetu vai materiālu apstrādei, |
| --- | --- |

—

iekārtām, kurās degšanas produktus izmanto tiešai apsildei, žāvēšanai vai jebkādai citai priekšmetu vai materiālu apstrādei,

| — | pēcdedzināšanas iekārtām, kas paredzētas dūmgāzu attīrīšanai ar sadedzināšanas paņēmienu, ja tās nedarbojas kā neatkarīgas sadedzināšanas iekārtas, |
| --- | --- |

—

pēcdedzināšanas iekārtām, kas paredzētas dūmgāzu attīrīšanai ar sadedzināšanas paņēmienu, ja tās nedarbojas kā neatkarīgas sadedzināšanas iekārtas,

| — | katalītiskā krekinga katalizatoru reģenerācijas iekārtām, |
| --- | --- |

—

katalītiskā krekinga katalizatoru reģenerācijas iekārtām,

| — | iekārtām sēra iegūšanai no sērūdeņraža, |
| --- | --- |

—

iekārtām sēra iegūšanai no sērūdeņraža,

| — | reaktoriem, ko izmanto ķīmiskajā rūpniecībā, |
| --- | --- |

—

reaktoriem, ko izmanto ķīmiskajā rūpniecībā,

| — | koksa krāsnīm, |
| --- | --- |

—

koksa krāsnīm,

| — | kauperiem, |
| --- | --- |

—

kauperiem,

| — | utilizācijas katliem celulozes ražošanas iekārtās, |
| --- | --- |

—

utilizācijas katliem celulozes ražošanas iekārtās,

| — | atkritumu sadedzināšanas krāsnīm, |
| --- | --- |

—

atkritumu sadedzināšanas krāsnīm,

| — | ar dīzeļdegvielas, benzīna vai gāzes dzinējiem vai sadedzināšanas turbīnām darbināmām iekārtām neatkarīgi no izmantotā kurināmā. |
| --- | --- |

—

ar dīzeļdegvielas, benzīna vai gāzes dzinējiem vai sadedzināšanas turbīnām darbināmām iekārtām neatkarīgi no izmantotā kurināmā.

(26)  Atsauces O2 saturs ir 6 % cietajiem kurināmajiem un 3 % šķidrajiem un gāzveida kurināmajiem.

26

2

(27)  Nepiemēro gāzturbīnām, kas paredzētas darbināšanai ārkārtas situācijās un kas darbojas mazāk par 500 darbības stundām gadā.

27

(28)  Dabasgāze ir dabā sastopamais metāns, kas satur līdz 20 % (tilpuma) inerto gāzu un citu sastāvdaļu.

28

(29)  75 mg/m3 šādos gadījumos, kur gāzturbīnas lietderības koeficientu nosaka, darbinot ar ISO noteiktajiem bāzes slodzes nosacījumiem:

29

3

ISO

| — | gāzturbīnām, kuras izmanto kombinētajās siltuma un elektroenerģijas ražošanas sistēmās, kuru kopējais lietderības koeficients ir virs 75 %, |
| --- | --- |

—

gāzturbīnām, kuras izmanto kombinētajās siltuma un elektroenerģijas ražošanas sistēmās, kuru kopējais lietderības koeficients ir virs 75 %,

| — | gāzturbīnām, ko izmanto kombinētā cikla iekārtās, kuru gada vidējais kopējais elektriskās lietderības koeficients ir virs 55 %, |
| --- | --- |

—

gāzturbīnām, ko izmanto kombinētā cikla iekārtās, kuru gada vidējais kopējais elektriskās lietderības koeficients ir virs 55 %,

| — | gāzturbīnām mehāniskai piedziņai. |
| --- | --- |

—

gāzturbīnām mehāniskai piedziņai.

(30)  Atsevišķām gāzturbīnām, kuras neatbilst nevienai (c) zemsvītras piezīmē minētajai kategorijai, bet kuru lietderības koeficients ir augstāks par 35 % (ko nosaka, darbinot ar ISO noteiktajiem bāzes slodzes nosacījumiem), NOx ERV ir 50 × η/35, kur η ir procentos izteikts gāzturbīnas lietderības koeficients, darbinot ar ISO noteiktajiem bāzes slodzes nosacījumiem.

30

ISO

x

ISO

(31)  Iekārtas cementa klinkera ražošanai garajās rotācijas krāsnīs ar jaudu > 500 Mg dienā vai citās krāsnīs ar jaudu > 50 Mg dienā. Atsauces O2 saturs ir 10 %.

31

2

(32)  Šīs ERV neattiecas uz dzinējiem, kas darbojas mazāk par 500 stundām gadā.

32

(33)  Ja tehnisku vai loģistikas iemeslu dēļ, piemēram, nomaļās salās vai vietās, kur nav iespējams garantēt augstas kvalitātes kurināmā pieejamību pietiekamā daudzumā, nevar piemērot selektīvo katalītisko reducēšanu (SCR), dīzeļdzinējiem un divu kurināmo dzinējiem var piemērot pārejas periodu 10 gadus pēc šī Protokola stāšanās spēkā attiecībā uz Dalībvalsti, un šajā laikā ir piemērojamas šādas ERV:

33

SCR

| — | divu kurināmo dzinēji: 1 850 mg/m3 ar šķidru kurināmo darbināmiem dzinējiem; 380 mg/m3 ar gāzi darbināmiem dzinējiem, |
| --- | --- |

—

divu kurināmo dzinēji: 1 850 mg/m3 ar šķidru kurināmo darbināmiem dzinējiem; 380 mg/m3 ar gāzi darbināmiem dzinējiem,

3

3

| — | dīzeļdzinēji – lēni (< 300 apgr./min.) un vidēji ātri (300–1 200 apgr./min.): 1 300 mg/m3 dzinējiem no 5 līdz 20 MWth un 1 850 mg/m3 dzinējiem > 20 MWth, |
| --- | --- |

—

dīzeļdzinēji – lēni (< 300 apgr./min.) un vidēji ātri (300–1 200 apgr./min.): 1 300 mg/m3 dzinējiem no 5 līdz 20 MWth un 1 850 mg/m3 dzinējiem > 20 MWth,

3

| — | dīzeļdzinēji – ātri (> 1 200 apgr./min.): 750 mg/m3. |
| --- | --- |

—

dīzeļdzinēji – ātri (> 1 200 apgr./min.): 750 mg/m3.

3

(34)  Dzinējus, kas darbojas no 500 līdz 1 500 darbības stundu gadā, drīkst atbrīvot no šo ERV ievērošanas tad, ja tiem piemēro primāros pasākumus NOx emisijas ierobežošanai un ja tie atbilst (b) zemsvītras piezīmē minētajām ERV.

34

x

(35)  Dalībvalsts var atkāpties no pienākuma ievērot emisijas robežvērtības sadedzināšanas iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo un kurām izņēmuma kārtā jāizmanto citi kurināmie gāzes piegādes pēkšņa pārtraukuma dēļ, un kura šī iemesla dēļ būtu jāaprīko ar dūmgāzu attīrīšanas ierīci. Izņēmuma laikposms nepārsniedz 10 dienas, izņemot gadījumus, kad ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt nepārtrauktu enerģijas padevi.

35

(3)  Pārrēķina koeficients robežvērtībām šajā Protokolā (pie 5 % skābekļa satura) ir 2,66 (16/6).

3

Tādējādi robežvērtība:

| — | 190 mg/m3 pie 15 % O2 atbilst 500 mg/m3 pie 5 % O2, |
| --- | --- |

—

190 mg/m3 pie 15 % O2 atbilst 500 mg/m3 pie 5 % O2,

3

2

3

2

| — | 95 mg/m3 pie 15 % O2 atbilst 250 mg/m3 pie 5 % O2, |
| --- | --- |

—

95 mg/m3 pie 15 % O2 atbilst 250 mg/m3 pie 5 % O2,

3

2

3

2

| — | 225 mg/m3 pie 15 % O2 atbilst 600 mg/m3 pie 5 % O2. |
| --- | --- |

—

225 mg/m3 pie 15 % O2 atbilst 600 mg/m3 pie 5 % O2.

3

2

3

2

(4)  Aprēķina metodes tiks iekļautas Izpildinstitūcijas pieņemtajos norādījumos.

4

(36)  Tvaiks, kas izplūst no benzīna glabāšanas tvertnēm uzpildīšanas laikā, jānovada vai nu uz citām glabāšanas tvertnēm, vai uz piesārņojuma samazināšanas iekārtām, kurās ievērotas iepriekš tabulā minētās robežvērtības.

36

(37)  Samazināšanas efektivitāte izteikta %, salīdzinot ar līdzvērtīgu nekustīga jumta tvertni bez tvaika aiztures ierīcēm, t. i., tikai ar vakuuma/spiediena izlīdzināšanas vārstu.

37

(38)  Tvaiki, kas, piegādājot benzīnu, novadīti degvielas uzpildes staciju glabāšanas iekārtās un nekustīga jumta tvertnēs, kuras tiek izmantotas tvaiku pagaidu uzglabāšanai, pa hermētisku cauruļvadu ir jāatgriež pārvietojamajā konteinerā, kurā piegādā benzīnu. Uzpildīšanas operācijas drīkst sākt tikai tad, kad visas nepieciešamās iekārtas ir savā vietā un darbojas pareizi. Saskaņā ar šiem nosacījumiem nav vajadzīgs robežvērtības ievērošanas papildu monitorings.

38

(39)  Sistēmu uztveršanas efektivitāte jāsertificē ražotājam saskaņā ar attiecīgiem tehniskajiem standartiem vai tipa apstiprināšanas procedūrām.

39

(40)  Kopējās ERV ir izteiktas šķīdinātāja gramos, kas emitēts uz saražotu gatavu apavu pāri.

40

(41)  Ja lieto tehniskos paņēmienus, kas ļauj atkārtoti izmantot reģenerētu šķīdinātāju, robežvērtība ir 150 mg C/m3.

41

3

(42)  Ja lieto tehniskos paņēmienus, kas ļauj atkārtoti izmantot reģenerētu šķīdinātāju, robežvērtība ir 100 mg C/m3.

42

3

(43)  Kopējās robežvērtības ir izteiktas kā emitētā organiskā šķīdinātāja masa (g) attiecībā pret ražojuma virsmas laukumu (m2). Ražojuma virsmas laukumu definē kā virsmas laukumu, ko aprēķina kā ar elektroforēzi uzklātā pārklājuma pilnu laukumu un jebkuru tādu transportlīdzekļa daļu virsmu laukumu, kuras turpmākajos pārklāšanas procesa posmos pārklāj ar tādu pašu pārklājumu Ar elektroforēzi uzklātā pārklājuma virsmas laukumu aprēķina, izmantojot šādu formulu: (2 × ražojuma korpusa svars) / (vidējais metāla loksnes biezums × metāla loksnes blīvums). Kopējās ERV iepriekšējā tabulā attiecas uz visiem procesa posmiem, ko veic vienā iekārtā, sākot ar pārklāšanu, izmantojot elektroforēzi, vai jebkuru citu pārklāšanas procesu līdz galīgajai virskārtas vaskošanai un pulēšanai, tās ieskaitot, kā arī attiecas uz šķīdinātāja izmantošanu procesā iesaistītā aprīkojuma tīrīšanai, ieskaitot smidzināšanas kameras un citu stacionāru aprīkojumu, ražošanas laikā un arī ārpus tā.

43

2

(44)  Šo vērtību sasniegšana esošām iekārtām var būt saistīta ar ietekmi uz citiem vides faktoriem, augstām kapitāla izmaksām un ilgiem ieguldīto līdzekļu atmaksāšanās periodiem. Lai pamatīgi samazinātu GOS emisiju, ir jāmaina krāsošanas sistēmas veids un/vai krāsas uzklāšanas sistēma un/vai žāvēšanas sistēma, un tas parasti nozīmē, ka ir vajadzīga jauna iekārta vai ir pilnībā jāpārveido krāsošanas cehs, un tam savukārt nepieciešami lieli kapitālieguldījumi.

44

(45)  Robežvērtība attiecas uz pārklāšanas un žāvēšanas procesiem, ko veic slēgtos apstākļos.

45

(46)  Ja slēgti pārklāšanas apstākļi nav iespējami (kuģu būvēšana, gaisa kuģu pārklāšana utt.), iekārtas var atbrīvot no šo vērtību ievērošanas. Šādā gadījumā ir jāizmanto samazināšanas shēma, ja vien šis variants nav tehniski un ekonomiski neiespējams. Ja tas ir neiespējams, izmanto labāko pieejamo tehnisko paņēmienu.

46

(47)  Ja tekstila pārklāšanai lieto tehniskos paņēmienus, kas ļauj atkārtoti izmantot reģenerētus šķīdinātājus, robežvērtība ir 150 mg C/m3 žāvēšanai un pārklāšanai kopā.

47

3

(48)  Ja lieto tehniskos paņēmienus, kas ļauj atkārtoti izmantot reģenerētu šķīdinātāju, robežvērtība ir 150 mg C/m3.

48

3

(49)  Robežvērtību kopējai GOS emisijai aprēķina kā emitēto GOS masu uz iztīrīta un izžāvēta izstrādājuma masu.

49

(50)  Šo emisijas līmeni var panākt, izmantojot vismaz IV tipa vai efektīvākas mašīnas.

50

(51)  Difūzās emisijas robežvērtība neattiecas uz šķīdinātājiem, kas tiek pārdoti kā preparāta daļa noslēgtā konteinerā.

51

(52)  Difūzās emisijas aprēķinā neņem vērā šķīdinātāju atlikumu pabeigtā produktā.

52

(53)  Ja lieto tehniskos paņēmienus, kas ļauj atkārtoti izmantot reģenerētus šķīdinātājus, robežvērtība ir 150 mg C/m3.

53

3

(54)  ERVc un ERVf piemērošanas vietā var piemērot kopējo robežvērtību 5 % no šķīdinātāju ievades.

54

(55)  ERVc un ERVf piemērošanas vietā var piemērot kopējo robežvērtību 15 % no šķīdinātāju ievades.

55

(56)  Ja lieto tehniskos paņēmienus, kas ļauj atkārtoti izmantot reģenerētu šķīdinātāju, robežvērtība ir 150 mg C/m3.

56

3

(57)  Difūzās emisijas robežvērtība neattiecas uz šķīdinātājiem, kas tiek pārdoti kā preparāta daļa noslēgtā konteinerā.

57

(58)  Iekārtas, kurās visu izmantoto tīrīšanas materiālu vidējais organiskā šķīdinātāja saturs nepārsniedz 30 % (masas), ir atbrīvotas no šo vērtību piemērošanas.

58

(59)  Kopējās robežvērtības GOS emisijai no iekārtām, kas pārstrādā atsevišķas sēklu vai cita augu materiāla partijas, Dalībvalsts nosaka katrā konkrētajā gadījumā atsevišķi, izmantojot labākos pieejamos tehniskos paņēmienus.

59

(60)  Sveķu atdalīšana no eļļas.

60

(61)  Nav attiecināma uz piesūcināšanu ar kreozotu.

61

(5)  Kanādas Vides ministru padome.

5

(*1)  Attiecīgajām robežvērtībām neatbilstīgu jaunu transportlīdzekļu reģistrācija, pārdošana un nodošana ekspluatācijā tiks liegta, sākot no šajā slejā norādītajiem datumiem.

*1

(62)  Eiropas jaunā braukšanas cikla (NEDC) testa cikls.

62

NEDC

(63)  Izņemot transportlīdzekļus, kuru maksimālā masa pārsniedz 2 500 kg.

63

(64)  Un tie M kategorijas transportlīdzekļi, kas minēti piezīmē.

64

(65)  Testa cikls, ko paredz Eiropas vienmērīgā režīma cikla (ESC) un Eiropas slodzes reakcijas cikla (ELR) tests.

65

ESC

ELR

(66)  Testa cikls, ko paredz starptautiski saskaņotais vienmērīgā režīma braukšanas cikls (WHSC).

66

WHSC

(*2)  Attiecīgajām robežvērtībām neatbilstīgu jaunu transportlīdzekļu reģistrācija, pārdošana un nodošana ekspluatācijā tiks liegta, sākot no šajā slejā norādītajiem datumiem.

*2

(67)  Tikai dabasgāzes dzinējiem.

67

(68)  Nepiemēro dzinējiem, ko darbina ar gāzi, B2 posmā.

68

(69)  Testa cikls, ko paredz Eiropas pārejas ekspluatācijas braukšanas cikla (ETC) tests.

69

ETC

(70)  Testa cikls, ko paredz starptautiski saskaņotais pārejas ekspluatācijas braukšanas cikls (WHTC).

70

WHTC

(*3)  Sākot no minētā datuma un izņemot tādu tehniku un dzinējus, kurus paredzēts eksportēt uz valstīm, kas nav šī Protokola Dalībvalstis, Dalībvalstis attiecīgā gadījumā atļauj jaunu dzinēju (neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav uzstādīti tehnikā) reģistrāciju un laišanu tirgū tikai tad, ja transportlīdzekļi atbilst tabulā minētajām robežvērtībām.

*3

(71)  
  Redaktora piezīme. Šis skaitlis ir ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa, un galīgajā apstiprinātajā tekstā tas tika norādīts tikai vienu reizi apvienotā tabulas ailē. Tā kā šajā tekstā nav tabulu ar sadalošām līnijām, skaidrības labad skaitlis ir ierakstīts abās slejās.

71

Redaktora piezīme

(*4)  Sākot no minētā datuma un izņemot tādu tehniku un dzinējus, kurus paredzēts eksportēt uz valstīm, kas nav šī Protokola Dalībvalstis, Dalībvalstis attiecīgā gadījumā atļauj jaunu dzinēju (neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav uzstādīti tehnikā) reģistrāciju un laišanu tirgū tikai tad, ja transportlīdzekļi atbilst tabulā minētajām robežvērtībām.

*4

(72)  Visu klašu dzinējiem NOx emisija nedrīkst pārsniegt 10 g/kWh.

72

x

(73)  Kur A, B un n ir konstantes un PN ir nominālā dzinēja jauda (kW), un emisija tiek mērīta saskaņā ar harmonizētajiem standartiem.

73

(74)  Trīsriteņu un četrriteņu transportlīdzekļiem 3,5 g/km.

74

(75)  Vasaras periods sākas ne vēlāk par 1. maiju un ilgst vismaz līdz 30. septembrim. Dalībvalstīm ar arktiskiem klimata apstākļiem vasaras periods sākas ne vēlāk kā 1. jūnijā un beidzas ne vēlāk kā 31. augustā un tvaika spiediens pēc Reida (RVP) nepārsniedz 70 kPa.

75

RVP

(76)  Izņemot parasto bezsvina benzīnu (minimālais motora oktānskaitlis (MON) 81 un minimālais pētnieciskais oktānskaitlis (RON) 91), kuriem maksimālais olefīnu saturs ir 21 % (tilpuma). Šīs robežvērtības neliedz ieviest Dalībvalsts tirgū citu bezsvina benzīnu ar oktānskaitļiem, kas ir zemāki par šeit noteiktajiem.

76

MON

RON

(77)  Citi vienvērtīgie spirti, kuru destilācijas beigu punkts nepārsniedz valsts specifikācijās vai, ja tādu nav, nozares specifikācijās degvielām noteikto destilācijas beigu punktu.

77

(6)  Sadedzināšanas iekārtas nominālo ievadīto siltuma jaudu aprēķina kā visu daļu, kas savienotas ar kopīgu dūmeni, ievadītās siltuma jaudas summu. Aprēķinot kopējo nominālo ievadīto siltuma jaudu, atsevišķas daļas, kuru nominālā ievadītā siltuma jauda ir mazāka par 15 MWth, neņem vērā.

6

(78)  Šīs ERV neattiecas īpaši uz:

78

| — | iekārtām, kurās degšanas produktus izmanto tiešai apsildei, žāvēšanai vai jebkādai citai priekšmetu vai materiālu apstrādei, |
| --- | --- |

—

iekārtām, kurās degšanas produktus izmanto tiešai apsildei, žāvēšanai vai jebkādai citai priekšmetu vai materiālu apstrādei,

| — | pēcdedzināšanas iekārtām, kas paredzētas dūmgāzu attīrīšanai ar sadedzināšanas paņēmienu, ja tās nedarbojas kā neatkarīgas sadedzināšanas iekārtas, |
| --- | --- |

—

pēcdedzināšanas iekārtām, kas paredzētas dūmgāzu attīrīšanai ar sadedzināšanas paņēmienu, ja tās nedarbojas kā neatkarīgas sadedzināšanas iekārtas,

| — | katalītiskā krekinga katalizatoru reģenerācijas iekārtām, |
| --- | --- |

—

katalītiskā krekinga katalizatoru reģenerācijas iekārtām,

| — | iekārtām sēra iegūšanai no sērūdeņraža, |
| --- | --- |

—

iekārtām sēra iegūšanai no sērūdeņraža,

| — | reaktoriem, ko izmanto ķīmiskajā rūpniecībā, |
| --- | --- |

—

reaktoriem, ko izmanto ķīmiskajā rūpniecībā,

| — | koksa krāsnīm, |
| --- | --- |

—

koksa krāsnīm,

| — | kauperiem, |
| --- | --- |

—

kauperiem,

| — | utilizācijas katliem celulozes ražošanas iekārtās, |
| --- | --- |

—

utilizācijas katliem celulozes ražošanas iekārtās,

| — | atkritumu sadedzināšanas krāsnīm, |
| --- | --- |

—

atkritumu sadedzināšanas krāsnīm,

| — | sadedzināšanas iekārtām ar dīzeļdegvielas, benzīna vai gāzes dzinējiem un turbīnām darbināmām neatkarīgi no izmantotā kurināmā. |
| --- | --- |

—

sadedzināšanas iekārtām ar dīzeļdegvielas, benzīna vai gāzes dzinējiem un turbīnām darbināmām neatkarīgi no izmantotā kurināmā.

(79)  Atsauces O2 saturs ir 6 % cietajiem kurināmajiem un 3 % šķidrajiem un gāzveida kurināmajiem.

79

2

(80)  Iekārtas cementa klinkera ražošanai garajās rotācijas krāsnīs ar jaudu > 500 Mg dienā vai citās krāsnīs ar jaudu > 50 Mg dienā. Atsauces skābekļa saturs ir 10 %.

80

(81)  Iekārtas kaļķu ražošanai ar jaudu 50 Mg dienā vai lielāku. Tajās ietilpst kaļķu cepļi, kas iekļauti citos rūpnieciskos procesos, izņemot celulozes ražošanu (sk. 9. tabulu). Atsauces skābekļa saturs ir 11 %.

81

(82)  Ja putekļu elektriskā pretestība ir augsta, ERV var būt augstākas – līdz 30 mg/m3.

82

3

(83)  Iekārtas stikla vai stikla šķiedru ražošanai ar jaudu 20 Mg dienā vai lielāku. Koncentrācijas vērtības attiecas uz sausām dūmgāzēm pie 8 % (tilpuma) skābekļa satura (nepārtrauktā kausēšana) un pie 13 % (tilpuma) skābekļa satura (periodiska kausēšana).

83

(*5)  g/l lietošanai gatavā veidā.

*5

(*6)  g/l produkta lietošanai gatavā veidā. Produktos, kas gatavi lietošanai, izņemot sagatavošanas un tīrīšanas līdzekļus, ūdens saturu neņem vērā.

*6

---