# Den Europæiske Unions L 218/2017

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 218 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 60. årgang24. august 2017 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 218

Dansk udgave

Retsforskrifter

60. årgang24. august 2017

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2017/1495 af 23. august 2017 om ændring af forordning (EF) nr. 2073/2005 for så vidt angår campylobacter i slagtekyllingkroppe (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1496 af 23. august 2017 om ikke at forny godkendelsen af aktivstoffet DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  ) | 7 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1497 af 23. august 2017 om tilbagetrækning af godtagelsen af et tilsagn for en eksporterende producent i henhold til gennemførelsesafgørelse 2013/707/EU om bekræftelse af godtagelse af et tilsagn afgivet i forbindelse med antidumpingproceduren og antisubsidieproceduren vedrørende importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina i anvendelsesperioden for de endelige foranstaltninger | 10 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EU) 2017/1495 af 23. august 2017 om ændring af forordning (EF) nr. 2073/2005 for så vidt angår campylobacter i slagtekyllingkroppe (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1496 af 23. august 2017 om ikke at forny godkendelsen af aktivstoffet DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  )

1

7

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1497 af 23. august 2017 om tilbagetrækning af godtagelsen af et tilsagn for en eksporterende producent i henhold til gennemførelsesafgørelse 2013/707/EU om bekræftelse af godtagelse af et tilsagn afgivet i forbindelse med antidumpingproceduren og antisubsidieproceduren vedrørende importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina i anvendelsesperioden for de endelige foranstaltninger

10

| | | III   Andre retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 61/16/KOL af 16. marts 2016 om afslutning af den formelle undersøgelse af påstået statsstøtte i form af leasing af en optisk fiberforbindelse, som NATO tidligere benyttede sig af (Island) [2017/1498] | 19 |

III   Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 61/16/KOL af 16. marts 2016 om afslutning af den formelle undersøgelse af påstået statsstøtte i form af leasing af en optisk fiberforbindelse, som NATO tidligere benyttede sig af (Island) [2017/1498]

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 24.8.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 218/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 218/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2017/1495

af 23. august 2017

om ændring af forordning (EF) nr. 2073/2005 for så vidt angår campylobacter i slagtekyllingkroppe

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (1), særlig artikel 4, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2073/2005 (2) er der fastsat mikrobiologiske kriterier for visse mikroorganismer samt gennemførelsesbestemmelser, som fødevarevirksomhedslederne skal opfylde i overensstemmelse med de almindelige og særlige hygiejnebestemmelser, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 852/2004. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2073/2005 (2) er der fastsat mikrobiologiske kriterier for visse mikroorganismer samt gennemførelsesbestemmelser, som fødevarevirksomhedslederne skal opfylde i overensstemmelse med de almindelige og særlige hygiejnebestemmelser, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 852/2004.

| (2) | Der fastsættes ved forordning (EF) nr. 2073/2005 blandt andet proceshygiejnekriterier, hvorved der fastsættes vejledende grænseværdier for kontaminering, idet der, hvis disse grænseværdier overskrides, skal træffes korrigerende handlinger, således at proceshygiejnen fortsat kan være i overensstemmelse med fødevarelovgivningen. |
| --- | --- |

(2)

Der fastsættes ved forordning (EF) nr. 2073/2005 blandt andet proceshygiejnekriterier, hvorved der fastsættes vejledende grænseværdier for kontaminering, idet der, hvis disse grænseværdier overskrides, skal træffes korrigerende handlinger, således at proceshygiejnen fortsat kan være i overensstemmelse med fødevarelovgivningen.

| (3) | Det fremgår af rapporten »European Union summary report on trends and sources of zoonoses, zoonotic agents and food-borne outbreaks in 2015« (3), som blev offentliggjort af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) og Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC), at campylobacteriose hos mennesker, med ca. 230 000 indberettede tilfælde om året, er den hyppigst anmeldte humane fødevarebårne sygdom i Unionen. |
| --- | --- |

(3)

Det fremgår af rapporten »European Union summary report on trends and sources of zoonoses, zoonotic agents and food-borne outbreaks in 2015« (3), som blev offentliggjort af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) og Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC), at campylobacteriose hos mennesker, med ca. 230 000 indberettede tilfælde om året, er den hyppigst anmeldte humane fødevarebårne sygdom i Unionen.

| (4) | I 2010 offentliggjorde EFSA en analyse af referenceundersøgelsen af forekomsten af campylobacter i partier af slagtekyllinger og på slagtekyllingkroppe (4). Referenceundersøgelsen blev foretaget på slagterier i 2008 med det formål at indsamle sammenlignelige tal for prævalensen og kontamineringsniveauet hos slagtekyllinger i Unionen. EFSA konkluderede, at i gennemsnit 75,8 % af slagtekyllingkroppene var kontamineret, idet tallet varierede meget medlemsstaterne og slagterierne imellem. |
| --- | --- |

(4)

I 2010 offentliggjorde EFSA en analyse af referenceundersøgelsen af forekomsten af campylobacter i partier af slagtekyllinger og på slagtekyllingkroppe (4). Referenceundersøgelsen blev foretaget på slagterier i 2008 med det formål at indsamle sammenlignelige tal for prævalensen og kontamineringsniveauet hos slagtekyllinger i Unionen. EFSA konkluderede, at i gennemsnit 75,8 % af slagtekyllingkroppene var kontamineret, idet tallet varierede meget medlemsstaterne og slagterierne imellem.

| (5) | Ifølge EFSA's videnskabelige udtalelse om risikoen for campylobacteriose hos mennesker ved slagtekyllingekød (5), som blev offentliggjort i 2010, kan 20-30 % af tilfældene af campylobacteriose hos mennesker sandsynligvis tilskrives håndtering, tilberedning og indtagelse af slagtekyllingekød, mens 50-80 % kan tilskrives kyllingereservoiret som sådan. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge EFSA's videnskabelige udtalelse om risikoen for campylobacteriose hos mennesker ved slagtekyllingekød (5), som blev offentliggjort i 2010, kan 20-30 % af tilfældene af campylobacteriose hos mennesker sandsynligvis tilskrives håndtering, tilberedning og indtagelse af slagtekyllingekød, mens 50-80 % kan tilskrives kyllingereservoiret som sådan.

| (6) | I EFSA's videnskabelige udtalelse om mulighederne med hensyn til campylobacterbekæmpelse i hele fjerkrækødproduktionskæden, som blev offentliggjort i 2011 (6), foreslås der en række bekæmpelsesløsninger, både på bedriften og på slagteriet, ligesom der foretages et estimat af deres virkninger i forhold til at reducere antallet af humane tilfælde, herunder indførelse af et proceshygiejnekriterium for campylobacter. EFSA vurderer, at den folkesundhedsmæssige risiko ved indtagelse af slagtekyllingekød ville kunne reduceres med mere end 50 %, hvis slagtekroppene overholdt en grænseværdi på 1 000 cfu/g, og fremhæver, at kontamineringsniveauet er meget forskelligt, alt efter om der er tale om halsskindsprøver eller prøver af brystskind. |
| --- | --- |

(6)

I EFSA's videnskabelige udtalelse om mulighederne med hensyn til campylobacterbekæmpelse i hele fjerkrækødproduktionskæden, som blev offentliggjort i 2011 (6), foreslås der en række bekæmpelsesløsninger, både på bedriften og på slagteriet, ligesom der foretages et estimat af deres virkninger i forhold til at reducere antallet af humane tilfælde, herunder indførelse af et proceshygiejnekriterium for campylobacter. EFSA vurderer, at den folkesundhedsmæssige risiko ved indtagelse af slagtekyllingekød ville kunne reduceres med mere end 50 %, hvis slagtekroppene overholdt en grænseværdi på 1 000 cfu/g, og fremhæver, at kontamineringsniveauet er meget forskelligt, alt efter om der er tale om halsskindsprøver eller prøver af brystskind.

| (7) | EFSA offentliggjorde desuden i 2012 en videnskabelig udtalelse om de farer for menneskers sundhed, der skal være omfattet af fjerkrækødkontrollen, hvori campylobacter fremhæves som værende af stor betydning for folkesundheden (7), og hvori det anbefales at tilpasse de nuværende metoder til undersøgelse af fjerkræslagtekroppe med henblik på at adressere campylobacter. EFSA foreslår først og fremmest at indføre et proceshygiejnekriterium for campylobacter på slagtekyllingkroppe. |
| --- | --- |

(7)

EFSA offentliggjorde desuden i 2012 en videnskabelig udtalelse om de farer for menneskers sundhed, der skal være omfattet af fjerkrækødkontrollen, hvori campylobacter fremhæves som værende af stor betydning for folkesundheden (7), og hvori det anbefales at tilpasse de nuværende metoder til undersøgelse af fjerkræslagtekroppe med henblik på at adressere campylobacter. EFSA foreslår først og fremmest at indføre et proceshygiejnekriterium for campylobacter på slagtekyllingkroppe.

| (8) | På grundlag af EFSA's udtalelser fra 2010 og 2011 lod Kommissionen foretage en analyse af omkostningerne og fordelene ved at indføre visse bekæmpelsesforanstaltninger til nedbringelse af forekomsten af campylobacter i kyllingekød i forskellige led i fødevarekæden (8). Hovedkonklusionen på denne cost-benefit-analyse er, at fastsættelse af et proceshygiejnekriterium for campylobacter i slagtekyllingkroppe ville være et af de tiltag, der ville give den bedste balance mellem reduktion af campylobacteriose hos mennesker, der kan tilskrives indtagelse af fjerkrækød, og de økonomiske konsekvenser af at anvende kriteriet. |
| --- | --- |

(8)

På grundlag af EFSA's udtalelser fra 2010 og 2011 lod Kommissionen foretage en analyse af omkostningerne og fordelene ved at indføre visse bekæmpelsesforanstaltninger til nedbringelse af forekomsten af campylobacter i kyllingekød i forskellige led i fødevarekæden (8). Hovedkonklusionen på denne cost-benefit-analyse er, at fastsættelse af et proceshygiejnekriterium for campylobacter i slagtekyllingkroppe ville være et af de tiltag, der ville give den bedste balance mellem reduktion af campylobacteriose hos mennesker, der kan tilskrives indtagelse af fjerkrækød, og de økonomiske konsekvenser af at anvende kriteriet.

| (9) | Proceshygiejnekriteriet for campylobacter i slagtekyllingkroppe har til formål at holde kontamineringen af slagtekroppe under kontrol i slagteprocessen. Det bør desuden — med henblik på at sikre en tilgang, der omfatter hele kæden, som anbefalet i EFSA's udtalelse om mulighederne med hensyn til campylobacterkontrol — overvejes at indføre bekæmpelsesforanstaltninger på bedriftsniveau. |
| --- | --- |

(9)

Proceshygiejnekriteriet for campylobacter i slagtekyllingkroppe har til formål at holde kontamineringen af slagtekroppe under kontrol i slagteprocessen. Det bør desuden — med henblik på at sikre en tilgang, der omfatter hele kæden, som anbefalet i EFSA's udtalelse om mulighederne med hensyn til campylobacterkontrol — overvejes at indføre bekæmpelsesforanstaltninger på bedriftsniveau.

| (10) | Det giver fortsat udfordringer at nedbringe forekomsten af campylobacter, idet vertikal overførsel ikke synes at være en vigtig risikofaktor, og alt afhænger af, hvor effektive biosikkerhedsforanstaltningerne er med hensyn til at holde slagtekyllingerne fri for campylobacter. Det bør derfor overvejes at anlægge en trinvis tilgang, hvor proceshygiejnekriterierne gøres gradvis strengere over tid. Artikel 5, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2073/2005 sikrer dog, med henblik på opretholdelse af beskyttelsesniveauet i medlemsstater, hvor en sådan beskyttelse allerede er opnået, tilstrækkelig fleksibilitet til at anvende et strengere proceshygiejnekriterium, idet dette alternative kriterium giver garantier, der mindst svarer til dem, der opnås med referencekriteriet i forordning (EF) nr. 2073/2005. |
| --- | --- |

(10)

Det giver fortsat udfordringer at nedbringe forekomsten af campylobacter, idet vertikal overførsel ikke synes at være en vigtig risikofaktor, og alt afhænger af, hvor effektive biosikkerhedsforanstaltningerne er med hensyn til at holde slagtekyllingerne fri for campylobacter. Det bør derfor overvejes at anlægge en trinvis tilgang, hvor proceshygiejnekriterierne gøres gradvis strengere over tid. Artikel 5, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2073/2005 sikrer dog, med henblik på opretholdelse af beskyttelsesniveauet i medlemsstater, hvor en sådan beskyttelse allerede er opnået, tilstrækkelig fleksibilitet til at anvende et strengere proceshygiejnekriterium, idet dette alternative kriterium giver garantier, der mindst svarer til dem, der opnås med referencekriteriet i forordning (EF) nr. 2073/2005.

| (11) | Med henblik på at reducere den administrative byrde for fødevarevirksomhedslederne bør prøveudtagningsplanen for campylobacterkriteriet følge den samme testtilgang som for proceshygiejnekriteriet for salmonella i fjerkræslagtekroppe. De halsskindsprøver, der bruges til at kontrollere overensstemmelse med proceshygiejnekriteriet for salmonella i fjerkræslagtekroppe, kan derfor også anvendes til campylobacteranalyserne. |
| --- | --- |

(11)

Med henblik på at reducere den administrative byrde for fødevarevirksomhedslederne bør prøveudtagningsplanen for campylobacterkriteriet følge den samme testtilgang som for proceshygiejnekriteriet for salmonella i fjerkræslagtekroppe. De halsskindsprøver, der bruges til at kontrollere overensstemmelse med proceshygiejnekriteriet for salmonella i fjerkræslagtekroppe, kan derfor også anvendes til campylobacteranalyserne.

| (12) | Den internationale standard EN/ISO 10272-2 er den horisontale metode til tælling af campylobacter i fødevarer og foder. Den bør derfor fastsættes som referencemetode til verifikation af overensstemmelse med kriteriet for campylobacter i fjerkræslagtekroppe. |
| --- | --- |

(12)

Den internationale standard EN/ISO 10272-2 er den horisontale metode til tælling af campylobacter i fødevarer og foder. Den bør derfor fastsættes som referencemetode til verifikation af overensstemmelse med kriteriet for campylobacter i fjerkræslagtekroppe.

| (13) | Datoen, hvorfra denne forordning finder anvendelse, bør udskydes med henblik på at give fødevarevirksomhedslederne den nødvendige tid til at tilpasse deres nuværende praksis til de nye krav og for at give de laboratorier, der udfører campylobacteranalyser, mulighed for at implementere de nye testmetoder, der fastlægges ved denne forordning. |
| --- | --- |

(13)

Datoen, hvorfra denne forordning finder anvendelse, bør udskydes med henblik på at give fødevarevirksomhedslederne den nødvendige tid til at tilpasse deres nuværende praksis til de nye krav og for at give de laboratorier, der udfører campylobacteranalyser, mulighed for at implementere de nye testmetoder, der fastlægges ved denne forordning.

| (14) | Forordning (EF) nr. 2073/2005 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(14)

Forordning (EF) nr. 2073/2005 bør derfor ændres.

| (15) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(15)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 2073/2005 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2018.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. august 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 2073/2005 af 15. november 2005 om mikrobiologiske kriterier for fødevarer (EUT L 338 af 22.12.2005, s. 1).

2

(3)  
  EFSA Journal 2016;14(12):4634.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal 2010;8(03):1503.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal 2010:8(1):1437.

5

EFSA Journal

(6)  
  EFSA Journal 2011;9(4):2105.

6

EFSA Journal

(7)  
  EFSA Journal 2012;10(6):2741.

7

EFSA Journal

(8)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/biosafety_food-borne-disease_campy_cost-bene-analy.pdf.

8

---

BILAG

I bilag I til forordning (EF) nr. 2073/2005 foretages følgende ændringer:

| 1) | Kapitel 2, punkt 2.1, ændres som følger:






  a) | Tabellen ændres således:






  i) | Følgende række indsættes som 2.1.9:













  Fødevarekategori | Mikroorganismer | Prøveudtagningsplan | Grænseværdier | Referenceanalysemetode | Led, hvor kriteriet anvendes | Foranstaltning i tilfælde af utilfredsstillende resultater |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| »2.1.9 | Slagtekroppe af slagtekyllinger |

1)

Kapitel 2, punkt 2.1, ændres som følger:

a)

Tabellen ændres således:

i)

Følgende række indsættes som 2.1.9:

Fødevarekategori

Mikroorganismer

Prøveudtagningsplan

Grænseværdier

Referenceanalysemetode

Led, hvor kriteriet anvendes

Foranstaltning i tilfælde af utilfredsstillende resultater

n

c

m

M

»2.1.9

Slagtekroppe af slagtekyllinger

Campylobacter spp.

50 (5)

c = 20

Fra 1.1.2020 c = 15

Fra 1.1.2025 c = 10

1 000 cfu/g

EN ISO 10272-2

Slagtekroppe efter køling

Bedre slagtehygiejne samt revision af proceskontrollen, dyrenes oprindelse og biosikkerhedsforanstaltningerne på oprindelsesbedrifterne«.

| ii) | Fodnote 2 affattes således:






  »(2) | For punkt 2.1.3-2.1.5 og 2.1.9 m = M.« |
| --- | --- | --- |

ii)

Fodnote 2 affattes således:

»(2)

| b) | Under overskriften »Fortolkning af undersøgelsesresultaterne« tilføjes følgende:

  »
  Campylobacter spp. i slagtekroppe af slagtekyllinger:






  — | tilfredsstillende, hvis højst c/n værdier er > m |
| --- | --- | --- |

b)

Under overskriften »Fortolkning af undersøgelsesresultaterne« tilføjes følgende:

»
  Campylobacter spp. i slagtekroppe af slagtekyllinger:

—

tilfredsstillende, hvis højst c/n værdier er > m

| — | utilfredsstillende, hvis mere end c/n værdier er > m.« |
| --- | --- |

—

utilfredsstillende, hvis mere end c/n værdier er > m.«

| 2) | Kapitel 3, punkt 3.2, affattes således:
  »3.2.   Udtagning af prøver til bakteriologisk kontrol i slagterier og på steder, hvor der fremstilles hakket kød, tilberedt kød, maskinsepareret kød og fersk kød


  Regler for udtagning af prøver af slagtekroppe af kvæg, svin, får, geder og heste

  Den destruktive metode og den ikke-destruktive metode, valg af prøveudtagningsstederne og reglerne for opbevaring og transport af prøver, der skal anvendes, er beskrevet i ISO-standard 17604.
  Der skal i hver prøveudtagningsrunde udtages tilfældige stikprøver af fem slagtekroppe. Prøveudtagningsstederne skal vælges under hensyntagen til de enkelte anlægs slagteteknologi.
  Når der udtages prøver til bestemmelse af enterobakterier og aerobe kim, udtages prøverne fra fire steder på hver slagtekrop. Der udtages fire vævsprøver, der repræsenterer i alt 20 cm2, ved den destruktive metode. Hvis den ikke-destruktive metode anvendes i denne forbindelse, skal prøveudtagningsarealet omfatte mindst 100 cm2 (50 cm2 for slagtekroppe af små drøvtyggere) pr. prøveudtagningssted.
  Når der udtages prøver til bestemmelse af salmonella, anvendes en prøveudtagningsmetode, hvor der benyttes en svaber med ru overflade. De områder, som med størst sandsynlighed er kontamineret, vælges. Det samlede prøveudtagningsareal skal omfatte mindst 400 cm2.
  Når der udtages prøver fra de forskellige prøveudtagningssteder på den pågældende slagtekrop, pooles de, inden undersøgelsen påbegyndes.

  Regler for udtagning af prøver af fjerkræslagtekroppe og fersk fjerkrækød

  Til salmonella- og campylobacteranalyser udtages der på slagteriet prøver fra hele fjerkræslagtekroppe med halsskind. Andre opskærings- eller forarbejdningsvirksomheder end dem, der er beliggende ved siden af et slagteri og udelukkende opskærer og forarbejder kød fra dette slagteri, skal også udtage prøver til salmonellaanalyser. Der skal først og fremmest udtages prøver fra hele fjerkræslagtekroppe med halsskind, hvor det er muligt, idet det dog skal sikres, at også fjerkrædele med skind og/eller fjerkrædele uden skind eller med kun lidt skind, er omfattet, og at dette valg er risikobaseret.
  Slagteriernes prøveudtagningsplaner skal omfatte fjerkræslagtekroppe fra flokke med ukendt salmonellastatus eller med en status, der vides at være positiv for Salmonella Enteritidis eller Salmonella Typhimurium.
  Til undersøgelser ud fra proceshygiejnekriterierne, jf. række 2.1.5 og 2.1.9 i kapitel 2, for salmonella og campylobacter i fjerkræslagtekroppe på slagterier udtages der, hvis undersøgelserne for salmonella og campylobacter udføres på samme laboratorium, i hver prøveudtagningsrunde og efter køling tilfældige stikprøver af halsskindet fra mindst 15 fjerkræslagtekroppe. Inden undersøgelsen samles halsskindsprøverne fra mindst tre fjerkræslagtekroppe fra samme flok til én samleprøve på 26 g. Halsskindsprøverne giver således 5 × 26 g slutprøver (det er nødvendigt med 26 g for at kunne foretage paralleltest for salmonella og campylobacter på én prøve). Efter prøveudtagningen skal prøverne opbevares ved og transporteres til laboratoriet ved en temperatur, der ikke er lavere end 1 °C eller højere end 8 °C, og tidsintervallet mellem prøveudtagningen og testningen for campylobacter skal være mindre end 48 timer, så prøverne forbliver intakte. Prøver, hvis temperatur er nået ned på 0 °C, må ikke bruges til at verificere overensstemmelse med kriteriet for campylobacter. De 5 × 26 g prøver anvendes til at verificere overensstemmelse med proceshygiejnekriterierne i række 2.1.5 og 2.1.9 i kapitel 2 og med fødevaresikkerhedskriteriet i række 1.28 i kapitel 1. Den initiale suspension forberedes på laboratoriet ved at overføre analyseprøven på 26 g til en 9 gange så stor mængde (234 ml) bufferet peptonvand (BPW).Peptonvandet skal forinden være bragt til omgivelsestemperatur. Blandingen behandles i en stomacher eller pulsifier i ca. et minut. Skumdannelse skal undgås ved at fjerne så meget luft som muligt fra stomacherposen. 10 ml (~ 1 g) af denne initiale suspension overføres til et tomt, sterilt glas, og 1 ml heraf anvendes til tælling af campylobacter på selektive plader. Resten af den initiale suspension (250 ml ~ 25 g) anvendes til påvisning af salmonella.
  Til undersøgelser ud fra proceshygiejnekriterierne, jf. række 2.1.5 og 2.1.9 i kapitel 2, for salmonella og campylobacter i fjerkræslagtekroppe på slagterier udtages der, hvis undersøgelserne for salmonella og campylobacter udføres på to forskellige laboratorier, i hver prøveudtagningsrunde og efter køling tilfældige stikprøver af halsskindet fra mindst 20 fjerkræslagtekroppe. Inden undersøgelsen samles halsskindsprøverne fra mindst fire fjerkræslagtekroppe fra samme flok til én samleprøve på 35 g. Halsskindsprøverne giver således 5 × 35 g prøver, som derefter opdeles, så man får 5 × 25 g slutprøver (som undersøges for salmonella) og 5 × 10 g slutprøver (som undersøges for campylobacter). Efter prøveudtagningen skal prøverne opbevares ved og transporteres til laboratoriet ved en temperatur, der ikke er lavere end 1 °C eller højere end 8 °C, og tidsintervallet mellem prøveudtagningen og testningen for campylobacter skal være mindre end 48 timer, så prøverne forbliver intakte. Prøver, hvis temperatur er nået ned på 0 °C, må ikke bruges til at verificere overensstemmelse med kriteriet for campylobacter. De 5 × 25 g prøver anvendes til at verificere overensstemmelse med proceshygiejnekriterierne i række 2.1.5 i kapitel 2 og med fødevaresikkerhedskriteriet i række 1.28 i kapitel 1. De 5 × 10 g slutprøver anvendes til at verificere overensstemmelse med proceshygiejnekriterierne i række 2.1.9 i kapitel 2.
  Til salmonellaanalyser af andet fersk fjerkrækød end fjerkræslagtekroppe indsamles der 5 prøver a mindst 25 g fra samme parti. Prøver, der udtages fra fjerkrædele med skind, skal bestå af skind og en tynd skive overflademuskel, hvis der ikke er tilstrækkeligt skind til en prøveenhed. Prøver, der udtages fra fjerkrædele uden skind eller med kun lidt skind, skal bestå af en eller flere tynde skiver overflademuskel suppleret med eventuelt skind, således at man får en tilstrækkeligt stor prøveenhed. Kødskiverne skal udtages på en sådan måde, at mest muligt af kødets overflade er inkluderet.

  Retningslinjer for prøveudtagning

  De retningslinjer for god praksis, der er omhandlet i artikel 7 i forordning (EF) nr. 852/2004, kan omfatte nærmere retningslinjer for udtagning af prøver af slagtekroppe, navnlig vedrørende prøveudtagningssteder.

  Prøveudtagningsfrekvens for slagtekroppe, hakket kød, tilberedt kød, maskinsepareret kød og fersk fjerkrækød

  Fødevarevirksomhedsledere på slagterier eller virksomheder, som fremstiller hakket kød, tilberedt kød, maskinsepareret kød eller fersk fjerkrækød, skal mindst én gang om ugen udtage prøver til mikrobiologisk analyse. De ugentlige prøver udtages på forskellige ugedage for at sikre, at alle ugedagene bliver omfattet.
  For udtagning af prøver af hakket kød og tilberedt kød til bestemmelse af E. coli og aerobe kim og for udtagning af prøver af slagtekroppe til bestemmelse af enterobakterier og aerobe kim kan frekvensen nedsættes til prøveudtagning hver anden uge, hvis der opnås tilfredsstillende resultater i seks på hinanden følgende uger.
  For udtagning af prøver af hakket kød, tilberedt kød, slagtekroppe og fersk fjerkrækød med henblik på salmonellaanalyser kan frekvensen nedsættes til prøveudtagning hver anden uge, hvis der opnås tilfredsstillende resultater i 30 på hinanden følgende uger. Prøveudtagningsfrekvensen for salmonellaanalyser kan endvidere reduceres, hvis der findes et nationalt eller regionalt salmonellabekæmpelsesprogram, og hvis dette program omfatter undersøgelser, der træder i stedet for den prøveudtagning, der fastsættes i dette afsnit. Prøveudtagningsfrekvensen kan yderligere reduceres, hvis det ved det nationale eller regionale salmonellabekæmpelsesprogram dokumenteres, at salmonellaprævalensen er lav hos dyr, der købes af slagteriet.
  For udtagning af prøver af fjerkræslagtekroppe med henblik på campylobacteranalyse kan frekvensen nedsættes til prøveudtagning hver anden uge, hvis der opnås tilfredsstillende resultater i 52 på hinanden følgende uger. Prøveudtagningsfrekvensen for campylobacteranalyser kan efter tilladelse fra den kompetente myndighed reduceres, hvis der findes et officielt eller et officielt anerkendt nationalt eller regionalt campylobacterbekæmpelsesprogram, og hvis dette program omfatter prøveudtagning og undersøgelser svarende til den prøveudtagning og de undersøgelser, der er påkrævet for at verificere overensstemmelse med proceshygiejnekriteriet i række 2.1.9 i kapitel 2. Hvis der i bekæmpelsesprogrammet er fastsat et lavt kontamineringsniveau for campylobacter i flokke, kan prøveudtagningsfrekvensen reduceres yderligere, hvis dette lave campylobacterkontamineringsniveau opnås over en 52 ugers periode på oprindelsesbedrifterne for de slagtekyllinger, der købes af slagteriet. Hvis bekæmpelsesprogrammet giver tilfredsstillende resultater i en bestemt periode af året, kan campylobacteranalysefrekvensen ligeledes efter tilladelse fra den kompetente myndighed tilpasses efter sæsonudsving.
  Hvis det kan begrundes ud fra en risikoanalyse, og det godkendes af den kompetente myndighed, kan små slagterier og virksomheder, der producerer hakket kød, tilberedt kød og fersk fjerkrækød i små mængder, få dispensation fra de nævnte prøveudtagningsfrekvenser.« |
| --- | --- |

2)

Kapitel 3, punkt 3.2, affattes således:

»3.2.   Udtagning af prøver til bakteriologisk kontrol i slagterier og på steder, hvor der fremstilles hakket kød, tilberedt kød, maskinsepareret kød og fersk kød

Regler for udtagning af prøver af slagtekroppe af kvæg, svin, får, geder og heste

Den destruktive metode og den ikke-destruktive metode, valg af prøveudtagningsstederne og reglerne for opbevaring og transport af prøver, der skal anvendes, er beskrevet i ISO-standard 17604.

Der skal i hver prøveudtagningsrunde udtages tilfældige stikprøver af fem slagtekroppe. Prøveudtagningsstederne skal vælges under hensyntagen til de enkelte anlægs slagteteknologi.

Når der udtages prøver til bestemmelse af enterobakterier og aerobe kim, udtages prøverne fra fire steder på hver slagtekrop. Der udtages fire vævsprøver, der repræsenterer i alt 20 cm2, ved den destruktive metode. Hvis den ikke-destruktive metode anvendes i denne forbindelse, skal prøveudtagningsarealet omfatte mindst 100 cm2 (50 cm2 for slagtekroppe af små drøvtyggere) pr. prøveudtagningssted.

Når der udtages prøver til bestemmelse af salmonella, anvendes en prøveudtagningsmetode, hvor der benyttes en svaber med ru overflade. De områder, som med størst sandsynlighed er kontamineret, vælges. Det samlede prøveudtagningsareal skal omfatte mindst 400 cm2.

Når der udtages prøver fra de forskellige prøveudtagningssteder på den pågældende slagtekrop, pooles de, inden undersøgelsen påbegyndes.

Regler for udtagning af prøver af fjerkræslagtekroppe og fersk fjerkrækød

Til salmonella- og campylobacteranalyser udtages der på slagteriet prøver fra hele fjerkræslagtekroppe med halsskind. Andre opskærings- eller forarbejdningsvirksomheder end dem, der er beliggende ved siden af et slagteri og udelukkende opskærer og forarbejder kød fra dette slagteri, skal også udtage prøver til salmonellaanalyser. Der skal først og fremmest udtages prøver fra hele fjerkræslagtekroppe med halsskind, hvor det er muligt, idet det dog skal sikres, at også fjerkrædele med skind og/eller fjerkrædele uden skind eller med kun lidt skind, er omfattet, og at dette valg er risikobaseret.

Slagteriernes prøveudtagningsplaner skal omfatte fjerkræslagtekroppe fra flokke med ukendt salmonellastatus eller med en status, der vides at være positiv for Salmonella Enteritidis eller Salmonella Typhimurium.

Til undersøgelser ud fra proceshygiejnekriterierne, jf. række 2.1.5 og 2.1.9 i kapitel 2, for salmonella og campylobacter i fjerkræslagtekroppe på slagterier udtages der, hvis undersøgelserne for salmonella og campylobacter udføres på samme laboratorium, i hver prøveudtagningsrunde og efter køling tilfældige stikprøver af halsskindet fra mindst 15 fjerkræslagtekroppe. Inden undersøgelsen samles halsskindsprøverne fra mindst tre fjerkræslagtekroppe fra samme flok til én samleprøve på 26 g. Halsskindsprøverne giver således 5 × 26 g slutprøver (det er nødvendigt med 26 g for at kunne foretage paralleltest for salmonella og campylobacter på én prøve). Efter prøveudtagningen skal prøverne opbevares ved og transporteres til laboratoriet ved en temperatur, der ikke er lavere end 1 °C eller højere end 8 °C, og tidsintervallet mellem prøveudtagningen og testningen for campylobacter skal være mindre end 48 timer, så prøverne forbliver intakte. Prøver, hvis temperatur er nået ned på 0 °C, må ikke bruges til at verificere overensstemmelse med kriteriet for campylobacter. De 5 × 26 g prøver anvendes til at verificere overensstemmelse med proceshygiejnekriterierne i række 2.1.5 og 2.1.9 i kapitel 2 og med fødevaresikkerhedskriteriet i række 1.28 i kapitel 1. Den initiale suspension forberedes på laboratoriet ved at overføre analyseprøven på 26 g til en 9 gange så stor mængde (234 ml) bufferet peptonvand (BPW).Peptonvandet skal forinden være bragt til omgivelsestemperatur. Blandingen behandles i en stomacher eller pulsifier i ca. et minut. Skumdannelse skal undgås ved at fjerne så meget luft som muligt fra stomacherposen. 10 ml (~ 1 g) af denne initiale suspension overføres til et tomt, sterilt glas, og 1 ml heraf anvendes til tælling af campylobacter på selektive plader. Resten af den initiale suspension (250 ml ~ 25 g) anvendes til påvisning af salmonella.

Til undersøgelser ud fra proceshygiejnekriterierne, jf. række 2.1.5 og 2.1.9 i kapitel 2, for salmonella og campylobacter i fjerkræslagtekroppe på slagterier udtages der, hvis undersøgelserne for salmonella og campylobacter udføres på to forskellige laboratorier, i hver prøveudtagningsrunde og efter køling tilfældige stikprøver af halsskindet fra mindst 20 fjerkræslagtekroppe. Inden undersøgelsen samles halsskindsprøverne fra mindst fire fjerkræslagtekroppe fra samme flok til én samleprøve på 35 g. Halsskindsprøverne giver således 5 × 35 g prøver, som derefter opdeles, så man får 5 × 25 g slutprøver (som undersøges for salmonella) og 5 × 10 g slutprøver (som undersøges for campylobacter). Efter prøveudtagningen skal prøverne opbevares ved og transporteres til laboratoriet ved en temperatur, der ikke er lavere end 1 °C eller højere end 8 °C, og tidsintervallet mellem prøveudtagningen og testningen for campylobacter skal være mindre end 48 timer, så prøverne forbliver intakte. Prøver, hvis temperatur er nået ned på 0 °C, må ikke bruges til at verificere overensstemmelse med kriteriet for campylobacter. De 5 × 25 g prøver anvendes til at verificere overensstemmelse med proceshygiejnekriterierne i række 2.1.5 i kapitel 2 og med fødevaresikkerhedskriteriet i række 1.28 i kapitel 1. De 5 × 10 g slutprøver anvendes til at verificere overensstemmelse med proceshygiejnekriterierne i række 2.1.9 i kapitel 2.

Til salmonellaanalyser af andet fersk fjerkrækød end fjerkræslagtekroppe indsamles der 5 prøver a mindst 25 g fra samme parti. Prøver, der udtages fra fjerkrædele med skind, skal bestå af skind og en tynd skive overflademuskel, hvis der ikke er tilstrækkeligt skind til en prøveenhed. Prøver, der udtages fra fjerkrædele uden skind eller med kun lidt skind, skal bestå af en eller flere tynde skiver overflademuskel suppleret med eventuelt skind, således at man får en tilstrækkeligt stor prøveenhed. Kødskiverne skal udtages på en sådan måde, at mest muligt af kødets overflade er inkluderet.

Retningslinjer for prøveudtagning

De retningslinjer for god praksis, der er omhandlet i artikel 7 i forordning (EF) nr. 852/2004, kan omfatte nærmere retningslinjer for udtagning af prøver af slagtekroppe, navnlig vedrørende prøveudtagningssteder.

Prøveudtagningsfrekvens for slagtekroppe, hakket kød, tilberedt kød, maskinsepareret kød og fersk fjerkrækød

Fødevarevirksomhedsledere på slagterier eller virksomheder, som fremstiller hakket kød, tilberedt kød, maskinsepareret kød eller fersk fjerkrækød, skal mindst én gang om ugen udtage prøver til mikrobiologisk analyse. De ugentlige prøver udtages på forskellige ugedage for at sikre, at alle ugedagene bliver omfattet.

For udtagning af prøver af hakket kød og tilberedt kød til bestemmelse af E. coli og aerobe kim og for udtagning af prøver af slagtekroppe til bestemmelse af enterobakterier og aerobe kim kan frekvensen nedsættes til prøveudtagning hver anden uge, hvis der opnås tilfredsstillende resultater i seks på hinanden følgende uger.

For udtagning af prøver af hakket kød, tilberedt kød, slagtekroppe og fersk fjerkrækød med henblik på salmonellaanalyser kan frekvensen nedsættes til prøveudtagning hver anden uge, hvis der opnås tilfredsstillende resultater i 30 på hinanden følgende uger. Prøveudtagningsfrekvensen for salmonellaanalyser kan endvidere reduceres, hvis der findes et nationalt eller regionalt salmonellabekæmpelsesprogram, og hvis dette program omfatter undersøgelser, der træder i stedet for den prøveudtagning, der fastsættes i dette afsnit. Prøveudtagningsfrekvensen kan yderligere reduceres, hvis det ved det nationale eller regionale salmonellabekæmpelsesprogram dokumenteres, at salmonellaprævalensen er lav hos dyr, der købes af slagteriet.

For udtagning af prøver af fjerkræslagtekroppe med henblik på campylobacteranalyse kan frekvensen nedsættes til prøveudtagning hver anden uge, hvis der opnås tilfredsstillende resultater i 52 på hinanden følgende uger. Prøveudtagningsfrekvensen for campylobacteranalyser kan efter tilladelse fra den kompetente myndighed reduceres, hvis der findes et officielt eller et officielt anerkendt nationalt eller regionalt campylobacterbekæmpelsesprogram, og hvis dette program omfatter prøveudtagning og undersøgelser svarende til den prøveudtagning og de undersøgelser, der er påkrævet for at verificere overensstemmelse med proceshygiejnekriteriet i række 2.1.9 i kapitel 2. Hvis der i bekæmpelsesprogrammet er fastsat et lavt kontamineringsniveau for campylobacter i flokke, kan prøveudtagningsfrekvensen reduceres yderligere, hvis dette lave campylobacterkontamineringsniveau opnås over en 52 ugers periode på oprindelsesbedrifterne for de slagtekyllinger, der købes af slagteriet. Hvis bekæmpelsesprogrammet giver tilfredsstillende resultater i en bestemt periode af året, kan campylobacteranalysefrekvensen ligeledes efter tilladelse fra den kompetente myndighed tilpasses efter sæsonudsving.

Hvis det kan begrundes ud fra en risikoanalyse, og det godkendes af den kompetente myndighed, kan små slagterier og virksomheder, der producerer hakket kød, tilberedt kød og fersk fjerkrækød i små mængder, få dispensation fra de nævnte prøveudtagningsfrekvenser.«

---

| 24.8.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 218/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 218/7

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/1496

af 23. august 2017

om ikke at forny godkendelsen af aktivstoffet DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 20, stk. 1, og artikel 78, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til Kommissionens direktiv 2001/49/EF (2) blev DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) optaget som aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til Kommissionens direktiv 2001/49/EF (2) blev DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) optaget som aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3).

| (2) | Aktivstoffer i bilag I til direktiv 91/414/EØF betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Aktivstoffer i bilag I til direktiv 91/414/EØF betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (4).

| (3) | Godkendelsen af aktivstoffet DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), jf. del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, udløber den 30. juni 2018. |
| --- | --- |

(3)

Godkendelsen af aktivstoffet DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), jf. del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, udløber den 30. juni 2018.

| (4) | Der blev i henhold til artikel 4 i Kommissionens forordning (EU) nr. 1141/2010 (5) indgivet en ansøgning om forlængelse af optagelsen af DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) i bilag I til direktiv 91/414/EØF inden for den tidsfrist, der er fastsat i nævnte artikel. |
| --- | --- |

(4)

Der blev i henhold til artikel 4 i Kommissionens forordning (EU) nr. 1141/2010 (5) indgivet en ansøgning om forlængelse af optagelsen af DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) i bilag I til direktiv 91/414/EØF inden for den tidsfrist, der er fastsat i nævnte artikel.

| (5) | Ansøgeren indsendte de supplerende dossierer, der kræves i henhold til artikel 9 i forordning (EU) nr. 1141/2010. Den rapporterende medlemsstat fandt, at ansøgningen var fuldstændig. |
| --- | --- |

(5)

Ansøgeren indsendte de supplerende dossierer, der kræves i henhold til artikel 9 i forordning (EU) nr. 1141/2010. Den rapporterende medlemsstat fandt, at ansøgningen var fuldstændig.

| (6) | Den rapporterende medlemsstat udarbejdede en vurderingsrapport vedrørende fornyelse i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 17. september 2013. |
| --- | --- |

(6)

Den rapporterende medlemsstat udarbejdede en vurderingsrapport vedrørende fornyelse i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 17. september 2013.

| (7) | Autoriteten fremsendte vurderingsrapporten vedrørende forlængelse til ansøgeren og medlemsstaterne, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og videresendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten gjorde også det supplerende sammenfattende dossier tilgængeligt for offentligheden. |
| --- | --- |

(7)

Autoriteten fremsendte vurderingsrapporten vedrørende forlængelse til ansøgeren og medlemsstaterne, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og videresendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten gjorde også det supplerende sammenfattende dossier tilgængeligt for offentligheden.

| (8) | Den 30. september 2016 meddelte autoriteten Kommissionen sin konklusion (6) om, hvorvidt DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009. Autoriteten konkluderede på grundlag af de undersøgelser, der havde været genstand for vurdering, at moderstoffet har visse iboende toksikologiske egenskaber, navnlig for så vidt angår kræftfremkaldende egenskaber (karcinogenicitet) og reproduktionstoksicitet. Disse oplysninger begrunder efter autoritetens opfattelse klassificeringen som kræftfremkaldende i kategori 2 og som reproduktionstoksisk i kategori 2 i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (7). Autoriteten konkluderede, at der er stor sandsynlighed for, at de vurderede repræsentative anvendelsesformål kan føre til eksponering af grundvandet over parametergrænsen for drikkevand på 0,1 μg/l af de relevante metabolitter af DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) i situationer fundet i alle relevante grundvandsscenarier. |
| --- | --- |

(8)

Den 30. september 2016 meddelte autoriteten Kommissionen sin konklusion (6) om, hvorvidt DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009. Autoriteten konkluderede på grundlag af de undersøgelser, der havde været genstand for vurdering, at moderstoffet har visse iboende toksikologiske egenskaber, navnlig for så vidt angår kræftfremkaldende egenskaber (karcinogenicitet) og reproduktionstoksicitet. Disse oplysninger begrunder efter autoritetens opfattelse klassificeringen som kræftfremkaldende i kategori 2 og som reproduktionstoksisk i kategori 2 i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (7). Autoriteten konkluderede, at der er stor sandsynlighed for, at de vurderede repræsentative anvendelsesformål kan føre til eksponering af grundvandet over parametergrænsen for drikkevand på 0,1 μg/l af de relevante metabolitter af DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) i situationer fundet i alle relevante grundvandsscenarier.

| (9) | Uagtet den klassificering, som autoriteten har foreslået, i betragtning af moderstoffets iboende toksikologiske egenskaber, som undersøgelserne har påvist — især med hensyn til karcinogenicitet og reproduktionstoksicitet — er forekomsten af metabolitter i grundvandet særlig bekymrende, eftersom det ikke er blevet påvist, at disse metabolitter ikke har samme iboende egenskaber. Det kan derfor ikke på nuværende tidspunkt fastslås, at forekomsten af metabolitter i grundvandet ikke vil få uacceptable virkninger på grundvandet og skadelige virkninger på menneskers sundhed. |
| --- | --- |

(9)

Uagtet den klassificering, som autoriteten har foreslået, i betragtning af moderstoffets iboende toksikologiske egenskaber, som undersøgelserne har påvist — især med hensyn til karcinogenicitet og reproduktionstoksicitet — er forekomsten af metabolitter i grundvandet særlig bekymrende, eftersom det ikke er blevet påvist, at disse metabolitter ikke har samme iboende egenskaber. Det kan derfor ikke på nuværende tidspunkt fastslås, at forekomsten af metabolitter i grundvandet ikke vil få uacceptable virkninger på grundvandet og skadelige virkninger på menneskers sundhed.

| (10) | Autoriteten konkluderede endvidere, at vurderingen af eksponering af grundvandet ikke kunne afsluttes på grundlag af de foreliggende data om metabolitten IN-JE127, for hvilken genotoksisk potentiale ikke kan udelukkes. |
| --- | --- |

(10)

Autoriteten konkluderede endvidere, at vurderingen af eksponering af grundvandet ikke kunne afsluttes på grundlag af de foreliggende data om metabolitten IN-JE127, for hvilken genotoksisk potentiale ikke kan udelukkes.

| (11) | Set i lyset af den usikkerhed, der råder med hensyn til tilstedeværelsen af denne metabolit i grundvandet, kan uacceptable virkninger på grundvandet og skadelige virkninger på menneskers sundhed ikke på nuværende tidspunkt udelukkes. |
| --- | --- |

(11)

Set i lyset af den usikkerhed, der råder med hensyn til tilstedeværelsen af denne metabolit i grundvandet, kan uacceptable virkninger på grundvandet og skadelige virkninger på menneskers sundhed ikke på nuværende tidspunkt udelukkes.

| (12) | Autoriteten konkluderede endvidere, at der er stor risiko for vandorganismer, navnlig for alger og vandplanter, som følge af eksponering for DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl). |
| --- | --- |

(12)

Autoriteten konkluderede endvidere, at der er stor risiko for vandorganismer, navnlig for alger og vandplanter, som følge af eksponering for DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl).

| (13) | På baggrund af de i betragtning 9, 11 og 12 konstaterede risici har det ikke kunnet fastslås, at godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt, for så vidt angår én eller flere repræsentative anvendelsesformål af mindst ét plantebeskyttelsesmiddel. Godkendelsen af DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) bør derfor ikke forlænges, jf. artikel 20, stk. 1, litra b), i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(13)

På baggrund af de i betragtning 9, 11 og 12 konstaterede risici har det ikke kunnet fastslås, at godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt, for så vidt angår én eller flere repræsentative anvendelsesformål af mindst ét plantebeskyttelsesmiddel. Godkendelsen af DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) bør derfor ikke forlænges, jf. artikel 20, stk. 1, litra b), i nævnte forordning.

| (14) | Set i lyset af de i betragtning 9, 11 og 12 beskrevne risici finder undtagelsen i artikel 4, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1107/2009 ikke anvendelse. Anvendelsen af denne undtagelse er ligeledes udelukket, da det ikke er blevet fastslået, at kriterierne i punkt 3.6.3, 3.6.4, 3.6.5 eller 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

(14)

Set i lyset af de i betragtning 9, 11 og 12 beskrevne risici finder undtagelsen i artikel 4, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1107/2009 ikke anvendelse. Anvendelsen af denne undtagelse er ligeledes udelukket, da det ikke er blevet fastslået, at kriterierne i punkt 3.6.3, 3.6.4, 3.6.5 eller 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ikke er opfyldt.

| (15) | Kommissionen opfordrede ansøgeren til at fremsætte bemærkninger til autoritetens konklusion og, i henhold til artikel 17, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1141/2010, til udkastet den reviderede vurderingsrapport. Ansøgeren fremsatte sine bemærkninger, og disse er blevet gennemgået nøje. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen opfordrede ansøgeren til at fremsætte bemærkninger til autoritetens konklusion og, i henhold til artikel 17, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1141/2010, til udkastet den reviderede vurderingsrapport. Ansøgeren fremsatte sine bemærkninger, og disse er blevet gennemgået nøje.

| (16) | Uagtet de argumenter, som ansøgeren fremførte, kan de betænkeligheder, der er forbundet med stoffet, imidlertid ikke anses for at være afhjulpet. |
| --- | --- |

(16)

Uagtet de argumenter, som ansøgeren fremførte, kan de betænkeligheder, der er forbundet med stoffet, imidlertid ikke anses for at være afhjulpet.

| (17) | Medlemsstaterne bør gives tilstrækkelig tid til at tilbagekalde godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl). |
| --- | --- |

(17)

Medlemsstaterne bør gives tilstrækkelig tid til at tilbagekalde godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl).

| (18) | For plantebeskyttelsesmidler, der indeholder DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), og for hvilke medlemsstaterne bevilger en afviklingsperiode i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, bør en sådan periode udløbe senest den 13. december 2018. |
| --- | --- |

(18)

For plantebeskyttelsesmidler, der indeholder DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), og for hvilke medlemsstaterne bevilger en afviklingsperiode i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, bør en sådan periode udløbe senest den 13. december 2018.

| (19) | Denne forordning er ikke til hinder for, at der kan indgives en ny ansøgning vedrørende DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(19)

Denne forordning er ikke til hinder for, at der kan indgives en ny ansøgning vedrørende DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1107/2009.

| (20) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(20)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ikke-fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet

Godkendelsen af aktivstoffet DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) fornyes ikke.

Artikel 2

Ændringer af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

I del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 udgår række nr. 19 om DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl).

Artikel 3

Overgangsforanstaltninger

Medlemsstaterne sikrer, at godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) som aktivstof, tilbagekaldes senest den 13. december 2017.

Artikel 4

Afviklingsperiode

Eventuelle afviklingsperioder, som medlemsstaterne indrømmer i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, skal være så korte som muligt og skal udløbe senest den 13. december 2018.

Artikel 5

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. august 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2001/49/EF af 28. juni 2001 om ændring af bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler med henblik på optagelse af DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) som aktivstof (EFT L 176 af 29.6.2001, s. 61).

2

(3)  Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Kommissionens forordning (EU) nr. 1141/2010 af 7. december 2010 om en procedure for forlængelse af optagelsen af en anden gruppe af aktivstoffer i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF og om fastlæggelse af en liste over disse stoffer (EUT L 322 af 8.12.2010, s. 10).

5

(6)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), 2014. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flupyrsulfuron (variant evaluated flupyrsulfuron-methyl-sodium). EFSA Journal 2014;12(11):3881, 86 ss. doi:10.2903/j.efsa.2014.3881.

6

EFSA Journal

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1).

7

---

| 24.8.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 218/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 218/10

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/1497

af 23. august 2017

om tilbagetrækning af godtagelsen af et tilsagn for en eksporterende producent i henhold til gennemførelsesafgørelse 2013/707/EU om bekræftelse af godtagelse af et tilsagn afgivet i forbindelse med antidumpingproceduren og antisubsidieproceduren vedrørende importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina i anvendelsesperioden for de endelige foranstaltninger

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»antidumpinggrundforordningen«), særlig artikel 8,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (2) (»antisubsidiegrundforordningen«), særlig artikel 13,

efter at have orienteret medlemsstaterne, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   TILSAGN OG ANDRE GÆLDENDE FORANSTALTNINGER

TILSAGN OG ANDRE GÆLDENDE FORANSTALTNINGER

| (1) | Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) indførte ved forordning (EU) nr. 513/2013 (3) en midlertidig antidumpingtold på importen til Den Europæiske Union (»Unionen«) af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium (»moduler«) og nøglekomponenter hertil (dvs. celler og wafere) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina (»Kina«). |
| --- | --- |

(1)

Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) indførte ved forordning (EU) nr. 513/2013 (3) en midlertidig antidumpingtold på importen til Den Europæiske Union (»Unionen«) af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium (»moduler«) og nøglekomponenter hertil (dvs. celler og wafere) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina (»Kina«).

3

| (2) | En gruppe eksporterende producenter bemyndigede China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products (»CCCME«) til at afgive et pristilsagn på deres vegne til Kommissionen, hvilket CCCME gjorde. Det fremgår klart af dette pristilsagns betingelser, at det består af en samling individuelle pristilsagn for hver eksporterende producent, der af praktiske grunde koordineres af CCCME. |
| --- | --- |

(2)

En gruppe eksporterende producenter bemyndigede China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products (»CCCME«) til at afgive et pristilsagn på deres vegne til Kommissionen, hvilket CCCME gjorde. Det fremgår klart af dette pristilsagns betingelser, at det består af en samling individuelle pristilsagn for hver eksporterende producent, der af praktiske grunde koordineres af CCCME.

| (3) | Ved afgørelse 2013/423/EU (4) godtog Kommissionen pristilsagnet, for så vidt angik den midlertidige antidumpingtold. Ved forordning (EU) nr. 748/2013 (5) ændrede Kommissionen forordning (EU) nr. 513/2013 for at foretage de tekniske ændringer, der var nødvendige som følge af godtagelsen af tilsagnet, for så vidt angik den midlertidige antidumpingtold. |
| --- | --- |

(3)

Ved afgørelse 2013/423/EU (4) godtog Kommissionen pristilsagnet, for så vidt angik den midlertidige antidumpingtold. Ved forordning (EU) nr. 748/2013 (5) ændrede Kommissionen forordning (EU) nr. 513/2013 for at foretage de tekniske ændringer, der var nødvendige som følge af godtagelsen af tilsagnet, for så vidt angik den midlertidige antidumpingtold.

4

5

| (4) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1238/2013 (6) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen til Unionen af moduler og celler med oprindelse i eller afsendt fra Kina (»de pågældende varer«). Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013 (7) indførte Rådet også en endelig udligningstold på importen til Unionen af de pågældende varer.
  Efter meddelelsen om en ændret udgave af pristilsagnet fra en gruppe eksporterende producenter (»de eksporterende producenter«) i samarbejde med CCCME bekræftede Kommissionen ved gennemførelsesafgørelse 2013/707/EU (8) godtagelsen af pristilsagnet som ændret (»tilsagnet«) i de endelige foranstaltningers anvendelsesperiode. Bilaget til nævnte afgørelse indeholder en liste over de eksporterende producenter, hvis tilsagn blev godtaget, bl.a. Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd (»Shanghai Shenzhou«) sammen med dens forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina (dvs. Shanghai Solar Energy S&T Co. Ltd og Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd), der i fællesskab er omfattet af Taric-tillægskode B875. |
| --- | --- |

(4)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1238/2013 (6) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen til Unionen af moduler og celler med oprindelse i eller afsendt fra Kina (»de pågældende varer«). Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013 (7) indførte Rådet også en endelig udligningstold på importen til Unionen af de pågældende varer.

6

7

Efter meddelelsen om en ændret udgave af pristilsagnet fra en gruppe eksporterende producenter (»de eksporterende producenter«) i samarbejde med CCCME bekræftede Kommissionen ved gennemførelsesafgørelse 2013/707/EU (8) godtagelsen af pristilsagnet som ændret (»tilsagnet«) i de endelige foranstaltningers anvendelsesperiode. Bilaget til nævnte afgørelse indeholder en liste over de eksporterende producenter, hvis tilsagn blev godtaget, bl.a. Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd (»Shanghai Shenzhou«) sammen med dens forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina (dvs. Shanghai Solar Energy S&T Co. Ltd og Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd), der i fællesskab er omfattet af Taric-tillægskode B875.

8

| (5) | Ved gennemførelsesafgørelse 2014/657/EU (9) godtog Kommissionen et forslag fremsat af gruppen af eksporterende producenter i samarbejde med CCCME om præcisering af gennemførelsen af tilsagnet for de pågældende varer, der er omfattet af tilsagnet, dvs. moduler og celler med oprindelse i eller afsendt fra Kina, som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 8541 40 90 (Taric-kode 8541409021, 8541409029, 8541409031 og 8541409039), og som er fremstillet af gruppen af eksporterende producenter (»den omfattede vare«). Den antidumping- og udligningstold, der er omhandlet i betragtning 4, omtales i det følgende under ét sammen med tilsagnet som »foranstaltninger«. |
| --- | --- |

(5)

Ved gennemførelsesafgørelse 2014/657/EU (9) godtog Kommissionen et forslag fremsat af gruppen af eksporterende producenter i samarbejde med CCCME om præcisering af gennemførelsen af tilsagnet for de pågældende varer, der er omfattet af tilsagnet, dvs. moduler og celler med oprindelse i eller afsendt fra Kina, som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 8541 40 90 (Taric-kode 8541409021, 8541409029, 8541409031 og 8541409039), og som er fremstillet af gruppen af eksporterende producenter (»den omfattede vare«). Den antidumping- og udligningstold, der er omhandlet i betragtning 4, omtales i det følgende under ét sammen med tilsagnet som »foranstaltninger«.

9

| (6) | Ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/866 (10) trak Kommissionen sin godtagelse af tre eksporterende producenters tilsagn tilbage. |
| --- | --- |

(6)

Ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/866 (10) trak Kommissionen sin godtagelse af tre eksporterende producenters tilsagn tilbage.

10

| (7) | Ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1403 (11) trak Kommissionen sin godtagelse af endnu en eksporterende producents tilsagn tilbage. |
| --- | --- |

(7)

Ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1403 (11) trak Kommissionen sin godtagelse af endnu en eksporterende producents tilsagn tilbage.

11

| (8) | Ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/2018 (12) trak Kommissionen sin godtagelse af to eksporterende producenters tilsagn tilbage. |
| --- | --- |

(8)

Ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/2018 (12) trak Kommissionen sin godtagelse af to eksporterende producenters tilsagn tilbage.

12

| (9) | Kommissionen indledte en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne ved en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (13) den 5. december 2015. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen indledte en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne ved en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (13) den 5. december 2015.

Den Europæiske Unions Tidende

13

| (10) | Kommissionen indledte en udløbsundersøgelse af udligningsforanstaltningerne ved en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (14) den 5. december 2015. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen indledte en udløbsundersøgelse af udligningsforanstaltningerne ved en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (14) den 5. december 2015.

Den Europæiske Unions Tidende

14

| (11) | Kommissionen indledte også en delvis interimsundersøgelse af antidumping- og udligningsforanstaltningerne ved en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (15) den 5. december 2015. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen indledte også en delvis interimsundersøgelse af antidumping- og udligningsforanstaltningerne ved en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (15) den 5. december 2015.

Den Europæiske Unions Tidende

15

| (12) | Ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/115 (16) trak Kommissionen sin godtagelse af endnu en eksporterende producents tilsagn tilbage. |
| --- | --- |

(12)

Ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/115 (16) trak Kommissionen sin godtagelse af endnu en eksporterende producents tilsagn tilbage.

16

| (13) | Ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/185 (17) udvidede Kommissionen den endelige antidumpingtold, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1238/2013 på importen af de pågældende varer med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina, til at omfatte importen af de pågældende varer afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varerne er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan. |
| --- | --- |

(13)

Ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/185 (17) udvidede Kommissionen den endelige antidumpingtold, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1238/2013 på importen af de pågældende varer med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina, til at omfatte importen af de pågældende varer afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varerne er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan.

17

| (14) | Ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/184 (18) udvidede Kommissionen den endelige udligningstold, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013 på importen af de pågældende varer med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina, til at omfatte importen af de pågældende varer afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varerne er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan. |
| --- | --- |

(14)

Ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/184 (18) udvidede Kommissionen den endelige udligningstold, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013 på importen af de pågældende varer med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina, til at omfatte importen af de pågældende varer afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om varerne er angivet med oprindelse i Malaysia og Taiwan.

18

| (15) | Ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/1045 (19) trak Kommissionen sin godtagelse af endnu en eksporterende producents tilsagn tilbage. |
| --- | --- |

(15)

Ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/1045 (19) trak Kommissionen sin godtagelse af endnu en eksporterende producents tilsagn tilbage.

19

| (16) | Ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/1382 (20) trak Kommissionen sin godtagelse af yderligere fem eksporterende producenters tilsagn tilbage. |
| --- | --- |

(16)

Ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/1382 (20) trak Kommissionen sin godtagelse af yderligere fem eksporterende producenters tilsagn tilbage.

20

| (17) | Ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/1402 (21) trak Kommissionen sin godtagelse af yderligere tre eksporterende producenters tilsagn tilbage. |
| --- | --- |

(17)

Ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/1402 (21) trak Kommissionen sin godtagelse af yderligere tre eksporterende producenters tilsagn tilbage.

21

| (18) | Ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/1998 (22) trak Kommissionen sin godtagelse af yderligere fem eksporterende producenters tilsagn tilbage. |
| --- | --- |

(18)

Ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/1998 (22) trak Kommissionen sin godtagelse af yderligere fem eksporterende producenters tilsagn tilbage.

22

| (19) | Ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/2146 (23) trak Kommissionen sin godtagelse af yderligere to eksporterende producenters tilsagn tilbage. |
| --- | --- |

(19)

Ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/2146 (23) trak Kommissionen sin godtagelse af yderligere to eksporterende producenters tilsagn tilbage.

23

| (20) | Efter den udløbsundersøgelse og den interimsundersøgelse, der er omhandlet i betragtning 9-11, opretholdt Kommissionen de gældende foranstaltninger ved gennemførelsesforordning (EU) 2017/366 (24) og gennemførelsesforordning (EU) 2017/367 (25). |
| --- | --- |

(20)

Efter den udløbsundersøgelse og den interimsundersøgelse, der er omhandlet i betragtning 9-11, opretholdt Kommissionen de gældende foranstaltninger ved gennemførelsesforordning (EU) 2017/366 (24) og gennemførelsesforordning (EU) 2017/367 (25).

24

25

| (21) | Kommissionen indledte også en delvis interimsundersøgelse af foranstaltningernes form ved en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (26) den 3. marts 2017. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen indledte også en delvis interimsundersøgelse af foranstaltningernes form ved en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (26) den 3. marts 2017.

Den Europæiske Unions Tidende

26

| (22) | Ved gennemførelsesforordning (EU) 2017/454 (27) trak Kommissionen sin godtagelse af fire eksporterende producenters tilsagn tilbage. |
| --- | --- |

(22)

Ved gennemførelsesforordning (EU) 2017/454 (27) trak Kommissionen sin godtagelse af fire eksporterende producenters tilsagn tilbage.

27

| (23) | Ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/615 (28) godtog Kommissionen et forslag fremsat af en gruppe eksporterende producenter i samarbejde med CCCME vedrørende gennemførelsen af tilsagnet. |
| --- | --- |

(23)

Ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/615 (28) godtog Kommissionen et forslag fremsat af en gruppe eksporterende producenter i samarbejde med CCCME vedrørende gennemførelsen af tilsagnet.

28

| (24) | Ved gennemførelsesforordning (EU) 2017/941 (29) trak Kommissionen sin godtagelse af to eksporterende producenters tilsagn tilbage. |
| --- | --- |

(24)

Ved gennemførelsesforordning (EU) 2017/941 (29) trak Kommissionen sin godtagelse af to eksporterende producenters tilsagn tilbage.

29

| (25) | Ved gennemførelsesforordning (EU) 2017/1408 (30) trak Kommissionen sin godtagelse af to eksporterende producenters tilsagn tilbage. |
| --- | --- |

(25)

Ved gennemførelsesforordning (EU) 2017/1408 (30) trak Kommissionen sin godtagelse af to eksporterende producenters tilsagn tilbage.

30

B.   VILKÅR FOR TILSAGNET OG FRIVILLIG TILBAGETRÆKNING AF SHANGHAI SHENZHOUS TILSAGN

VILKÅR FOR TILSAGNET OG FRIVILLIG TILBAGETRÆKNING AF SHANGHAI SHENZHOUS TILSAGN

| (26) | Ifølge tilsagnets ordlyd kan enhver eksporterende producent frivilligt trække sit samtykke til tilsagnet tilbage når som helst i løbet af dets anvendelsesperiode. |
| --- | --- |

(26)

Ifølge tilsagnets ordlyd kan enhver eksporterende producent frivilligt trække sit samtykke til tilsagnet tilbage når som helst i løbet af dets anvendelsesperiode.

| (27) | Shanghai Shenzhou meddelte i juni 2017 Kommissionen, at den ønskede at trække sit samtykke hertil tilbage på egne vegne og på vegne af de forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er anført i betragtning 4. |
| --- | --- |

(27)

Shanghai Shenzhou meddelte i juni 2017 Kommissionen, at den ønskede at trække sit samtykke hertil tilbage på egne vegne og på vegne af de forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er anført i betragtning 4.

C.   TILBAGETRÆKNING AF GODTAGELSEN AF TILSAGNET OG INDFØRELSE AF ENDELIG TOLD

TILBAGETRÆKNING AF GODTAGELSEN AF TILSAGNET OG INDFØRELSE AF ENDELIG TOLD

| (28) | Kommissionen har derfor i overensstemmelse med antidumpinggrundforordningens artikel 8, stk. 9, og antisubsidiegrundforordningens artikel 13, stk. 9, samt tilsagnsbetingelserne konkluderet, at godtagelsen af tilsagnet i forbindelse med Shanghai Shenzhou og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er anført i betragtning 4, bør trækkes tilbage. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen har derfor i overensstemmelse med antidumpinggrundforordningens artikel 8, stk. 9, og antisubsidiegrundforordningens artikel 13, stk. 9, samt tilsagnsbetingelserne konkluderet, at godtagelsen af tilsagnet i forbindelse med Shanghai Shenzhou og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er anført i betragtning 4, bør trækkes tilbage.

| (29) | I henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 8, stk. 9, og antisubsidiegrundforordningens artikel 13, stk. 9, finder den endelige antidumpingtold, der indførtes ved artikel 1 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/367, og den endelige udligningstold, der indførtes ved artikel 1 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/366, derfor automatisk anvendelse på import af den pågældende vare med oprindelse i eller afsendt fra Kina, der er fremstillet af Shanghai Shenzhou og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er anført i betragtning 4 (der i fællesskab er omfattet af Taric-tillægskoden B875), fra datoen for denne forordnings ikrafttræden. |
| --- | --- |

(29)

I henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 8, stk. 9, og antisubsidiegrundforordningens artikel 13, stk. 9, finder den endelige antidumpingtold, der indførtes ved artikel 1 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/367, og den endelige udligningstold, der indførtes ved artikel 1 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/366, derfor automatisk anvendelse på import af den pågældende vare med oprindelse i eller afsendt fra Kina, der er fremstillet af Shanghai Shenzhou og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er anført i betragtning 4 (der i fællesskab er omfattet af Taric-tillægskoden B875), fra datoen for denne forordnings ikrafttræden.

| (30) | For den import, der er toldbehandlet inden datoen for ikrafttrædelsen af denne forordning, bør de gældende regler i henhold til tilsagnet respekteres. Kommissionen minder også om, at hvis der for medlemsstaternes toldmyndigheder er indikationer på, at prisen på en tilsagnsfaktura ikke svarer til den pris, der reelt er betalt, bør de undersøge, om kravet om at medtage rabatter i tilsagnsfakturaerne er overtrådt, samt om minimumsimportprisen er overholdt. Hvis medlemsstaternes toldmyndigheder finder, at en sådan overtrædelse har fundet sted, eller at minimumsimportprisen ikke er overholdt, bør de opkræve told som følge heraf. Med henblik på at befordre medlemsstaternes toldmyndigheders arbejde bør Kommissionen i sådanne tilfælde dele fortrolig tekst samt andre oplysninger om annulleringen med henblik på nationale procedurer, jf. artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

(30)

For den import, der er toldbehandlet inden datoen for ikrafttrædelsen af denne forordning, bør de gældende regler i henhold til tilsagnet respekteres. Kommissionen minder også om, at hvis der for medlemsstaternes toldmyndigheder er indikationer på, at prisen på en tilsagnsfaktura ikke svarer til den pris, der reelt er betalt, bør de undersøge, om kravet om at medtage rabatter i tilsagnsfakturaerne er overtrådt, samt om minimumsimportprisen er overholdt. Hvis medlemsstaternes toldmyndigheder finder, at en sådan overtrædelse har fundet sted, eller at minimumsimportprisen ikke er overholdt, bør de opkræve told som følge heraf. Med henblik på at befordre medlemsstaternes toldmyndigheders arbejde bør Kommissionen i sådanne tilfælde dele fortrolig tekst samt andre oplysninger om annulleringen med henblik på nationale procedurer, jf. artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| (31) | Kommissionen bemærker desuden, at en godtagelse af frivillig tilbagetrækning ikke berører de beføjelser, der er tillagt Kommissionen ved artikel 3, stk. 2, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1238/2013, artikel 2, stk. 2, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) 2017/367, artikel 2, stk. 2, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013 og artikel 2, stk. 2, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) 2017/366, til at annullere de tilsagnsfakturaer, der er udstedt forud for godtagelsen af den frivillige tilbagetrækning, i de tilfælde, hvor Kommissionen bliver opmærksom på forhold, som begrunder en sådan annullering. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen bemærker desuden, at en godtagelse af frivillig tilbagetrækning ikke berører de beføjelser, der er tillagt Kommissionen ved artikel 3, stk. 2, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1238/2013, artikel 2, stk. 2, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) 2017/367, artikel 2, stk. 2, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013 og artikel 2, stk. 2, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) 2017/366, til at annullere de tilsagnsfakturaer, der er udstedt forud for godtagelsen af den frivillige tilbagetrækning, i de tilfælde, hvor Kommissionen bliver opmærksom på forhold, som begrunder en sådan annullering.

| (32) | Til orientering findes der i tabellen i bilaget til nærværende forordning en liste over de eksporterende producenter, for hvilke godtagelsen af tilsagnet ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/707/EU ikke er berørt — |
| --- | --- |

(32)

Til orientering findes der i tabellen i bilaget til nærværende forordning en liste over de eksporterende producenter, for hvilke godtagelsen af tilsagnet ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/707/EU ikke er berørt —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Godtagelsen af tilsagnet i forbindelse med følgende virksomheder trækkes hermed tilbage:

| Virksomhedens navn | Taric-tillægskode |
| --- | --- |
| Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd
  Shanghai Solar Energy S&T Co. Ltd
  Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd | B875 |

Virksomhedens navn

Taric-tillægskode

Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd

Shanghai Solar Energy S&T Co. Ltd

Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd

B875

Artikel 2

1.   Hvis der for toldmyndighederne er indikationer på, at prisen på en tilsagnsfaktura, i henhold til artikel 3, stk. 1, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1238/2013, artikel 2, stk. 1, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) 2017/367, artikel 2, stk. 1, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013 og artikel 2, stk. 1, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) 2017/366, udstedt af én af de virksomheder, for hvilke tilsagnet oprindelig var blevet godtaget ved gennemførelsesafgørelse 2013/707/EU, ikke svarer til den betalte pris, og disse virksomheder derfor kan have misligholdt tilsagnet, kan toldmyndighederne, hvis det er nødvendigt for at kunne behandle sagen på nationalt plan, anmode Kommissionen om at tilsende dem en kopi af tilsagnet og andre oplysninger for at bekræfte den relevante minimumsimportpris på den dag, hvor tilsagnsfakturaen blev udstedt.

2.   Hvis kontrollen viser, at den betalte pris er lavere end minimumsimportprisen, skal toldskylden opkræves, jf. artikel 8, stk. 9, i forordning (EU) 2016/1036 og artikel 13, stk. 9, i forordning (EU) 2016/1037. Hvis kontrollen viser, at rabatter og nedslag ikke er medtaget i handelsfakturaen, skal toldskylden opkræves, jf. artikel 3, stk. 2, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1238/2013, artikel 2, stk. 2, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) 2017/367, artikel 2, stk. 2, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013 og artikel 2, stk. 2, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) 2017/366.

3.   Oplysningerne i henhold til stk. 1 må kun anvendes til opkrævning af toldskyld under artikel 3, stk. 2, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1238/2013, artikel 2, stk. 2, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) 2017/367, artikel 2, stk. 2, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013 og artikel 2, stk. 2, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) 2017/366. I denne forbindelse kan medlemsstaternes toldmyndigheder give tolddebitoren disse oplysninger udelukkende med henblik på at sikre deres ret til forsvar. Sådanne oplysninger må under ingen omstændigheder videregives til tredjeparter.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. august 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 55.

2

(3)  
  EUT L 152 af 5.6.2013, s. 5.

3

(4)  
  EUT L 209 af 3.8.2013, s. 26.

4

(5)  
  EUT L 209 af 3.8.2013, s. 1.

5

(6)  
  EUT L 325 af 5.12.2013, s. 1.

6

(7)  
  EUT L 325 af 5.12.2013, s. 66.

7

(8)  
  EUT L 325 af 5.12.2013, s. 214.

8

(9)  
  EUT L 270 af 11.9.2014, s. 6.

9

(10)  
  EUT L 139 af 5.6.2015, s. 30.

10

(11)  
  EUT L 218 af 19.8.2015, s. 1.

11

(12)  
  EUT L 295 af 12.11.2015, s. 23.

12

(13)  
  EUT C 405 af 5.12.2015, s. 8.

13

(14)  
  EUT C 405 af 5.12.2015, s. 20.

14

(15)  
  EUT C 405 af 5.12.2015, s. 33.

15

(16)  
  EUT L 23 af 29.1.2016, s. 47.

16

(17)  
  EUT L 37 af 12.2.2016, s. 76.

17

(18)  
  EUT L 37 af 12.2.2016, s. 56.

18

(19)  
  EUT L 170 af 29.6.2016, s. 5.

19

(20)  
  EUT L 222 af 17.8.2016, s. 10.

20

(21)  
  EUT L 228 af 23.8.2016, s. 16.

21

(22)  
  EUT L 308 af 16.11.2016, s. 8.

22

(23)  
  EUT L 333 af 8.12.2016, s. 4.

23

(24)  
  EUT L 56 af 3.3.2017, s. 1.

24

(25)  
  EUT L 56 af 3.3.2017, s. 131.

25

(26)  
  EUT C 67 af 3.3.2017, s. 16.

26

(27)  
  EUT L 71 af 16.3.2017, s. 5.

27

(28)  
  EUT L 86 af 31.3.2017, s. 14.

28

(29)  
  EUT L 142 af 2.6.2017, s. 43.

29

(30)  
  EUT L 201 af 2.8.2017, s. 3.

30

---

BILAG

Liste over virksomheder:

| Virksomhedens navn | Taric-tillægskode |
| --- | --- |
| Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd | B798 |
| Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd | B799 |
| Anhui Chaoqun Power Co. Ltd | B800 |
| Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd | B802 |
| Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd
  Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd | B801 |
| Anhui Titan PV Co. Ltd | B803 |
| Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited
  TBEA SOLAR CO. LTD
  XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT | B804 |
| Changzhou NESL Solartech Co. Ltd | B806 |
| Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd | B807 |
| CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD | B808 |
| ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd | B811 |
| CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD
  ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD
  HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD | B812 |
| CSG PVtech Co. Ltd | B814 |
| China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd
  CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd
  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd
  China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd
  China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd | B809 |
| Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd | B816 |
| EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd
  SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD
  JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD | B817 |
| Zheijiang Era Solar Co. Ltd | B818 |
| GD Solar Co. Ltd | B820 |
| Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd
  Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd | B821 |
| Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd | B822 |
| Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd | B824 |
| Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd | B826 |
| Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd | B827 |
| HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD | B828 |
| Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd | B829 |
| Jiangsu Green Power PV Co. Ltd | B831 |
| Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd | B832 |
| Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B833 |
| Jiangsu Runda PV Co. Ltd | B834 |
| Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd
  Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd | B835 |
| Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd
  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd | B837 |
| Jiangsu Sinski PV Co. Ltd | B838 |
| Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd | B839 |
| Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd | B840 |
| Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd | B841 |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd | B793 |
| Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd | B843 |
| Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd | B795 |
| Juli New Energy Co. Ltd | B846 |
| Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd | B847 |
| King-PV Technology Co. Ltd | B848 |
| Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan) | B849 |
| Lightway Green New Energy Co. Ltd
  Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd | B851 |
| Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd | B853 |
| NICE SUN PV CO. LTD
  LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD | B854 |
| Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd | B857 |
| Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd | B858 |
| Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd | B861 |
| Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd | B862 |
| Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd | B863 |
| Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd | B864 |
| Perlight Solar Co. Ltd | B865 |
| SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD
  SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD | B870 |
| Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd | B872 |
| Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd
  Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd | B873 |
| SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD | B874 |
| Shanghai ST Solar Co. Ltd
  Jiangsu ST Solar Co. Ltd | B876 |
| Shenzhen Sacred Industry Co. Ltd | B878 |
| Sopray Energy Co. Ltd
  Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd | B881 |
| SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd | B882 |
| SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD | B883 |
| TDG Holding Co. Ltd | B884 |
| Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd | B885 |
| Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd | B886 |
| Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd | B877 |
| Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd | B879 |
| Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd | B889 |
| Wuxi Saijing Solar Co. Ltd | B890 |
| Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd | B891 |
| Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd | B892 |
| Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd
  China Machinery Engineering Wuxi Co.Ltd
  Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd | B893 |
| Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd
  State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation
  Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd | B896 |
| Yuhuan Sinosola Science & Technology Co. Ltd | B900 |
| Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd | B902 |
| Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd | B903 |
| Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd | B904 |
| Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd | B905 |
| Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd
  Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd | B906 |
| Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd | B907 |
| Zhejiang Koly Energy Co. Ltd | B908 |
| Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd
  Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd | B910 |
| Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B911 |
| Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd | B912 |
| Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd | B914 |
| Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd | B915 |
| Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd | B916 |
| Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd
  Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd | B917 |
| Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd
  WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD | B918 |
| ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD | B920 |

Virksomhedens navn

Taric-tillægskode

Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd

B798

Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd

B799

Anhui Chaoqun Power Co. Ltd

B800

Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

B802

Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd

Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd

B801

Anhui Titan PV Co. Ltd

B803

Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited

TBEA SOLAR CO. LTD

XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT

B804

Changzhou NESL Solartech Co. Ltd

B806

Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd

B807

CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD

B808

ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd

B811

CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD

ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD

HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD

B812

CSG PVtech Co. Ltd

B814

China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd

CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd

CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd

China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd

China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd

B809

Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd

B816

EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd

SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD

B817

Zheijiang Era Solar Co. Ltd

B818

GD Solar Co. Ltd

B820

Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd

Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd

B821

Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd

B822

Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd

B824

Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd

B826

Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd

B827

HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD

B828

Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd

B829

Jiangsu Green Power PV Co. Ltd

B831

Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd

B832

Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B833

Jiangsu Runda PV Co. Ltd

B834

Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd

Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd

B835

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd

B837

Jiangsu Sinski PV Co. Ltd

B838

Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd

B839

Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd

B840

Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd

B841

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd

B793

Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd

B843

Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd

B795

Juli New Energy Co. Ltd

B846

Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd

B847

King-PV Technology Co. Ltd

B848

Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan)

B849

Lightway Green New Energy Co. Ltd

Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd

B851

Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd

B853

NICE SUN PV CO. LTD

LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD

B854

Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd

B857

Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd

B858

Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd

B861

Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd

B862

Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd

B863

Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd

B864

Perlight Solar Co. Ltd

B865

SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD

SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD

B870

Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

B872

Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd

Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd

B873

SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

B874

Shanghai ST Solar Co. Ltd

Jiangsu ST Solar Co. Ltd

B876

Shenzhen Sacred Industry Co. Ltd

B878

Sopray Energy Co. Ltd

Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd

B881

SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd

B882

SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD

B883

TDG Holding Co. Ltd

B884

Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd

Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd

Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd

B885

Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

B886

Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd

B877

Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd

B879

Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd

B889

Wuxi Saijing Solar Co. Ltd

B890

Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd

B891

Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd

B892

Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd

China Machinery Engineering Wuxi Co.Ltd

Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd

B893

Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd

State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation

Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd

B896

Yuhuan Sinosola Science & Technology Co. Ltd

B900

Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd

B902

Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd

B903

Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd

B904

Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd

B905

Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd

Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd

B906

Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd

B907

Zhejiang Koly Energy Co. Ltd

B908

Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd

Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd

B910

Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B911

Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd

B912

Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company

Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd

B914

Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd

B915

Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd

B916

Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd

Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd

B917

Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd

WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD

B918

ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD

B920

---

III Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

| 24.8.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 218/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 218/19

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING

Nr. 61/16/KOL

af 16. marts 2016

om afslutning af den formelle undersøgelse af påstået statsstøtte i form af leasing af en optisk fiberforbindelse, som NATO tidligere benyttede sig af (Island) [2017/1498]

EFTA-Tilsynsmyndigheden (»Tilsynsmyndigheden«) har —

UNDER HENVISNING til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EØS-aftalen«), særlig artikel 61 og protokol 26,

UNDER HENVISNING til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (herefter benævnt »tilsyns- og domstolsaftalen«), særlig artikel 24,

UNDER HENVISNING til protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen (»protokol 3«), særlig del I, artikel 1, og del II, artikel 7, stk. 2,

EFTER AT HAVE opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1) og under henvisning til deres bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFREMSTILLING

SAGSFREMSTILLING

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 16. juli 2010 (dokument nr. 565828) indgav Míla ehf. (herefter »Míla« eller »klageren«) en klage til EFTA-Tilsynsmyndigheden (herefter »Tilsynsmyndigheden«) vedrørende påstået ulovlig statsstøtte ydet af det islandske udenrigsministerium gennem leasingaftaler om brug og drift af to optiske fiberforbindelser, som North Atlantic Treaty Organization (herefter »NATO«) tidligere benyttede sig af. Efter sin undersøgelse vedtog Tilsynsmyndigheden beslutning nr. 410/12/KOL den 21. november 2012, hvori den konkluderede, at den aftale om leasing, som udenrigsministeriets forsvarsagentur og Og fjarskipti (nu Fjarskipti hf., men i det følgende benævnt »Vodafone Iceland« eller »Vodafone«) (2) indgik den 1. februar 2010 med henblik på brug og drift af en optisk fiberforbindelse, ikke udgjorde statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61 (3). |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 16. juli 2010 (dokument nr. 565828) indgav Míla ehf. (herefter »Míla« eller »klageren«) en klage til EFTA-Tilsynsmyndigheden (herefter »Tilsynsmyndigheden«) vedrørende påstået ulovlig statsstøtte ydet af det islandske udenrigsministerium gennem leasingaftaler om brug og drift af to optiske fiberforbindelser, som North Atlantic Treaty Organization (herefter »NATO«) tidligere benyttede sig af. Efter sin undersøgelse vedtog Tilsynsmyndigheden beslutning nr. 410/12/KOL den 21. november 2012, hvori den konkluderede, at den aftale om leasing, som udenrigsministeriets forsvarsagentur og Og fjarskipti (nu Fjarskipti hf., men i det følgende benævnt »Vodafone Iceland« eller »Vodafone«) (2) indgik den 1. februar 2010 med henblik på brug og drift af en optisk fiberforbindelse, ikke udgjorde statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61 (3).

2

3

| (2) | Den 19. februar 2013 fremsatte Míla en anmodning til EFTA-Domstolen om at få beslutning nr. 410/12/KOL annulleret. Ved dom af 27. januar 2014 i sag E-1/13 besluttede EFTA-Domstolen at annullere Tilsynsmyndighedens beslutning (4). |
| --- | --- |

(2)

Den 19. februar 2013 fremsatte Míla en anmodning til EFTA-Domstolen om at få beslutning nr. 410/12/KOL annulleret. Ved dom af 27. januar 2014 i sag E-1/13 besluttede EFTA-Domstolen at annullere Tilsynsmyndighedens beslutning (4).

4

| (3) | Den 16. juli 2014 besluttede Tilsynsmyndigheden ved beslutning nr. 299/14/KOL at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 og opfordrede de islandske myndigheder og interesserede parter til at indgive bemærkninger. |
| --- | --- |

(3)

Den 16. juli 2014 besluttede Tilsynsmyndigheden ved beslutning nr. 299/14/KOL at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 og opfordrede de islandske myndigheder og interesserede parter til at indgive bemærkninger.

| (4) | Tilsynsmyndigheden modtog bemærkninger fra de islandske myndigheder (dokument nr. 722921-722923) og tredjemandsbemærkninger fra Míla (dokument nr. 729699), Vodafone (dokument nr. 723556) og en privatperson (dokument nr. 729917). Tredjemandsbemærkningerne blev videresendt til de islandske myndigheder, der indgav bemærkninger til dem (dokument nr. 744468-744471 og 753302-753303). |
| --- | --- |

(4)

Tilsynsmyndigheden modtog bemærkninger fra de islandske myndigheder (dokument nr. 722921-722923) og tredjemandsbemærkninger fra Míla (dokument nr. 729699), Vodafone (dokument nr. 723556) og en privatperson (dokument nr. 729917). Tredjemandsbemærkningerne blev videresendt til de islandske myndigheder, der indgav bemærkninger til dem (dokument nr. 744468-744471 og 753302-753303).

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   BAGGRUND — UDBUD VEDRØRENDE LEASING AF TO OPTISKE FIBERFORBINDELSER, DER BLEV DREVET PÅ VEGNE AF NATO

| (5) | Den 15. august 2007 overtog de islandske myndigheder driften af radaragenturet (Ratsjárstofnun) (5), som hidtil havde været drevet under de amerikanske myndigheders ledelse. Radaragenturet havde tidligere stået for driften af tre optiske fiberforbindelser i det ca. 1 850 km lange optiske kabel med otte fibre, som løber rundt om Island og landets nordvestlige region (6). Dette gav de islandske myndigheder mulighed for at anvende et eller flere af de tre fibre til andre formål. |
| --- | --- |

(5)

Den 15. august 2007 overtog de islandske myndigheder driften af radaragenturet (Ratsjárstofnun) (5), som hidtil havde været drevet under de amerikanske myndigheders ledelse. Radaragenturet havde tidligere stået for driften af tre optiske fiberforbindelser i det ca. 1 850 km lange optiske kabel med otte fibre, som løber rundt om Island og landets nordvestlige region (6). Dette gav de islandske myndigheder mulighed for at anvende et eller flere af de tre fibre til andre formål.

5

6

| (6) | De islandske myndigheder besluttede at anvende et af fibrene til det islandske luftforsvarssystem (»IADS«) og til sikker statslig telekommunikation. Myndighederne besluttede videre, at det statslige handelscenter (Ríkiskaup) skulle gennemføre en udbudsprocedure vedrørende anvendelsen og driften af de to resterende fibre (7). |
| --- | --- |

(6)

De islandske myndigheder besluttede at anvende et af fibrene til det islandske luftforsvarssystem (»IADS«) og til sikker statslig telekommunikation. Myndighederne besluttede videre, at det statslige handelscenter (Ríkiskaup) skulle gennemføre en udbudsprocedure vedrørende anvendelsen og driften af de to resterende fibre (7).

7

| (7) | Udbudsbetingelserne var anført i projektbeskrivelsen, som var udarbejdet af Ríkiskaup (8). Ifølge dette dokument opfordrede Ríkiskaup på vegne af udenrigsministeriets forsvarsdepartement tilbudsgivere til at afgive tilbud på brug og drift af to af de tre optiske fibre, som skulle leases ud til to af hinanden uafhængige parter med henblik på at forhandle leasingaftaler af ti års varighed. |
| --- | --- |

(7)

Udbudsbetingelserne var anført i projektbeskrivelsen, som var udarbejdet af Ríkiskaup (8). Ifølge dette dokument opfordrede Ríkiskaup på vegne af udenrigsministeriets forsvarsdepartement tilbudsgivere til at afgive tilbud på brug og drift af to af de tre optiske fibre, som skulle leases ud til to af hinanden uafhængige parter med henblik på at forhandle leasingaftaler af ti års varighed.

8

| (8) | Ifølge udbudsbetingelserne er det optiske kabel ca. 1 850 km langt, ligger intakt mellem de nuværende 16 termineringspunkter (pr. udbudsdatoen) og føres gennem telefoncentraler og andre telekommunikationsinstallationer rundt om Island. Míla ejer og fører tilsyn med størstedelen af disse telefoncentraler og andre telekommunikationsinstallationer. I henhold til punkt 2.3 i udbudsbetingelserne omfatter den foreslåede leasing ikke anlæg til leasingtagerens udstyr. Leasingtageren bliver ansvarlig for at anskaffe de nødvendige anlæg til sit udstyr og andre anlæg, der er nødvendige for at bruge fibrene. Leasingtageren er således ansvarlig for at sikre adgangen til anlæg og de termineringspunkter, hvor vedkommende har til hensigt at slutte sit udstyr til fiberen. Hvis leasingtageren skal indkøbe eller leje anlæg til sit udstyr, yderligere tilslutninger eller andet, bærer leasingtageren omkostningerne. Leasingtageren er ansvarlig for enhver kommunikation med ejerne af anlæggene, idet leasinggiveren ikke fungerer som mellemmand eller leverandør af anlæg, og leasinggiveren garantere ikke, at leasingtageren kan få adgang til anlæg på samlingspunkter eller andre steder. Leasingtageren kan føje nye termineringspunkter til det optiske fiber, men dette skal ske i samråd med leasinggiveren og andre medejere af fiberen. Leasingtageren bærer alle omkostninger i forbindelse med tilføjelsen af nye termineringspunkter. Der er fastsat detaljerede krav for at sikre, at leasingtagerens adgang til kablet og tilføjelsen af termineringspunkter planlægges og gennemføres på en professionel måde, så kablet uden afbrydelse kan anvendes af andre. |
| --- | --- |

(8)

Ifølge udbudsbetingelserne er det optiske kabel ca. 1 850 km langt, ligger intakt mellem de nuværende 16 termineringspunkter (pr. udbudsdatoen) og føres gennem telefoncentraler og andre telekommunikationsinstallationer rundt om Island. Míla ejer og fører tilsyn med størstedelen af disse telefoncentraler og andre telekommunikationsinstallationer. I henhold til punkt 2.3 i udbudsbetingelserne omfatter den foreslåede leasing ikke anlæg til leasingtagerens udstyr. Leasingtageren bliver ansvarlig for at anskaffe de nødvendige anlæg til sit udstyr og andre anlæg, der er nødvendige for at bruge fibrene. Leasingtageren er således ansvarlig for at sikre adgangen til anlæg og de termineringspunkter, hvor vedkommende har til hensigt at slutte sit udstyr til fiberen. Hvis leasingtageren skal indkøbe eller leje anlæg til sit udstyr, yderligere tilslutninger eller andet, bærer leasingtageren omkostningerne. Leasingtageren er ansvarlig for enhver kommunikation med ejerne af anlæggene, idet leasinggiveren ikke fungerer som mellemmand eller leverandør af anlæg, og leasinggiveren garantere ikke, at leasingtageren kan få adgang til anlæg på samlingspunkter eller andre steder. Leasingtageren kan føje nye termineringspunkter til det optiske fiber, men dette skal ske i samråd med leasinggiveren og andre medejere af fiberen. Leasingtageren bærer alle omkostninger i forbindelse med tilføjelsen af nye termineringspunkter. Der er fastsat detaljerede krav for at sikre, at leasingtagerens adgang til kablet og tilføjelsen af termineringspunkter planlægges og gennemføres på en professionel måde, så kablet uden afbrydelse kan anvendes af andre.

| (9) | Med hensyn til leasingprisen fastsættes mindsteprisen i udbuddet til 19 000 000 ISK om året for hvert fiber med henblik på at sikre dækning af omkostningerne til drift og vedligeholdelse af de optiske fibre (9). Sidste frist for indgivelse af tilbud og åbning af tilbud var den 19. juni 2008. |
| --- | --- |

(9)

Med hensyn til leasingprisen fastsættes mindsteprisen i udbuddet til 19 000 000 ISK om året for hvert fiber med henblik på at sikre dækning af omkostningerne til drift og vedligeholdelse af de optiske fibre (9). Sidste frist for indgivelse af tilbud og åbning af tilbud var den 19. juni 2008.

9

| (10) | Vurderingen af tilbud var baseret på følgende kriterier:

  Tabel 1


  Tildelingskriterier i udbuddet







  Tildelingskriterium | Procentpoint |
| --- | --- | --- |
| Fremme af konkurrencen | 40 |
| Leasingpris | 15 |
| Startdato | 10 |
| Tjenesteydelser | 10 |
| Antal termineringspunkter | 15 |
| Én pris i hele landet | 10 |

(10)

Vurderingen af tilbud var baseret på følgende kriterier:

Tabel 1

Tabel 1

Tildelingskriterier i udbuddet

Tildelingskriterier i udbuddet

Tildelingskriterium

Procentpoint

Fremme af konkurrencen

40

Leasingpris

15

Startdato

10

Tjenesteydelser

10

Antal termineringspunkter

15

Én pris i hele landet

10

| (11) | Resultatet af udbuddet blev, at man modtog fem tilbud fra fire uafhængige virksomheder, som er opsummeret i tabel 2 nedenfor. To af tilbuddene var alternative tilbud:

  Tabel 2


  Modtagne tilbud









  Virksomhedens navn | Tilbudt leasingpris
  (ISK) | Tildelingskriterier: antal tildelte point |
| --- | --- | --- | --- |
| Hovedtilbud | Alternativt tilbud (10) |
| Fjarski ehf. | 20 000 000 | 92,18 | |
| Vodafone | 19 150 000 | 89,67 | 84,67 |
| Hringiðan ehf. | 24 006 900 | 88,60 | |
| Gagnaveita Reykjavíkur | 19 500 000 | | 59,34 |

(11)

Resultatet af udbuddet blev, at man modtog fem tilbud fra fire uafhængige virksomheder, som er opsummeret i tabel 2 nedenfor. To af tilbuddene var alternative tilbud:

Tabel 2

Tabel 2

Modtagne tilbud

Modtagne tilbud

Virksomhedens navn

Tilbudt leasingpris

(ISK)

Tildelingskriterier: antal tildelte point

Hovedtilbud

Alternativt tilbud (10)

10

Fjarski ehf.

20 000 000

92,18

Vodafone

19 150 000

89,67

84,67

Hringiðan ehf.

24 006 900

88,60

Gagnaveita Reykjavíkur

19 500 000

59,34

| (12) | Evalueringen af de modtagne tilbud blev foretaget af Ríkiskaup efter en vurdering gennemført af det uafhængige konsulentfirma Mannvit. Ifølge oplysninger fra Ríkiskaup og Mannvit blev alle fire virksomheder, som afgav et tilbud, anset for at opfylde kravene til teknisk formåen for at kunne gennemføre projektet, samt de generelle krav i udbudsbetingelserne vedrørende tilbudsgivernes personalemæssige og finansielle situation. Mannvit havde dog et forbehold med hensyn til tilbuddet fra Hringiðan. Efter dette tilbud ville projektet blive gennemført af en virksomhed, som skulle etableres af Hringiðan. Mannvit fandt det ikke muligt at vurdere den finansielle og tekniske kapacitet for denne virksomhed, som endnu ikke var etableret på daværende tidspunkt. Ifølge udbudsbetingelserne kunne Hringiðans tilbud derfor udelukkes. Mannvit simulerede betydningen af udelukkelsen af Hringiðans tilbud for resultatet af udbuddet, men fandt, at dette ikke havde nogen betydning, da Hringiðans tilbud ikke var blandt de to bedste tilbud og derfor under ingen omstændigheder ville vinde. |
| --- | --- |

(12)

Evalueringen af de modtagne tilbud blev foretaget af Ríkiskaup efter en vurdering gennemført af det uafhængige konsulentfirma Mannvit. Ifølge oplysninger fra Ríkiskaup og Mannvit blev alle fire virksomheder, som afgav et tilbud, anset for at opfylde kravene til teknisk formåen for at kunne gennemføre projektet, samt de generelle krav i udbudsbetingelserne vedrørende tilbudsgivernes personalemæssige og finansielle situation. Mannvit havde dog et forbehold med hensyn til tilbuddet fra Hringiðan. Efter dette tilbud ville projektet blive gennemført af en virksomhed, som skulle etableres af Hringiðan. Mannvit fandt det ikke muligt at vurdere den finansielle og tekniske kapacitet for denne virksomhed, som endnu ikke var etableret på daværende tidspunkt. Ifølge udbudsbetingelserne kunne Hringiðans tilbud derfor udelukkes. Mannvit simulerede betydningen af udelukkelsen af Hringiðans tilbud for resultatet af udbuddet, men fandt, at dette ikke havde nogen betydning, da Hringiðans tilbud ikke var blandt de to bedste tilbud og derfor under ingen omstændigheder ville vinde.

| (13) | Som anført i tabel 2 var de to virksomheder, som fik flest point på grundlag af tildelingskriterierne, Fjarski ehf. (92,18 point) og Vodafone (89,67 point). Der blev indledt forhandlinger med disse to virksomheder. Som følge af finanskrisen i Island, som begyndte i efteråret 2008, fandt forhandlingerne ikke sted før sidst i 2009, og de blev efterfølgende afsluttet i begyndelsen af 2010. Fjarski ehf. besluttede imidlertid at trække sig fra projektet. Derfor blev der forhandlet en leasingaftale med Vodafone om kun et af de to fibre. |
| --- | --- |

(13)

Som anført i tabel 2 var de to virksomheder, som fik flest point på grundlag af tildelingskriterierne, Fjarski ehf. (92,18 point) og Vodafone (89,67 point). Der blev indledt forhandlinger med disse to virksomheder. Som følge af finanskrisen i Island, som begyndte i efteråret 2008, fandt forhandlingerne ikke sted før sidst i 2009, og de blev efterfølgende afsluttet i begyndelsen af 2010. Fjarski ehf. besluttede imidlertid at trække sig fra projektet. Derfor blev der forhandlet en leasingaftale med Vodafone om kun et af de to fibre.

2.2.   AFTALE MELLEM DET ISLANDSKE FORSVARSAGENTUR OG VODAFONE

| (14) | Den aftale, der blev indgået den 1. februar 2010 mellem Vodafone og det islandske forsvarsagentur (»Varnarmálastofnun«), omhandler anvendelsen af et optisk fiber i det ca. 1 850 km lange optiske kabel med otte fibre, som løber rundt om Island. Den årlige leasingpris er fastsat til 19 150 000 ISK (ekskl. moms), som reguleres i forhold til byggeomkostningsindekset pr. juni 2008. Aftalen har en varighed på ti år. |
| --- | --- |

(14)

Den aftale, der blev indgået den 1. februar 2010 mellem Vodafone og det islandske forsvarsagentur (»Varnarmálastofnun«), omhandler anvendelsen af et optisk fiber i det ca. 1 850 km lange optiske kabel med otte fibre, som løber rundt om Island. Den årlige leasingpris er fastsat til 19 150 000 ISK (ekskl. moms), som reguleres i forhold til byggeomkostningsindekset pr. juni 2008. Aftalen har en varighed på ti år.

| (15) | Ifølge aftalen blev det pågældende fiber registreret i NATO's fortegnelser over ejendom. I henhold til artikel 16 i forsvarslov nr. 34/2008 havde leasinggiveren ret til på statens og NATO's vegne at indgå en leasingaftale vedrørende brugen af sådanne anlæg. I lyset af Islands internationale forpligtelser var det imidlertid nødvendigt at medtage en bestemmelse, som gav leasinggiveren tilladelse til uden varsel at overtage de anførte anlæg i tilfælde af krig. Disse bestemmelser findes i aftalens punkt 8. |
| --- | --- |

(15)

Ifølge aftalen blev det pågældende fiber registreret i NATO's fortegnelser over ejendom. I henhold til artikel 16 i forsvarslov nr. 34/2008 havde leasinggiveren ret til på statens og NATO's vegne at indgå en leasingaftale vedrørende brugen af sådanne anlæg. I lyset af Islands internationale forpligtelser var det imidlertid nødvendigt at medtage en bestemmelse, som gav leasinggiveren tilladelse til uden varsel at overtage de anførte anlæg i tilfælde af krig. Disse bestemmelser findes i aftalens punkt 8.

| (16) | I aftalen gentages udbuddets bestemmelse, hvorefter aftalen ikke omfatter anlæg til leasingtagerens udstyr. Leasingtageren bliver ansvarlig for at fremskaffe de nødvendige anlæg til sit udstyr og andre anlæg, der er nødvendige for at bruge fibrene. Leasingtageren er således ansvarlig for at sikre adgangen til anlæg og de samlingspunkter, hvor vedkommende har til hensigt at etablere forbindelse mellem sit udstyr og fiberen. Hvis leasingtageren skal indkøbe eller leje anlæg til sit udstyr, yderligere tilslutninger eller andet, bærer leasingtageren omkostningerne. Leasingtageren er ansvarlig for enhver kommunikation med ejerne af kablet eller anlæggene. |
| --- | --- |

(16)

I aftalen gentages udbuddets bestemmelse, hvorefter aftalen ikke omfatter anlæg til leasingtagerens udstyr. Leasingtageren bliver ansvarlig for at fremskaffe de nødvendige anlæg til sit udstyr og andre anlæg, der er nødvendige for at bruge fibrene. Leasingtageren er således ansvarlig for at sikre adgangen til anlæg og de samlingspunkter, hvor vedkommende har til hensigt at etablere forbindelse mellem sit udstyr og fiberen. Hvis leasingtageren skal indkøbe eller leje anlæg til sit udstyr, yderligere tilslutninger eller andet, bærer leasingtageren omkostningerne. Leasingtageren er ansvarlig for enhver kommunikation med ejerne af kablet eller anlæggene.

3.   KLAGEN

KLAGEN

| (17) | Mílas klage vedrører ovennævnte aftale, som blev indgået på grundlag af udbuddet den 1. februar 2010 mellem det islandske forsvarsagentur og telekommunikationsoperatøren Vodafone. Klageren gør gældende, at den indgåede aftale omfatter statsstøtte i form af en leasingpris for brug af det optiske fiber, som er væsentligt under, hvad en markedsøkonomisk investor ville have fundet acceptabelt. |
| --- | --- |

(17)

Mílas klage vedrører ovennævnte aftale, som blev indgået på grundlag af udbuddet den 1. februar 2010 mellem det islandske forsvarsagentur og telekommunikationsoperatøren Vodafone. Klageren gør gældende, at den indgåede aftale omfatter statsstøtte i form af en leasingpris for brug af det optiske fiber, som er væsentligt under, hvad en markedsøkonomisk investor ville have fundet acceptabelt.

| (18) | Til støtte for denne påstand har Míla i det væsentlige anført følgende (11):






  — | På udbudstidspunktet var Míla den eneste aktør på markedet og kunne derfor pr. definition ikke opnå 40 % af de point, der blev tildelt ved vurdering af tilbuddene under punktet fremme af konkurrencen. Metoden til vurdering af de modtagne tilbud, jf. tabel 1, udelukkede således i realiteten Míla fra udbuddet. Míla havde imidlertid intet økonomisk incitament til at deltage i udbuddet, da virksomheden allerede havde tilstrækkelig transmissionskapacitet i dens egne fibre. Míla afgav derfor ikke noget tilbud. |
| --- | --- | --- |

(18)

Til støtte for denne påstand har Míla i det væsentlige anført følgende (11):

11

—

På udbudstidspunktet var Míla den eneste aktør på markedet og kunne derfor pr. definition ikke opnå 40 % af de point, der blev tildelt ved vurdering af tilbuddene under punktet fremme af konkurrencen. Metoden til vurdering af de modtagne tilbud, jf. tabel 1, udelukkede således i realiteten Míla fra udbuddet. Míla havde imidlertid intet økonomisk incitament til at deltage i udbuddet, da virksomheden allerede havde tilstrækkelig transmissionskapacitet i dens egne fibre. Míla afgav derfor ikke noget tilbud.

| — | De leasingpriser, der blev tilbudt, var under, hvad en markedsøkonomisk investor ville have fundet acceptabelt. Disse priser sikrede eksempelvis ikke et passende bidrag til de faste omkostninger (dvs. omkostningerne til anlæg, vedligeholdelse og afskrivning af kablet) eller en passende kapitalforrentning til den islandske stat som ejer af fibrene. |
| --- | --- |

—

De leasingpriser, der blev tilbudt, var under, hvad en markedsøkonomisk investor ville have fundet acceptabelt. Disse priser sikrede eksempelvis ikke et passende bidrag til de faste omkostninger (dvs. omkostningerne til anlæg, vedligeholdelse og afskrivning af kablet) eller en passende kapitalforrentning til den islandske stat som ejer af fibrene.

| — | Míla anslog, at markedsprisen for leasingretten var højere end 85 mio. ISK om året, hvilket giver et påstået støttebeløb på i alt 464,2 mio. ISK over fiberens anslåede levetid på 20 år til hver af de to virksomheder på grundlag af en leasingpris på 19,15-20 mio. ISK om året (12). |
| --- | --- |

—

Míla anslog, at markedsprisen for leasingretten var højere end 85 mio. ISK om året, hvilket giver et påstået støttebeløb på i alt 464,2 mio. ISK over fiberens anslåede levetid på 20 år til hver af de to virksomheder på grundlag af en leasingpris på 19,15-20 mio. ISK om året (12).

12

| (19) | Ved brev af 19. september 2012 indgav klageren yderligere oplysninger om påstanden om statsstøtte til Vodafone. Klageren henledte navnlig opmærksomheden på en ny pris fra virksomheden Orkufjarskipti (13) for leasing af et fiberoptisk kabel (14). Prisen omfatter leasing af hvert fiber i et optisk kabel med seks fibre udtrykt som månedlig leje i ISK pr. kilometer i kablet (15). Når prisen ganges med kabellængden, dvs. ca. 1 850 km ifølge leasingaftalen med Vodafone, burde leasingprisen for et fiber af denne længde ifølge klageren udgøre 107 137 200 ISK om året på grundlag af denne pris. |
| --- | --- |

(19)

Ved brev af 19. september 2012 indgav klageren yderligere oplysninger om påstanden om statsstøtte til Vodafone. Klageren henledte navnlig opmærksomheden på en ny pris fra virksomheden Orkufjarskipti (13) for leasing af et fiberoptisk kabel (14). Prisen omfatter leasing af hvert fiber i et optisk kabel med seks fibre udtrykt som månedlig leje i ISK pr. kilometer i kablet (15). Når prisen ganges med kabellængden, dvs. ca. 1 850 km ifølge leasingaftalen med Vodafone, burde leasingprisen for et fiber af denne længde ifølge klageren udgøre 107 137 200 ISK om året på grundlag af denne pris.

13

14

15

4.   DE ISLANDSKE MYNDIGHEDERS HOLDNING TIL KLAGEN

DE ISLANDSKE MYNDIGHEDERS HOLDNING TIL KLAGEN

| (20) | Som svar på klagen anførte de islandske myndigheder, at leasingaftalen om NATO's optiske fibre ikke udgør statsstøtte, eftersom indgåelsen af aftalen ikke giver leasingtageren nogen økonomisk fordel, som afviger fra markedsbetingelserne, og at foranstaltningen ikke omfatter brug af statsmidler eller fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene. |
| --- | --- |

(20)

Som svar på klagen anførte de islandske myndigheder, at leasingaftalen om NATO's optiske fibre ikke udgør statsstøtte, eftersom indgåelsen af aftalen ikke giver leasingtageren nogen økonomisk fordel, som afviger fra markedsbetingelserne, og at foranstaltningen ikke omfatter brug af statsmidler eller fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene.

| (21) | De islandske myndigheder henviser i denne forbindelse til et memorandum fra udenrigsministeriet af 7. maj 2008 vedrørende den foreslåede leasingaftale om NATO's optiske fibre. I memorandummet forklares generelt den foreslåede udbudsprocedure, herunder udbudsbetingelserne og kriterierne for udvælgelse af egnede licenstagere blandt tilbudsgiverne. Formålet med projektet var at sænke omkostningerne til vedligeholdelse og drift af NATO's optiske fibre, at øge offentlighedens bredbåndsadgang og at fremme konkurrencen inden for datatransmission på hjemmemarkedet. Leasingen af de to fibre var ifølge de islandske myndigheder ikke en statsstøtteforanstaltning. De bemærker videre, at projektet ville gavne gennemførelsen af regeringens politikker vedrørende elektroniske kommunikationstjenester og informationssamfundet. Det ville også gøre det muligt at skabe konkurrence på markedet for leasede infrastrukturforbindelser, hvor der på daværende tidspunkt ikke var nogen konkurrence, hvilket igen ville føre til øget konkurrence på downstreammarkederne, som f.eks. markedet for højhastighedsbredbåndsforbindelser. |
| --- | --- |

(21)

De islandske myndigheder henviser i denne forbindelse til et memorandum fra udenrigsministeriet af 7. maj 2008 vedrørende den foreslåede leasingaftale om NATO's optiske fibre. I memorandummet forklares generelt den foreslåede udbudsprocedure, herunder udbudsbetingelserne og kriterierne for udvælgelse af egnede licenstagere blandt tilbudsgiverne. Formålet med projektet var at sænke omkostningerne til vedligeholdelse og drift af NATO's optiske fibre, at øge offentlighedens bredbåndsadgang og at fremme konkurrencen inden for datatransmission på hjemmemarkedet. Leasingen af de to fibre var ifølge de islandske myndigheder ikke en statsstøtteforanstaltning. De bemærker videre, at projektet ville gavne gennemførelsen af regeringens politikker vedrørende elektroniske kommunikationstjenester og informationssamfundet. Det ville også gøre det muligt at skabe konkurrence på markedet for leasede infrastrukturforbindelser, hvor der på daværende tidspunkt ikke var nogen konkurrence, hvilket igen ville føre til øget konkurrence på downstreammarkederne, som f.eks. markedet for højhastighedsbredbåndsforbindelser.

| (22) | Med hensyn til klagerens påstand om, at fiberen var ejet af den islandske stat, og at leasingprisen burde have omfattet faste omkostninger til anlæg, vedligeholdelse og afskrivning af kablet, fremlagde de islandske myndigheder yderligere oplysninger om ejendomsretten og anlægsomkostningerne. De bemærker, at det var NATO og ikke den islandske stat, der finansierede installationen af kablet. Kablet var desuden registreret i organisationens fortegnelser over ejendom, og tre ud af otte fibre var forbeholdt formål vedrørende de amerikanske styrkers aktiviteter i Island. Efter at de amerikanske styrker forlod Island i 2006 og 2007, overtog den islandske stat driften af de tre fibre som en såkaldt »værtsnation, brugernation« på grundlag af en skriftlig aftale med NATO. Selv om de islandske myndigheder har overtaget driftsansvaret for fibrene, har NATO stadig en række enerettigheder dertil. Den islandske stat ejer ikke de tre fibre. Så længe forsvarsaftalen mellem Island og USA er i kraft, er de tre fibre NATO's ejendom. NATO har fortrinsret til at anvende fibrene. Enhver indtægt fra leasing af fibrene kan kun anvendes til drift og vedligeholdelse af NATO's aktiver (16). Dette betyder f.eks. at, enhver indtægt, der overstiger disse omkostninger, ikke tilfalder Island, men skal overføres til NATO. |
| --- | --- |

(22)

Med hensyn til klagerens påstand om, at fiberen var ejet af den islandske stat, og at leasingprisen burde have omfattet faste omkostninger til anlæg, vedligeholdelse og afskrivning af kablet, fremlagde de islandske myndigheder yderligere oplysninger om ejendomsretten og anlægsomkostningerne. De bemærker, at det var NATO og ikke den islandske stat, der finansierede installationen af kablet. Kablet var desuden registreret i organisationens fortegnelser over ejendom, og tre ud af otte fibre var forbeholdt formål vedrørende de amerikanske styrkers aktiviteter i Island. Efter at de amerikanske styrker forlod Island i 2006 og 2007, overtog den islandske stat driften af de tre fibre som en såkaldt »værtsnation, brugernation« på grundlag af en skriftlig aftale med NATO. Selv om de islandske myndigheder har overtaget driftsansvaret for fibrene, har NATO stadig en række enerettigheder dertil. Den islandske stat ejer ikke de tre fibre. Så længe forsvarsaftalen mellem Island og USA er i kraft, er de tre fibre NATO's ejendom. NATO har fortrinsret til at anvende fibrene. Enhver indtægt fra leasing af fibrene kan kun anvendes til drift og vedligeholdelse af NATO's aktiver (16). Dette betyder f.eks. at, enhver indtægt, der overstiger disse omkostninger, ikke tilfalder Island, men skal overføres til NATO.

16

| (23) | NATO investerede oprindeligt i og betalte omkostningerne til installationen af det fiberoptiske kabel. Vedligeholdelsen og driften af fibrene er en del af Islands forpligtelser som medlem af NATO og kan ikke fravælges. Ifølge de islandske myndigheder har klageren ikke ret i sin påstand om, at staten skulle investere 250 mio. ISK med henblik på at gøre et af fibrene tilgængelige for brug af den udvalgte tilbudsgiver, eftersom to af fibrene aktivt blev anvendt til IADS-systemet. Hensigten var oprindeligt at udleje de to fibre. Omkostningerne til at gøre begge fibre tilgængelige for kommerciel anvendelse blev anslået til 20-65 mio. ISK. Da den ene af de to udvalgte tilbudsgivere trak sit tilbud tilbage, skulle kun ét fiber gøres tilgængeligt. Omkostningerne var derfor meget lavere end oprindeligt anslået og under Vodafones pris for leasing af fiberen. Den islandske stats omkostninger til drift og vedligeholdelse af hvert af de to fibre, som skulle lejes ud, blev som bekendt ifølge udbuddets punkt 1.2.4 fra april 2008 anslået til omkring 19 000 000 ISK om året (17). |
| --- | --- |

(23)

NATO investerede oprindeligt i og betalte omkostningerne til installationen af det fiberoptiske kabel. Vedligeholdelsen og driften af fibrene er en del af Islands forpligtelser som medlem af NATO og kan ikke fravælges. Ifølge de islandske myndigheder har klageren ikke ret i sin påstand om, at staten skulle investere 250 mio. ISK med henblik på at gøre et af fibrene tilgængelige for brug af den udvalgte tilbudsgiver, eftersom to af fibrene aktivt blev anvendt til IADS-systemet. Hensigten var oprindeligt at udleje de to fibre. Omkostningerne til at gøre begge fibre tilgængelige for kommerciel anvendelse blev anslået til 20-65 mio. ISK. Da den ene af de to udvalgte tilbudsgivere trak sit tilbud tilbage, skulle kun ét fiber gøres tilgængeligt. Omkostningerne var derfor meget lavere end oprindeligt anslået og under Vodafones pris for leasing af fiberen. Den islandske stats omkostninger til drift og vedligeholdelse af hvert af de to fibre, som skulle lejes ud, blev som bekendt ifølge udbuddets punkt 1.2.4 fra april 2008 anslået til omkring 19 000 000 ISK om året (17).

17

| (24) | Efter de islandske myndigheders opfattelse indebærer foranstaltningen ingen former for statslig finansiering i medfør af de vellykkede udbud. Tværtimod sikrer foranstaltningen indtjening til staten fra leasingen af fibrene, som staten ellers selv fortsat havde skullet afholde ved hjælp af statsmidler. De islandske myndigheder påpeger videre, at de begrænsninger, der følger af NATO's ejendomsret og NATO's fortrinsret til anvendelse i tilfælde af krig, betyder, at prisen muligvis var lavere sammenlignet med en situation uden sådanne begrænsninger. Denne faktor ville have påvirket alle tilbudsgivere på samme måde, og markedsprisen skulle tilpasses dette forhold (18). |
| --- | --- |

(24)

Efter de islandske myndigheders opfattelse indebærer foranstaltningen ingen former for statslig finansiering i medfør af de vellykkede udbud. Tværtimod sikrer foranstaltningen indtjening til staten fra leasingen af fibrene, som staten ellers selv fortsat havde skullet afholde ved hjælp af statsmidler. De islandske myndigheder påpeger videre, at de begrænsninger, der følger af NATO's ejendomsret og NATO's fortrinsret til anvendelse i tilfælde af krig, betyder, at prisen muligvis var lavere sammenlignet med en situation uden sådanne begrænsninger. Denne faktor ville have påvirket alle tilbudsgivere på samme måde, og markedsprisen skulle tilpasses dette forhold (18).

18

| (25) | De islandske myndigheder var af den opfattelse, at hverken anvendelsen af tildelingskriteriet vedrørende fremme af konkurrencen eller den påståede effektive udelukkelse af en virksomhed, der havde en monopolstilling på markedet, som sådan kunne føre til den konklusion, at foranstaltningen fordrejer konkurrencen eller giver en virksomhed en økonomisk fordel. Ifølge de islandske myndigheder havde regeringen beføjelse til at anvende flere tildelingskriterier. Kriterierne var desuden legitime og forfulgte vigtige mål med henblik på at fremme konkurrencen og sikre gode tjenesteydelser til offentligheden. |
| --- | --- |

(25)

De islandske myndigheder var af den opfattelse, at hverken anvendelsen af tildelingskriteriet vedrørende fremme af konkurrencen eller den påståede effektive udelukkelse af en virksomhed, der havde en monopolstilling på markedet, som sådan kunne føre til den konklusion, at foranstaltningen fordrejer konkurrencen eller giver en virksomhed en økonomisk fordel. Ifølge de islandske myndigheder havde regeringen beføjelse til at anvende flere tildelingskriterier. Kriterierne var desuden legitime og forfulgte vigtige mål med henblik på at fremme konkurrencen og sikre gode tjenesteydelser til offentligheden.

| (26) | Endelig anførte de islandske myndigheder, at sådan støtte, såfremt Tilsynsmyndigheden fandt, at foranstaltningen udgjorde statsstøtte, burde anses for forenelig med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, i medfør af foranstaltningens mål, herunder målet om at øge offentlighedens bredbåndsadgang i støtteberettigede områder. De islandske myndigheder opfordrede i denne retning også Tilsynsmyndigheden til at vurdere, om sådan støtte kunne anses for at udgøre finansiering af en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse (»SGEI«) som omhandlet i kapitel 2.2.2 i Tilsynsmyndighedens bredbåndsretningslinjer (19). |
| --- | --- |

(26)

Endelig anførte de islandske myndigheder, at sådan støtte, såfremt Tilsynsmyndigheden fandt, at foranstaltningen udgjorde statsstøtte, burde anses for forenelig med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, i medfør af foranstaltningens mål, herunder målet om at øge offentlighedens bredbåndsadgang i støtteberettigede områder. De islandske myndigheder opfordrede i denne retning også Tilsynsmyndigheden til at vurdere, om sådan støtte kunne anses for at udgøre finansiering af en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse (»SGEI«) som omhandlet i kapitel 2.2.2 i Tilsynsmyndighedens bredbåndsretningslinjer (19).

19

5.   BESLUTNING Nr. 410/12/KOL OG EFTA-DOMSTOLENS DOM I SAG E-1/13

BESLUTNING Nr. 410/12/KOL OG EFTA-DOMSTOLENS DOM I SAG E-1/13

| (27) | Den 21. november 2012 vedtog Tilsynsmyndigheden beslutning nr. 410/12/KOL om, at foranstaltningen ikke udgjorde statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Tilsynsmyndigheden fandt, at leasingaftalen vedrørende brug og drift af det optiske fiber ikke udgjorde statsstøtte, da leasingaftalen var indgået ved hjælp af et åbent udbud, der sikrede markedsvilkår, og som følgelig ikke gav Vodafone en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(27)

Den 21. november 2012 vedtog Tilsynsmyndigheden beslutning nr. 410/12/KOL om, at foranstaltningen ikke udgjorde statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Tilsynsmyndigheden fandt, at leasingaftalen vedrørende brug og drift af det optiske fiber ikke udgjorde statsstøtte, da leasingaftalen var indgået ved hjælp af et åbent udbud, der sikrede markedsvilkår, og som følgelig ikke gav Vodafone en økonomisk fordel.

| (28) | Den 27. januar 2014 annullerede EFTA-Domstolen Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 410/12/KOL. Domstolen konkluderede, at Tilsynsmyndigheden burde have indledt en formel undersøgelsesprocedure, da Tilsynsmyndigheden var blevet forelagt oplysninger og dokumentation, der objektivt set burde have givet anledning til tvivl eller alvorlige vanskeligheder med hensyn til, hvorvidt leasingaftalen gav Vodafone en økonomisk fordel (20). |
| --- | --- |

(28)

Den 27. januar 2014 annullerede EFTA-Domstolen Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 410/12/KOL. Domstolen konkluderede, at Tilsynsmyndigheden burde have indledt en formel undersøgelsesprocedure, da Tilsynsmyndigheden var blevet forelagt oplysninger og dokumentation, der objektivt set burde have givet anledning til tvivl eller alvorlige vanskeligheder med hensyn til, hvorvidt leasingaftalen gav Vodafone en økonomisk fordel (20).

20

| (29) | Domstolen fandt, at Tilsynsmyndigheden burde have rejst tvivl med hensyn til, hvorvidt den pris, der blev aftalt som resultat af udbuddet, afspejlede en sand markedspris for leasing af et sådant aktiv. Domstolen fastslog navnlig, at tildelingskriterierne i udbuddet ikke afspejlede, hvad en privat investor ville have fundet relevant i forbindelse med udbuddet af en leasingaftale, og at myndighederne tydeligvis ikke havde vurderet de faktiske omstændigheder og konsekvenser, hvad angår anvendelsen af det markedsøkonomiske investorprincip. De tildelingskriterier, som ikke vedrørte pris, afspejlede tilsyneladende politiske eller lovgivningsmæssige hensyn, som en privat investor ikke ville have fundet relevante. Udbudsproceduren anvendte ikke kriteriet om pris eller leasingafgift som det eneste eller primære tildelingskriterium. EFTA-Domstolen fandt videre, at Tilsynsmyndigheden ikke havde vurderet sandsynligheden for, at NATO ville benytte sin fortrinsret til at anvende fiberen, og sandsynligheden for, at NATO ville udnytte sin ret til tilbageførsel. |
| --- | --- |

(29)

Domstolen fandt, at Tilsynsmyndigheden burde have rejst tvivl med hensyn til, hvorvidt den pris, der blev aftalt som resultat af udbuddet, afspejlede en sand markedspris for leasing af et sådant aktiv. Domstolen fastslog navnlig, at tildelingskriterierne i udbuddet ikke afspejlede, hvad en privat investor ville have fundet relevant i forbindelse med udbuddet af en leasingaftale, og at myndighederne tydeligvis ikke havde vurderet de faktiske omstændigheder og konsekvenser, hvad angår anvendelsen af det markedsøkonomiske investorprincip. De tildelingskriterier, som ikke vedrørte pris, afspejlede tilsyneladende politiske eller lovgivningsmæssige hensyn, som en privat investor ikke ville have fundet relevante. Udbudsproceduren anvendte ikke kriteriet om pris eller leasingafgift som det eneste eller primære tildelingskriterium. EFTA-Domstolen fandt videre, at Tilsynsmyndigheden ikke havde vurderet sandsynligheden for, at NATO ville benytte sin fortrinsret til at anvende fiberen, og sandsynligheden for, at NATO ville udnytte sin ret til tilbageførsel.

| (30) | På grundlag af bl.a. ovennævnte konkluderede Domstolen, at der forelå konsekvent og objektivt bevis for, at Tilsynsmyndigheden udførligt og tilstrækkeligt havde undersøgt, om leasingaftalen omfattede statsstøtte, og om støtten i så fald var forenelig med EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(30)

På grundlag af bl.a. ovennævnte konkluderede Domstolen, at der forelå konsekvent og objektivt bevis for, at Tilsynsmyndigheden udførligt og tilstrækkeligt havde undersøgt, om leasingaftalen omfattede statsstøtte, og om støtten i så fald var forenelig med EØS-aftalen.

6.   BESLUTNING Nr. 299/12/KOL OM AT INDLEDE DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

BESLUTNING Nr. 299/12/KOL OM AT INDLEDE DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (31) | Den 16. juli 2014 besluttede Tilsynsmyndigheden at indlede den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende eventuel statsstøtte i form af leasing af NATO's optiske fiberforbindelse. I sin beslutning anførte Tilsynsmyndigheden, at den på grundlag af de oplysninger, som klageren og de islandske myndigheder havde indgivet, ikke kunne udelukke, at den aftale, som det islandske forsvarsagentur indgik med Vodafone Iceland den 1. februar 2010, udgjorde statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Tilsynsmyndigheden anførte videre, at den på grundlag af de foreliggende oplysninger også var i tvivl om den eventuelle støttes forenelighed med EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(31)

Den 16. juli 2014 besluttede Tilsynsmyndigheden at indlede den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende eventuel statsstøtte i form af leasing af NATO's optiske fiberforbindelse. I sin beslutning anførte Tilsynsmyndigheden, at den på grundlag af de oplysninger, som klageren og de islandske myndigheder havde indgivet, ikke kunne udelukke, at den aftale, som det islandske forsvarsagentur indgik med Vodafone Iceland den 1. februar 2010, udgjorde statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Tilsynsmyndigheden anførte videre, at den på grundlag af de foreliggende oplysninger også var i tvivl om den eventuelle støttes forenelighed med EØS-aftalen.

7.   BEMÆRKNINGER FRA DE ISLANDSKE MYNDIGHEDER TIL ÅBNINGSBESLUTNINGEN (21)

BEMÆRKNINGER FRA DE ISLANDSKE MYNDIGHEDER TIL ÅBNINGSBESLUTNINGEN

21

| (32) | I deres svar på åbningsbeslutningen anfører de islandske myndigheder, at sagen vedrører åbningen af en sektor, der tidligere var monopoliseret af en statsejet virksomhed og senere — efter privatisering og salg — af Míla. Ingen af Mílas konkurrenter havde realistisk mulighed for at duplikere det nødvendige netværk og den nødvendige infrastruktur, dvs. det optiske fiber. Sektoren er meget vigtig for offentligheden og dens adgang til information. Sagen vedrører også adgang til og levering af tjenester til landdistrikter og tyndt befolkede områder i Island. Sagens særlige omstændigheder vedrører de komplekse forhold vedrørende ejendomsret og relevansen af begrænsninger, der følger af fiberens rolle i Islands og andre NATO-medlemmers forsvar og krisehåndtering. |
| --- | --- |

(32)

I deres svar på åbningsbeslutningen anfører de islandske myndigheder, at sagen vedrører åbningen af en sektor, der tidligere var monopoliseret af en statsejet virksomhed og senere — efter privatisering og salg — af Míla. Ingen af Mílas konkurrenter havde realistisk mulighed for at duplikere det nødvendige netværk og den nødvendige infrastruktur, dvs. det optiske fiber. Sektoren er meget vigtig for offentligheden og dens adgang til information. Sagen vedrører også adgang til og levering af tjenester til landdistrikter og tyndt befolkede områder i Island. Sagens særlige omstændigheder vedrører de komplekse forhold vedrørende ejendomsret og relevansen af begrænsninger, der følger af fiberens rolle i Islands og andre NATO-medlemmers forsvar og krisehåndtering.

| (33) | Hovedformålet med de islandske myndigheders foranstaltninger var at begrænse de offentlige udgifter til driften af fiberen. Alle øvrige trin havde til formål at bidrage til øget konkurrence i sektoren. Foranstaltningerne var vellykkede, og offentligheden samt private og offentlige enheder, der er meget afhængige af telekommunikation i Island, nyder nu godt af mere konkurrence og bedre tjenester. Der blev indført visse begrænsninger for at fremme lige konkurrencevilkår, som alle havde det endelige formål at sikre, at offentligheden ville opnå så gode og så billige tjenester som muligt. |
| --- | --- |

(33)

Hovedformålet med de islandske myndigheders foranstaltninger var at begrænse de offentlige udgifter til driften af fiberen. Alle øvrige trin havde til formål at bidrage til øget konkurrence i sektoren. Foranstaltningerne var vellykkede, og offentligheden samt private og offentlige enheder, der er meget afhængige af telekommunikation i Island, nyder nu godt af mere konkurrence og bedre tjenester. Der blev indført visse begrænsninger for at fremme lige konkurrencevilkår, som alle havde det endelige formål at sikre, at offentligheden ville opnå så gode og så billige tjenester som muligt.

| (34) | De islandske myndigheder gentog deres tidligere synspunkt om, at foranstaltningen ikke udgør statsstøtte. De fremførte desuden følgende argumenter. |
| --- | --- |

(34)

De islandske myndigheder gentog deres tidligere synspunkt om, at foranstaltningen ikke udgør statsstøtte. De fremførte desuden følgende argumenter.

Statsmidler, betydningen af ejendomsretten til kablet og konsekvenser med hensyn til fordele

Statsmidler, betydningen af ejendomsretten til kablet og konsekvenser med hensyn til fordele

| (35) | Island hævder ikke, at statsmidler kan anses for at være blevet overført på anden måde end gennem direkte overførsel af statsejede midler fra staten selv til andre enheder, men de understreger, at dette skal vurderes i hvert enkelt tilfælde. |
| --- | --- |

(35)

Island hævder ikke, at statsmidler kan anses for at være blevet overført på anden måde end gennem direkte overførsel af statsejede midler fra staten selv til andre enheder, men de understreger, at dette skal vurderes i hvert enkelt tilfælde.

| (36) | I denne forbindelse har de islandske myndigheder anmodet Tilsynsmyndigheden om at tage hensyn til, at »midlerne« (dvs. fiberen) ikke ejes af den islandske stat eller af nogen af dens enheder. Midlet blev finansieret, anlagt og ejes permanent af en tredjemand, dvs. NATO. Aftalerne mellem NATO og de islandske myndigheder er baseret på princippet om »no-cost no-gain«. Dette betyder, at ethvert overskud fra aftalen om leasing af fiberen først vil blive anvendt til at finansiere driftsomkostninger og mindre reparationer. Denne ordning fremgår af artikel 16 i den islandske forsvarslov nr. 34/2008, hvor det videre præciseres, at alle aktiver i denne kategori er omfattet af NATO's sikkerhedsregler og fortrinsret. Hvis indtægterne overstiger disse omkostninger, skal resten desuden betales tilbage til fiberens ejer, dvs. NATO. Hvis omkostningerne overstiger indtægterne, eller hvis der skal foretages større reparationer eller udskiftninger som følge af force majeure-hændelser, skal de islandske myndigheder ikke afholde disse omkostninger. Omkostningerne til reparation af kablet deles i stedet mellem fibrenes ejere i overensstemmelse med det antal fibre, de ejer, dvs. Míla (5/8) og NATO (3/8). Kriteriet om den private sælger finder derfor ikke direkte anvendelse i denne sag, da de islandske myndigheder ikke har nogen økonomisk interesse i at opnå en indtægt fra leasingen, der overstiger omkostningerne til drift og vedligeholdelse af fiberen. |
| --- | --- |

(36)

I denne forbindelse har de islandske myndigheder anmodet Tilsynsmyndigheden om at tage hensyn til, at »midlerne« (dvs. fiberen) ikke ejes af den islandske stat eller af nogen af dens enheder. Midlet blev finansieret, anlagt og ejes permanent af en tredjemand, dvs. NATO. Aftalerne mellem NATO og de islandske myndigheder er baseret på princippet om »no-cost no-gain«. Dette betyder, at ethvert overskud fra aftalen om leasing af fiberen først vil blive anvendt til at finansiere driftsomkostninger og mindre reparationer. Denne ordning fremgår af artikel 16 i den islandske forsvarslov nr. 34/2008, hvor det videre præciseres, at alle aktiver i denne kategori er omfattet af NATO's sikkerhedsregler og fortrinsret. Hvis indtægterne overstiger disse omkostninger, skal resten desuden betales tilbage til fiberens ejer, dvs. NATO. Hvis omkostningerne overstiger indtægterne, eller hvis der skal foretages større reparationer eller udskiftninger som følge af force majeure-hændelser, skal de islandske myndigheder ikke afholde disse omkostninger. Omkostningerne til reparation af kablet deles i stedet mellem fibrenes ejere i overensstemmelse med det antal fibre, de ejer, dvs. Míla (5/8) og NATO (3/8). Kriteriet om den private sælger finder derfor ikke direkte anvendelse i denne sag, da de islandske myndigheder ikke har nogen økonomisk interesse i at opnå en indtægt fra leasingen, der overstiger omkostningerne til drift og vedligeholdelse af fiberen.

| (37) | I henhold til udbudsdokumenterne var adgang til fiberen afhængig af forskellige andre forhold end leasingaftalen og leasingprisen. I henhold til punkt 2.3 er det leasingtageren, der skal fremskaffe de nødvendige anlæg og samlingspunkter til fiberen. Den islandske stat end ikke garanterede, at leasingtageren ville få adgang til sådanne anlæg. I henhold til punkt 2.7 skal leasingtageren i princippet tilbagelevere fiberen i samme tilstand, som da vedkommende modtog det. Hvis leasingtageren har foretaget ændringer, skal leasinggiveren overtage disse ændringer uden beregning ved aftaleperiodens ophør. Adgang til fiberen skulle forhandles med Míla, som ejede de anlæg, der er nødvendige for at benytte fiberen. Endelig udstedte den islandske post- og telekommunikationsmyndighed (i det følgende benævnt »PTA«) to afgørelser, som pålagde Míla som dominerende markedsaktør at give Vodafone adgang til tilslutningspunkterne mod et rimeligt gebyr. |
| --- | --- |

(37)

I henhold til udbudsdokumenterne var adgang til fiberen afhængig af forskellige andre forhold end leasingaftalen og leasingprisen. I henhold til punkt 2.3 er det leasingtageren, der skal fremskaffe de nødvendige anlæg og samlingspunkter til fiberen. Den islandske stat end ikke garanterede, at leasingtageren ville få adgang til sådanne anlæg. I henhold til punkt 2.7 skal leasingtageren i princippet tilbagelevere fiberen i samme tilstand, som da vedkommende modtog det. Hvis leasingtageren har foretaget ændringer, skal leasinggiveren overtage disse ændringer uden beregning ved aftaleperiodens ophør. Adgang til fiberen skulle forhandles med Míla, som ejede de anlæg, der er nødvendige for at benytte fiberen. Endelig udstedte den islandske post- og telekommunikationsmyndighed (i det følgende benævnt »PTA«) to afgørelser, som pålagde Míla som dominerende markedsaktør at give Vodafone adgang til tilslutningspunkterne mod et rimeligt gebyr.

| (38) | De islandske myndigheder har fremlagt dokumentation fra Vodafone vedrørende Vodafones yderligere omkostninger til at få adgang til fiberen (22). Vodafones omkostninger til investering i udstyr, optiske trunks og indledende gebyrer til Míla beløber sig til 130 mio. ISK. Der er desuden årlige licensgebyrer for udstyret på 7,5 mio. ISK. Denne udgift skal lægges til den årlige leasingafgift på 19,15 mio. ISK, som er indeksreguleret. Vodafone betaler desuden et månedligt gebyr på 15 000 ISK til den islandske kystvagt (»LHG«) for hvert tilslutningspunkt ud over de punkter, der er omfattet af den eksisterende aftale med LHG. |
| --- | --- |

(38)

De islandske myndigheder har fremlagt dokumentation fra Vodafone vedrørende Vodafones yderligere omkostninger til at få adgang til fiberen (22). Vodafones omkostninger til investering i udstyr, optiske trunks og indledende gebyrer til Míla beløber sig til 130 mio. ISK. Der er desuden årlige licensgebyrer for udstyret på 7,5 mio. ISK. Denne udgift skal lægges til den årlige leasingafgift på 19,15 mio. ISK, som er indeksreguleret. Vodafone betaler desuden et månedligt gebyr på 15 000 ISK til den islandske kystvagt (»LHG«) for hvert tilslutningspunkt ud over de punkter, der er omfattet af den eksisterende aftale med LHG.

22

| (39) | Dette viser, at »midlerne« i denne sag ikke er ejet af staten, at indtægterne fra leasingaftalen deles med den reelle ejer efter princippet om »no-cost no-gain«, og at de islandske myndigheder ikke havde beføjelse til at give potentielle investorer fuld adgang til fiberen. Disse fakta er vigtige: for det første for vurderingen af, hvorvidt statsmidler blev overført, for det andet for vurderingen af udbudsproceduren og for det tredje, fordi de påvirker de kommercielle drivkræfter bag den omtrentlige leasingpris. Endelig viser disse fakta, at sammenligningen mellem en hypotetisk markedsaktør og staten er næsten umulig, da en markedsaktør ikke kunne have været i en tilsvarende situation. De NATO-begrænsninger, der er omhandlet i det følgende, samt de komplekse forhold vedrørende ejendomsret og fordelingen af indtægter ville være fuldstændigt ukendte for en normal markedsaktør. |
| --- | --- |

(39)

Dette viser, at »midlerne« i denne sag ikke er ejet af staten, at indtægterne fra leasingaftalen deles med den reelle ejer efter princippet om »no-cost no-gain«, og at de islandske myndigheder ikke havde beføjelse til at give potentielle investorer fuld adgang til fiberen. Disse fakta er vigtige: for det første for vurderingen af, hvorvidt statsmidler blev overført, for det andet for vurderingen af udbudsproceduren og for det tredje, fordi de påvirker de kommercielle drivkræfter bag den omtrentlige leasingpris. Endelig viser disse fakta, at sammenligningen mellem en hypotetisk markedsaktør og staten er næsten umulig, da en markedsaktør ikke kunne have været i en tilsvarende situation. De NATO-begrænsninger, der er omhandlet i det følgende, samt de komplekse forhold vedrørende ejendomsret og fordelingen af indtægter ville være fuldstændigt ukendte for en normal markedsaktør.

NATO-begrænsninger og sandsynlighed for udøvelse

NATO-begrænsninger og sandsynlighed for udøvelse

| (40) | De islandske myndigheder anfører, at sandsynligheden for anvendelse eller tilbagekaldelse fra NATO's side kan variere i løbet af leasingaftalens løbetid og ligger uden for Islands eller NATO's kontrol. NATO-begrænsningerne har i medfør af deres karakter imidlertid en betydelig og negativ indvirkning på anvendelsen af fiberen til kommercielle formål. Indvirkningen på markedsprisen for leasing er negativ, og den negative virkning på prisen udgør ifølge de islandske myndigheder 15-25 %. Der findes ingen sådanne begrænsninger for de fibre, der drives af Míla. |
| --- | --- |

(40)

De islandske myndigheder anfører, at sandsynligheden for anvendelse eller tilbagekaldelse fra NATO's side kan variere i løbet af leasingaftalens løbetid og ligger uden for Islands eller NATO's kontrol. NATO-begrænsningerne har i medfør af deres karakter imidlertid en betydelig og negativ indvirkning på anvendelsen af fiberen til kommercielle formål. Indvirkningen på markedsprisen for leasing er negativ, og den negative virkning på prisen udgør ifølge de islandske myndigheder 15-25 %. Der findes ingen sådanne begrænsninger for de fibre, der drives af Míla.

Udbudsproceduren

Udbudsproceduren

| (41) | Udbudsproceduren i 2008 var ifølge de islandske myndigheder en korrekt metode til at fastslå markedsprisen. Som følge af ejerskabsstrukturen, begrænsningerne med hensyn til NATO's forsvarsfunktion og karakteren af det omhandlede aktiv ville en privat sælger, som skulle tage hensyn til alle disse relevante faktorer, aldrig have overvejet en procedure, hvor det eneste kriterium var leasingprisen. |
| --- | --- |

(41)

Udbudsproceduren i 2008 var ifølge de islandske myndigheder en korrekt metode til at fastslå markedsprisen. Som følge af ejerskabsstrukturen, begrænsningerne med hensyn til NATO's forsvarsfunktion og karakteren af det omhandlede aktiv ville en privat sælger, som skulle tage hensyn til alle disse relevante faktorer, aldrig have overvejet en procedure, hvor det eneste kriterium var leasingprisen.

| (42) | De islandske myndigheder gør gældende, at de seks forskellige tildelingskriterier i udbuddet er fuldt berettigede, og er ikke enige med Tilsynsmyndigheden, som i åbningsbeslutningen anførte, at kriteriet vedrørende fremme af konkurrence kunne udgøre en ulempe for den etablerede operatør. De bemærker navnlig, at Míla ikke havde nogen kommercielle interesser i NATO's fiber. Et hvert argument fra Mílas side om, at selskabet hypotetisk set kunne have fremsat et højere tilbud, bør derfor ignoreres. Et bud fra Míla ville ikke have været et kommercielt tilbud fremsat i god tro. De islandske myndigheder hævder, at de ville have haft ret til at udelukket et sådant bud i overensstemmelse med dommen i sag T-244/08, Konsum Nord mod Kommissionen (23). |
| --- | --- |

(42)

De islandske myndigheder gør gældende, at de seks forskellige tildelingskriterier i udbuddet er fuldt berettigede, og er ikke enige med Tilsynsmyndigheden, som i åbningsbeslutningen anførte, at kriteriet vedrørende fremme af konkurrence kunne udgøre en ulempe for den etablerede operatør. De bemærker navnlig, at Míla ikke havde nogen kommercielle interesser i NATO's fiber. Et hvert argument fra Mílas side om, at selskabet hypotetisk set kunne have fremsat et højere tilbud, bør derfor ignoreres. Et bud fra Míla ville ikke have været et kommercielt tilbud fremsat i god tro. De islandske myndigheder hævder, at de ville have haft ret til at udelukket et sådant bud i overensstemmelse med dommen i sag T-244/08, Konsum Nord mod Kommissionen (23).

23

| (43) | De islandske myndigheder anfægter klagerens påstand om, at fastsættelsen af en minimumspris i udbuddet havde fået tilbudsgivere til ikke at konkurrere på prisen. Et kriterium vedrørende en minimumspris begrænser ikke priskonkurrencen. Tilbudsgiverne ville tilbyde en så høj pris, som de finder kommercielt levedygtig. Fjernelsen af minimumsprisen ville kun tilskynde til lavere bud, som faktisk blev modtaget under proceduren, og prisintervallet ville kun blive udvidet i nedadgående retning. Den omstændighed, at de fleste tilbud lå inden for et snævert prisinterval, viser kun, at markedet af kommercielle grunde er tilbageholdende med at gå højere op end minimumsprisen. |
| --- | --- |

(43)

De islandske myndigheder anfægter klagerens påstand om, at fastsættelsen af en minimumspris i udbuddet havde fået tilbudsgivere til ikke at konkurrere på prisen. Et kriterium vedrørende en minimumspris begrænser ikke priskonkurrencen. Tilbudsgiverne ville tilbyde en så høj pris, som de finder kommercielt levedygtig. Fjernelsen af minimumsprisen ville kun tilskynde til lavere bud, som faktisk blev modtaget under proceduren, og prisintervallet ville kun blive udvidet i nedadgående retning. Den omstændighed, at de fleste tilbud lå inden for et snævert prisinterval, viser kun, at markedet af kommercielle grunde er tilbageholdende med at gå højere op end minimumsprisen.

| (44) | De islandske myndigheder understreger, at udbuddet faktisk indeholdt ikke kun én, men to separate priskomponenter. Ud over leasingprisen konkurrerede tilbudsgiverne også om det antal termineringspunkter, de forpligtede sig til at installere på netværket. Hvert sådant termineringspunkt kræver betydelige investeringer, som leasingtageren ikke får tilbage efter udløbet af leasingaftalen, men som i stedet forøger værdien af NATO's fiber. |
| --- | --- |

(44)

De islandske myndigheder understreger, at udbuddet faktisk indeholdt ikke kun én, men to separate priskomponenter. Ud over leasingprisen konkurrerede tilbudsgiverne også om det antal termineringspunkter, de forpligtede sig til at installere på netværket. Hvert sådant termineringspunkt kræver betydelige investeringer, som leasingtageren ikke får tilbage efter udløbet af leasingaftalen, men som i stedet forøger værdien af NATO's fiber.

Vurderingsundersøgelse foretaget af Mannvit

Vurderingsundersøgelse foretaget af Mannvit

| (45) | I punkt 87 i Tilsynsmyndighedens åbningsbeslutning nr. 410/12/KOL blev de islandske myndigheder anmodet om at indgive en uafhængig ekspertvurdering af markedsprisen for leasingprisen. Det var de islandske myndigheders oprindelige opfattelse, at denne anmodning var betinget af, at de islandske myndigheder trak deres argumenter vedrørende udbudsprocessen tilbage, og at den faktiske leasingafgift afspejlede en sådan markedspris. Da disse argumenter efter de islandske myndigheders opfattelse blev fastholdt, omfattede de islandske myndigheders indledende bemærkninger ikke en vurderingsundersøgelse. Som svar på tredjemandsbemærkningerne og navnlig Mílas argumenter vedrørende den påståede markedsværdi af de omhandlede leasingrettigheder, indhentede og fremlagde de islandske myndigheder en vurderingsundersøgelse fra den eksterne konsulent Mannvit (24). Mannvit er et internationalt konsulentfirma inden for ingeniørvirksomhed, tekniske tjenester og innovation, som tidligere havde rådgivet de islandske myndigheder om udbudsproceduren i den foreliggende sag. |
| --- | --- |

(45)

I punkt 87 i Tilsynsmyndighedens åbningsbeslutning nr. 410/12/KOL blev de islandske myndigheder anmodet om at indgive en uafhængig ekspertvurdering af markedsprisen for leasingprisen. Det var de islandske myndigheders oprindelige opfattelse, at denne anmodning var betinget af, at de islandske myndigheder trak deres argumenter vedrørende udbudsprocessen tilbage, og at den faktiske leasingafgift afspejlede en sådan markedspris. Da disse argumenter efter de islandske myndigheders opfattelse blev fastholdt, omfattede de islandske myndigheders indledende bemærkninger ikke en vurderingsundersøgelse. Som svar på tredjemandsbemærkningerne og navnlig Mílas argumenter vedrørende den påståede markedsværdi af de omhandlede leasingrettigheder, indhentede og fremlagde de islandske myndigheder en vurderingsundersøgelse fra den eksterne konsulent Mannvit (24). Mannvit er et internationalt konsulentfirma inden for ingeniørvirksomhed, tekniske tjenester og innovation, som tidligere havde rådgivet de islandske myndigheder om udbudsproceduren i den foreliggende sag.

24

| (46) | Som udgangspunkt har Mannvit sammenlignet det NATO-fiber, som Vodafone har leaset, med tilbuddet på det produkt (trunkleasede forbindelser), som Míla henviser til i sin klage (se betragtning 56 nedenfor for den seneste beregning). Mannvit har forklaret en række relevante forskelle:






  — | Mílas regulerede pris for tjenester til leasede fiberforbindelser gælder kun for tjenester mellem eksisterende termineringspunkter med eksisterende transmissionsudstyr. Det fiber, som Vodafone leasede, krævede imidlertid installation af transmissionsudstyr 30 steder. De gennemsnitlige omkostninger til installation af dette udstyr beløber sig ifølge Mannvit til 4 mio. ISK pr. tilslutningspunkt, som afskrives med 15 % om året. De anslåede driftsudgifter (»Opex«) udgør 20 % af kapitaludgifterne (»Capex«), og den vægtede gennemsnitlige kapitalomkostning (WACC) ligger på 8,5 % af Capex (25). De investeringer, der kræves, inden den leasingpris, som Vodafone har betalt, er sammenlignelig med Mílas tilbud, beløber sig ifølge Mannvit til 52 mio. ISK om året. |
| --- | --- | --- |

(46)

Som udgangspunkt har Mannvit sammenlignet det NATO-fiber, som Vodafone har leaset, med tilbuddet på det produkt (trunkleasede forbindelser), som Míla henviser til i sin klage (se betragtning 56 nedenfor for den seneste beregning). Mannvit har forklaret en række relevante forskelle:

—

Mílas regulerede pris for tjenester til leasede fiberforbindelser gælder kun for tjenester mellem eksisterende termineringspunkter med eksisterende transmissionsudstyr. Det fiber, som Vodafone leasede, krævede imidlertid installation af transmissionsudstyr 30 steder. De gennemsnitlige omkostninger til installation af dette udstyr beløber sig ifølge Mannvit til 4 mio. ISK pr. tilslutningspunkt, som afskrives med 15 % om året. De anslåede driftsudgifter (»Opex«) udgør 20 % af kapitaludgifterne (»Capex«), og den vægtede gennemsnitlige kapitalomkostning (WACC) ligger på 8,5 % af Capex (25). De investeringer, der kræves, inden den leasingpris, som Vodafone har betalt, er sammenlignelig med Mílas tilbud, beløber sig ifølge Mannvit til 52 mio. ISK om året.

25

| — | Mílas beregning tager udgangspunkt i NATO-fiberens faktiske længde, dvs. 1 850 km. Míla har imidlertid beregnet sig eget tilbud fra punkt til punkt, dvs. som direkte linjer mellem de relevante termineringspunkter. Hvis denne punkt til punkt-metode anvendes på termineringspunkter på NATO-fiberen på transaktionstidspunktet, fås en samlet længde på kun 1 283 km. |
| --- | --- |

—

Mílas beregning tager udgangspunkt i NATO-fiberens faktiske længde, dvs. 1 850 km. Míla har imidlertid beregnet sig eget tilbud fra punkt til punkt, dvs. som direkte linjer mellem de relevante termineringspunkter. Hvis denne punkt til punkt-metode anvendes på termineringspunkter på NATO-fiberen på transaktionstidspunktet, fås en samlet længde på kun 1 283 km.

| — | I Mílas beregning forudsættes en rabat på 15 %, som er den rabat, Míla maksimalt kan give inden for dets regulerede tilbud for en aftalevarighed på tre år. Da leasingaftalen blev indgået, tilbød Míla imidlertid en rabat på 25 % til kunder, der leasede fibre med en tilsvarende længde. Varigheden på ti år burde også føre til en højere rabat end 15 %, som gælder for en treårig aftale. Mannvit har derfor forudsat en rabat på 25 %. |
| --- | --- |

—

I Mílas beregning forudsættes en rabat på 15 %, som er den rabat, Míla maksimalt kan give inden for dets regulerede tilbud for en aftalevarighed på tre år. Da leasingaftalen blev indgået, tilbød Míla imidlertid en rabat på 25 % til kunder, der leasede fibre med en tilsvarende længde. Varigheden på ti år burde også føre til en højere rabat end 15 %, som gælder for en treårig aftale. Mannvit har derfor forudsat en rabat på 25 %.

| — | Mannvit er desuden ikke sikker på, at Mílas nuværende regulerede pris (7 609 ISK pr. km/måned, som trådte i kraft den 1. august 2011) udgør et godt udgangspunkt for fastsættelsen af markedsprisen. Den regulerede pris er fastsat af PTA på grundlag af en analyse af de historiske omkostninger i forbindelse med Mílas samlede fibernetværk, herunder alle Mílas relevante termineringspunkter, Mílas driftsudgifter på hvert af disse steder, Mílas generelle udnyttelsesrater osv. En række af disse omkostningsfaktorer er ikke relevante for det omhandlede NATO-fiber, som er meget enklere og har færre tilslutningspunkter. Mílas pris er således omkostningsbaseret og kun relevant for Mílas egen situation, der er særdeles forskellig fra andre markedsaktørers situation. Mannvit påpeger også, at markedsaktører på udbudstidspunktet kun i særlige tilfælde havde mulighed for at lease optiske fiberforbindelser af Míla. Aktører, der anmodede herom, fik blot oplyst, at der ikke var nogen tilgængelige optiske fiberforbindelser. Under disse omstændigheder er det ikke korrekt at henvise til Mílas priser som markedspriser. Mannvit foreslår derfor, at den seneste engrospris (5 020 ISK pr. km/måned), som en anden operatør, Orkufjarskipti, havde fastsat pr. 1. januar 2014, i stedet benyttes som grundlag for beregning af markedsprisen. Denne operatør giver også en rabat på 15 % for treårige aftaler. |
| --- | --- |

—

Mannvit er desuden ikke sikker på, at Mílas nuværende regulerede pris (7 609 ISK pr. km/måned, som trådte i kraft den 1. august 2011) udgør et godt udgangspunkt for fastsættelsen af markedsprisen. Den regulerede pris er fastsat af PTA på grundlag af en analyse af de historiske omkostninger i forbindelse med Mílas samlede fibernetværk, herunder alle Mílas relevante termineringspunkter, Mílas driftsudgifter på hvert af disse steder, Mílas generelle udnyttelsesrater osv. En række af disse omkostningsfaktorer er ikke relevante for det omhandlede NATO-fiber, som er meget enklere og har færre tilslutningspunkter. Mílas pris er således omkostningsbaseret og kun relevant for Mílas egen situation, der er særdeles forskellig fra andre markedsaktørers situation. Mannvit påpeger også, at markedsaktører på udbudstidspunktet kun i særlige tilfælde havde mulighed for at lease optiske fiberforbindelser af Míla. Aktører, der anmodede herom, fik blot oplyst, at der ikke var nogen tilgængelige optiske fiberforbindelser. Under disse omstændigheder er det ikke korrekt at henvise til Mílas priser som markedspriser. Mannvit foreslår derfor, at den seneste engrospris (5 020 ISK pr. km/måned), som en anden operatør, Orkufjarskipti, havde fastsat pr. 1. januar 2014, i stedet benyttes som grundlag for beregning af markedsprisen. Denne operatør giver også en rabat på 15 % for treårige aftaler.

| — | Mílas prisestimat og Orkufjarskiptis pris anført ovenfor henviser til dagspriser. For at give mening skal de sammenlignes med den leasingpris, som Vodafone betaler i dag, dvs. 28 mio. ISK om året. |
| --- | --- |

—

Mílas prisestimat og Orkufjarskiptis pris anført ovenfor henviser til dagspriser. For at give mening skal de sammenlignes med den leasingpris, som Vodafone betaler i dag, dvs. 28 mio. ISK om året.

| (47) | Mannvit anslår således som udgangspunkt, at en markedspris for NATO-fiberen (inden investeringer) bør beregnes på grundlag af afstanden fra punkt til punkt på 1 283 km og Orkufjarskiptis leasingpris på 5 020 pr. km/måned med en rabat på 25 %, hvilket giver et beløb på 57 965 940 ISK om året. |
| --- | --- |

(47)

Mannvit anslår således som udgangspunkt, at en markedspris for NATO-fiberen (inden investeringer) bør beregnes på grundlag af afstanden fra punkt til punkt på 1 283 km og Orkufjarskiptis leasingpris på 5 020 pr. km/måned med en rabat på 25 %, hvilket giver et beløb på 57 965 940 ISK om året.

| (48) | For at sammenligne ovennævnte beløb med den leasingpris, som Vodafone har betalt, skal der tages hensyn til det forhold, at Vodafone skulle afholde en række omkostninger, inden fiberen kunne anvendes, og selskabet kunne opfylde sine forpligtelser i henhold til leasingaftalen. Disse omkostninger beløber sig ifølge Mannvit til 52 mio. ISK om året. Hvis dette beløb lægges til den leasingpris, som Vodafone har betalt, dvs. i øjeblikket 28 mio. ISK, fås et samlet beløb på 80 mio. ISK om året, hvilket er langt over den pris på 58 mio. ISK, der fås ved at benytte Orkufjarskiptis pris som udgangspunkt. Mannvit konkluderer følgelig, at prisen for leasing af NATO-fiberen faktisk overstiger markedsværdien. |
| --- | --- |

(48)

For at sammenligne ovennævnte beløb med den leasingpris, som Vodafone har betalt, skal der tages hensyn til det forhold, at Vodafone skulle afholde en række omkostninger, inden fiberen kunne anvendes, og selskabet kunne opfylde sine forpligtelser i henhold til leasingaftalen. Disse omkostninger beløber sig ifølge Mannvit til 52 mio. ISK om året. Hvis dette beløb lægges til den leasingpris, som Vodafone har betalt, dvs. i øjeblikket 28 mio. ISK, fås et samlet beløb på 80 mio. ISK om året, hvilket er langt over den pris på 58 mio. ISK, der fås ved at benytte Orkufjarskiptis pris som udgangspunkt. Mannvit konkluderer følgelig, at prisen for leasing af NATO-fiberen faktisk overstiger markedsværdien.

| (49) | Mannvit har ikke vurderet indvirkningen af de begrænsninger, der følger af fiberens rolle i Islands og andre NATO-medlemmers forsvar og krisehåndtering, på markedsværdien. De islandske myndigheder anslår følgelig, at disse begrænsninger kan have påvirket prisen negativt med 15-25 %. |
| --- | --- |

(49)

Mannvit har ikke vurderet indvirkningen af de begrænsninger, der følger af fiberens rolle i Islands og andre NATO-medlemmers forsvar og krisehåndtering, på markedsværdien. De islandske myndigheder anslår følgelig, at disse begrænsninger kan have påvirket prisen negativt med 15-25 %.

Den potentielle statsstøttes forenelighed

Den potentielle statsstøttes forenelighed

| (50) | De islandske myndigheder gør gældende, at sådan støtte, såfremt Tilsynsmyndigheden finder, at foranstaltningen udgør statsstøtte, bør anses for forenelig med EØS-aftalens artikel 59, stk. 2, og/eller artikel 61, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(50)

De islandske myndigheder gør gældende, at sådan støtte, såfremt Tilsynsmyndigheden finder, at foranstaltningen udgør statsstøtte, bør anses for forenelig med EØS-aftalens artikel 59, stk. 2, og/eller artikel 61, stk. 3, litra c).

| (51) | De islandske myndigheder har ved tidligere lejligheder påpeget, at foranstaltningen kunne anses for finansiering af SGEI i overensstemmelse med principperne i kapitel 2.2.2 i Tilsynsmyndighedens bredbåndsretningslinjer, som de var gældende på tidspunktet for vurderingen af foranstaltningen. |
| --- | --- |

(51)

De islandske myndigheder har ved tidligere lejligheder påpeget, at foranstaltningen kunne anses for finansiering af SGEI i overensstemmelse med principperne i kapitel 2.2.2 i Tilsynsmyndighedens bredbåndsretningslinjer, som de var gældende på tidspunktet for vurderingen af foranstaltningen.

| (52) | De islandske myndigheder anfører videre, at foranstaltningen kunne erklæres forenelig på grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c). De islandske myndigheder har angiveligt tidligere godtgjort, at foranstaltningens formål, herunder målet om at øge offentlighedens bredbåndsadgang i støtteberettigede områder, er af fælles interesse. De foreslår, at principperne i de nuværende bredbåndsretningslinjer anvendes på den omhandlede foranstaltning, og de gør gældende, at foranstaltningen opfylder alle de grundlæggende forenelighedsbetingelser. |
| --- | --- |

(52)

De islandske myndigheder anfører videre, at foranstaltningen kunne erklæres forenelig på grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c). De islandske myndigheder har angiveligt tidligere godtgjort, at foranstaltningens formål, herunder målet om at øge offentlighedens bredbåndsadgang i støtteberettigede områder, er af fælles interesse. De foreslår, at principperne i de nuværende bredbåndsretningslinjer anvendes på den omhandlede foranstaltning, og de gør gældende, at foranstaltningen opfylder alle de grundlæggende forenelighedsbetingelser.

8.   INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER TIL ÅBNINGSBESLUTNINGEN

INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER TIL ÅBNINGSBESLUTNINGEN

8.1.   MÍLA (26)

26

| (53) | I sine bemærkninger til åbningsbeslutningen gentager og uddyber Míla de bemærkninger, selskabet tidligere indgav i klagen og anmodningen til EFTA-Domstolen. |
| --- | --- |

(53)

I sine bemærkninger til åbningsbeslutningen gentager og uddyber Míla de bemærkninger, selskabet tidligere indgav i klagen og anmodningen til EFTA-Domstolen.

| (54) | Med hensyn til statsmidler og ejendomsretten til fiberen gør Míla gældende, at ejendomsretten i princippet ligger hos den islandske regering. Til støtte for denne påstand henviser Míla for det første til en rapport fra en særlig komité vedrørende privatisering af den statsejede telekommunikationsoperatør Landssími Íslands hf. (senere Síminn hf. og Míla ehf.) fra 2001. Míla henviser for det andet til en aftale mellem den islandske regering og Síminn hf. af 27. marts 2001 vedrørende ejendomsret, drift og vedligeholdelse af fibrene. Begge dokumenter bekræfter ifølge Míla, at fibrene ejes af den islandske regering. Míla anfører imidlertid også, at foranstaltningen blev ydet ved hjælp af statsmidler, uanset om den formelle ejendomsret til fibrene ligger hos den islandske regering eller NATO. |
| --- | --- |

(54)

Med hensyn til statsmidler og ejendomsretten til fiberen gør Míla gældende, at ejendomsretten i princippet ligger hos den islandske regering. Til støtte for denne påstand henviser Míla for det første til en rapport fra en særlig komité vedrørende privatisering af den statsejede telekommunikationsoperatør Landssími Íslands hf. (senere Síminn hf. og Míla ehf.) fra 2001. Míla henviser for det andet til en aftale mellem den islandske regering og Síminn hf. af 27. marts 2001 vedrørende ejendomsret, drift og vedligeholdelse af fibrene. Begge dokumenter bekræfter ifølge Míla, at fibrene ejes af den islandske regering. Míla anfører imidlertid også, at foranstaltningen blev ydet ved hjælp af statsmidler, uanset om den formelle ejendomsret til fibrene ligger hos den islandske regering eller NATO.

| (55) | Míla hævder, at der med udbuddet vedrørende leasing af fibrene ikke blev fastlagt en markedspris, hvilket sikrede Vodafone en leasingpris, der var lavere end den pris, som ifølge denne var markedsprisen. Vodafone opnåede dermed en fordel i forhold til konkurrenterne. Aftalen med Vodafone udgør derfor statsstøtte. |
| --- | --- |

(55)

Míla hævder, at der med udbuddet vedrørende leasing af fibrene ikke blev fastlagt en markedspris, hvilket sikrede Vodafone en leasingpris, der var lavere end den pris, som ifølge denne var markedsprisen. Vodafone opnåede dermed en fordel i forhold til konkurrenterne. Aftalen med Vodafone udgør derfor statsstøtte.

| (56) | Míla har også fremlagt et ajourført estimat af markedsprisen for NATO-fiberen. På grundlag af den regulerede pris (gældende fra den 1. august 2011) for adgang til ét fiber på 7 609 ISK pr. km/måned og en rabat på 15 % for en treårig aftaleperiode, bør markedsprisen for et 1 850 km langt fiber være 143 589 600 ISK om året. |
| --- | --- |

(56)

Míla har også fremlagt et ajourført estimat af markedsprisen for NATO-fiberen. På grundlag af den regulerede pris (gældende fra den 1. august 2011) for adgang til ét fiber på 7 609 ISK pr. km/måned og en rabat på 15 % for en treårig aftaleperiode, bør markedsprisen for et 1 850 km langt fiber være 143 589 600 ISK om året.

| (57) | Med hensyn til forenelighed gør Míla gældende, at Tilsynsmyndigheden burde konkludere, at foranstaltningen ikke opfylder de relevante kriterier fastsat i bredbåndsretningslinjerne og derfor ikke er forenelig med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(57)

Med hensyn til forenelighed gør Míla gældende, at Tilsynsmyndigheden burde konkludere, at foranstaltningen ikke opfylder de relevante kriterier fastsat i bredbåndsretningslinjerne og derfor ikke er forenelig med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c).

| (58) | Med hensyn til forenelighed i henhold til EØS-aftalens artikel 59, stk. 2, som kompensation for SGEI anfører Míla, at EFTA-stater ikke kan lade tjenesteydelser være omfattet af forpligtelse til offentlig tjeneste og kontrakter om offentlig tjeneste, hvis de allerede leveres af andre virksomheder på normale markedsbetingelser. Da Míla allerede leverede den samme fibertjeneste i Island, inden aftalen blev indgået med Vodafone, bør Tilsynsmyndigheden konkludere, at den islandske regerings foranstaltning ikke kan defineres som en SGEI. Statsstøtte må følgelig ikke ydes i den foreliggende sag på grundlag af EØS-aftalens artikel 59, stk. 2. |
| --- | --- |

(58)

Med hensyn til forenelighed i henhold til EØS-aftalens artikel 59, stk. 2, som kompensation for SGEI anfører Míla, at EFTA-stater ikke kan lade tjenesteydelser være omfattet af forpligtelse til offentlig tjeneste og kontrakter om offentlig tjeneste, hvis de allerede leveres af andre virksomheder på normale markedsbetingelser. Da Míla allerede leverede den samme fibertjeneste i Island, inden aftalen blev indgået med Vodafone, bør Tilsynsmyndigheden konkludere, at den islandske regerings foranstaltning ikke kan defineres som en SGEI. Statsstøtte må følgelig ikke ydes i den foreliggende sag på grundlag af EØS-aftalens artikel 59, stk. 2.

8.2.   VODAFONE (27)

27

| (59) | Vodafone er for det første af den opfattelse, at selskabets aftale med de islandske myndigheder ikke udgør statsstøtte. Aftalen er under alle omstændigheder i overensstemmelse med Altmark-principperne vedrørende SGEI. Hvis aftalen rummer et element af statsstøtte, finder undtagelsen i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), ifølge Vodafone anvendelse. |
| --- | --- |

(59)

Vodafone er for det første af den opfattelse, at selskabets aftale med de islandske myndigheder ikke udgør statsstøtte. Aftalen er under alle omstændigheder i overensstemmelse med Altmark-principperne vedrørende SGEI. Hvis aftalen rummer et element af statsstøtte, finder undtagelsen i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), ifølge Vodafone anvendelse.

| (60) | Med hensyn til forenelighed er bredbåndsretningslinjerne ifølge Vodafone relevante for vurderingen af den omhandlede foranstaltning. Vodafone understreger, at eksistensen af en netværksoperatør i et bestemt område ikke nødvendigvis betyder, at der ikke forekommer markedssvigt eller samhørighedsproblemer. Tværtimod har Mílas monopolstilling på det pågældende marked påvirket både kvaliteten af tjenesterne og den pris, som borgerne skal betale for tjenesterne. Der var begrænsede, hvis overhovedet nogen, udsigter til, at tredjemand ville opbygge en alternativ infrastruktur Leasingen af NATO's fiberoptiske kabel var derfor en god løsning på den manglende infrastrukturkonkurrence og de problemer, der opstår som følge af Mílas monopolstilling. |
| --- | --- |

(60)

Med hensyn til forenelighed er bredbåndsretningslinjerne ifølge Vodafone relevante for vurderingen af den omhandlede foranstaltning. Vodafone understreger, at eksistensen af en netværksoperatør i et bestemt område ikke nødvendigvis betyder, at der ikke forekommer markedssvigt eller samhørighedsproblemer. Tværtimod har Mílas monopolstilling på det pågældende marked påvirket både kvaliteten af tjenesterne og den pris, som borgerne skal betale for tjenesterne. Der var begrænsede, hvis overhovedet nogen, udsigter til, at tredjemand ville opbygge en alternativ infrastruktur Leasingen af NATO's fiberoptiske kabel var derfor en god løsning på den manglende infrastrukturkonkurrence og de problemer, der opstår som følge af Mílas monopolstilling.

| (61) | Tidligere anvendelse af lovgivningsmæssige foranstaltninger havde ikke sikret lige konkurrencevilkår på markedet. Som følge deraf var konkurrencen på markedet stadig ikke effektiv. Det bemærkes navnlig, at Míla havde haft held til at forhindre Vodafones indtrængen på det pågældende marked ved at nægte selskabet adgang til grundlæggende anlæg. |
| --- | --- |

(61)

Tidligere anvendelse af lovgivningsmæssige foranstaltninger havde ikke sikret lige konkurrencevilkår på markedet. Som følge deraf var konkurrencen på markedet stadig ikke effektiv. Det bemærkes navnlig, at Míla havde haft held til at forhindre Vodafones indtrængen på det pågældende marked ved at nægte selskabet adgang til grundlæggende anlæg.

| (62) | Indgåelsen af den omtvistede aftale førte til væsentligt bedre konkurrence, især i landdistrikter, og dermed øget velfærd for forbrugerne. I kommunen Öræfasveit kunne Vodafone f.eks. levere internetforbindelser i et fjerntliggende landdistrikt, hvor klageren tidligere havde oplyst, at denne ikke ville levere sådanne tjenester. |
| --- | --- |

(62)

Indgåelsen af den omtvistede aftale førte til væsentligt bedre konkurrence, især i landdistrikter, og dermed øget velfærd for forbrugerne. I kommunen Öræfasveit kunne Vodafone f.eks. levere internetforbindelser i et fjerntliggende landdistrikt, hvor klageren tidligere havde oplyst, at denne ikke ville levere sådanne tjenester.

| (63) | Leasingaftalen var et nødvendigt element for Vodafone, for at selskabet kunne opbygge og begynde at levere tjenester i denne del af landet. Míla havde forsøgt at forsinke udviklingen ved at nægte Vodafone adgang til fælles anlæg. Vodafone var nødt til at anmode PTA om en formel afgørelse vedrørende adgang, som blev offentliggjort den 1. november 2010. Som følge af den omtvistede leasingaftale kunne Vodafone udvide engrostilbuddet til at omfatte mere end 30 forskellige tjenester. |
| --- | --- |

(63)

Leasingaftalen var et nødvendigt element for Vodafone, for at selskabet kunne opbygge og begynde at levere tjenester i denne del af landet. Míla havde forsøgt at forsinke udviklingen ved at nægte Vodafone adgang til fælles anlæg. Vodafone var nødt til at anmode PTA om en formel afgørelse vedrørende adgang, som blev offentliggjort den 1. november 2010. Som følge af den omtvistede leasingaftale kunne Vodafone udvide engrostilbuddet til at omfatte mere end 30 forskellige tjenester.

8.3.   PRIVATPERSON (28)

28

| (64) | Bemærkningerne fra en privatperson beskriver dennes erfaringer fra arbejdet med at introducere fiberoptiske bredbåndsinfrastrukturer i tre små og fjerntliggende kommuner: Öræfasveit, Kirkjubæjarklaustri og Mýrdal. Alle tre systemer er forbundet med Vodafones drift af det fiberoptiske kabel. Efter forespørgsel var kun Vodafone parat til at levere tjenesterne til indbyggerne og virksomhederne i disse kommuner. Andre telekommunikationsoperatører besvarede ikke indbyggernes forespørgsel. Da bredbåndet blev indført i Öræfasveit, besluttede endnu to kommuner at investere i udbredelse af et fiberoptisk kabel til alle indbyggere, dvs. Skeiða- og gnúpverjahreppur og Hvalfjarðarstrandarhreppur. Det er privatpersonens opfattelse, at der uden Vodafones leasing af NATO's optiske fiberkabel ville have været betydeligt mindre fremskridt i leveringen af telekommunikationstjenester i de fjerntliggende dele af Island. |
| --- | --- |

(64)

Bemærkningerne fra en privatperson beskriver dennes erfaringer fra arbejdet med at introducere fiberoptiske bredbåndsinfrastrukturer i tre små og fjerntliggende kommuner: Öræfasveit, Kirkjubæjarklaustri og Mýrdal. Alle tre systemer er forbundet med Vodafones drift af det fiberoptiske kabel. Efter forespørgsel var kun Vodafone parat til at levere tjenesterne til indbyggerne og virksomhederne i disse kommuner. Andre telekommunikationsoperatører besvarede ikke indbyggernes forespørgsel. Da bredbåndet blev indført i Öræfasveit, besluttede endnu to kommuner at investere i udbredelse af et fiberoptisk kabel til alle indbyggere, dvs. Skeiða- og gnúpverjahreppur og Hvalfjarðarstrandarhreppur. Det er privatpersonens opfattelse, at der uden Vodafones leasing af NATO's optiske fiberkabel ville have været betydeligt mindre fremskridt i leveringen af telekommunikationstjenester i de fjerntliggende dele af Island.

II.   VURDERING AF STØTTEN

VURDERING AF STØTTEN

1.   FOREKOMST AF STATSSTØTTE

FOREKOMST AF STATSSTØTTE

1.1.   INDLEDNING

| (65) | I de følgende kapitler vurderer Tilsynsmyndigheden, om aftalen mellem det islandske forsvarsagentur og Vodafone vedrørende sidstnævntes leasing af et optisk fiber, som NATO tidligere benyttede sig af, udgør statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. |
| --- | --- |

(65)

I de følgende kapitler vurderer Tilsynsmyndigheden, om aftalen mellem det islandske forsvarsagentur og Vodafone vedrørende sidstnævntes leasing af et optisk fiber, som NATO tidligere benyttede sig af, udgør statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.

| (66) | En foranstaltning udgør statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, hvis alle følgende betingelser er opfyldt: Foranstaltningen i) ydes af staten eller ved hjælp af statsmidler, ii) medfører en økonomisk fordel for en virksomhed, iii) er selektiv og iv) kan påvirke samhandelen og fordreje konkurrencevilkårene mellem kontraherende parter. |
| --- | --- |

(66)

En foranstaltning udgør statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, hvis alle følgende betingelser er opfyldt: Foranstaltningen i) ydes af staten eller ved hjælp af statsmidler, ii) medfører en økonomisk fordel for en virksomhed, iii) er selektiv og iv) kan påvirke samhandelen og fordreje konkurrencevilkårene mellem kontraherende parter.

1.2.   STATSMIDLER

| (67) | Efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal en foranstaltning være ydet af staten eller ved hjælp af statsmidler, for at den kan betragtes som statsstøtte. |
| --- | --- |

(67)

Efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal en foranstaltning være ydet af staten eller ved hjælp af statsmidler, for at den kan betragtes som statsstøtte.

| (68) | Det er Mílas opfattelse, at fiberen ejes af den islandske regering. Foranstaltningen blev imidlertid ydet ved hjælp af statsmidler, uanset om den formelle ejendomsret til fibrene ligger hos den islandske regering eller NATO. |
| --- | --- |

(68)

Det er Mílas opfattelse, at fiberen ejes af den islandske regering. Foranstaltningen blev imidlertid ydet ved hjælp af statsmidler, uanset om den formelle ejendomsret til fibrene ligger hos den islandske regering eller NATO.

| (69) | De islandske myndigheder har præciseret, at NATO ejer fibrene, jf. afsnit I.4 og I.7 ovenfor. Midlet (dvs. de tre fibre) ejes ikke af den islandske stat eller af nogen af dens enheder. Midlet blev finansieret, anlagt og ejes permanent af NATO. Aftalerne mellem NATO og de islandske myndigheder er baseret på princippet om »no-cost no-gain«, jf. artikel 5, 15 og 16 i den islandske forsvarslov nr. 34/2008. Den islandske regering har imidlertid en omfattende brugsret og andre udnyttelsesrettigheder, herunder retten til at indgå leasingaftaler vedrørende fibrene og anvende overskuddet til at dække deres vedligeholdelsesomkostninger og andre omkostninger (29). Denne brugsret er imidlertid underlagt NATO's sikkerheds- og fortrinsret. NATO modtager imidlertid alle indtægter, der eventuelt overstiger omkostningerne til driften af fibrene. NATO betaler også for alle større reparationer og udskiftninger, der foretages som følge af force majeure-hændelser (30). |
| --- | --- |

(69)

De islandske myndigheder har præciseret, at NATO ejer fibrene, jf. afsnit I.4 og I.7 ovenfor. Midlet (dvs. de tre fibre) ejes ikke af den islandske stat eller af nogen af dens enheder. Midlet blev finansieret, anlagt og ejes permanent af NATO. Aftalerne mellem NATO og de islandske myndigheder er baseret på princippet om »no-cost no-gain«, jf. artikel 5, 15 og 16 i den islandske forsvarslov nr. 34/2008. Den islandske regering har imidlertid en omfattende brugsret og andre udnyttelsesrettigheder, herunder retten til at indgå leasingaftaler vedrørende fibrene og anvende overskuddet til at dække deres vedligeholdelsesomkostninger og andre omkostninger (29). Denne brugsret er imidlertid underlagt NATO's sikkerheds- og fortrinsret. NATO modtager imidlertid alle indtægter, der eventuelt overstiger omkostningerne til driften af fibrene. NATO betaler også for alle større reparationer og udskiftninger, der foretages som følge af force majeure-hændelser (30).

29

30

| (70) | Med henvisning til de islandske myndigheders bemærkninger finder Tilsynsmyndigheden, at det omhandlede fiber ikke er den islandske stats ejendom. Spørgsmålet vedrørende ejendomsretten til fiberen er imidlertid ikke afgørende for Tilsynsmyndighedens vurdering. Det er ubestridt, at den islandske stat har visse kontrolrettigheder, der giver den mulighed for at udnytte en ret til leasing. For at der er tale om statsmidler, er det, som korrekt påpeget af Míla, tilstrækkeligt, at det pågældende middel, dvs. leasingretten, var under offentlig kontrol og til rådighed for de nationale myndigheder (31), selv om det ikke var den offentlige myndigheds ejendom (32). |
| --- | --- |

(70)

Med henvisning til de islandske myndigheders bemærkninger finder Tilsynsmyndigheden, at det omhandlede fiber ikke er den islandske stats ejendom. Spørgsmålet vedrørende ejendomsretten til fiberen er imidlertid ikke afgørende for Tilsynsmyndighedens vurdering. Det er ubestridt, at den islandske stat har visse kontrolrettigheder, der giver den mulighed for at udnytte en ret til leasing. For at der er tale om statsmidler, er det, som korrekt påpeget af Míla, tilstrækkeligt, at det pågældende middel, dvs. leasingretten, var under offentlig kontrol og til rådighed for de nationale myndigheder (31), selv om det ikke var den offentlige myndigheds ejendom (32).

31

32

| (71) | Med hensyn til statsmidler var formålet med udbudsproceduren og leasingaftalen vedrørende fiberen, som beskrevet i afsnit I.2, ikke at yde støtte til interesserede leasingtagere, men i stedet at lette den islandske stat for omkostninger, som den havde pligt til at afholde i forbindelse med drift og vedligeholdelse af de NATO-fibre, den rådede over. Som anført i betragtning 36 ovenfor har de islandske myndigheder forklaret, at deres aftaler med NATO er baseret på princippet om »no-cost no-gain«. Dette betyder, at ethvert overskud fra aftalen om leasing af fiberen først vil blive anvendt til at finansiere driftsomkostninger og mindre reparationer. Hvis indtægterne overstiger disse omkostninger, skal resten betales tilbage til fiberens ejer, dvs. NATO. Hvis omkostningerne overstiger indtægterne, eller hvis der skal foretages større reparationer eller udskiftninger som følge af force majeure-hændelser, skal de islandske myndigheder ikke afholde disse omkostninger. Omkostningerne til reparation af kablet deles i stedet mellem fibrenes ejere i overensstemmelse med det antal fibre, de ejer. I overensstemmelse med disse aftaler blev der i udbuddet fastsat en minimumsreservepris, som svarede til Islands betalingsforpligtelse i forbindelse med drift og vedligeholdelse. Udbuddet havde således til formål at forhindre et dræn på den islandske stats ressourcer som følge af den leasingret, der blev udliciteret. Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse er det under de foreliggende omstændigheder relevant at vurdere, om en aftale af denne type, som har til formål at forhindre et dræn på statslige ressourcer i en situation, hvor yderligere indtægter skulle overføres til en tredjemand i henhold til en international forpligtelse, kan anses for at opfylde kravet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, om, at foranstaltningen skal være ydet af staten eller ved hjælp af statsmidler. Eftersom Tilsynsmyndigheden har konkluderet, at foranstaltningen ikke medførte en økonomisk fordel (se afsnit 1.3 nedenfor), behøver den ikke vurdere dette punkt yderligere. |
| --- | --- |

(71)

Med hensyn til statsmidler var formålet med udbudsproceduren og leasingaftalen vedrørende fiberen, som beskrevet i afsnit I.2, ikke at yde støtte til interesserede leasingtagere, men i stedet at lette den islandske stat for omkostninger, som den havde pligt til at afholde i forbindelse med drift og vedligeholdelse af de NATO-fibre, den rådede over. Som anført i betragtning 36 ovenfor har de islandske myndigheder forklaret, at deres aftaler med NATO er baseret på princippet om »no-cost no-gain«. Dette betyder, at ethvert overskud fra aftalen om leasing af fiberen først vil blive anvendt til at finansiere driftsomkostninger og mindre reparationer. Hvis indtægterne overstiger disse omkostninger, skal resten betales tilbage til fiberens ejer, dvs. NATO. Hvis omkostningerne overstiger indtægterne, eller hvis der skal foretages større reparationer eller udskiftninger som følge af force majeure-hændelser, skal de islandske myndigheder ikke afholde disse omkostninger. Omkostningerne til reparation af kablet deles i stedet mellem fibrenes ejere i overensstemmelse med det antal fibre, de ejer. I overensstemmelse med disse aftaler blev der i udbuddet fastsat en minimumsreservepris, som svarede til Islands betalingsforpligtelse i forbindelse med drift og vedligeholdelse. Udbuddet havde således til formål at forhindre et dræn på den islandske stats ressourcer som følge af den leasingret, der blev udliciteret. Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse er det under de foreliggende omstændigheder relevant at vurdere, om en aftale af denne type, som har til formål at forhindre et dræn på statslige ressourcer i en situation, hvor yderligere indtægter skulle overføres til en tredjemand i henhold til en international forpligtelse, kan anses for at opfylde kravet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, om, at foranstaltningen skal være ydet af staten eller ved hjælp af statsmidler. Eftersom Tilsynsmyndigheden har konkluderet, at foranstaltningen ikke medførte en økonomisk fordel (se afsnit 1.3 nedenfor), behøver den ikke vurdere dette punkt yderligere.

1.3.   FORDEL

1.3.1.   Generelt

Generelt

| (72) | For at foranstaltningen udgør statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal den give en virksomhed en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(72)

For at foranstaltningen udgør statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal den give en virksomhed en økonomisk fordel.

| (73) | Virksomheder er retssubjekter, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset deres juridiske status og den måde, hvorpå de er finansieret. Økonomiske aktiviteter er aktiviteter, der består i at udbyde varer eller tjenesteydelser på et marked. Den påståede støttemodtager for foranstaltningen er Vodafone Iceland. Virksomheden har aktiviteter på telekommunikationsmarkedet og leverer fastnettelefoni, mobiltelefoni og datatransmissionstjenester i Island. Eventuel støtte i forbindelse med statens aftaler om leasing af NATO's optiske fiber ville således blive ydet til en virksomhed. |
| --- | --- |

(73)

Virksomheder er retssubjekter, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset deres juridiske status og den måde, hvorpå de er finansieret. Økonomiske aktiviteter er aktiviteter, der består i at udbyde varer eller tjenesteydelser på et marked. Den påståede støttemodtager for foranstaltningen er Vodafone Iceland. Virksomheden har aktiviteter på telekommunikationsmarkedet og leverer fastnettelefoni, mobiltelefoni og datatransmissionstjenester i Island. Eventuel støtte i forbindelse med statens aftaler om leasing af NATO's optiske fiber ville således blive ydet til en virksomhed.

| (74) | En fordel i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, er en økonomisk fordel, som en virksomhed ikke ville have opnået på normale markedsbetingelser, og som derfor sætter selskabet i en gunstigere situation end dets konkurrenter. For at foranstaltningen kan udgøre statsstøtte, skal den også give Vodafone en fordel, som fritager selskabet for udgifter, der normalt skal afholdes af dets budget. Hvis transaktionen blev gennemført på gunstige vilkår, således at Vodafone betalte en leasingpris, der var lavere end markedsprisen, ville selskabet opnå en fordel som omhandlet i statsstøttereglerne. |
| --- | --- |

(74)

En fordel i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, er en økonomisk fordel, som en virksomhed ikke ville have opnået på normale markedsbetingelser, og som derfor sætter selskabet i en gunstigere situation end dets konkurrenter. For at foranstaltningen kan udgøre statsstøtte, skal den også give Vodafone en fordel, som fritager selskabet for udgifter, der normalt skal afholdes af dets budget. Hvis transaktionen blev gennemført på gunstige vilkår, således at Vodafone betalte en leasingpris, der var lavere end markedsprisen, ville selskabet opnå en fordel som omhandlet i statsstøttereglerne.

| (75) | Med henblik på at undersøge dette spørgsmål anvender Tilsynsmyndigheden »kriteriet om den private sælger« (33), hvor staters eller offentlige myndigheders adfærd i forbindelse med salg eller leasing af aktiver sammenlignes med private økonomiske aktørers adfærd. I modsætning til de islandske myndigheder mener Tilsynsmyndigheden, at dette kriterium finder anvendelse i denne sag, selv om Island ikke ejer den pågældende fiberforbindelse, idet aftalen med Vodafone vedrører en leasingret, som Island har ret til at udnytte. De særlige betingelser, der gør sig gældende for denne leasingret, skal dog tages i betragtning i vurderingen, især det forhold, at de islandske myndigheder kun kunne tilbyde fiberen til leasing i den tilstand, hvori det blev anvendt til forsvarsformål, og hvor kun få tilslutningspunkter var tilgængelige til kommercielle formål, og NATO's særlige opsigelsesret i tilfælde af krig. Tilsynsmyndigheden bemærker desuden, at den leasingret, som Island råder over, er underlagt en kontraktlig forpligtelse, hvorefter alle indtægter, som overstiger omkostningerne til drift og vedligeholdelse af fiberen, skal overføres til NATO. |
| --- | --- |

(75)

Med henblik på at undersøge dette spørgsmål anvender Tilsynsmyndigheden »kriteriet om den private sælger« (33), hvor staters eller offentlige myndigheders adfærd i forbindelse med salg eller leasing af aktiver sammenlignes med private økonomiske aktørers adfærd. I modsætning til de islandske myndigheder mener Tilsynsmyndigheden, at dette kriterium finder anvendelse i denne sag, selv om Island ikke ejer den pågældende fiberforbindelse, idet aftalen med Vodafone vedrører en leasingret, som Island har ret til at udnytte. De særlige betingelser, der gør sig gældende for denne leasingret, skal dog tages i betragtning i vurderingen, især det forhold, at de islandske myndigheder kun kunne tilbyde fiberen til leasing i den tilstand, hvori det blev anvendt til forsvarsformål, og hvor kun få tilslutningspunkter var tilgængelige til kommercielle formål, og NATO's særlige opsigelsesret i tilfælde af krig. Tilsynsmyndigheden bemærker desuden, at den leasingret, som Island råder over, er underlagt en kontraktlig forpligtelse, hvorefter alle indtægter, som overstiger omkostningerne til drift og vedligeholdelse af fiberen, skal overføres til NATO.

33

| (76) | Formålet med kriteriet om den private sælger er at vurdere, om et offentlig organs salg eller leasing af aktiver udgør statsstøtte, ved at undersøge, om en privat sælger under normale markedsvilkår ville have handlet på samme måde. Den offentlige myndighed skal tilsidesætte almene politiske mål og i stedet alene fokusere på målet om at opnå et markedsafkast eller -overskud af sine investeringer og en markedspris for salget eller leasingen af aktiver (34). Tilsynsmyndigheden bemærker imidlertid, at denne vurdering sædvanligvis skal tage hensyn til eventuelle særlige rettigheder eller forpligtelser, der er knyttet til det pågældende aktiv, herunder sådanne, der kan påvirke markedsprisen. |
| --- | --- |

(76)

Formålet med kriteriet om den private sælger er at vurdere, om et offentlig organs salg eller leasing af aktiver udgør statsstøtte, ved at undersøge, om en privat sælger under normale markedsvilkår ville have handlet på samme måde. Den offentlige myndighed skal tilsidesætte almene politiske mål og i stedet alene fokusere på målet om at opnå et markedsafkast eller -overskud af sine investeringer og en markedspris for salget eller leasingen af aktiver (34). Tilsynsmyndigheden bemærker imidlertid, at denne vurdering sædvanligvis skal tage hensyn til eventuelle særlige rettigheder eller forpligtelser, der er knyttet til det pågældende aktiv, herunder sådanne, der kan påvirke markedsprisen.

34

| (77) | Overensstemmelse med markedsvilkår, herunder om den aftalte pris i en transaktion svarer til markedsprisen, kan fastslås ved hjælp af visse indikatorer. Tilrettelæggelsen af en åben, gennemsigtig og ubetinget udbudsprocedure er generelt en hensigtsmæssig metode til at sikre, at nationale myndigheders salg eller leasing af aktiver opfylder kriteriet om den private sælger, og at der betales en rimelig markedspris for de omhandlede varer og tjenesteydelser. Dette betyder imidlertid ikke automatisk, at der kan være formodning om statsstøtte, hvis en formel udbudsprocedure ikke er fastlagt, eller der er fejl i en sådan procedure. EU-retten om offentlige udbud gælder parallelt med EU-retten om statsstøtte, og overtrædelse af eksempelvis en bestemmelse vedrørende offentlige udbud indebærer på ingen måde automatisk, at statsstøttereglerne er blevet overtrådt (35). |
| --- | --- |

(77)

Overensstemmelse med markedsvilkår, herunder om den aftalte pris i en transaktion svarer til markedsprisen, kan fastslås ved hjælp af visse indikatorer. Tilrettelæggelsen af en åben, gennemsigtig og ubetinget udbudsprocedure er generelt en hensigtsmæssig metode til at sikre, at nationale myndigheders salg eller leasing af aktiver opfylder kriteriet om den private sælger, og at der betales en rimelig markedspris for de omhandlede varer og tjenesteydelser. Dette betyder imidlertid ikke automatisk, at der kan være formodning om statsstøtte, hvis en formel udbudsprocedure ikke er fastlagt, eller der er fejl i en sådan procedure. EU-retten om offentlige udbud gælder parallelt med EU-retten om statsstøtte, og overtrædelse af eksempelvis en bestemmelse vedrørende offentlige udbud indebærer på ingen måde automatisk, at statsstøttereglerne er blevet overtrådt (35).

35

| (78) | På den anden side er der, som anført i dommen i sagen Land Burgenland, jf. præmis 97 i EFTA-Domstolens dom i sag E-1/13, »formodning for, at markedsprisen svarer til det højeste bud, når en offentlig myndighed foretager et salg af et selskab, som tilhører den, gennem en åben, gennemsigtig og ubetinget udbudsprocedure, idet det dog skal godtgøres, at dette bud for det første er bindende og troværdigt, og at en hensyntagen til andre økonomiske faktorer end prisen for det andet er ubegrundet« (36). Det samme princip finder anvendelse i forbindelse med leasing af aktiver. En privat aktør, der leaser sine aktiver ud, ville normalt forsøge at opnå det bedste tilbud med vægt på prisen og ville eksempelvis ikke tage hensyn til forhold, der vedrører den tiltænkte anvendelse af sådanne aktiver, medmindre de kunne påvirke værdien af aktiverne efter leasingperioden. Såfremt disse forudsætninger er opfyldt, kan det derfor antages, at markedsprisen er den højeste pris, som en privat aktør, der handler på normale markedsvilkår, er parat til at betale for anvendelsen af de pågældende aktiver (37). |
| --- | --- |

(78)

På den anden side er der, som anført i dommen i sagen Land Burgenland, jf. præmis 97 i EFTA-Domstolens dom i sag E-1/13, »formodning for, at markedsprisen svarer til det højeste bud, når en offentlig myndighed foretager et salg af et selskab, som tilhører den, gennem en åben, gennemsigtig og ubetinget udbudsprocedure, idet det dog skal godtgøres, at dette bud for det første er bindende og troværdigt, og at en hensyntagen til andre økonomiske faktorer end prisen for det andet er ubegrundet« (36). Det samme princip finder anvendelse i forbindelse med leasing af aktiver. En privat aktør, der leaser sine aktiver ud, ville normalt forsøge at opnå det bedste tilbud med vægt på prisen og ville eksempelvis ikke tage hensyn til forhold, der vedrører den tiltænkte anvendelse af sådanne aktiver, medmindre de kunne påvirke værdien af aktiverne efter leasingperioden. Såfremt disse forudsætninger er opfyldt, kan det derfor antages, at markedsprisen er den højeste pris, som en privat aktør, der handler på normale markedsvilkår, er parat til at betale for anvendelsen af de pågældende aktiver (37).

36

37

| (79) | Salg eller leasing af aktiver kan følgelig udgøre statsstøtte, selv om det sker gennem et udbud med forhandling. Dette kan navnlig være tilfældet, når de forpligtelser, der pålægges køberen, fører til en lavere pris. Forpligtelser, som har en sådan virkning, er forpligtelser, der pålægges i forbindelse med forfølgelsen af offentlige politiske mål, og som reducerer køberens forventede indtjening. Sådanne forpligtelser pålægges normalt ikke af en privat aktør, fordi de reducerer den maksimale indtægt, der kan opnås fra salg eller leasing af aktivet. |
| --- | --- |

(79)

Salg eller leasing af aktiver kan følgelig udgøre statsstøtte, selv om det sker gennem et udbud med forhandling. Dette kan navnlig være tilfældet, når de forpligtelser, der pålægges køberen, fører til en lavere pris. Forpligtelser, som har en sådan virkning, er forpligtelser, der pålægges i forbindelse med forfølgelsen af offentlige politiske mål, og som reducerer køberens forventede indtjening. Sådanne forpligtelser pålægges normalt ikke af en privat aktør, fordi de reducerer den maksimale indtægt, der kan opnås fra salg eller leasing af aktivet.

1.3.2.   Udbudsproceduren og tildelingskriterierne

Udbudsproceduren og tildelingskriterierne

| (80) | På baggrund af ovennævnte betragtninger skal Tilsynsmyndigheden undersøge, om udbudsproceduren og tildelingskriterierne var passende og egnede til at fastlægge en markedspris. Tilsynsmyndigheden skal i denne retning overveje, om staten, da den udarbejdede udbuddet og fastlagde tildelingskriterierne, handlede som en privat aktør, eller om offentlige politiske og lovgivningsmæssige hensyn vejede tungere. |
| --- | --- |

(80)

På baggrund af ovennævnte betragtninger skal Tilsynsmyndigheden undersøge, om udbudsproceduren og tildelingskriterierne var passende og egnede til at fastlægge en markedspris. Tilsynsmyndigheden skal i denne retning overveje, om staten, da den udarbejdede udbuddet og fastlagde tildelingskriterierne, handlede som en privat aktør, eller om offentlige politiske og lovgivningsmæssige hensyn vejede tungere.

| (81) | Udbudsproceduren og de fremførte argumenter vedrørende anvendelsen af de valgte tildelingskriterier er beskrevet i detaljer i afsnit I.2.1 ovenfor og i beslutning nr. 299/14/KOL. Som anført i tabel 1 bestod sættet af tildelingskriterier af seks separate elementer, som skulle evalueres, hver med en vægtning på 10 % eller 15 %, bortset fra kriteriet vedrørende fremme af konkurrence, som havde en vægtning på 40 %. |
| --- | --- |

(81)

Udbudsproceduren og de fremførte argumenter vedrørende anvendelsen af de valgte tildelingskriterier er beskrevet i detaljer i afsnit I.2.1 ovenfor og i beslutning nr. 299/14/KOL. Som anført i tabel 1 bestod sættet af tildelingskriterier af seks separate elementer, som skulle evalueres, hver med en vægtning på 10 % eller 15 %, bortset fra kriteriet vedrørende fremme af konkurrence, som havde en vægtning på 40 %.

| (82) | De islandske myndigheder har nu forklaret, at udbudskriteriet vedrørende termineringspunkter (som udgjorde endnu 15 % af tildelingskriterierne) — ud over leasingprisen (som repræsenterede 15 % af tildelingskriterierne) — også burde anses for en priskomponent, da termineringspunkter er en nødvendig del af tjenesten, og da tjenestens værdi hænger positivt sammen med antallet af termineringspunkter. Hvert termineringspunkt kræver betydelige investeringer i udstyr (se estimatet fra Mannvit-undersøgelsen i afsnit I.7 ovenfor), som tilfalder leasinggiveren efter udløbet af leasingaftalen, og som således påvirker værdien af den pågældende leasingret efter leasingperioden (38). Tilsynsmyndigheden finder således, at udbudskriterierne vedrørende pris i alt udgjorde 30 % af tildelingskriterierne. Ikke-prismæssige hensyn, dvs. fremme af konkurrence (40 %), én pris i hele landet (10 %) samt levering (10 %) og startdato (10 %) vejer stadig tungere end priskomponenterne. |
| --- | --- |

(82)

De islandske myndigheder har nu forklaret, at udbudskriteriet vedrørende termineringspunkter (som udgjorde endnu 15 % af tildelingskriterierne) — ud over leasingprisen (som repræsenterede 15 % af tildelingskriterierne) — også burde anses for en priskomponent, da termineringspunkter er en nødvendig del af tjenesten, og da tjenestens værdi hænger positivt sammen med antallet af termineringspunkter. Hvert termineringspunkt kræver betydelige investeringer i udstyr (se estimatet fra Mannvit-undersøgelsen i afsnit I.7 ovenfor), som tilfalder leasinggiveren efter udløbet af leasingaftalen, og som således påvirker værdien af den pågældende leasingret efter leasingperioden (38). Tilsynsmyndigheden finder således, at udbudskriterierne vedrørende pris i alt udgjorde 30 % af tildelingskriterierne. Ikke-prismæssige hensyn, dvs. fremme af konkurrence (40 %), én pris i hele landet (10 %) samt levering (10 %) og startdato (10 %) vejer stadig tungere end priskomponenterne.

38

| (83) | På udbudstidspunktet ejede og drev Míla de fleste telekommunikationsanlæg i de forskellige dele af Island. Inden NATO-fiberforbindelserne kunne tages i brug, skulle operatørerne af disse fibre investere i samlingspunkter. Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse ville kriterierne vedrørende startdato (10 %) og levering af tjenester (10 %) derfor være til fordel for Míla. Tildelingskriterierne bestod med andre ord af to prisrelaterede elementer og fire ikke-prisrelaterede elementer. Af de ikke-prisrelaterede elementer har det ene element med den største vægtning sandsynligvis været til ulempe for den etablerede netværksudbyder, Míla, mens to elementer sandsynligvis har begunstiget Míla til ulempe for potentielle nye aktører på markedet. |
| --- | --- |

(83)

På udbudstidspunktet ejede og drev Míla de fleste telekommunikationsanlæg i de forskellige dele af Island. Inden NATO-fiberforbindelserne kunne tages i brug, skulle operatørerne af disse fibre investere i samlingspunkter. Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse ville kriterierne vedrørende startdato (10 %) og levering af tjenester (10 %) derfor være til fordel for Míla. Tildelingskriterierne bestod med andre ord af to prisrelaterede elementer og fire ikke-prisrelaterede elementer. Af de ikke-prisrelaterede elementer har det ene element med den største vægtning sandsynligvis været til ulempe for den etablerede netværksudbyder, Míla, mens to elementer sandsynligvis har begunstiget Míla til ulempe for potentielle nye aktører på markedet.

| (84) | Kriteriet om den private sælger fastsætter princippet om, at markedsprisen som en hovedregel svarer til den højeste pris, som en privat aktør, der handler på normalt konkurrencebetingelser, er parat til at betale. Dette princip er imidlertid ikke uden undtagelser. Undtagelser vedrører for det første tilfælde, hvor det kan fastslås, at det pågældende tilbud ikke er bindende eller troværdigt eller ikke er sammenligneligt med et lavere tilbud. Som anført i dommen i sagen Land Burgenland, præmis 94, er formodningen med forbehold af, at »en hensyntagen til andre økonomiske faktorer end prisen for det andet er ubegrundet«. Et eksempel på en sådan begrundelse findes i sag T-244/08, Konsum Nord mod Kommissionen (39). I denne sag havde en kommune i Sverige solgt et jordstykke til en supermarkedskæde til en pris, der var lavere end den pris, som den højest bydende havde tilbudt. Retten fandt, at markedsværdien af salget af det pågældende jordstykke ikke alene kunne fastlægges på grundlag af tilstedeværelsen af et højere bud, men at der skulle tages højde for de særlige omstændigheder, som de svenske myndigheder havde lagt til grund. I sin dom i sag C-39/14, BVVG, fastslog Domstolen, at en national bestemmelse, der gør det muligt for en offentlig myndighed at afvise et bud på køb af landbrugsgrund, som efter dens opfattelse er uforholdsmæssigt højt og af spekulativ karakter, ikke udgør statsstøtte, forudsat at anvendelsen af denne bestemmelse gør det muligt at nå frem til en pris, som ligger så tæt som muligt på markedsværdien af den omhandlede grund (40). |
| --- | --- |

(84)

Kriteriet om den private sælger fastsætter princippet om, at markedsprisen som en hovedregel svarer til den højeste pris, som en privat aktør, der handler på normalt konkurrencebetingelser, er parat til at betale. Dette princip er imidlertid ikke uden undtagelser. Undtagelser vedrører for det første tilfælde, hvor det kan fastslås, at det pågældende tilbud ikke er bindende eller troværdigt eller ikke er sammenligneligt med et lavere tilbud. Som anført i dommen i sagen Land Burgenland, præmis 94, er formodningen med forbehold af, at »en hensyntagen til andre økonomiske faktorer end prisen for det andet er ubegrundet«. Et eksempel på en sådan begrundelse findes i sag T-244/08, Konsum Nord mod Kommissionen (39). I denne sag havde en kommune i Sverige solgt et jordstykke til en supermarkedskæde til en pris, der var lavere end den pris, som den højest bydende havde tilbudt. Retten fandt, at markedsværdien af salget af det pågældende jordstykke ikke alene kunne fastlægges på grundlag af tilstedeværelsen af et højere bud, men at der skulle tages højde for de særlige omstændigheder, som de svenske myndigheder havde lagt til grund. I sin dom i sag C-39/14, BVVG, fastslog Domstolen, at en national bestemmelse, der gør det muligt for en offentlig myndighed at afvise et bud på køb af landbrugsgrund, som efter dens opfattelse er uforholdsmæssigt højt og af spekulativ karakter, ikke udgør statsstøtte, forudsat at anvendelsen af denne bestemmelse gør det muligt at nå frem til en pris, som ligger så tæt som muligt på markedsværdien af den omhandlede grund (40).

39

40

| (85) | Denne retspraksis finder ikke direkte anvendelse på den foreliggende sag, eftersom Míla ikke indgav et bud. De islandske myndigheder hævder alligevel, at deres valg af tildelingskriterier var begrundet i denne sag. De anfører navnlig, at det omtvistede kriterium vedrørende fremme af konkurrence havde til formål at afhjælpe den påstående monopolstruktur på det pågældende marked, som var domineret af den etablerede udbyder, Míla. Tilsynsmyndigheden bemærker videre, at Míla selv havde erklæret, at det ikke havde økonomisk incitament til at deltage i udbuddet, eftersom selskabet allerede havde rigelig transmissionskapacitet i dets egne fibre. |
| --- | --- |

(85)

Denne retspraksis finder ikke direkte anvendelse på den foreliggende sag, eftersom Míla ikke indgav et bud. De islandske myndigheder hævder alligevel, at deres valg af tildelingskriterier var begrundet i denne sag. De anfører navnlig, at det omtvistede kriterium vedrørende fremme af konkurrence havde til formål at afhjælpe den påstående monopolstruktur på det pågældende marked, som var domineret af den etablerede udbyder, Míla. Tilsynsmyndigheden bemærker videre, at Míla selv havde erklæret, at det ikke havde økonomisk incitament til at deltage i udbuddet, eftersom selskabet allerede havde rigelig transmissionskapacitet i dets egne fibre.

| (86) | I den foreliggende sag er de særlige omstændigheder, som de islandske myndigheder gør gældende, ikke tilstrækkelige til at godtgøre, at en privat sælger i samme situation ville have udformet udbuddet på en lignende måde. EFTA-Domstolen fastslog i sag E-1/13, at de tildelingskriterier, som ikke vedrørte pris, tilsyneladende afspejlede politiske eller lovgivningsmæssige hensyn, som en privat investor ikke ville have fundet relevante. Tilsynsmyndigheden finder også, at de ikke-prismæssige udbudskriterier delvist afspejlede politiske eller lovgivningsmæssige hensyn, som f.eks. fremme af konkurrence, forbedring af offentlighedens bredbåndsadgang og regional samhørighed, som en privat investor ikke ville have fundet relevante. Disse tildelingskriterier opvejer kriterierne vedrørende pris. |
| --- | --- |

(86)

I den foreliggende sag er de særlige omstændigheder, som de islandske myndigheder gør gældende, ikke tilstrækkelige til at godtgøre, at en privat sælger i samme situation ville have udformet udbuddet på en lignende måde. EFTA-Domstolen fastslog i sag E-1/13, at de tildelingskriterier, som ikke vedrørte pris, tilsyneladende afspejlede politiske eller lovgivningsmæssige hensyn, som en privat investor ikke ville have fundet relevante. Tilsynsmyndigheden finder også, at de ikke-prismæssige udbudskriterier delvist afspejlede politiske eller lovgivningsmæssige hensyn, som f.eks. fremme af konkurrence, forbedring af offentlighedens bredbåndsadgang og regional samhørighed, som en privat investor ikke ville have fundet relevante. Disse tildelingskriterier opvejer kriterierne vedrørende pris.

| (87) | Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at tildelingskriterierne i udbuddet ikke opfylder kravene i forbindelse med kriteriet om den private sælger. Resultatet af udbuddet udgør derfor ikke en pålidelig indikator for fastlæggelsen af markedsprisen for den omhandlede leasingret. |
| --- | --- |

(87)

Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at tildelingskriterierne i udbuddet ikke opfylder kravene i forbindelse med kriteriet om den private sælger. Resultatet af udbuddet udgør derfor ikke en pålidelig indikator for fastlæggelsen af markedsprisen for den omhandlede leasingret.

1.3.3.   Ekspertvurdering af leasingretten

Ekspertvurdering af leasingretten

| (88) | Som anført ovenfor udelukker den manglende gennemførelse af en tilstrækkelig udbudsprocedure ikke muligheden for, at Tilsynsmyndigheden anvender kriteriet om den private sælger. Tilsynsmyndigheden skal imidlertid undersøge materialiteten af den omhandlede transaktion og navnlig sammenligne den aftalte pris med markedsprisen. Til dette formål benytter Tilsynsmyndigheden sædvanligvis en uafhængig vurderingsundersøgelse som indikator for markedsprisen. En sådan vurdering bør gennemføres på transaktionstidspunktet. Tilsynsmyndigheden kan dog også lægge en efterfølgende vurderingsundersøgelse (41) til grund for sin vurdering. |
| --- | --- |

(88)

Som anført ovenfor udelukker den manglende gennemførelse af en tilstrækkelig udbudsprocedure ikke muligheden for, at Tilsynsmyndigheden anvender kriteriet om den private sælger. Tilsynsmyndigheden skal imidlertid undersøge materialiteten af den omhandlede transaktion og navnlig sammenligne den aftalte pris med markedsprisen. Til dette formål benytter Tilsynsmyndigheden sædvanligvis en uafhængig vurderingsundersøgelse som indikator for markedsprisen. En sådan vurdering bør gennemføres på transaktionstidspunktet. Tilsynsmyndigheden kan dog også lægge en efterfølgende vurderingsundersøgelse (41) til grund for sin vurdering.

41

| (89) | De islandske myndigheder har fremlagt en vurderingsundersøgelse foretaget af Mannvit, et internationalt konsulentfirma med fokus på Island, som jævnligt yder ekspertrådgivning i forbindelse med infrastrukturprojekter. Vurderingen er dateret den 30. januar 2015. |
| --- | --- |

(89)

De islandske myndigheder har fremlagt en vurderingsundersøgelse foretaget af Mannvit, et internationalt konsulentfirma med fokus på Island, som jævnligt yder ekspertrådgivning i forbindelse med infrastrukturprojekter. Vurderingen er dateret den 30. januar 2015.

| (90) | Tilsynsmyndigheden bemærker, at Mannvit allerede havde rådgivet de islandske myndigheder om udbudsproceduren. Vurderingsundersøgelsen blev desuden bestilt af de islandske myndigheder som svar på det prisestimat, som klageren havde indgivet. Tilsynsmyndigheden har ikke fundet tegn på, at disse omstændigheder har påvirket ekspertkonsulenternes objektivitet. Under disse omstændigheder finder Tilsynsmyndigheden det imidlertid nødvendigt at undersøge vurderingsundersøgelsen i detaljer. |
| --- | --- |

(90)

Tilsynsmyndigheden bemærker, at Mannvit allerede havde rådgivet de islandske myndigheder om udbudsproceduren. Vurderingsundersøgelsen blev desuden bestilt af de islandske myndigheder som svar på det prisestimat, som klageren havde indgivet. Tilsynsmyndigheden har ikke fundet tegn på, at disse omstændigheder har påvirket ekspertkonsulenternes objektivitet. Under disse omstændigheder finder Tilsynsmyndigheden det imidlertid nødvendigt at undersøge vurderingsundersøgelsen i detaljer.

| (91) | Tilsynsmyndigheden bemærker i denne henseende for det første, at vurderingen af markedsværdien af den omtvistede leasingret er særlig kompleks i medfør af aktivets specifikke karakter (herunder NATO's opsigelsesret) og det forhold, at sektoren er reguleret. Eksistensen af to priselementer, dvs. leasingprisen og investeringerne i termineringspunkter, skal også tages i betragtning. |
| --- | --- |

(91)

Tilsynsmyndigheden bemærker i denne henseende for det første, at vurderingen af markedsværdien af den omtvistede leasingret er særlig kompleks i medfør af aktivets specifikke karakter (herunder NATO's opsigelsesret) og det forhold, at sektoren er reguleret. Eksistensen af to priselementer, dvs. leasingprisen og investeringerne i termineringspunkter, skal også tages i betragtning.

| (92) | Mannvit-undersøgelsen er baseret på en sammenligning mellem to forskellige scenarier for opnåelse af adgang til fiberkablet omkring Island: En operatør kunne enten lease NATO's fiber (som Vodafone har gjort) eller købe adgang fra Míla, som tilbyder et reguleret engrosprodukt (trunkleasede forbindelser) til en reguleret pris. På grund af denne valgmulighed ville en markedsoperatør, der ønskede adgang til fiberkablet, ikke være parat til at betale mere end prisen for det regulerede engrosadgangsprodukt, som Míla tilbyder. Den regulerede engrospris fungerer således som et prisloft ved fastsættelsen af prisen på leasingen af NATO's fiber, selv om den muligvis ikke direkte afspejler markedsprisen for leasingretten som følge af de elementer, der er beskrevet i det følgende. Denne tilgang, som er baseret på en prissammenligning, er efter Tilsynsmyndighedens opfattelse rimelig, eftersom der findes to alternative metoder til at få adgang til parallelle fibre i det samme kabel (42). |
| --- | --- |

(92)

Mannvit-undersøgelsen er baseret på en sammenligning mellem to forskellige scenarier for opnåelse af adgang til fiberkablet omkring Island: En operatør kunne enten lease NATO's fiber (som Vodafone har gjort) eller købe adgang fra Míla, som tilbyder et reguleret engrosprodukt (trunkleasede forbindelser) til en reguleret pris. På grund af denne valgmulighed ville en markedsoperatør, der ønskede adgang til fiberkablet, ikke være parat til at betale mere end prisen for det regulerede engrosadgangsprodukt, som Míla tilbyder. Den regulerede engrospris fungerer således som et prisloft ved fastsættelsen af prisen på leasingen af NATO's fiber, selv om den muligvis ikke direkte afspejler markedsprisen for leasingretten som følge af de elementer, der er beskrevet i det følgende. Denne tilgang, som er baseret på en prissammenligning, er efter Tilsynsmyndighedens opfattelse rimelig, eftersom der findes to alternative metoder til at få adgang til parallelle fibre i det samme kabel (42).

42

| (93) | Prissammenligningen i Mannvit-undersøgelsen og den seneste sammenligning, som klageren har fremlagt, er ikke baseret på de priser, der var gældende på udbudstidspunktet. Under de særlige omstændigheder i den foreliggende sag er de fremlagte prishenvisninger efter Tilsynsmyndighedens opfattelse stadig en god indikator for markedsprisen på transaktionstidspunktet. |
| --- | --- |

(93)

Prissammenligningen i Mannvit-undersøgelsen og den seneste sammenligning, som klageren har fremlagt, er ikke baseret på de priser, der var gældende på udbudstidspunktet. Under de særlige omstændigheder i den foreliggende sag er de fremlagte prishenvisninger efter Tilsynsmyndighedens opfattelse stadig en god indikator for markedsprisen på transaktionstidspunktet.

| (94) | De regulerede engrospriser, der er anvendt til sammenligningen, er baseret på historiske omkostninger og er sædvanligvis uændrede over en årrække (43). Mílas regulerede pris på 7 609 ISK pr. km/måned er f.eks. baseret på en omkostningsanalyse, som blev udarbejdet i 2010 og færdiggjort i maj 2011 (44). Prisen var gældende uden ændringer fra den 1. august 2011 til 2015. Dette viser, at de regulerede engrospriser, der anvendes i prissammenligningen, sædvanligvis forbliver stabile over tid, og at Mílas pris er baseret på en omkostningsanalyse, som blev gennemført næsten samtidig med indgåelsen af aftalen med Vodafone den 1. februar 2010. Vodafones leasingpris er desuden justeret med byggeomkostningsindekset pr. juni 2008 (dvs. på udbudstidspunktet). Efter indregning af denne indeksregulering kan den fremlagte beregning, der er foretaget på grundlag af dagspriser, dog give en indikation af, om leasingretten blev indrømmet på markedsvilkår på transaktionstidspunktet. |
| --- | --- |

(94)

De regulerede engrospriser, der er anvendt til sammenligningen, er baseret på historiske omkostninger og er sædvanligvis uændrede over en årrække (43). Mílas regulerede pris på 7 609 ISK pr. km/måned er f.eks. baseret på en omkostningsanalyse, som blev udarbejdet i 2010 og færdiggjort i maj 2011 (44). Prisen var gældende uden ændringer fra den 1. august 2011 til 2015. Dette viser, at de regulerede engrospriser, der anvendes i prissammenligningen, sædvanligvis forbliver stabile over tid, og at Mílas pris er baseret på en omkostningsanalyse, som blev gennemført næsten samtidig med indgåelsen af aftalen med Vodafone den 1. februar 2010. Vodafones leasingpris er desuden justeret med byggeomkostningsindekset pr. juni 2008 (dvs. på udbudstidspunktet). Efter indregning af denne indeksregulering kan den fremlagte beregning, der er foretaget på grundlag af dagspriser, dog give en indikation af, om leasingretten blev indrømmet på markedsvilkår på transaktionstidspunktet.

43

44

| (95) | Som forklaret i afsnit I.7 ovenfor har Mannvit fremhævet en række forskelle mellem det regulerede engrosprodukt, som Míla tilbyder, og NATO's fiber, som skal tages i betragtning ved sammenligningen af priserne. |
| --- | --- |

(95)

Som forklaret i afsnit I.7 ovenfor har Mannvit fremhævet en række forskelle mellem det regulerede engrosprodukt, som Míla tilbyder, og NATO's fiber, som skal tages i betragtning ved sammenligningen af priserne.

| (96) | Det er for det første efter Tilsynsmyndighedens opfattelse rimeligt, at Mannvit tilpasser den længde af NATO's fiber, der skal tages i betragtning ved beregningen af prisen, da priser sædvanligvis beregnes fra punkt til punkt (dvs. som direkte linjer mellem de relevante termineringspunkter). Med udgangspunkt i de eksisterende termineringspunkter på NATO's fiber på transaktionstidspunktet konkluderer Mannvit i sin undersøgelse, at den samlede længde, der skal tages i betragtning, er 1 283 km. |
| --- | --- |

(96)

Det er for det første efter Tilsynsmyndighedens opfattelse rimeligt, at Mannvit tilpasser den længde af NATO's fiber, der skal tages i betragtning ved beregningen af prisen, da priser sædvanligvis beregnes fra punkt til punkt (dvs. som direkte linjer mellem de relevante termineringspunkter). Med udgangspunkt i de eksisterende termineringspunkter på NATO's fiber på transaktionstidspunktet konkluderer Mannvit i sin undersøgelse, at den samlede længde, der skal tages i betragtning, er 1 283 km.

| (97) | Mannvit vurderer derefter, hvilken engrospris og rabat der er mest hensigtsmæssig i den foreliggende sag. |
| --- | --- |

(97)

Mannvit vurderer derefter, hvilken engrospris og rabat der er mest hensigtsmæssig i den foreliggende sag.

| (98) | I undersøgelsen fremhæves det, at Mílas regulerede pris (7 609 ISK pr. km/måned) muligvis ikke er det rigtige benchmark for fastlæggelsen af markedsprisen, da den regulerede pris er baseret på omkostningerne ved og udnyttelsesgraden for hele Mílas fibernetværk, herunder alle Mílas relevante termineringspunkter, og ikke kun et fibernetværk, der svarer til NATO's fiber. Mannvit påpeger, at NATO's fiber er enklere og har færre termineringspunkter, hvilket antyder, at omkostningsgrundlaget burde være lavere. Mannvit foreslår derfor, at en anden operatørs, Orkufjarskiptis, engrospris anvendes som grundlag for beregningen af markedsprisen. Orkufjarskiptis pris er 5 020 pr. km/måned. |
| --- | --- |

(98)

I undersøgelsen fremhæves det, at Mílas regulerede pris (7 609 ISK pr. km/måned) muligvis ikke er det rigtige benchmark for fastlæggelsen af markedsprisen, da den regulerede pris er baseret på omkostningerne ved og udnyttelsesgraden for hele Mílas fibernetværk, herunder alle Mílas relevante termineringspunkter, og ikke kun et fibernetværk, der svarer til NATO's fiber. Mannvit påpeger, at NATO's fiber er enklere og har færre termineringspunkter, hvilket antyder, at omkostningsgrundlaget burde være lavere. Mannvit foreslår derfor, at en anden operatørs, Orkufjarskiptis, engrospris anvendes som grundlag for beregningen af markedsprisen. Orkufjarskiptis pris er 5 020 pr. km/måned.

| (99) | Mannvits undersøgelse omhandler også rabatsatser og konkluderer, at en rabat på 25 % bør anvendes på engrosprisen i stedet for den maksimale sats på 15 %, der i øjeblikket gælder for treårige aftaler. Mannvit begrunder denne justering ved at påpege, at leasingperioden er ti år, hvilket er betydeligt længere end den varighed, der ligger til grund for Mílas og Orkufjarskiptis regulerede priser. Den begrundes videre af det forhold, at Míla tilbød kunder, der leasede et fiber af samme længde som NATO's fiber, en rabat på 25 % på udbudstidspunktet. |
| --- | --- |

(99)

Mannvits undersøgelse omhandler også rabatsatser og konkluderer, at en rabat på 25 % bør anvendes på engrosprisen i stedet for den maksimale sats på 15 %, der i øjeblikket gælder for treårige aftaler. Mannvit begrunder denne justering ved at påpege, at leasingperioden er ti år, hvilket er betydeligt længere end den varighed, der ligger til grund for Mílas og Orkufjarskiptis regulerede priser. Den begrundes videre af det forhold, at Míla tilbød kunder, der leasede et fiber af samme længde som NATO's fiber, en rabat på 25 % på udbudstidspunktet.

| (100) | Tilsynsmyndigheden er enig i, at Mílas regulerede pris for trunkleasede forbindelser ikke er et passende benchmark for prissammenligningen i den foreliggende sag. Mílas pris er ikke kun baseret på investerings- og driftsomkostningerne for fibre i det samme kabel som NATO's fiber (som sandsynligvis allerede er blevet amortiseret), men også på nyere investeringer i andre fibre. Tilsynsmyndigheden bemærker imidlertid, at Orkufjarskiptis pris, som Mannvit har oplyst, heller ikke er det ideelle referencepunkt, eftersom den er baseret på den individuelle omkostningsstruktur for denne operatør, som er en forsyningsvirksomhed. Tilsynsmyndigheden anerkender, at det tilsyneladende ikke er muligt at foretage en præcis prissammenligning, da der ikke findes markedspriser, som gælder specifikt for både NATO's fibre og de parallelle fibre i det samme kabel. |
| --- | --- |

(100)

Tilsynsmyndigheden er enig i, at Mílas regulerede pris for trunkleasede forbindelser ikke er et passende benchmark for prissammenligningen i den foreliggende sag. Mílas pris er ikke kun baseret på investerings- og driftsomkostningerne for fibre i det samme kabel som NATO's fiber (som sandsynligvis allerede er blevet amortiseret), men også på nyere investeringer i andre fibre. Tilsynsmyndigheden bemærker imidlertid, at Orkufjarskiptis pris, som Mannvit har oplyst, heller ikke er det ideelle referencepunkt, eftersom den er baseret på den individuelle omkostningsstruktur for denne operatør, som er en forsyningsvirksomhed. Tilsynsmyndigheden anerkender, at det tilsyneladende ikke er muligt at foretage en præcis prissammenligning, da der ikke findes markedspriser, som gælder specifikt for både NATO's fibre og de parallelle fibre i det samme kabel.

| (101) | Tilsynsmyndigheden har samme indvendinger med hensyn til den rabat, der bør finde anvendelse. De aktuelt tilgængelige engrostilbud omfatter alene en rabat på 15 % for en treårig aftale. Det er imidlertid sandsynligt, at en markedsoperatør ville yde betydeligt større rabatter for en aftale med længere varighed og meget store mængder. Tilsynsmyndigheden bemærker, at Míla tidligere tilbød en rabat på 25 % til næsten samme formål (45). |
| --- | --- |

(101)

Tilsynsmyndigheden har samme indvendinger med hensyn til den rabat, der bør finde anvendelse. De aktuelt tilgængelige engrostilbud omfatter alene en rabat på 15 % for en treårig aftale. Det er imidlertid sandsynligt, at en markedsoperatør ville yde betydeligt større rabatter for en aftale med længere varighed og meget store mængder. Tilsynsmyndigheden bemærker, at Míla tidligere tilbød en rabat på 25 % til næsten samme formål (45).

45

| (102) | I lyset af ovennævnte er det efter Tilsynsmyndighedens opfattelse rimeligt at udtrykke markedsprisestimatet for leasingretten til NATO's fiber som et prisinterval baseret på engrosadgangsprisen og de rabatforudsætninger, der er omhandlet ovenfor.

  Tabel 3


  Anslåede markedsprisintervaller (leasingpriser pr. år) baseret på tilgængelige priser og rabatforudsætninger








  (ISK) |
| --- | --- |
| Pris pr. km/måned | – 15 % rabat
  (× 1 283 km × 12) | – 25 % rabat
  (× 1 283 km × 12) |
| Míla (7 609 ) | 99,6 mio. | 87,9 mio. |
| Orkufjarskipti (5 020 ) | 65,7 mio. | 58,0 mio. |
| Gennemsnit pr. rabat | 82,7 mio. | 73,0 mio. |
| Gennemsnit i alt | 77,9 mio. |

(102)

I lyset af ovennævnte er det efter Tilsynsmyndighedens opfattelse rimeligt at udtrykke markedsprisestimatet for leasingretten til NATO's fiber som et prisinterval baseret på engrosadgangsprisen og de rabatforudsætninger, der er omhandlet ovenfor.

Tabel 3

Tabel 3

Anslåede markedsprisintervaller (leasingpriser pr. år) baseret på tilgængelige priser og rabatforudsætninger

Anslåede markedsprisintervaller (leasingpriser pr. år) baseret på tilgængelige priser og rabatforudsætninger

(ISK)

Pris pr. km/måned

– 15 % rabat

(× 1 283 km × 12)

– 25 % rabat

(× 1 283 km × 12)

Míla (7 609 )

99,6 mio.

87,9 mio.

Orkufjarskipti (5 020 )

65,7 mio.

58,0 mio.

Gennemsnit pr. rabat

Gennemsnit pr. rabat

82,7 mio.

82,7 mio.

73,0 mio.

73,0 mio.

Gennemsnit i alt

Gennemsnit i alt

77,9 mio.

77,9 mio.

| (103) | I henhold til tabel 3 ovenfor svinger prisintervallet fra 58 mio. ISK, markedsprisestimatet fra Mannvit-undersøgelsen, til et maksimum på ca. 100 mio. ISK. Det gennemsnitlige markedsprisestimat er ca. 78 mio. ISK. |
| --- | --- |

(103)

I henhold til tabel 3 ovenfor svinger prisintervallet fra 58 mio. ISK, markedsprisestimatet fra Mannvit-undersøgelsen, til et maksimum på ca. 100 mio. ISK. Det gennemsnitlige markedsprisestimat er ca. 78 mio. ISK.

| (104) | I henhold til aftalen fra 1. februar 2010 betaler Vodafone en leasingpris på 19 150 000 ISK (ekskl. moms), indeksreguleret pr. 19. juni 2008 efter byggeomkostningsindekset, for leasingretten, som forfalder den 1. juli hvert år. Tilsynsmyndigheden bemærker, at Mílas og Orkufjarskiptis priser ikke er indeksregulerede. Virkningen af indeksreguleringen skal derfor tages i betragtning i sammenligningen. |
| --- | --- |

(104)

I henhold til aftalen fra 1. februar 2010 betaler Vodafone en leasingpris på 19 150 000 ISK (ekskl. moms), indeksreguleret pr. 19. juni 2008 efter byggeomkostningsindekset, for leasingretten, som forfalder den 1. juli hvert år. Tilsynsmyndigheden bemærker, at Mílas og Orkufjarskiptis priser ikke er indeksregulerede. Virkningen af indeksreguleringen skal derfor tages i betragtning i sammenligningen.

| (105) | Vodafones leasingbetalinger er indeksreguleret efter byggeomkostningsindekset (46). Ifølge statistikkerne steg byggeomkostningerne drastisk efter finanskrisen i efteråret 2008 og i løbet af 2009 — op til 30 % om året — men er siden kun steget moderat med en mindre stigning i slutningen af 2011 og begyndelsen af 2012. Fra juni 2008 til juli 2010, da den første leasingbetaling forfaldt, var indekset allerede steget med 20,5 %. |
| --- | --- |

(105)

Vodafones leasingbetalinger er indeksreguleret efter byggeomkostningsindekset (46). Ifølge statistikkerne steg byggeomkostningerne drastisk efter finanskrisen i efteråret 2008 og i løbet af 2009 — op til 30 % om året — men er siden kun steget moderat med en mindre stigning i slutningen af 2011 og begyndelsen af 2012. Fra juni 2008 til juli 2010, da den første leasingbetaling forfaldt, var indekset allerede steget med 20,5 %.

46

| (106) | Indeksets udvikling siden 2008 og den procentvise ændring i forhold til det foregående år vises i figuren nedenfor:

  Byggeomkostningsindeks fra januar 2008







  Kilde: Islands Statistik |
| --- | --- |

(106)

Indeksets udvikling siden 2008 og den procentvise ændring i forhold til det foregående år vises i figuren nedenfor:

Byggeomkostningsindeks fra januar 2008

Byggeomkostningsindeks fra januar 2008

Image 1

Kilde: Islands Statistik

Kilde:

| (107) | I aftalen fra den 1. februar 2010 var der fastsat en leasingpris på 19 150 000 ISK inden indeksregulering. I midten af 2010 var prisen steget til omkring 23 mio. ISK som følge af virkningen af indeksreguleringen. Vodafone betaler i dag en leasingpris på ca. 28 mio. ISK, hvilket omtrentligt svarer til prisen midtvejs gennem den tiårige leasingaftale. Såfremt byggeomkostningsindekset fortsat stiger gradvist, som det har gjort gennem de seneste 4-5 år, repræsenterer denne pris også et rimeligt gennemsnit for den årlige leasingpris set over aftalens løbetid. |
| --- | --- |

(107)

I aftalen fra den 1. februar 2010 var der fastsat en leasingpris på 19 150 000 ISK inden indeksregulering. I midten af 2010 var prisen steget til omkring 23 mio. ISK som følge af virkningen af indeksreguleringen. Vodafone betaler i dag en leasingpris på ca. 28 mio. ISK, hvilket omtrentligt svarer til prisen midtvejs gennem den tiårige leasingaftale. Såfremt byggeomkostningsindekset fortsat stiger gradvist, som det har gjort gennem de seneste 4-5 år, repræsenterer denne pris også et rimeligt gennemsnit for den årlige leasingpris set over aftalens løbetid.

| (108) | Tilsynsmyndigheden finder derfor, at det er rimeligt at anvende leasingprisen på 28 mio. ISK, som Mannvit har anvendt, i prissammenligningen i den foreliggende sag. Leasingafgiften for NATO's fiber kan kun sammenlignes med priser for anlæg, der anvendes kommercielt, hvis der tages behørigt hensyn til den betydelige investering i transmissionsudstyr, som operatøren af NATO's fiber, Vodafone, skal foretage, inden fiberen kan anvendes kommercielt. Ifølge Mannvits estimat beløber de investeringer, der er nødvendige for at gøre den leasingpris, der betales af Vodafone, sammenlignelig med Mílas tilbud og for at overholde udbudsvilkårene, dvs. den krævede investering i nye termineringspunkter, sig til en årlig omkostning på 52 mio. ISK (47). Tilsynsmyndigheden bemærker, at det beløb, som Mannvit har anslået, omfatter både omkostninger til teknisk udstyr til at gøre NATO's fiber anvendeligt og det priselement, der er anført i udbuddet vedrørende investeringen i nye termineringspunkter. Tilsynsmyndigheden har krydstjekket ekspertens estimat af omkostningerne til investering i termineringspunkter (på i alt 120 mio. ISK) i forhold til de investeringer, som Vodafone faktisk har foretaget, og som beløber sig til i alt 130 mio. ISK. Tilsynsmyndigheden bemærker desuden, at Vodafone skal betale et årligt licensgebyr for udstyret på 7,5 mio. ISK, som Mannvit ikke har medregnet. |
| --- | --- |

(108)

Tilsynsmyndigheden finder derfor, at det er rimeligt at anvende leasingprisen på 28 mio. ISK, som Mannvit har anvendt, i prissammenligningen i den foreliggende sag. Leasingafgiften for NATO's fiber kan kun sammenlignes med priser for anlæg, der anvendes kommercielt, hvis der tages behørigt hensyn til den betydelige investering i transmissionsudstyr, som operatøren af NATO's fiber, Vodafone, skal foretage, inden fiberen kan anvendes kommercielt. Ifølge Mannvits estimat beløber de investeringer, der er nødvendige for at gøre den leasingpris, der betales af Vodafone, sammenlignelig med Mílas tilbud og for at overholde udbudsvilkårene, dvs. den krævede investering i nye termineringspunkter, sig til en årlig omkostning på 52 mio. ISK (47). Tilsynsmyndigheden bemærker, at det beløb, som Mannvit har anslået, omfatter både omkostninger til teknisk udstyr til at gøre NATO's fiber anvendeligt og det priselement, der er anført i udbuddet vedrørende investeringen i nye termineringspunkter. Tilsynsmyndigheden har krydstjekket ekspertens estimat af omkostningerne til investering i termineringspunkter (på i alt 120 mio. ISK) i forhold til de investeringer, som Vodafone faktisk har foretaget, og som beløber sig til i alt 130 mio. ISK. Tilsynsmyndigheden bemærker desuden, at Vodafone skal betale et årligt licensgebyr for udstyret på 7,5 mio. ISK, som Mannvit ikke har medregnet.

47

| (109) | På grundlag af ovennævnte beløber Vodafones årlige finansielle bidrag i form af leasingbetalinger og investeringsomkostninger sig til i alt 87,5 mio. ISK (inkl. det årlige licensgebyr). Sammenlignet med estimaterne af markedsprisen for leasingretten i tabel 3 overstiger Vodafones finansielle bidrag estimatet af den samlede gennemsnitlige markedspris på 78 mio. ISK og gennemsnitsprisen baseret på en rabat på 15 % og 25 %. De er også betydeligt højere end prisestimatet baseret på Orkufjarskiptis pris (uanset om rabatten er 15 % eller 25 %) og ligger meget tæt på Mílas pris baseret på en rabat på 15 %. |
| --- | --- |

(109)

På grundlag af ovennævnte beløber Vodafones årlige finansielle bidrag i form af leasingbetalinger og investeringsomkostninger sig til i alt 87,5 mio. ISK (inkl. det årlige licensgebyr). Sammenlignet med estimaterne af markedsprisen for leasingretten i tabel 3 overstiger Vodafones finansielle bidrag estimatet af den samlede gennemsnitlige markedspris på 78 mio. ISK og gennemsnitsprisen baseret på en rabat på 15 % og 25 %. De er også betydeligt højere end prisestimatet baseret på Orkufjarskiptis pris (uanset om rabatten er 15 % eller 25 %) og ligger meget tæt på Mílas pris baseret på en rabat på 15 %.

| (110) | Tilsynsmyndigheden bemærker, at der i sammenligningen af markedsprisen ovenfor ikke tages højde for virkningen af de særlige opsigelsesrettigheder, der følger af NATO's ejendomsret til fiberen. De islandske myndigheder har anslået, at indvirkningen af disse rettigheder på prisen ligger i intervallet 15-25 %. Hvis dette interval anvendes på Vodafones finansielle bidrag, ville den underliggende markedsværdi af bidragene uden indregning af disse NATO-rettigheder være 94-107 mio. ISK, hvilket langt overstiger estimaterne af den gennemsnitlige markedspris i tabel 3. |
| --- | --- |

(110)

Tilsynsmyndigheden bemærker, at der i sammenligningen af markedsprisen ovenfor ikke tages højde for virkningen af de særlige opsigelsesrettigheder, der følger af NATO's ejendomsret til fiberen. De islandske myndigheder har anslået, at indvirkningen af disse rettigheder på prisen ligger i intervallet 15-25 %. Hvis dette interval anvendes på Vodafones finansielle bidrag, ville den underliggende markedsværdi af bidragene uden indregning af disse NATO-rettigheder være 94-107 mio. ISK, hvilket langt overstiger estimaterne af den gennemsnitlige markedspris i tabel 3.

| (111) | Mannvit tager i sin undersøgelse desuden ikke højde for Islands pligt til at overføre leasingindtægter, der overstiger udgifterne til drift og vedligeholdelse af fiberen, til NATO. Selv om denne forpligtelse kan have betydning for de islandske myndigheders incitamenter til at maksimere leasingindtægterne (og til f.eks. at foretrække andre kriterier i udbudsproceduren, se ovenfor), påvirker det efter Tilsynsmyndighedens opfattelse ikke markedsværdien af leasingretten, som er estimeret ovenfor med henvisning til telekommunikationsoperatørers faktiske priser. I modsætning til de særlige opsigelsesrettigheder, der er omhandlet i afsnittet ovenfor, har aftalen mellem Island og NATO om fordelingen af indtægter fra leasingretten, ingen indvirkning på brugeren af denne ret (dvs. Vodafone). |
| --- | --- |

(111)

Mannvit tager i sin undersøgelse desuden ikke højde for Islands pligt til at overføre leasingindtægter, der overstiger udgifterne til drift og vedligeholdelse af fiberen, til NATO. Selv om denne forpligtelse kan have betydning for de islandske myndigheders incitamenter til at maksimere leasingindtægterne (og til f.eks. at foretrække andre kriterier i udbudsproceduren, se ovenfor), påvirker det efter Tilsynsmyndighedens opfattelse ikke markedsværdien af leasingretten, som er estimeret ovenfor med henvisning til telekommunikationsoperatørers faktiske priser. I modsætning til de særlige opsigelsesrettigheder, der er omhandlet i afsnittet ovenfor, har aftalen mellem Island og NATO om fordelingen af indtægter fra leasingretten, ingen indvirkning på brugeren af denne ret (dvs. Vodafone).

| (112) | Af hensyn til udførligheden bemærker Tilsynsmyndigheden denne vurdering ikke er blevet påvirket af Mílas påstande om, at udformningen af udbudsproceduren havde indvirkning på prisen. Tilsynsmyndigheden har ikke fået forelagt dokumentation for, at fastsættelsen af en reservepris — hvilket sker i mange udbud — har mindsket tilbudsgivernes incitamenter til at konkurrere på prisen. Tilsynsmyndigheden bemærker også, at fire uafhængige tilbudsgivere indgav fem bud i udbudsproceduren, hvor alle tilbudsgivere opnåede fuld score (40 %) for kriteriet vedrørende fremme af konkurrence. De prisrelaterede kriterier for tilbudsgiverne udgjorde dermed i praksis omkring 50 % (dvs. 30 af de resterende 60 point). Der er ligeledes ikke forelagt dokumentation for, at et potentielt tilbud fra Míla — som ikke var interesseret i yderligere transmissionskapacitet — kunne have ført til højere tilbud fra de faktiske tilbudsgivere, hvis udbuddet ikke havde omfattet et konkurrencekriterium. Tilsynsmyndigheden bemærker navnlig, at Mílas kapacitet i NATO's kabel var offentligt kendt, og at et potentielt tilbud fra Míla kun ville have haft til formål at beskytte selskabets markedsposition over for en ny markedsaktør (48). |
| --- | --- |

(112)

Af hensyn til udførligheden bemærker Tilsynsmyndigheden denne vurdering ikke er blevet påvirket af Mílas påstande om, at udformningen af udbudsproceduren havde indvirkning på prisen. Tilsynsmyndigheden har ikke fået forelagt dokumentation for, at fastsættelsen af en reservepris — hvilket sker i mange udbud — har mindsket tilbudsgivernes incitamenter til at konkurrere på prisen. Tilsynsmyndigheden bemærker også, at fire uafhængige tilbudsgivere indgav fem bud i udbudsproceduren, hvor alle tilbudsgivere opnåede fuld score (40 %) for kriteriet vedrørende fremme af konkurrence. De prisrelaterede kriterier for tilbudsgiverne udgjorde dermed i praksis omkring 50 % (dvs. 30 af de resterende 60 point). Der er ligeledes ikke forelagt dokumentation for, at et potentielt tilbud fra Míla — som ikke var interesseret i yderligere transmissionskapacitet — kunne have ført til højere tilbud fra de faktiske tilbudsgivere, hvis udbuddet ikke havde omfattet et konkurrencekriterium. Tilsynsmyndigheden bemærker navnlig, at Mílas kapacitet i NATO's kabel var offentligt kendt, og at et potentielt tilbud fra Míla kun ville have haft til formål at beskytte selskabets markedsposition over for en ny markedsaktør (48).

48

| (113) | På grundlag af ovennævnte er det Tilsynsmyndighedens opfattelse, at leasingen til Vodafone ikke fandt sted under markedsprisen. |
| --- | --- |

(113)

På grundlag af ovennævnte er det Tilsynsmyndighedens opfattelse, at leasingen til Vodafone ikke fandt sted under markedsprisen.

| (114) | Endelig bemærker Tilsynsmyndigheden, at udbudsproceduren blev gennemført i juni 2008, dvs. umiddelbart inden finanskrisen slog igennem i Island. Under finanskrisen blev proceduren sat i bero. Aftalen med Vodafone blev først indgået i februar 2010, hvor Fjarski (den tilbudsgiver, som opnåede den højeste score i udbuddet) ikke kunne eller ville lease det andet ledige fiber på grundlag af selskabets tilbud fra juni 2008. I begyndelsen af 2010 var det ifølge de islandske myndigheder ikke længere muligt at acceptere tilbud fra andre tilbudsgivere inden for rammerne af 2008-proceduren, da deres tilbud var udløbet, og det var indlysende, at markedsforholdene dramatisk havde ændret sig til det dårligere efter finanskrisen. På trods af finanskrisen og de deraf følgende ændringer i Islands økonomiske situation var Vodafone villig til at indgå leasingaftalen på de aftalte betingelser efter udbuddet i 2008. Tilsynsmyndigheden er ikke blevet forelagt information, der viser, at andre operatører efter finanskrisen stadig var interesserede i at få leasingret til et af de to ledige fibre. Tilsynsmyndigheden finder, at en privat sælger i en lignende situation også ville have indgået leasingaftalen med Vodafone, da den repræsenterede den eneste mulighed for at få dækket driftsomkostningerne og generere værdi fra et ubenyttet aktiv (dvs. det ledige fiber). |
| --- | --- |

(114)

Endelig bemærker Tilsynsmyndigheden, at udbudsproceduren blev gennemført i juni 2008, dvs. umiddelbart inden finanskrisen slog igennem i Island. Under finanskrisen blev proceduren sat i bero. Aftalen med Vodafone blev først indgået i februar 2010, hvor Fjarski (den tilbudsgiver, som opnåede den højeste score i udbuddet) ikke kunne eller ville lease det andet ledige fiber på grundlag af selskabets tilbud fra juni 2008. I begyndelsen af 2010 var det ifølge de islandske myndigheder ikke længere muligt at acceptere tilbud fra andre tilbudsgivere inden for rammerne af 2008-proceduren, da deres tilbud var udløbet, og det var indlysende, at markedsforholdene dramatisk havde ændret sig til det dårligere efter finanskrisen. På trods af finanskrisen og de deraf følgende ændringer i Islands økonomiske situation var Vodafone villig til at indgå leasingaftalen på de aftalte betingelser efter udbuddet i 2008. Tilsynsmyndigheden er ikke blevet forelagt information, der viser, at andre operatører efter finanskrisen stadig var interesserede i at få leasingret til et af de to ledige fibre. Tilsynsmyndigheden finder, at en privat sælger i en lignende situation også ville have indgået leasingaftalen med Vodafone, da den repræsenterede den eneste mulighed for at få dækket driftsomkostningerne og generere værdi fra et ubenyttet aktiv (dvs. det ledige fiber).

| (115) | I lyset af ovennævnte konkluderer Tilsynsmyndigheden, at Vodafone ikke opnåede en økonomisk fordel gennem transaktionen. |
| --- | --- |

(115)

I lyset af ovennævnte konkluderer Tilsynsmyndigheden, at Vodafone ikke opnåede en økonomisk fordel gennem transaktionen.

1.4.   SELEKTIVITET, FORDREJNING AF KONKURRENCEVILKÅRENE OG INDVIRKNING PÅ SAMHANDELEN MELLEM DE KONTRAHERENDE PARTER

| (116) | For at udgøre statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal foranstaltningen være selektiv og kunne fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem de kontraherende parter i aftalen. Eftersom der ikke blev givet en økonomisk fordel i den foreliggende sag, og de kumulative betingelser for eksistensen af statsstøtte derfor ikke er opfyldt, behøver Tilsynsmyndigheden ikke vurdere dette punkt yderligere. |
| --- | --- |

(116)

For at udgøre statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal foranstaltningen være selektiv og kunne fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem de kontraherende parter i aftalen. Eftersom der ikke blev givet en økonomisk fordel i den foreliggende sag, og de kumulative betingelser for eksistensen af statsstøtte derfor ikke er opfyldt, behøver Tilsynsmyndigheden ikke vurdere dette punkt yderligere.

2.   KONKLUSION

KONKLUSION

| (117) | På grundlag af ovenstående konkluderer Tilsynsmyndigheden, at foranstaltningen ikke udgør statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1 — |
| --- | --- |

(117)

På grundlag af ovenstående konkluderer Tilsynsmyndigheden, at foranstaltningen ikke udgør statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1 —

TRUFFET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Aftalen om leasing mellem det islandske udenrigsministeriums forsvarsagentur og Og fjarskipti af 1. februar 2010 om anvendelse og drift af et optisk fiber udgør ikke statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Island.

Artikel 3

Kun den engelske udgave af beslutningen er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. marts 2016.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Sven Erik SVEDMAN

Formand

Helga JÓNSDÓTTIR

Medlem af kollegiet

---

(1)  Beslutning nr. 299/14/KOL af 16.7.2014 om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende eventuel statsstøtte i form af leasing af en optisk fiberforbindelse, som NATO tidligere benyttede sig af, offentliggjort i EUT C 366 af 16.10.2014, s. 4, og EØS-tillæg nr. 59 af 16.10.2014, s. 1.

1

(2)  Vodafone Iceland (Fjarskipti hf.) er en islandsk telekommunikationsvirksomhed, som leverer fastnettelefoni, mobiltelefoni og datatransmissionstjenester i Island. Vodafone er i øjeblikket den anden største telekommunikationsoperatør i Island efter det nationale selskab Skipti hf. og dets datterselskaber Síminn og Míla. Virksomheden bærer Vodafone-brandet og -varemærket. Vodafone Group ejer dog ingen andele i virksomheden, men har givet brandet og de tilknyttede markedsføringsmaterialer i franchise til Fjarskipti. Fjarskipti var tidligere ejet af den islandske Teymi Group. Teymi Group blev senere opdelt, og Fjarskipti gennemgik en finansiel omstrukturering. I december 2012 blev Fjarskipti noteret på den islandske børs.

2

(3)  Se beslutning nr. 299/14/KOL om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure for en detaljeret beskrivelse af undersøgelsen og baggrunden for sagen.

3

(4)  Sag E-1/13, Míla ehf. mod EFTA-Tilsynsmyndigheden, [2014] EFTA Ct. Rep. 4.

4

(5)  Da den islandske forsvarslov nr. 34/2008 trådte i kraft den 31.5.2008, blev radaragenturet lukket. Nogle af radaragenturets funktioner blev overtaget af forsvarsagenturet (Varnarmálastofnun). Ved lov nr. 98/2010 om ændring af forsvarsloven blev forsvarsagenturet lukket den 1.1.2011, og visse funktioner blev overtaget af andre statslige agenturer, herunder udenrigsministeriet.

5

(6)  De resterende fem fibre tilhører Míla, klageren.

6

(7)  De islandske regler for offentlige udbud er fastsat i lov nr. 84/2007. Ved denne lov gennemføres EU's direktiv om offentlige udbud i islandsk ret, dvs. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (EUT L 134 af 30.4.2004, s. 114), indarbejdet som punkt 2 i bilag XVI til EØS-aftalen ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 68/2006 (EUT L 245 af 7.9.2006, s. 22, og EØS-tillæg nr. 44 af 7.9.2006, s. 18), ikrafttræden den 18.4.2007.

7

(8)  Projekt nr. 14477: Optiske fiberforbindelser. Udenrigsministeriet, april 2008 (dokument nr. 669632).

8

(9)  Punkt 1.2.4 i beskrivelsen af projekt nr. 14477.

9

(10)  Tilbuddet fra Gagnaveita Reykjavíkur blev kategoriseret som et alternativt tilbud, da det ikke opfyldte kriteriet vedrørende minimumsantallet af termineringspunkter og antallet af omfattede kommuner. Et af de to tilbud fra Vodafone var også et alternativt tilbud, da det ikke opfyldte kravet om anvendelse af den samme pris i hele Island. Andre elementer i tilbuddene fra Vodafone er de samme, herunder den leasingpris, der skal betales til staten.

10

(11)  En mere detaljeret beskrivelse af klagen findes i beslutning nr. 299/14/COL.

11

(12)  Klagerens vurdering af støttebeløbet er baseret på et memorandum vedhæftet klagen som bilag, som indeholder Mílas beregning af værdien af den påståede støtte. Beregningerne er baseret på Mílas egne omkostninger til drift af fibre i det samme kabel.

12

(13)  Orkufjarskipti ejes i fællesskab af Landsvirkjun (det islandske elselskab) og Landsnet (operatøren af Islands eltransmissionsnet). Orkufjarskipti driver og vedligeholder telekommunikationsinfrastruktur i Island for dets ejere.

13

(14)  Ifølge klageren trådte prisen i kraft den 1.8.2012 efter at være blevet revideret og godkendt af post- og telekommunikationsmyndigheden i Island i henhold til en forskriftsprocedure. Ved at godkende prisen har post- og telekommunikationsmyndigheden accepteret, at prisen er baseret på en omkostningsanalyse.

14

(15)  Den månedlige leje pr. kilometer varierer fra 4 826 ISK for fiber nr. 1 til 7 507 ISK for fiber nr. 6.

15

(16)  E-mail fra udenrigsministeriet til EFTA-Tilsynsmyndigheden, 16.11.2012. En mere detaljeret beskrivelse af disse aftaler findes i beslutning nr. 299/14/KOL.

16

(17)  De vedligeholdelsestjenester, som den islandske stat er forpligtet til at betale for, sikrer, at fiberen til enhver tid er funktionsdygtigt, dvs. enhver form for overvågning, test, reparation og teknisk support. De fleste reparationer af kablet er imidlertid ikke omfattet af denne forpligtelse. Den relevante andel (3/8) af sådanne omkostninger betales af NATO i hvert enkelt tilfælde, når de opstår.

17

(18)  Skriftlige bemærkninger fra den islandske regering af 2.7.2013, sag E-1/13, Míla ehf. mod EFTA-Tilsynsmyndigheden, s. 7.

18

(19)  Henvisningen vedrørende Tilsynsmyndighedens bredbåndsretningslinjer, som de var gældende på tidspunktet for indgivelsen af klagen. Ved beslutning nr. 73/13/KOL af 20.2.2013 (EUT L 135 af 8.5.2014, s. 49, og EØS-tillæg nr. 27 af 8.5.2014, s. 1) vedtog Tilsynsmyndigheden nye bredbåndsretningslinjer, som er tilgængelige på: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

19

(20)  Sag E-1/13, Míla ehf. mod EFTA-Tilsynsmyndigheden, [2014] EFTA Ct. Rep. 4, præmis 101.

20

(21)  Bemærkningerne fra de islandske myndigheder, som er opsummeret i dette afsnit, findes i dokument nr. 722921-722923, 744468-744471 og 753302-753303.

21

(22)  Brev fra advokatfirmaet Advel af 6.2.2015 til advokatfirmaet Landslög (dokument nr. 744468).

22

(23)  Rettens dom af 13.12.2013, Konsum Nord mod Kommissionen (T-244/08, EU:T:2011:732).

23

(24)  Dokument nr. 753303.

24

(25)  Ved beregningen af disse tal henviser Mannvit navnlig til omkostningsanalysen i PTA's afgørelse nr. 14/2011, som findes på adressen (på islandsk): http://www.pfs.is/upload/files/Ákv_14-2011_M13-14_Leigulínur.pdf.

25

(26)  Mílas bemærkninger, som er opsummeret i dette afsnit, findes i dokument nr. 729699.

26

(27)  Vodafones bemærkninger, som er opsummeret i dette afsnit, findes i dokument nr. 723556.

27

(28)  De bemærkninger, som er opsummeret i dette afsnit, findes i dokument nr. 729917.

28

(29)  Jf. artikel 16 i den islandske forsvarslov nr. 34/2008.

29

(30)  Se afsnit I.4 ovenfor for en mere detaljeret beskrivelse af aftalerne mellem Island og NATO.

30

(31)  Jf. eksempelvis Domstolens dom af 17.7.2008, Essent Netwerk Noord m.fl. (C-206/06, EU:C:2008:413, præmis 70) og Domstolens dom af 16.5.2000, Frankrig mod Ladbroke Racing og Kommissionen (C-83/98, EU:C:2000:248, præmis 50).

31

(32)  Rettens dom af 12.12.1996, Air France mod Kommissionen (T-358/94, EU:T:1996:194, præmis 65-67).

32

(33)  Vedrørende anvendelsen af »kriteriet om den private sælger«, jf. sag E-12/11 Asker Brygge [2012] EFTA Ct. Rep. 536, og Domstolens dom af 24.10.2013, Land Burgenland m.fl. mod Kommissionen (C-214/12 P, C-215/12 P og C-223/12 P, EU:C:2013:682). Disse sager vedrører salget af en ejendomsret til fast ejendom. De fastlægger imidlertid også retningslinjer for salget af andre rettigheder til fast ejendom, herunder leasingretten i den foreliggende sag.

33

(34)  Domstolens dom, Land Burgenland m.fl. mod Kommissionen (C-214/12 P, C-215/12 P og C-223/12 P, EU:C:2013:682).

34

(35)  Rettens dom af 26.6.2008, SIC mod Kommissionen (T-442/03, EU:T:2008:228, præmis 147). Jf. analogt Domstolens dom af 15.6.1993, Matra mod Kommissionen (C-225/91, EU:C:1993:239, præmis 44).

35

(36)  Jf. Domstolens dom, Land Burgenland m.fl. mod Kommissionen (C-214/12 P, C-215/12 P og C-223/12 P, EU:C:2013:682, præmis 94).

36

(37)  Jf. eksempelvis Domstolens dom af 20.9.2001, Banks (C-390/98, EU:C:2001:456, præmis 77) og Domstolens dom af 29.4.2004, Tyskland mod Kommissionen (C-277/00, EU:C:2004:238, præmis 80).

37

(38)  Denne værdistigning er relevant i den foreliggende sag, da Island skal overdrage et eventuelt overskud af leasingaftalen til NATO i henhold til princippet om »no-cost no-gain«.

38

(39)  Rettens dom, Konsum Nord mod Kommissionen (T-244/08, EU:T:2011:732).

39

(40)  Domstolens dom af 16.7.2015, BVVG (C-39/14, EU:C:2015:470, præmis 42).

40

(41)  Sag E-12/11, Asker Brygge, [2012] EFTA Ct. Rep. 536, præmis 81.

41

(42)  Tilsynsmyndigheden påpeger, at Míla i henhold til reglerne har pligt til at tilbyde engrosadgang til selskabets fibernetværk. De rapporterede vanskeligheder med at få adgang fra Míla betyder ikke, at denne prissammenligning er ugyldig, eftersom dette kan afhjælpes, hvis PTA beordrer Míla til at tilbyde effektiv adgang, hvilket PTA har gjort ved flere lejligheder.

42

(43)  Ifølge PTA's beslutning nr. 14/2011, s. 7, afviste PTA Mílas forslag om løbende at inflationsregulere prisen. PTA's beslutning findes her: http://www.pfs.is/upload/files/Ákv_14-2011_M13-14_Leigulínur.pdf.

43

(44)  Se PTA's beslutning nr. 14/2011, s. 18.

44

(45)  I beslutning nr. 14/2011 angiver PTA på s. 6, at den har godkendt Mílas forslag om nye systemrabatter. De nye rabatter afhænger af aftalernes varighed. Der ydes en rabat på 5 % for etårige aftaler, 10 % for toårige aftaler og 15 % for treårige aftaler. Der er imidlertid ingen henvisninger til aftaler med længere varighed. Det er muligvis rimeligt, at den procentvise stigning i rabatsatser ikke er fuldt lineær med varigheden (som det efter aftale mellem Míla og PTA er tilfældet for de første tre år), og en rabat på 25 % for en tiårig aftale forekommer realistisk.

45

(46)  Byggeomkostningsindekset fastlægges af Islands Statistik og findes på organisationens websted. Se http://www.hagstofa.is/en/statistics/business-sectors/industry/building-cost-index/.

46

(47)  Ifølge Mannvits undersøgelse beløber omkostningerne til installation af det krævede transmissionsudstyr sig til 4 mio. ISK pr. termineringspunkt (hvoraf der er 30), som afskrives med 15 % om året. Driftsudgifterne anslås at beløbe sig til 20 % af kapitaludgifterne, og den vægtede gennemsnitlige kapitalomkostning anslås til 8,5 % af kapitaludgifterne. Tilsynsmyndigheden bemærker, at Mannvit har anvendt forudsætningerne for den vægtede gennemsnitlige kapitalomkostning fra PTA's omkostningsanalyse i beslutning nr. 14/2011 og har modelleret andre parametre ud fra drøftelserne i PTA's omkostningsanalyse. Det er efter Tilsynsmyndighedens opfattelse relevant at bruge de samme forudsætninger for den vægtede gennemsnitlige kapitalomkostning som i PTA's beslutning, der ligger til grund for Mílas priser i sammenligningen. Tilsynsmyndigheden finder videre, at det er hensigtsmæssigt at antage en økonomisk levetid på 6,7 år for teknisk udstyr i lyset af den hurtige teknologiske udvikling i sektoren, og at driftsudgifter på 20 % af kapitaludgifterne er passende, eftersom der primært er tale om fjerntliggende placeringer, og i lyset af karakteren af de tekniske installationer.

47

(48)  I henhold til Domstolens dom, BVVG (C-39/14, EU:C:2015:470, præmis 40), havde de islandske myndigheder under alle omstændigheder ret til at afvise et sådant tilbud på grundlag af dets klart spekulative karakter.

48

---