# Az Európai Unió L 236/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 236 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. szeptember 14. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 236

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. szeptember 14.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2017/1541 határozata (2017. július 17.) az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv kigali módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről | 1 |
| | | Az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv módosítása | 3 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1542 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. június 8.) az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a biztosítók és viszontbiztosítók által tartott eszközök egyes kategóriáira (infrastrukturális vállalatok) vonatkozó szabályozói tőkekövetelmény számítása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 14 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tagállamok kormányai képviselőinek (EU, Euratom) 2017/1543 határozata (2017. szeptember 6.) a Törvényszék egy bírájának kinevezéséről | 22 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | Az EU–Egyiptom Társulási Tanács 1/2017 ajánlása (2017. július 25.) az EU–Egyiptom partnerségi prioritásokról való megállapodásról [2017/1544] | 23 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2017/1541 határozata (2017. július 17.) az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv kigali módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről

1

Az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv módosítása

3

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2017/1542 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. június 8.) az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a biztosítók és viszontbiztosítók által tartott eszközök egyes kategóriáira (infrastrukturális vállalatok) vonatkozó szabályozói tőkekövetelmény számítása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

14

HATÁROZATOK

*

A Tagállamok kormányai képviselőinek (EU, Euratom) 2017/1543 határozata (2017. szeptember 6.) a Törvényszék egy bírájának kinevezéséről

22

AJÁNLÁSOK

*

Az EU–Egyiptom Társulási Tanács 1/2017 ajánlása (2017. július 25.) az EU–Egyiptom partnerségi prioritásokról való megállapodásról [2017/1544]

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2017.9.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 236/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.9.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 236/1

---

A TANÁCS (EU) 2017/1541 HATÁROZATA

(2017. július 17.)

az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv kigali módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),

mivel:

| (1) | Az Unió a 88/540/EGK tanácsi határozattal (2) a sztratoszferikus ózonréteg védelméről szóló bécsi egyezmény (a továbbiakban: a bécsi egyezmény) és az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv (a továbbiakban: a montreali jegyzőkönyv) részes felévé vált. Ezt követően a montreali jegyzőkönyv következő módosításai kerültek jóváhagyásra: első módosítás a 91/690/EGK tanácsi határozattal (3); második módosítás a 94/68/EK tanácsi határozattal (4); harmadik módosítás a 2000/646/EK tanácsi határozattal (5); és negyedik módosítás a 2002/215/EK határozattal (6). |
| --- | --- |

(1)

Az Unió a 88/540/EGK tanácsi határozattal (2) a sztratoszferikus ózonréteg védelméről szóló bécsi egyezmény (a továbbiakban: a bécsi egyezmény) és az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv (a továbbiakban: a montreali jegyzőkönyv) részes felévé vált. Ezt követően a montreali jegyzőkönyv következő módosításai kerültek jóváhagyásra: első módosítás a 91/690/EGK tanácsi határozattal (3); második módosítás a 94/68/EK tanácsi határozattal (4); harmadik módosítás a 2000/646/EK tanácsi határozattal (5); és negyedik módosítás a 2002/215/EK határozattal (6).

| (2) | A montreali jegyzőkönyv feleinek a ruandai Kigaliban 2016. október 10. és 15. között megrendezett 28. ülésén elfogadásra került a montreali jegyzőkönyv egy további módosításának szövege (a továbbiakban: kigali módosítás), amely a montreali jegyzőkönyvben foglalt szabályozó intézkedéseket kiegészíti a fluorozott szénhidrogének felhasználásának és termelésének fokozatos csökkentésével. |
| --- | --- |

(2)

A montreali jegyzőkönyv feleinek a ruandai Kigaliban 2016. október 10. és 15. között megrendezett 28. ülésén elfogadásra került a montreali jegyzőkönyv egy további módosításának szövege (a továbbiakban: kigali módosítás), amely a montreali jegyzőkönyvben foglalt szabályozó intézkedéseket kiegészíti a fluorozott szénhidrogének felhasználásának és termelésének fokozatos csökkentésével.

| (3) | A fluorozott szénhidrogének felhasználásának és termelésének fokozatos csökkentése azért szükséges, hogy csökkenjen ezáltal az említett anyagok éghajlatváltozáshoz való hozzájárulása, továbbá, hogy meg lehessen előzni az említett anyagok korlátozás nélküli bevezetését, különösen a fejlődő országokban. |
| --- | --- |

(3)

A fluorozott szénhidrogének felhasználásának és termelésének fokozatos csökkentése azért szükséges, hogy csökkenjen ezáltal az említett anyagok éghajlatváltozáshoz való hozzájárulása, továbbá, hogy meg lehessen előzni az említett anyagok korlátozás nélküli bevezetését, különösen a fejlődő országokban.

| (4) | A kigali módosítás szükséges hozzájárulás a párizsi megállapodás (EU) 2016/1841 tanácsi határozattal (7) elfogadott azon célkitűzésének a megvalósításához, hogy az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedést jóval 2 °C fok alatt kell tartani, és törekedni kell arra, hogy az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedés 1,5 °C fokra korlátozódjon. |
| --- | --- |

(4)

A kigali módosítás szükséges hozzájárulás a párizsi megállapodás (EU) 2016/1841 tanácsi határozattal (7) elfogadott azon célkitűzésének a megvalósításához, hogy az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedést jóval 2 °C fok alatt kell tartani, és törekedni kell arra, hogy az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedés 1,5 °C fokra korlátozódjon.

| (5) | 1988 óta a bécsi egyezmény és a montreali jegyzőkönyv által szabályozott területen az Unió hatásköre jelentős mértékű fejlődésen ment keresztül. A bécsi egyezmény 13. cikkének (3) bekezdésével összhangban a letéteményest tájékoztatni kell az Unió hatáskörének terjedelmét érintő bármely jelentős változásáról. |
| --- | --- |

(5)

1988 óta a bécsi egyezmény és a montreali jegyzőkönyv által szabályozott területen az Unió hatásköre jelentős mértékű fejlődésen ment keresztül. A bécsi egyezmény 13. cikkének (3) bekezdésével összhangban a letéteményest tájékoztatni kell az Unió hatáskörének terjedelmét érintő bármely jelentős változásáról.

| (6) | Az Unió már fogadott el a kigali módosítás hatálya alá tartozó kérdésekről jogi eszközt, köztük az (EU) 517/2014 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (8). |
| --- | --- |

(6)

Az Unió már fogadott el a kigali módosítás hatálya alá tartozó kérdésekről jogi eszközt, köztük az (EU) 517/2014 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (8).

| (7) | A kigali módosítást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(7)

A kigali módosítást jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv kigali módosítását a Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja.

A Tanács a hatáskörről szóló, a bécsi egyezmény 13. cikkének (3) bekezdése szerinti nyilatkozatot is jóváhagyja.

A kigali módosítás és a hatáskörről szóló nyilatkozat szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke kijelöli az(oka)t a személy(eke)t, aki(k) jogosult(ak), a jóváhagyási okiratot a bécsi egyezmény 13. cikkének (1) bekezdése értelmében az Unió nevében a hatáskörről szóló nyilatkozattal (9) együtt letétbe helyezni.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. Július 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

T. TAMM

---

(1)  
  2017. július 5-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A Tanács 88/540/EGK határozata (1988. október 14.) az ózonréteg védelméről szóló bécsi egyezmény és az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv megkötéséről (HL L 297., 1988.10.31., 8. o.).

2

(3)  A Tanács 91/690/EGK határozata (1991. december 12.) az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv 1990 júniusában, Londonban a jegyzőkönyvhöz csatlakozott felek által elfogadott módosításának elfogadásáról (HL L 377., 1991.12.31., 28. o.).

3

(4)  A Tanács 94/68/EK határozata (1993. december 2.) az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv módosításának elfogadásáról (HL L 33., 1994.2.7., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 2000/646/EK határozata (2000. október 17.) az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv módosításának elfogadásáról (HL L 272., 2000.10.25., 26. o.).

5

(6)  A Tanács 2002/215/EK határozata (2002. március 4.) az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv negyedik módosításának elfogadásáról (HL L 72., 2002.3.14., 18. o.).

6

(7)  A Tanács (EU) 2016/1841 határozata (2016. október 5.) az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött párizsi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 282., 2016.10.19., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 517/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a fluortartalmú üvegházhatású gázokról és a 842/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 195. o.).

8

(9)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a kigali módosítás hatálybalépése napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről.

9

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

| 2017.9.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 236/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.9.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 236/3

---

FORDÍTÁS

AZ ÓZONRÉTEGET LEBONTÓ ANYAGOKRÓL SZÓLÓ MONTREALI JEGYZŐKÖNYV MÓDOSÍTÁSA

I. cikk

I. cikk

Módosítás

Módosítás

Az 1. cikk (4) bekezdése

Az 1. cikk (4) bekezdése

A jegyzőkönyv 1. cikkének (4) bekezdésében az

„a C. vagy az E. mellékletben” szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„a C., az E. vagy az F. mellékletében”.

A 2. cikk (5) bekezdése

A 2. cikk (5) bekezdése

A jegyzőkönyv 2. cikkének (5) bekezdésében az

„és 2H. cikk” szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„2H. és 2J. cikk”.

A 2. cikk (8) bekezdésének a) pontja, (9) bekezdésének a) pontja és (11) bekezdése

A 2. cikk (8) bekezdésének a) pontja, (9) bekezdésének a) pontja és (11) bekezdése

A jegyzőkönyv 2. cikke (8) bekezdésének a) pontjában, valamint (11) bekezdésében a

„2A–2I. cikk”szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„2A–2J. cikk”.

A jegyzőkönyv a 2. cikke (8) bekezdésének a) pontja végén a következő szöveggel egészül ki:

„Minden ilyen megállapodás hatálya kiterjeszthető oly módon, hogy magába foglalja a 2J. cikk értelmében a felhasználást vagy termelést, feltéve hogy az érintett felek összes felhasználásának vagy termelésének kombinált számított szintje nem lépi túl a 2J. cikk értelmében előírt szinteket.”

A jegyzőkönyv 2. cikke (9) bekezdése a) pontjának i. alpontjában

a „kiigazításra;”

szó után az

„és” szót el kell hagyni.

A 2. cikk (9) bekezdése a) pontjának ii. alpont számozása az a) pont iii. alpontjára változik.

A jegyzőkönyv a 2. cikke (9) bekezdése a) pontjának i. alpontja után a következő ii. alponttal egészül ki:

„szükség van-e az A., a C. és az F. mellékletben az I. csoportban megállapított globális felmelegedési potenciálok kiigazítására, és ha igen, akkor milyen kiigazításra; és”

A 2J. cikk

A 2J. cikk

A jegyzőkönyv a 2I. cikk után az alábbi cikkel egészül ki:

„2J. cikk: Fluorozott szénhidrogének

1.   A felek biztosítják, hogy a 2019. január 1-jén kezdődő tizenkét hónapos időszakra vonatkozóan, valamint az azt követő minden egyes tizenkét hónapos időszakban az F. mellékletben szereplő szabályozott anyagok felhasználásának szén-dioxid-egyenértékben kifejezett, számított szintje nem haladja meg az F. mellékletben szereplő szabályozott anyagok felhasználásának 2011-re, 2012-re és 2013-ra vonatkozóan számított szintje éves átlagának az alábbi a)–e) alpontban az adott évekre meghatározott százaléka és a C. melléklet I. csoportjában a 2F. cikk (1) bekezdése értelmében szereplő szabályozott anyagok felhasználása szén-dioxid egyenértékben kifejezett számított szintjének 15 %-a összege által meghatározott szintet.

| (a) | 2019 és 2023 között: 90 százalék |
| --- | --- |

(a)

2019 és 2023 között: 90 százalék

| (b) | 2024 és 2028 között: 60 százalék |
| --- | --- |

(b)

2024 és 2028 között: 60 százalék

| (c) | 2029 és 2033 között: 30 százalék |
| --- | --- |

(c)

2029 és 2033 között: 30 százalék

| (d) | 2034 és 2035 között: 20 százalék |
| --- | --- |

(d)

2034 és 2035 között: 20 százalék

| (e) | 2036-ban és azután: 15 százalék |
| --- | --- |

(e)

2036-ban és azután: 15 százalék

2.   E cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül a felek határozhatnak úgy, hogy valamely élnek biztosítania kell, hogy a 2020. január 1-jén kezdődő tizenkét hónapos időszakra vonatkozóan, valamint az azt követő minden egyes tizenkét hónapos időszakban az F. mellékletben szereplő szabályozott anyagok felhasználásának szén-dioxid-egyenértékben kifejezett, számított szintje ne haladja meg az F. mellékletben szereplő szabályozott anyagok felhasználásának 2011-re, 2012-re és 2013-ra vonatkozóan számított szintje éves átlagának az alábbi a)–e) alpontban az adott évekre meghatározott százaléka és a C. melléklet I. csoportjában a 2F. cikk (1) bekezdése értelmében szereplő szabályozott anyagok felhasználása szén-dioxid egyenértékben kifejezett számított szintjének 25 %-a összege által meghatározott szintet.

| (a) | 2020 és 2024 között: 95 százalék |
| --- | --- |

(a)

2020 és 2024 között: 95 százalék

| (b) | 2025 és 2028 között: 65 százalék |
| --- | --- |

(b)

2025 és 2028 között: 65 százalék

| (c) | 2029 és 2033 között: 30 százalék |
| --- | --- |

(c)

2029 és 2033 között: 30 százalék

| (d) | 2034 és 2035 között: 20 százalék |
| --- | --- |

(d)

2034 és 2035 között: 20 százalék

| (e) | 2036-ban és azután: 15 százalék |
| --- | --- |

(e)

2036-ban és azután: 15 százalék

3.   Az F. mellékletben szereplő szabályozott anyagokat gyártó valamennyi fél biztosítja, hogy a 2019. január 1-jén kezdődő tizenkét hónapos időszakra vonatkozóan, valamint az azt követő minden egyes tizenkét hónapos időszakban az F. mellékletben szereplő szabályozott anyagok termelésének szén-dioxid-egyenértékben kifejezett, számított szintje ne haladja meg az F. mellékletben szereplő szabályozott anyagok termelésének 2011-re, 2012-re és 2013-ra vonatkozóan számított szintje éves átlagának az alábbi a)–e) alpontban az adott évekre meghatározott százaléka és a C. melléklet I. csoportjában a 2F. cikk (2) bekezdése értelmében szereplő szabályozott anyagok termelése szén-dioxid egyenértékben kifejezett számított szintjének 15 %-a összege által meghatározott szintet.

| (a) | 2019 és 2023 között: 90 százalék |
| --- | --- |

(a)

2019 és 2023 között: 90 százalék

| (b) | 2024 és 2028 között: 60 százalék |
| --- | --- |

(b)

2024 és 2028 között: 60 százalék

| (c) | 2029 és 2033 között: 30 százalék |
| --- | --- |

(c)

2029 és 2033 között: 30 százalék

| (d) | 2034 és 2035 között: 20 százalék |
| --- | --- |

(d)

2034 és 2035 között: 20 százalék

| (e) | 2036-ban és azután: 15 százalék |
| --- | --- |

(e)

2036-ban és azután: 15 százalék

4.   E cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül a felek határozhatnak úgy, hogy az F. mellékletben szereplő szabályozott anyagokat gyártó valamely félnek biztosítania kell, hogy a 2020. január 1-jén kezdődő tizenkét hónapos időszakra vonatkozóan, valamint az azt követő minden egyes tizenkét hónapos időszakban az F. mellékletben szereplő szabályozott anyagok termelésének szén-dioxid-egyenértékben kifejezett, számított szintje ne haladja meg az F. mellékletben szereplő szabályozott anyagok termelésének 2011-re, 2012-re és 2013-ra vonatkozóan számított szintje éves átlagának az alábbi a)–e) alpontban az adott évekre meghatározott százaléka és a C. melléklet I. csoportjában a 2F. cikk (2) bekezdése értelmében szereplő szabályozott anyagok termelése szén-dioxid egyenértékben kifejezett számított szintjének 25 %-a összege által meghatározott szintet.

| (a) | 2020 és 2024 között: 95 százalék |
| --- | --- |

(a)

2020 és 2024 között: 95 százalék

| (b) | 2025 és 2028 között: 65 százalék |
| --- | --- |

(b)

2025 és 2028 között: 65 százalék

| (c) | 2029 és 2033 között: 30 százalék |
| --- | --- |

(c)

2029 és 2033 között: 30 százalék

| (d) | 2034 és 2035 között: 20 százalék |
| --- | --- |

(d)

2034 és 2035 között: 20 százalék

| (e) | 2036-ban és azután: 15 százalék |
| --- | --- |

(e)

2036-ban és azután: 15 százalék

5.   E cikk (1)–(4) bekezdése olyan mértékben alkalmazandó, amilyen mértékben a felek az általuk mentességet élvező felhasználásnak elfogadott felhasználások kielégítéséhez szükséges termelés vagy felhasználás szintjének megengedéséről határoznak.

6.   A C. melléklet I. csoportjába vagy az F. mellékletbe tartozó anyagokat előállító valamennyi fél biztosítja, hogy a 2020. január 1-jén kezdődő tizenkét hónapos időszakra vonatkozóan, valamint az azt követő minden egyes tizenkét hónapos időszakban a C. melléklet I. csoportjában vagy az F. mellékletben szereplő anyagokat gyártó valamennyi gyártóüzemben keletkező, az F. melléklet II. csoportjába tartozó anyagok kibocsátott mennyiségét ugyanazon tizenkét hónapos időszak folyamán a felek által jóváhagyott technológiák felhasználásával a lehető legteljesebb mértékben megsemmisítik.

7.   A felek biztosítják, hogy a C. melléklet I. csoportjába vagy az F. mellékletbe tartozó anyagokat gyártó valamennyi üzemben keletkező, az F. melléklet II. csoportjába tartozó anyagok megsemmisítésére csak a felek által jóváhagyott technológiák felhasználásával kerül sor.”

A 3. cikk

A 3. cikk

A jegyzőkönyv 3. cikkének a bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„1.   A 2., a 2A–2J. és az 5. cikk céljaira minden fél a következők szerint határozza meg az A., a B., a C., az E. és az F. melléklet minden csoportjában szereplő anyagokra a saját számított szintjét:”

A jegyzőkönyv (3) cikke a) pontjának i. alpontjának végén a pontosvessző helyébe a következő szöveg lép:

„ha a (2) bekezdés nem rendelkezik másként;”

A jegyzőkönyv a 3. cikk végén a következő szöveggel egészül ki:

„; és

| d) | a C. melléklet I. csoportjában vagy az F. mellékletben szereplő anyagokat gyártó valamennyi üzemben keletkező, az F. melléklet II. csoportjába tartozó anyagok kibocsátott mennyiségét, egyebek között a berendezések szivárgása, a szellőzőcsatornák és a megsemmisítő eszközök révén kibocsátott mennyiségeket, de kizárva ebből a felhasználás, megsemmisítés vagy tárolás céljából felfogott mennyiséget. |
| --- | --- |

d)

2.   A 2J. cikk, a 2. cikk (5a) bekezdése és a 3. cikk (1) bekezdésének d) pontja céljaira az F. mellékletben és a C. melléklet I. csoportjában szereplő anyagokra vonatkozóan a termelés, felhasználás, behozatal, kivitel és kibocsátás szén-dioxid-egyenértékben kifejezett szintjének számításához minden fél az adott anyagra vonatkozóan az A. melléklet I. csoportjában, a C. mellékletben és az F. mellékletben meghatározott globális felmelegedési potenciált használja.”

A 4. cikk (1f) bekezdése

A 4. cikk (1f) bekezdése

A jegyzőkönyv 4. cikke az (1e) bekezdés után az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„(1f)   E bekezdés hatálybalépésének napjától valamennyi fél megtiltja az F. mellékletben szereplő szabályozott anyagok bármely olyan államból való behozatalát, amely e jegyzőkönyvnek nem részese .”

A 4. cikk (2f) bekezdése

A 4. cikk (2f) bekezdése

A jegyzőkönyv 4. cikke a (2e) bekezdés után az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„(2f)   E bekezdés hatálybalépésének napjától valamennyi fél megtiltja az F. mellékletben szereplő szabályozott anyagok bármely olyan államba való kivitelét, amely e jegyzőkönyvnek nem részese .”

A 4. cikk (5), (6) és (7) bekezdése

A 4. cikk (5), (6) és (7) bekezdése

A jegyzőkönyv 4. cikkének (5), (6) és (7) bekezdésében az

„A., a B., a C. és az E. mellékletben” szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„A., a B., a C., az E. és az F. mellékletben”

A 4. cikk (8) bekezdése

A 4. cikk (8) bekezdése

A jegyzőkönyv 4. cikkének (8) bekezdésében a

„2A–2I. cikk”szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„2A–2J. cikk”.

A 4B. cikk

A 4B. cikk

A jegyzőkönyv 4B. cikke a (2) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)   A felek 2019. január 1-jéig, illetve e bekezdés hatálybalépésétől számított három hónapon belül – attól függően,. hogy melyik időpont következik be később – az F. mellékletben felsorolt – új, felhasznált, újrafeldolgozott és visszanyert – szabályozott anyagokra vonatkozó export- és importengedélyezési rendszert vezetnek be és alkalmaznak. Bármelyik, az 5. cikk (1) bekezdése hatálya alatt eljáró fél, amely úgy határoz, hogy nincs abban a helyzetben, hogy 2019 január 1-jéig ilyen rendszert vezessen be, ezeket az intézkedéseket 2021. január 1-jéig elhalaszthatja.”

Az 5. cikk

Az 5. cikk

A jegyzőkönyv 5. cikkének (4) bekezdésében a

„2I.”

szöveg helyébe a

„2J.” szöveg lép.

A jegyzőkönyv 5. cikkének (5) és (6) bekezdésében a

„2I. cikk”

szöveg helyébe a

„2I. és 2J. cikk” szöveg lép.

A jegyzőkönyv 5. cikkének (5) bekezdésében a

„minden szabályozó intézkedés” szöveg helyébe a

„minden szabályozó intézkedésből” szöveg lép.

A jegyzőkönyv az 5. cikke (8b) bekezdése után a következő bekezdéssel egészül ki:

| „(8c) | (a) | Az e cikk (1) bekezdése hatálya alatt eljáró valamennyi fél, akit érint a 2J. cikkben meghatározott szabályozó intézkedések tekintetében a 2. cikk (9) bekezdésével összhangban végzett kiigazítás, jogosult a 2J. cikk (1) bekezdése a)–e) alpontjában és a 2J. cikk (3) bekezdése a)–e) pontjában meghatározott szabályozó intézkedéseknek való megfelelés elhalasztására és az említett intézkedések következők szerinti módosítására:






  i. | 2024 és 2028 között: 100 százalék |
| --- | --- | --- | --- |

„(8c)

(a)

Az e cikk (1) bekezdése hatálya alatt eljáró valamennyi fél, akit érint a 2J. cikkben meghatározott szabályozó intézkedések tekintetében a 2. cikk (9) bekezdésével összhangban végzett kiigazítás, jogosult a 2J. cikk (1) bekezdése a)–e) alpontjában és a 2J. cikk (3) bekezdése a)–e) pontjában meghatározott szabályozó intézkedéseknek való megfelelés elhalasztására és az említett intézkedések következők szerinti módosítására:

i.

2024 és 2028 között: 100 százalék

| ii. | 2029 és 2034 között: 90 százalék |
| --- | --- |

ii.

2029 és 2034 között: 90 százalék

| iii. | 2035 és 2039 között: 70 százalék |
| --- | --- |

iii.

2035 és 2039 között: 70 százalék

| iv. | 2040 és 2044 között: 50 százalék |
| --- | --- |

iv.

2040 és 2044 között: 50 százalék

| v. | 2045-ben és azután: 20 százalék |
| --- | --- |

v.

2045-ben és azután: 20 százalék

(b)

A fenti a) pont sérelme nélkül a felek határozhatnak úgy, hogy valamely, az e cikk (1) bekezdésének hatálya alatt eljáró fél, akit érint a 2J. cikkben meghatározott szabályozó intézkedések tekintetében a 2. cikk (9) bekezdésével összhangban végzett kiigazítás, jogosult a 2J. cikk (1) bekezdése a)–e) alpontjában és a 2J. cikk (3) bekezdése a)–e) pontjában meghatározott szabályozó intézkedéseknek való megfelelés elhalasztására és az említett intézkedések következők szerinti módosítására:

| i. | 2028 és 2031 között: 100 százalék |
| --- | --- |

i.

2028 és 2031 között: 100 százalék

| ii. | 2032 és 2036 között: 90 százalék |
| --- | --- |

ii.

2032 és 2036 között: 90 százalék

| iii. | 2037 és 2041 között: 80 százalék |
| --- | --- |

iii.

2037 és 2041 között: 80 százalék

| iv. | 2042 és 2046 között: 70 százalék |
| --- | --- |

iv.

2042 és 2046 között: 70 százalék

| v. | 2047-ben és azután: 15 százalék |
| --- | --- |

v.

2047-ben és azután: 15 százalék

(c)

Az e cikk (1) bekezdése hatálya alatt eljáró valamennyi fél jogosult arra, hogy a felhasználása kezdőszintjének a 2J. cikk értelmében történő kiszámítása céljából az F. mellékletben szereplő szabályozott anyagok 2020., 2021. és 2022. évekre számított felhasználási szintjei átlagának és e cikk (8b) bekezdésében meghatározottak szerint a C. melléklet I. csoportjában szereplő szabályozott anyagok felhasználási kezdőszintjének hatvanöt százalékának összegét vegye figyelembe.

(d)

A fenti c) pont sérelme nélkül a felek határozhatnak úgy, hogy valamely, az e cikk (1) bekezdése hatálya alatt eljáró Fél jogosult arra, hogy a felhasználása kezdőszintjének a 2J. cikk értelmében történő kiszámítása céljából az F. mellékletben szereplő szabályozott anyagok 2024., 2025. és 2026. évekre számított felhasználási szintjei átlagának és e cikk (8b) bekezdésében meghatározottak szerint a C. melléklet I. csoportjában szereplő szabályozott anyagok felhasználási kezdőszintjének hatvanöt százalékának összegét vegye figyelembe.

(e)

Az e cikk (1) bekezdése hatálya alatt eljáró és az F. mellékletben szereplő szabályozott anyagokat gyártó valamennyi fél jogosult arra, hogy a termelése kezdőszintjének a 2J. cikk értelmében történő kiszámítása céljából az F. mellékletben szereplő szabályozott anyagok 2020., 2021. és 2022. évekre számított termelési szintjei átlagának és e cikk (8b) bekezdésében meghatározottak szerint a C. melléklet I. csoportjában szereplő szabályozott anyagok termelési kezdőszintjének hatvanöt százalékának összegét vegye figyelembe.

(f)

A fenti e) pont sérelme nélkül a felek határozhatnak úgy, hogy valamely, az e cikk (1) bekezdése hatálya alatt eljáró és az F. mellékletben szereplő szabályozott anyagokat gyártó fél jogosult arra, hogy a termelése kezdőszintjének a 2J. cikk értelmében történő kiszámítása céljából az F. mellékletben szereplő szabályozott anyagok 2024., 2025. és 2026. évekre számított termelési szintjei átlagának és e cikk (8b) bekezdésében meghatározottak szerint a C. melléklet I. csoportjában szereplő szabályozott anyagok termelési kezdőszintjének hatvanöt százalékának összegét vegye figyelembe.

(g)

E bekezdés a)–f) pontja alkalmazandó a termelés és felhasználás számított szintjére, kivéve amennyiben a felek által megállapított kritériumokon alapuló magas környezeti hőmérsékleti kivétel alkalmazandó.”

A 6. cikk

A 6. cikk

A jegyzőkönyv 6. cikkében a

„2A–2I. cikk”szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„2A–2J. cikk”.

A 7. cikk (2), (3) és (3b) bekezdés

A 7. cikk (2), (3) és (3b) bekezdés

A jegyzőkönyv 7. cikke (2) bekezdése az „– az E. mellékletben szereplő anyagok 1991. évi adati,” sor után a következő sorral egészül ki:

| „— | az F. mellékletben a 2011–2013. évek tekintetében, azzal a kivétellel, hogy az 5. cikk (1) bekezdése értelmében eljáró felek a 2020–2022. évek tekintetében nyújtanak be ilyen adatokat, viszont az 5. cikk (1) bekezdése értelmében eljáró azon felek, akikre az 5. cikk (8c) bekezdésének d) és f) pontja alkalmazandó, a 2024–2026. évek tekintetében nyújtanak be ilyen adatokat.” |
| --- | --- |

„—

A jegyzőkönyv 7. cikkének (2) és (3) bekezdésében a

„C. és az E.”

szöveg helyébe a

„C., az E. és az F.” szöveg lép.

A jegyzőkönyv 7. cikke az (3a) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3b)   Valamennyi fél statisztikai adatokat szolgáltat a titkárság részére az F. melléklet II. csoportjában szereplő szabályozott anyagokra vonatkozó éves kibocsátásairól, minden egyes üzemre vonatkozóan, a jegyzőkönyv 3. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban.”

Az 7. cikk (4) bekezdése

Az 7. cikk (4) bekezdése

A 7. cikk (4) bekezdése kiegészül a

„behozatallal” szó előtt a „termeléssel,” szövegrésszel, a „behozatalról” szó előtt pedig a

„termelésről,” szövegrésszel.

A 10. cikk (1) bekezdése

A 10. cikk (1) bekezdése

A jegyzőkönyv 10. cikkének (1) bekezdésében az

„és a 2I. cikk”

helyébe az

„, a 2I. és a 2J. cikkben” szöveg lép.

A jegyzőkönyv a 10. cikke (1) bekezdése végén a következő szöveggel egészül ki:

„Amennyiben valamely, az 5. cikk (1) bekezdése értelmében eljáró fél bármely más olyan finanszírozási mechanizmushoz folyamodik, amely a megállapított többletköltségének bármely részét fedezheti, az e jegyzőkönyv 10. cikke szerinti pénzügyi mechanizmus nem nyújthat fedezetet ugyanarra a részre vonatkozóan.”

A 17. cikk

A 17. cikk

A jegyzőkönyv 17. cikkében a

„2A–2I. cikk”szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„2A–2J. cikk”.

A melléklet

A melléklet

A jegyzőkönyv A mellékletében az I. csoportra vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:

| Csoport | Vegyi anyag | Ózonlebontó potenciál * | 100 éves globális felmelegedési potenciál |
| --- | --- | --- | --- |
| I. csoport |
| CFCl3 | (CFC-11) | 1,0 | 4 750 |
| CF2Cl2 | (CFC-12) | 1,0 | 10 900 |
| C2F3Cl3 | (CFC-113) | 0,8 | 6 130 |
| C2F4Cl2 | (CFC-114) | 1,0 | 10 000 |
| C2F5Cl | (CFC-115) | 0,6 | 7 370 |

Csoport

Vegyi anyag

Ózonlebontó potenciál *

100 éves globális felmelegedési potenciál

I. csoport

I. csoport

CFCl3

3

(CFC-11)

1,0

4 750

CF2Cl2

2

2

(CFC-12)

1,0

10 900

C2F3Cl3

3

3

(CFC-113)

0,8

6 130

C2F4Cl2

2

4

2

(CFC-114)

1,0

10 000

C2F5Cl

2

5

(CFC-115)

0,6

7 370

C melléklet és F melléklet

C melléklet és F melléklet

A jegyzőkönyv C mellékletében az I. csoportra vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép.

| Csoport | Vegyi anyag | Izomerek száma | Ózonlebontó potenciál * | 100 éves globális felmelegedési potenciál *** |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I. csoport |
| CHFCl2 | (HCFC-21) ** | 1 | 0,04 | 151 |
| CHF2Cl | (HCFC-22) ** | 1 | 0,055 | 1 810 |
| CHFCl | (HCFC-31) | 1 | 0,02 | |
| C2HFCl4 | (HCFC-121) | 2 | 0,01–0,04 | |
| C2HF2Cl3 | (HCFC-122) | 3 | 0,02–0,08 | |
| C2HF3Cl2 | (HCFC-123) | 3 | 0,02–0,06 | 77 |
| CHCl2CF3 | (HCFC-123) ** | — | 0,02 | |
| C2HF4Cl | (HCFC-124) | 2 | 0,02–0,04 | 609 |
| CHFClCF3 | (HCFC-124) ** | — | 0,022 | |
| C2H2FCl3 | (HCFC-131) | 3 | 0,007–0,05 | |
| C2H2F2Cl2 | (HCFC-132) | 4 | 0,008–0,05 | |
| C2H2F3Cl | (HCFC-133) | 3 | 0,02–0,06 | |
| C2H3FCl2 | (HCFC-141) | 3 | 0,005–0,07 | |
| CH3CFCl2 | (HCFC-141b) ** | — | 0,11 | 725 |
| C2H3F2Cl | (HCFC-142) | 3 | 0,008–0,07 | |
| CH3CF2Cl | (HCFC-142b) ** | — | 0,065 | 2 310 |
| C2H4FCl | (HCFC-151) | 2 | 0,003–0,005 | |
| C3HFCl6 | (HCFC-221) | 5 | 0,015–0,07 | |
| C3HF2Cl5 | (HCFC-222) | 9 | 0,01–0,09 | |
| C3HF3Cl4 | (HCFC-223) | 12 | 0,01–0,08 | |
| C3HF4Cl3 | (HCFC-224) | 12 | 0,01–0,09 | |
| C3HF5Cl2 | (HCFC-225) | 9 | 0,02–0,07 | |
| CF3CF2CHCl2 | (HCFC-225ca) ** | — | 0,025 | 122 |
| CF2ClCF2CHClF | (HCFC-225cb) ** | — | 0,033 | 595 |
| C3HF6Cl | (HCFC-226) | 5 | 0,02–0,10 | |
| C3H2FCl5 | (HCFC-231) | 9 | 0,05–0,09 | |
| C3H2F2Cl4 | (HCFC-232) | 16 | 0,008–0,10 | |
| C3H2F3Cl3 | (HCFC-233) | 18 | 0,007–0,23 | |
| C3H2F4Cl2 | (HCFC-234) | 16 | 0,01–0,28 | |
| C3H2F5Cl | (HCFC-235) | 9 | 0,03–0,52 | |
| C3H3FCl4 | (HCFC-241) | 12 | 0,004–0,09 | |
| C3H3F2Cl3 | (HCFC-242) | 18 | 0,005–0,13 | |
| C3H3F3Cl2 | (HCFC-243) | 18 | 0,007–0,12 | |
| C3H3F4Cl | (HCFC-244) | 12 | 0,009–0,14 | |
| C3H4FCl3 | (HCFC-251) | 12 | 0,001–0,01 | |
| C3H4F2Cl2 | (HCFC-252) | 16 | 0,005–0,04 | |
| C3H4F3Cl | (HCFC-253) | 12 | 0,003–0,03 | |
| C3H5FCl2 | (HCFC-261) | 9 | 0,002–0,02 | |
| C3H5F2Cl | (HCFC-262) | 9 | 0,002–0,02 | |
| C3H6FCl | (HCFC-271) | 5 | 0,001–0,03 | |

Csoport

Vegyi anyag

Izomerek száma

Ózonlebontó potenciál *

100 éves globális felmelegedési potenciál ***

I. csoport

I. csoport

CHFCl2

2

(HCFC-21) **

1

0,04

151

CHF2Cl

2

(HCFC-22) **

1

0,055

1 810

CHFCl

(HCFC-31)

1

0,02

C2HFCl4

2

4

(HCFC-121)

2

0,01–0,04

C2HF2Cl3

2

2

3

(HCFC-122)

3

0,02–0,08

C2HF3Cl2

2

3

2

(HCFC-123)

3

0,02–0,06

77

CHCl2CF3

2

3

(HCFC-123) **

—

0,02

C2HF4Cl

2

4

(HCFC-124)

2

0,02–0,04

609

CHFClCF3

3

(HCFC-124) **

—

0,022

C2H2FCl3

2

2

3

(HCFC-131)

3

0,007–0,05

C2H2F2Cl2

2

2

2

2

(HCFC-132)

4

0,008–0,05

C2H2F3Cl

2

2

3

(HCFC-133)

3

0,02–0,06

C2H3FCl2

2

3

2

(HCFC-141)

3

0,005–0,07

CH3CFCl2

3

2

(HCFC-141b) **

—

0,11

725

C2H3F2Cl

2

3

2

(HCFC-142)

3

0,008–0,07

CH3CF2Cl

3

2

(HCFC-142b) **

—

0,065

2 310

C2H4FCl

2

4

(HCFC-151)

2

0,003–0,005

C3HFCl6

3

6

(HCFC-221)

5

0,015–0,07

C3HF2Cl5

3

2

5

(HCFC-222)

9

0,01–0,09

C3HF3Cl4

3

3

4

(HCFC-223)

12

0,01–0,08

C3HF4Cl3

3

4

3

(HCFC-224)

12

0,01–0,09

C3HF5Cl2

3

5

2

(HCFC-225)

9

0,02–0,07

CF3CF2CHCl2

3

2

2

(HCFC-225ca) **

—

0,025

122

CF2ClCF2CHClF

2

2

(HCFC-225cb) **

—

0,033

595

C3HF6Cl

3

6

(HCFC-226)

5

0,02–0,10

C3H2FCl5

3

2

5

(HCFC-231)

9

0,05–0,09

C3H2F2Cl4

3

2

2

4

(HCFC-232)

16

0,008–0,10

C3H2F3Cl3

3

2

3

3

(HCFC-233)

18

0,007–0,23

C3H2F4Cl2

3

2

4

2

(HCFC-234)

16

0,01–0,28

C3H2F5Cl

3

2

5

(HCFC-235)

9

0,03–0,52

C3H3FCl4

3

3

4

(HCFC-241)

12

0,004–0,09

C3H3F2Cl3

3

3

2

3

(HCFC-242)

18

0,005–0,13

C3H3F3Cl2

3

3

3

2

(HCFC-243)

18

0,007–0,12

C3H3F4Cl

3

3

4

(HCFC-244)

12

0,009–0,14

C3H4FCl3

3

4

3

(HCFC-251)

12

0,001–0,01

C3H4F2Cl2

3

4

2

2

(HCFC-252)

16

0,005–0,04

C3H4F3Cl

3

4

3

(HCFC-253)

12

0,003–0,03

C3H5FCl2

3

5

2

(HCFC-261)

9

0,002–0,02

C3H5F2Cl

3

5

2

(HCFC-262)

9

0,002–0,02

C3H6FCl

3

6

(HCFC-271)

5

0,001–0,03

| * | Tartományonként megadott ÓLP esetében a jegyzőkönyv alkalmazásában a tartomány felső értékét kell figyelembe venni. Az egy értékként szereplő ÓLP értékeket laboratóriumi méréseken alapuló számításokkal határozták meg. A tartományként megadott értékek becsléseken alapulnak és kevésbé pontosak. Egy adott tartomány egy izomercsoportra vonatkozik. A felső érték a legmagasabb ózonlebontó potenciállal rendelkező izomer becsült potenciálja, az alsó érték a legalacsonyabb ózonlebontó potenciállal rendelkező izomer becsült potenciálja. |
| --- | --- |

*

Tartományonként megadott ÓLP esetében a jegyzőkönyv alkalmazásában a tartomány felső értékét kell figyelembe venni. Az egy értékként szereplő ÓLP értékeket laboratóriumi méréseken alapuló számításokkal határozták meg. A tartományként megadott értékek becsléseken alapulnak és kevésbé pontosak. Egy adott tartomány egy izomercsoportra vonatkozik. A felső érték a legmagasabb ózonlebontó potenciállal rendelkező izomer becsült potenciálja, az alsó érték a legalacsonyabb ózonlebontó potenciállal rendelkező izomer becsült potenciálja.

| ** | A kereskedelemben leginkább elterjedt anyagokat jelöli a jegyzőkönyv alkalmazásában használandó ÓLP értékekkel megadva. |
| --- | --- |

**

A kereskedelemben leginkább elterjedt anyagokat jelöli a jegyzőkönyv alkalmazásában használandó ÓLP értékekkel megadva.

| *** | Azon anyagok tekintetében, amelyekre vonatkozóan nincs megjelölve globális felmelegedési potenciál, a nulla érték alkalmazandó mindaddig, míg a 2. cikk (9) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában előírt eljárás értelmében ilyen érték beillesztésére sor nem kerül. |
| --- | --- |

***

Azon anyagok tekintetében, amelyekre vonatkozóan nincs megjelölve globális felmelegedési potenciál, a nulla érték alkalmazandó mindaddig, míg a 2. cikk (9) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában előírt eljárás értelmében ilyen érték beillesztésére sor nem kerül.

A jegyzőkönyv az E melléklet után a következő melléklettel egészül ki:

„F melléklet: Szabályozott anyagok

| Csoport | Vegyi anyag | 100 éves globális felmelegedési potenciál |
| --- | --- | --- |
| I. csoport |
| CHF2CHF2 | HFC-134 | 1 100 |
| CH2FCF3 | HFC-134a | 1 430 |
| CH2FCHF2 | HFC-143 | 353 |
| CHF2CH2CF3 | HFC-245fa | 1 030 |
| CF3CH2CF2CH3 | HFC-365mfc | 794 |
| CF3CHFCF3 | HFC-227ea | 3 220 |
| CH2FCF2CF3 | HFC-236cb | 1 340 |
| CHF2CHFCF3 | HFC-236ea | 1 370 |
| CF3CH2CF3 | HFC-236fa | 9 810 |
| CH2FCF2CHF2 | HFC-245ca | 693 |
| CF3CHFCHFCF2CF3 | HFC-43-10mee | 1 640 |
| CH2F2 | HFC-32 | 675 |
| CHF2CF3 | HFC-125 | 3 500 |
| CH3CF3 | HFC-143a | 4 470 |
| CH3F | HFC-41 | 92 |
| CH2FCH2F | HFC-152 | 53 |
| CH3CHF2 | HFC-152a | 124 |
| | | |
| II. csoport |
| CHF3 | HFC-23 | 14 800 |

Csoport

Vegyi anyag

100 éves globális felmelegedési potenciál

I. csoport

CHF2CHF2

HFC-134

1 100

CH2FCF3

HFC-134a

1 430

CH2FCHF2

HFC-143

353

CHF2CH2CF3

HFC-245fa

1 030

CF3CH2CF2CH3

HFC-365mfc

794

CF3CHFCF3

HFC-227ea

3 220

CH2FCF2CF3

HFC-236cb

1 340

CHF2CHFCF3

HFC-236ea

1 370

CF3CH2CF3

HFC-236fa

9 810

CH2FCF2CHF2

HFC-245ca

693

CF3CHFCHFCF2CF3

HFC-43-10mee

1 640

CH2F2

HFC-32

675

CHF2CF3

HFC-125

3 500

CH3CF3

HFC-143a

4 470

CH3F

HFC-41

92

CH2FCH2F

HFC-152

53

CH3CHF2

HFC-152a

124

II. csoport

CHF3

HFC-23

14 800

II. cikk

II. cikk

Az 1999. évi módosítással való kapcsolat

Az 1999. évi módosítással való kapcsolat

Egyetlen állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet sem helyezhet letétbe erre a módosításra vonatkozó megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratot mindaddig, amíg előzetesen vagy ezzel egyidejűleg letétbe nem helyezi a felek tizenegyedik ülésén 1999. december 3-án, Pekingben elfogadott módosításra vonatkozó ilyen okiratát.

III. cikk

III. cikk

Az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményével és a Kiotói Jegyzőkönyvvel való kapcsolat

Az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményével és a Kiotói Jegyzőkönyvvel való kapcsolat

E módosítások nem célozzák a fluorozott szénhidrogéneknek az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye 4. és 12. cikkében vagy a Kiotói Jegyzőkönyv 2., 5., 7. és 10. cikkében foglalt kötelezettségvállalások hatóköre alóli kivonását.

IV. cikk

IV. cikk

Hatálybalépés

Hatálybalépés

| 1. | Az alábbi (2) bekezdésben foglaltak kivételével, e módosítás 2019. január 1-jén lép hatályba, feltéve hogy azon államok vagy regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyek az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv részesei, legalább húsz, a módosítást megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratot letétbe helyeztek. Amennyiben e feltétel a fenti időpontig nem teljesül, a módosítás a feltétel teljesülésének napját követő kilencvenedik napon lép hatályba. |
| --- | --- |

1.

Az alábbi (2) bekezdésben foglaltak kivételével, e módosítás 2019. január 1-jén lép hatályba, feltéve hogy azon államok vagy regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyek az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv részesei, legalább húsz, a módosítást megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratot letétbe helyeztek. Amennyiben e feltétel a fenti időpontig nem teljesül, a módosítás a feltétel teljesülésének napját követő kilencvenedik napon lép hatályba.

| 2. | A jegyzőkönyv a nem felekkel való kereskedelem szabályozásáról szóló 4. cikkének az e módosítás I. cikkében foglalt változásai 2033. január 1-jén lépnek hatályba, feltéve hogy azon államok vagy regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyek az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv részesei, legalább hetven, a módosítást megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratot letétbe helyeztek. Amennyiben e feltétel a fenti időpontig nem teljesül, a módosítás a feltétel teljesülésének napját követő kilencvenedik napon lép hatályba. |
| --- | --- |

2.

A jegyzőkönyv a nem felekkel való kereskedelem szabályozásáról szóló 4. cikkének az e módosítás I. cikkében foglalt változásai 2033. január 1-jén lépnek hatályba, feltéve hogy azon államok vagy regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyek az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv részesei, legalább hetven, a módosítást megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratot letétbe helyeztek. Amennyiben e feltétel a fenti időpontig nem teljesül, a módosítás a feltétel teljesülésének napját követő kilencvenedik napon lép hatályba.

| 3. | Az (1) és a (2) bekezdés alkalmazásában egy regionális gazdasági integrációs szervezet által letétbe helyezett ilyen okmány nem számít újabb okmánynak a szervezet tagállamai által letétbe helyezett okmányokhoz képest. |
| --- | --- |

3.

Az (1) és a (2) bekezdés alkalmazásában egy regionális gazdasági integrációs szervezet által letétbe helyezett ilyen okmány nem számít újabb okmánynak a szervezet tagállamai által letétbe helyezett okmányokhoz képest.

| 4. | E módosítás az (1) és (2) bekezdésben előírt hatálybalépését követően a jegyzőkönyv többi felének vonatkozásában a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratának letétbe helyezésének napját követő kilencvenedik napon lép hatályba. |
| --- | --- |

4.

E módosítás az (1) és (2) bekezdésben előírt hatálybalépését követően a jegyzőkönyv többi felének vonatkozásában a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratának letétbe helyezésének napját követő kilencvenedik napon lép hatályba.

V. cikk

V. cikk

Ideiglenes alkalmazás

Ideiglenes alkalmazás

E módosítás e tekintetben való hatálybalépése előtt bármikor bármely fél kinyilváníthatja, hogy ideiglenes jelleggel annak hatálybalépéséig alkalmazni fogja a 2J. cikkben meghatározott szabályozó intézkedések bármelyikét, valamint eleget fog tenni a 7. cikkben foglalt megfelelő beszámolási kötelezettségnek.

---

Az Európai Unió által a sztratoszferikus ózonréteg védelméről szóló bécsi egyezmény 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően tett nyilatkozat az egyezmény és az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv hatálya alá tartozó ügyekkel kapcsolatos hatásköre mértékéről

Jelenleg a következő államok az Európai Unió tagállamai: a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, a Horvát Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésével összhangban az Unió hatásköre kiterjed olyan nemzetközi megállapodások megkötésére és az azokból eredő kötelezettségek teljesítésére, amelyek a következő célkitűzések eléréséhez járulnak hozzá:

| — | a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása; |
| --- | --- |

—

a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása;

| — | az emberi egészség védelme; |
| --- | --- |

—

az emberi egészség védelme;

| — | a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása; |
| --- | --- |

—

a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása;

| — | a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére, és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten. |
| --- | --- |

—

a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére, és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten.

Az Unió azzal gyakorolta hatáskörét a bécsi egyezmény és a Montreali Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó területeken, hogy jogi eszközöket fogadott el, köztük mindenekelőtt az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2009. szeptember 16-i 1005/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (átdolgozás) (1), amely egy az ózonréteg védelméről szóló korábbi jogszabály helyébe lépett, valamint az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról és a 842/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 517/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2). Az Unió hatáskörrel rendelkezik a bécsi egyezményből és a Montreali Jegyzőkönyvből eredő azon kötelezettségek teljesítése tekintetében, melyekre vonatkozóan uniós – különösen a fent említett – jogi eszközök rendelkezései közös szabályokat állapítanak meg, és ha és amennyiben a bécsi egyezmény vagy a Montreali Jegyzőkönyv vagy az ezek végrehajtására elfogadott valamely jogi aktus rendelkezései az ilyen közös szabályokat érintik, illetve hatályukat módosítják. Egyéb esetekben az Unió hatásköre továbbra is megoszlik az Unió és tagállamai között.

1

2

A hatásköröknek a Szerződésekkel összhangban az Európai Unió által történő gyakorlása a természetéből adódóan folyamatosan változik. Az Unió ezért fenntartja e nyilatkozat módosításának jogát.

A kutatás területén az Unió – az egyezményben foglaltaknak megfelelően – hatáskörrel rendelkezik tevékenységek végzésére, különösen programok meghatározására és végrehajtására, e hatáskör gyakorlása azonban nem akadályozza meg a tagállamokat saját hatásköreik gyakorlásában.

---

(1)  
  HL L 286., 2009.10.31., 1. o.,

1

(2)  
  HL L 150., 2014.5.20., 195. o.,

2

---

RENDELETEK

| 2017.9.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 236/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.9.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 236/14

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1542 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. június 8.)

az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a biztosítók és viszontbiztosítók által tartott eszközök egyes kategóriáira (infrastrukturális vállalatok) vonatkozó szabályozói tőkekövetelmény számítása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (Szolvencia II.) és különösen annak 50. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, 111. cikke (1) bekezdésének b), c) és m) pontjára,

mivel:

| (1) | Az európai beruházási terv a beruházások útjában álló akadályok elhárítására összpontosít; láthatóságot és technikai segítséget biztosít a beruházási projekteknek, valamint lehetővé teszi az új és a már rendelkezésre álló pénzügyi források intelligensebb felhasználását. Az európai beruházási terv harmadik pillérének előterében kifejezetten a beruházások útjában álló akadályok lebontása és – az európai beruházások vonzerejének fokozása érdekében – a szabályozás nagyobb kiszámíthatósága áll. |
| --- | --- |

(1)

Az európai beruházási terv a beruházások útjában álló akadályok elhárítására összpontosít; láthatóságot és technikai segítséget biztosít a beruházási projekteknek, valamint lehetővé teszi az új és a már rendelkezésre álló pénzügyi források intelligensebb felhasználását. Az európai beruházási terv harmadik pillérének előterében kifejezetten a beruházások útjában álló akadályok lebontása és – az európai beruházások vonzerejének fokozása érdekében – a szabályozás nagyobb kiszámíthatósága áll.

| (2) | A tőkepiaci unió egyik célja az Európában rendelkezésre álló tőke mozgósítása és – többek között – új munkahelyeket létrehozó, bővülő infrastrukturális projektek felé való terelése. A biztosítók, különösen az életbiztosítók, Európa legnagyobb intézményi befektetői közé tartoznak, és képesek arra, hogy tőke- és hitelfinanszírozást biztosítsanak a hosszú távú infrastrukturális projektek számára. |
| --- | --- |

(2)

A tőkepiaci unió egyik célja az Európában rendelkezésre álló tőke mozgósítása és – többek között – új munkahelyeket létrehozó, bővülő infrastrukturális projektek felé való terelése. A biztosítók, különösen az életbiztosítók, Európa legnagyobb intézményi befektetői közé tartoznak, és képesek arra, hogy tőke- és hitelfinanszírozást biztosítsanak a hosszú távú infrastrukturális projektek számára.

| (3) | 2016. április 2-án hatályba lépett az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (2) módosító (EU) 2016/467 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3), amely a kockázat kalibrálása tekintetében külön eszközosztályba sorolta az infrastrukturális projekteket. |
| --- | --- |

(3)

2016. április 2-án hatályba lépett az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (2) módosító (EU) 2016/467 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3), amely a kockázat kalibrálása tekintetében külön eszközosztályba sorolta az infrastrukturális projekteket.

| (4) | Az infrastrukturális vállalatok új eszközosztályának kritériumaira és kalibrálására vonatkozóan a Bizottság az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságtól (EIOPA) kért és kapott további szakvéleményt. Szakvéleményében az EIOPA az (EU) 2016/467 felhatalmazáson alapuló rendeletben bevezetett infrastrukturális befektetések elismerhetőségi kritériumai tekintetében is javasolt néhány módosítást. |
| --- | --- |

(4)

Az infrastrukturális vállalatok új eszközosztályának kritériumaira és kalibrálására vonatkozóan a Bizottság az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságtól (EIOPA) kért és kapott további szakvéleményt. Szakvéleményében az EIOPA az (EU) 2016/467 felhatalmazáson alapuló rendeletben bevezetett infrastrukturális befektetések elismerhetőségi kritériumai tekintetében is javasolt néhány módosítást.

| (5) | Az adott vállalatcsoporthoz tartozó több jogi személy részvételével megvalósuló strukturált projektfinanszírozási helyzetek lefedése érdekében az infrastrukturális projektekkel foglalkozó gazdasági egység fogalmát ki kell terjeszteni oly módon, hogy az az egyedi gazdasági egységeken kívül a vállalatcsoportokra is vonatkozzon. A jövedelmük jelentős részét infrastrukturális tevékenységekből szerző gazdasági egységek lefedése érdekében módosítani kell a jövedelmi kritérium szövegét. Az infrastrukturális gazdasági egység jövedelemforrásainak értékeléséhez a legutóbbi pénzügyi év adatait (amennyiben rendelkezésre állnak) vagy pénzügyi ajánlatot – például kötvénykibocsátási tájékoztatót vagy hitelkérelem részét képező pénzügyi előrejelzést – kell használni. Az infrastrukturális eszközök fogalommeghatározásába az érintett infrastrukturális projektekkel foglalkozó gazdasági egységek elismerhetősége érdekében be kell vonni a fizikai eszközöket. |
| --- | --- |

(5)

Az adott vállalatcsoporthoz tartozó több jogi személy részvételével megvalósuló strukturált projektfinanszírozási helyzetek lefedése érdekében az infrastrukturális projektekkel foglalkozó gazdasági egység fogalmát ki kell terjeszteni oly módon, hogy az az egyedi gazdasági egységeken kívül a vállalatcsoportokra is vonatkozzon. A jövedelmük jelentős részét infrastrukturális tevékenységekből szerző gazdasági egységek lefedése érdekében módosítani kell a jövedelmi kritérium szövegét. Az infrastrukturális gazdasági egység jövedelemforrásainak értékeléséhez a legutóbbi pénzügyi év adatait (amennyiben rendelkezésre állnak) vagy pénzügyi ajánlatot – például kötvénykibocsátási tájékoztatót vagy hitelkérelem részét képező pénzügyi előrejelzést – kell használni. Az infrastrukturális eszközök fogalommeghatározásába az érintett infrastrukturális projektekkel foglalkozó gazdasági egységek elismerhetősége érdekében be kell vonni a fizikai eszközöket.

| (6) | Azon infrastrukturális projektekkel foglalkozó gazdasági egységek elismerhetőségének teljes kizárását elkerülendő, amelyek jogi vagy tulajdonosi okokból nem képesek valamennyi eszközre vonatkozóan biztosítékot nyújtani a hitelezők számára, azokat a mechanizmusokat is figyelembe kell venni, amelyek a hitelezők számára nyújtott biztosítékok egyéb megoldásait teszik lehetővé. |
| --- | --- |

(6)

Azon infrastrukturális projektekkel foglalkozó gazdasági egységek elismerhetőségének teljes kizárását elkerülendő, amelyek jogi vagy tulajdonosi okokból nem képesek valamennyi eszközre vonatkozóan biztosítékot nyújtani a hitelezők számára, azokat a mechanizmusokat is figyelembe kell venni, amelyek a hitelezők számára nyújtott biztosítékok egyéb megoldásait teszik lehetővé.

| (7) | Figyelembe véve azokat a helyzeteket, amikor a nemzeti jog nem biztosítja a hitelnyújtók részére a tőkebefektetés lehetőségét a nemteljesítést megelőzően, a hitelnyújtók részére biztosítandó tőkebefektetés lehetőségére vonatkozó követelményt az egyéb biztosítéknyújtási megoldások körébe kell sorolni. |
| --- | --- |

(7)

Figyelembe véve azokat a helyzeteket, amikor a nemzeti jog nem biztosítja a hitelnyújtók részére a tőkebefektetés lehetőségét a nemteljesítést megelőzően, a hitelnyújtók részére biztosítandó tőkebefektetés lehetőségére vonatkozó követelményt az egyéb biztosítéknyújtási megoldások körébe kell sorolni.

| (8) | Amennyiben a meglévő hitelnyújtók egyetértése – például eladósodási felső határ rögzítése formájában – implicit módon megjelenik a vonatkozó dokumentumokban, az elismerhető infrastrukturális befektetések tekintetében lehetővé kell tenni, hogy a meglévő infrastrukturális gazdasági egység vagy vállalatcsoport újabb hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat bocsásson ki. |
| --- | --- |

(8)

Amennyiben a meglévő hitelnyújtók egyetértése – például eladósodási felső határ rögzítése formájában – implicit módon megjelenik a vonatkozó dokumentumokban, az elismerhető infrastrukturális befektetések tekintetében lehetővé kell tenni, hogy a meglévő infrastrukturális gazdasági egység vagy vállalatcsoport újabb hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat bocsásson ki.

| (9) | Az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapított kalibrálásnak a vonatkozó kockázattal arányosnak kell lennie. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapított kalibrálásnak a vonatkozó kockázattal arányosnak kell lennie.

| (10) | Az elismerhető infrastrukturális projektekbe irányuló befektetések jelenlegi kezelésének módosítására vonatkozó EIOPA-szakvélemény alapján módosítani kell az infrastrukturális projektekre vonatkozó meglévő rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(10)

Az elismerhető infrastrukturális projektekbe irányuló befektetések jelenlegi kezelésének módosítására vonatkozó EIOPA-szakvélemény alapján módosítani kell az infrastrukturális projektekre vonatkozó meglévő rendelkezéseket.

| (11) | Az EIOPA szakvéleménye és egyéb adatok alapján kijelenthető, hogy az elismerhető infrastrukturális vállalati befektetések biztonságosabbak lehetnek, mint a nem infrastrukturális befektetések. Az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendeletben új kockázati kalibrálást kell meghatározni az elismerhető infrastrukturális vállalatokba irányuló hitelalapú befektetések vonatkozásában, e befektetések nem infrastrukturális befektetésektől való megkülönböztetése érdekében. |
| --- | --- |

(11)

Az EIOPA szakvéleménye és egyéb adatok alapján kijelenthető, hogy az elismerhető infrastrukturális vállalati befektetések biztonságosabbak lehetnek, mint a nem infrastrukturális befektetések. Az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendeletben új kockázati kalibrálást kell meghatározni az elismerhető infrastrukturális vállalatokba irányuló hitelalapú befektetések vonatkozásában, e befektetések nem infrastrukturális befektetésektől való megkülönböztetése érdekében.

| (12) | A megfelelő fogalommmeghatározásoknak és elismerhetőségi kritériumoknak biztosítaniuk kell a prudens befektetői magatartást a biztosítók körében. E fogalommeghatározásoknak és elismerhetőségi kritériumoknak biztosítaniuk kell, hogy csak a biztonságosabb befektetésekre vonatkozhassanak alacsonyabbra kalibrált tőkekövetelmények. |
| --- | --- |

(12)

A megfelelő fogalommmeghatározásoknak és elismerhetőségi kritériumoknak biztosítaniuk kell a prudens befektetői magatartást a biztosítók körében. E fogalommeghatározásoknak és elismerhetőségi kritériumoknak biztosítaniuk kell, hogy csak a biztonságosabb befektetésekre vonatkozhassanak alacsonyabbra kalibrált tőkekövetelmények.

| (13) | Azok az infrastrukturális gazdasági egységek, amelyek alapvető infrastrukturális eszközöket vagy más infrastruktúra-vállalkozások számára szolgáltatásokat biztosítanak, nem minden esetben képesek diverzifikálni bevételeiket. Ebben a helyzetben a bevételek kiszámíthatóságának értékelése során lehetővé kell tenni a szállítástól nem függő fizetési kötelezettséget tartalmazó szerződések figyelembevételét. |
| --- | --- |

(13)

Azok az infrastrukturális gazdasági egységek, amelyek alapvető infrastrukturális eszközöket vagy más infrastruktúra-vállalkozások számára szolgáltatásokat biztosítanak, nem minden esetben képesek diverzifikálni bevételeiket. Ebben a helyzetben a bevételek kiszámíthatóságának értékelése során lehetővé kell tenni a szállítástól nem függő fizetési kötelezettséget tartalmazó szerződések figyelembevételét.

| (14) | A befektetési kockázatkezelés részeként elvégzett stressztesztek során figyelembe kell venni a nem infrastrukturális tevékenységekből származó kockázatokat. Mindazonáltal a befektetési kockázatok prudens értékelése érdekében a pénzügyi kötelezettségek teljesíthetőségének meghatározásakor az e tevékenységekből származó bevételek nem vehetők figyelembe. |
| --- | --- |

(14)

A befektetési kockázatkezelés részeként elvégzett stressztesztek során figyelembe kell venni a nem infrastrukturális tevékenységekből származó kockázatokat. Mindazonáltal a befektetési kockázatok prudens értékelése érdekében a pénzügyi kötelezettségek teljesíthetőségének meghatározásakor az e tevékenységekből származó bevételek nem vehetők figyelembe.

| (15) | Az új elismerhető infrastrukturális vállalati eszközosztály bevezetését követően az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet egyéb, a biztosítók prudens befektetési döntéseihez nélkülözhetetlen rendelkezéseit – például a szavatolótőke-szükségletre vonatkozó képletet és a megfelelő átvilágításra vonatkozó követelményeket – megfelelően ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(15)

Az új elismerhető infrastrukturális vállalati eszközosztály bevezetését követően az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet egyéb, a biztosítók prudens befektetési döntéseihez nélkülözhetetlen rendelkezéseit – például a szavatolótőke-szükségletre vonatkozó képletet és a megfelelő átvilágításra vonatkozó követelményeket – megfelelően ki kell igazítani.

| (16) | Ezért az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(16)

Ezért az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (17) | A hosszú távú infrastrukturális eszközosztályba való befektetések azonnali lehetővé tétele érdekében biztosítani kell, hogy ez a rendelet mielőbb, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon hatályba lépjen, |
| --- | --- |

(17)

A hosszú távú infrastrukturális eszközosztályba való befektetések azonnali lehetővé tétele érdekében biztosítani kell, hogy ez a rendelet mielőbb, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon hatályba lépjen,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikkben az 55a. és 55b. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „55a.   »infrastrukturális eszközök«: fizikai eszközök, struktúrák vagy létesítmények, rendszerek és hálózatok, amelyek alapvető közszolgáltatásokat biztosítanak vagy támogatnak;
  55b.   »infrastrukturális gazdasági egység«: olyan gazdasági egység vagy vállalatcsoport, amelynek bevételei – a gazdasági egység vagy vállalatcsoport legutóbbi dokumentált pénzügyi évének adatai vagy pénzügyi ajánlat alapján igazolhatóan – jelentős részben infrastrukturális eszközök tulajdonlásából, finanszírozásából, fejlesztéséből vagy működtetéséből származnak;”. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikkben az 55a. és 55b. pont helyébe a következő szöveg lép:

„55a.   »infrastrukturális eszközök«: fizikai eszközök, struktúrák vagy létesítmények, rendszerek és hálózatok, amelyek alapvető közszolgáltatásokat biztosítanak vagy támogatnak;

55b.   »infrastrukturális gazdasági egység«: olyan gazdasági egység vagy vállalatcsoport, amelynek bevételei – a gazdasági egység vagy vállalatcsoport legutóbbi dokumentált pénzügyi évének adatai vagy pénzügyi ajánlat alapján igazolhatóan – jelentős részben infrastrukturális eszközök tulajdonlásából, finanszírozásából, fejlesztéséből vagy működtetéséből származnak;”.

| 2. | A 164a. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   E rendelet alkalmazásában az elismerhető infrastrukturális befektetés olyan infrastrukturális gazdasági egységben eszközölt befektetést jelent, amely teljesíti a következő kritériumokat:






  a) | az infrastrukturális eszközök által generált pénzáramlás lehetővé teszi valamennyi pénzügyi kötelezettség teljesítését tartósan fennálló, a projektkockázat szempontjából releváns stresszhelyzetben; |
| --- | --- | --- |

2.

A 164a. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   E rendelet alkalmazásában az elismerhető infrastrukturális befektetés olyan infrastrukturális gazdasági egységben eszközölt befektetést jelent, amely teljesíti a következő kritériumokat:

a)

az infrastrukturális eszközök által generált pénzáramlás lehetővé teszi valamennyi pénzügyi kötelezettség teljesítését tartósan fennálló, a projektkockázat szempontjából releváns stresszhelyzetben;

| b) | az infrastrukturális gazdasági egység által a hitelnyújtók és a tőkebefektetők számára generált pénzáramlás előre kiszámítható; |
| --- | --- |

b)

az infrastrukturális gazdasági egység által a hitelnyújtók és a tőkebefektetők számára generált pénzáramlás előre kiszámítható;

| c) | az infrastrukturális eszközök és az infrastrukturális gazdasági egység olyan szerződéses keret hatálya alá tartoznak, amely magas szintű védelmet biztosít a hitelnyújtóknak és a tőkebefektetőknek, többek között a következők tekintetében:






  a) | a szerződéses keret rendelkezik a hitelnyújtók és a tőkebefektetők olyan veszteségekkel szembeni hatékony védelméről, amelyek a projekt olyan fél általi felmondásából fakadnak, akivel megállapodást kötöttek az infrastrukturális projekt által előállított áruk vagy nyújtott szolgáltatások megvásárlásáról, kivéve, ha teljesül a következő feltételek egyike:






  i. | az infrastrukturális gazdasági egység bevételei nagyszámú felhasználó kifizetéseiből származnak; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

c)

az infrastrukturális eszközök és az infrastrukturális gazdasági egység olyan szerződéses keret hatálya alá tartoznak, amely magas szintű védelmet biztosít a hitelnyújtóknak és a tőkebefektetőknek, többek között a következők tekintetében:

a)

a szerződéses keret rendelkezik a hitelnyújtók és a tőkebefektetők olyan veszteségekkel szembeni hatékony védelméről, amelyek a projekt olyan fél általi felmondásából fakadnak, akivel megállapodást kötöttek az infrastrukturális projekt által előállított áruk vagy nyújtott szolgáltatások megvásárlásáról, kivéve, ha teljesül a következő feltételek egyike:

i.

az infrastrukturális gazdasági egység bevételei nagyszámú felhasználó kifizetéseiből származnak; vagy

| ii. | a bevételek a megtérülési rátára vonatkozó szabályozás hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

ii.

a bevételek a megtérülési rátára vonatkozó szabályozás hatálya alá tartoznak;

| b) | az infrastrukturális gazdasági egység elegendő tartalékkal vagy egyéb pénzügyi eszközzel rendelkezik a függő kötelezettségek és a projekt működőtőke-követelményeinek fedezéséhez; |
| --- | --- |

b)

az infrastrukturális gazdasági egység elegendő tartalékkal vagy egyéb pénzügyi eszközzel rendelkezik a függő kötelezettségek és a projekt működőtőke-követelményeinek fedezéséhez;

Ha a befektetés kötvény vagy hitel formájában valósul meg, a szerződéses keretnek tartalmaznia kell továbbá a következőket:

| i. | a hitelnyújtók rendelkeznek az alkalmazandó jogszabályok által megengedett biztosítékokkal vagy ilyen biztosíték hasznával valamennyi, a projekt működtetése szempontjából kritikus eszköz és szerződés vonatkozásában; |
| --- | --- |

i.

a hitelnyújtók rendelkeznek az alkalmazandó jogszabályok által megengedett biztosítékokkal vagy ilyen biztosíték hasznával valamennyi, a projekt működtetése szempontjából kritikus eszköz és szerződés vonatkozásában;

| ii. | a projektből származó nettó pénzeszközök kötelező kifizetések utáni, a hiteltörlesztési kötelezettségek teljesítésétől eltérő célra történő felhasználása korlátozott; |
| --- | --- |

ii.

a projektből származó nettó pénzeszközök kötelező kifizetések utáni, a hiteltörlesztési kötelezettségek teljesítésétől eltérő célra történő felhasználása korlátozott;

| iii. | azon tevékenységek korlátozása, amelyek a hitelnyújtók számára hátrányosak lehetnek, így többek között az infrastrukturális gazdasági egység nem bocsáthat ki újabb hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt a meglévő hitelnyújtók velük egyeztetett formában történő hozzájárulása nélkül, kivéve, ha az új kibocsátást a meglévő hiteldokumentációban engedélyezik; |
| --- | --- |

iii.

azon tevékenységek korlátozása, amelyek a hitelnyújtók számára hátrányosak lehetnek, így többek között az infrastrukturális gazdasági egység nem bocsáthat ki újabb hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt a meglévő hitelnyújtók velük egyeztetett formában történő hozzájárulása nélkül, kivéve, ha az új kibocsátást a meglévő hiteldokumentációban engedélyezik;

A második albekezdés i. pontjától eltérően egyéb biztosítéki mechanizmus is alkalmazható, ha a befektetés kötvény vagy hitel formájában valósul meg, és a vállalkozások bizonyítani tudják, hogy a hitelnyújtók befektetései döntő többségének hatékony védelméhez vagy visszafizettetéséhez nincs feltétlenül szükség valamennyi eszközre és szerződésre kiterjedő biztosítékra. Ebben az esetben az egyéb biztosítéki mechanizmusok magukba foglalják legalább a következők egyikét:

| i. | részvényen létesített zálogjog; |
| --- | --- |

i.

részvényen létesített zálogjog;

| ii. | szerződésátruházás; |
| --- | --- |

ii.

szerződésátruházás;

| iii. | bankszámla feletti zálogjog; |
| --- | --- |

iii.

bankszámla feletti zálogjog;

| iv. | pénzáramlás feletti kontroll; |
| --- | --- |

iv.

pénzáramlás feletti kontroll;

| v. | engedményezésre vonatkozó rendelkezések; |
| --- | --- |

v.

engedményezésre vonatkozó rendelkezések;

| d) | ha a befektetés kötvény vagy hitel formájában valósul meg, a biztosító vagy viszontbiztosító bizonyítani tudja a felügyeletet ellátó hatóság felé, hogy képes lejáratig tartani a befektetést; |
| --- | --- |

d)

ha a befektetés kötvény vagy hitel formájában valósul meg, a biztosító vagy viszontbiztosító bizonyítani tudja a felügyeletet ellátó hatóság felé, hogy képes lejáratig tartani a befektetést;

| e) | ha a befektetés olyan kötvény vagy hitel formájában valósul meg, amelyre vonatkozóan nem áll rendelkezésre kijelölt külső hitelminősítő intézet által készített hitelminősítés, a befektetési instrumentum és más pari passu instrumentum előbbre sorolt, mint az összes többi követelés, kivéve a jogszabályi kötelezettség alapján előírt követeléseket és a likviditásikeret-szolgáltatók, a vagyonkezelők és a származtatott ügyletekben részt vevő szerződő felek követeléseit; |
| --- | --- |

e)

ha a befektetés olyan kötvény vagy hitel formájában valósul meg, amelyre vonatkozóan nem áll rendelkezésre kijelölt külső hitelminősítő intézet által készített hitelminősítés, a befektetési instrumentum és más pari passu instrumentum előbbre sorolt, mint az összes többi követelés, kivéve a jogszabályi kötelezettség alapján előírt követeléseket és a likviditásikeret-szolgáltatók, a vagyonkezelők és a származtatott ügyletekben részt vevő szerződő felek követeléseit;

| f) | ha a befektetés olyan részvény, kötvény vagy hitel formájában valósul meg, amelyre vonatkozóan nem áll rendelkezésre kijelölt külső hitelminősítő intézet által készített hitelminősítés, teljesülnek a következő kritériumok:






  i. | i. az infrastrukturális eszközök és az infrastrukturális gazdasági egység az EGT vagy az OECD tagországainak területén belül helyezkednek el; |
| --- | --- | --- |

f)

ha a befektetés olyan részvény, kötvény vagy hitel formájában valósul meg, amelyre vonatkozóan nem áll rendelkezésre kijelölt külső hitelminősítő intézet által készített hitelminősítés, teljesülnek a következő kritériumok:

i.

i. az infrastrukturális eszközök és az infrastrukturális gazdasági egység az EGT vagy az OECD tagországainak területén belül helyezkednek el;

| ii. | ha az infrastrukturális projekt építési szakaszban van, a tőkebefektetőnek – vagy ha egynél több tőkebefektető van, a tőkebefektetők csoportjának – a következő kritériumokat kell teljesítenie:






  — | a tőkebefektető a korábbiakban sikeresen felügyelt infrastrukturális projekteket, és megfelelő szakértelemmel rendelkezik; |
| --- | --- | --- |

ii.

ha az infrastrukturális projekt építési szakaszban van, a tőkebefektetőnek – vagy ha egynél több tőkebefektető van, a tőkebefektetők csoportjának – a következő kritériumokat kell teljesítenie:

—

a tőkebefektető a korábbiakban sikeresen felügyelt infrastrukturális projekteket, és megfelelő szakértelemmel rendelkezik;

| — | a tőkebefektető nemteljesítési kockázata alacsony, illetőleg csekély a kockázata annak, hogy nemteljesítése esetén az infrastrukturális gazdasági egységet jelentős veszteség éri; |
| --- | --- |

—

a tőkebefektető nemteljesítési kockázata alacsony, illetőleg csekély a kockázata annak, hogy nemteljesítése esetén az infrastrukturális gazdasági egységet jelentős veszteség éri;

| — | a tőkebefektető ösztönzést kap a befektetők érdekeinek védelmére; |
| --- | --- |

—

a tőkebefektető ösztönzést kap a befektetők érdekeinek védelmére;

| iii. | létesítési kockázatok esetén az infrastrukturális gazdasági egység garantálja a projektnek az elfogadott specifikációnak, költségvetésnek és teljesítési határidőnek megfelelő befejezését; |
| --- | --- |

iii.

létesítési kockázatok esetén az infrastrukturális gazdasági egység garantálja a projektnek az elfogadott specifikációnak, költségvetésnek és teljesítési határidőnek megfelelő befejezését;

| iv. | amennyiben a működési kockázat jelentős, azt megfelelően kezelik; |
| --- | --- |

iv.

amennyiben a működési kockázat jelentős, azt megfelelően kezelik;

| v. | az infrastrukturális gazdasági egység tesztelt technológiát és tervezést alkalmaz; |
| --- | --- |

v.

az infrastrukturális gazdasági egység tesztelt technológiát és tervezést alkalmaz;

| vi. | az infrastrukturális gazdasági egység tőkeszerkezete lehetővé teszi hiteleinek törlesztését; |
| --- | --- |

vi.

az infrastrukturális gazdasági egység tőkeszerkezete lehetővé teszi hiteleinek törlesztését;

| vii. | az infrastrukturális gazdasági egység refinanszírozási kockázata alacsony; |
| --- | --- |

vii.

az infrastrukturális gazdasági egység refinanszírozási kockázata alacsony;

| viii. | az infrastrukturális gazdasági egység csak kockázatcsökkentési célból vesz igénybe származtatott eszközöket.”. |
| --- | --- |

viii.

az infrastrukturális gazdasági egység csak kockázatcsökkentési célból vesz igénybe származtatott eszközöket.”.

| 3. | A szöveg a következő 164b. cikkel egészül ki:

  „164b. cikk
  Elismerhető infrastrukturális vállalati befektetések
  E rendelet alkalmazásában az elismerhető infrastrukturális vállalati befektetés olyan infrastrukturális gazdasági egységben eszközölt befektetést jelent, amely teljesíti a következő kritériumokat:






  (1) | az infrastrukturális gazdasági egység bevételei jelentős részben az EGT vagy az OECD tagországainak területén belül található infrastrukturális eszközök tulajdonlásából, finanszírozásából, fejlesztéséből vagy működtetéséből származnak; |
| --- | --- | --- |

3.

A szöveg a következő 164b. cikkel egészül ki:

„164b. cikk

Elismerhető infrastrukturális vállalati befektetések

E rendelet alkalmazásában az elismerhető infrastrukturális vállalati befektetés olyan infrastrukturális gazdasági egységben eszközölt befektetést jelent, amely teljesíti a következő kritériumokat:

(1)

az infrastrukturális gazdasági egység bevételei jelentős részben az EGT vagy az OECD tagországainak területén belül található infrastrukturális eszközök tulajdonlásából, finanszírozásából, fejlesztéséből vagy működtetéséből származnak;

| (2) | az infrastrukturális eszközökből származó bevételek teljesítik a 164a. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek egyikét; |
| --- | --- |

(2)

az infrastrukturális eszközökből származó bevételek teljesítik a 164a. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek egyikét;

| (3) | amennyiben az infrastrukturális gazdasági egység bevételei nem nagyszámú felhasználótól származnak, az a fél, akivel megállapodást kötöttek az infrastrukturális gazdasági egység által előállított áru vagy szolgáltatás megvásárlására, a 164a. cikk (2) bekezdésének b) pontjában felsorolt szervezetek egyike; |
| --- | --- |

(3)

amennyiben az infrastrukturális gazdasági egység bevételei nem nagyszámú felhasználótól származnak, az a fél, akivel megállapodást kötöttek az infrastrukturális gazdasági egység által előállított áru vagy szolgáltatás megvásárlására, a 164a. cikk (2) bekezdésének b) pontjában felsorolt szervezetek egyike;

| (4) | a bevételek a tevékenységek, a helyszín vagy a fizetésre kötelezettek tekintetében diverzifikáltak, kivéve, ha a bevételek a 164a. cikk (1) bekezdése c) pontjának a) ii. alpontja értelmében megtérülési rátára vonatkozó szabályozás hatálya alá tartoznak, vagy szállítástól nem függő fizetési kötelezettséget tartalmazó szerződés hatálya alá tartoznak, vagy a bevételek alapja a rendelkezésre állás; |
| --- | --- |

(4)

a bevételek a tevékenységek, a helyszín vagy a fizetésre kötelezettek tekintetében diverzifikáltak, kivéve, ha a bevételek a 164a. cikk (1) bekezdése c) pontjának a) ii. alpontja értelmében megtérülési rátára vonatkozó szabályozás hatálya alá tartoznak, vagy szállítástól nem függő fizetési kötelezettséget tartalmazó szerződés hatálya alá tartoznak, vagy a bevételek alapja a rendelkezésre állás;

| (5) | ha a befektetés kötvény vagy hitel formájában valósul meg, a biztosító vagy viszontbiztosító bizonyítani tudja a felügyeletet ellátó hatóság felé, hogy képes lejáratig tartani a befektetést; |
| --- | --- |

(5)

ha a befektetés kötvény vagy hitel formájában valósul meg, a biztosító vagy viszontbiztosító bizonyítani tudja a felügyeletet ellátó hatóság felé, hogy képes lejáratig tartani a befektetést;

| (6) | ha az infrastrukturális gazdasági egységre vonatkozóan nem áll rendelkezésre kijelölt külső hitelminősítő intézet által készített hitelminősítés;






  a) | az infrastrukturális vállalat tőkeszerkezete a releváns pénzügyi mutatók elemzésén alapuló konzervatív feltételezések alapján lehetővé teszi számára összes adósságának visszafizetését; |
| --- | --- | --- |

(6)

ha az infrastrukturális gazdasági egységre vonatkozóan nem áll rendelkezésre kijelölt külső hitelminősítő intézet által készített hitelminősítés;

a)

az infrastrukturális vállalat tőkeszerkezete a releváns pénzügyi mutatók elemzésén alapuló konzervatív feltételezések alapján lehetővé teszi számára összes adósságának visszafizetését;

| b) | az infrastrukturális gazdálkodó egység legalább három éve aktív, vagy – felvásárolt gazdálkodó egység esetében – a felvásárolt gazdálkodó egység legalább három éve működik; |
| --- | --- |

b)

az infrastrukturális gazdálkodó egység legalább három éve aktív, vagy – felvásárolt gazdálkodó egység esetében – a felvásárolt gazdálkodó egység legalább három éve működik;

| (7) | ha az infrastrukturális gazdasági egységre vonatkozóan rendelkezésre áll kijelölt külső hitelminősítő intézet által készített hitelminősítés, a hitelminőségi besorolás 0 és 3 között van.”. |
| --- | --- |

(7)

ha az infrastrukturális gazdasági egységre vonatkozóan rendelkezésre áll kijelölt külső hitelminősítő intézet által készített hitelminősítés, a hitelminőségi besorolás 0 és 3 között van.”.

| 4. | A 168. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A 2009/138/EK irányelv 105. cikke (5) bekezdése második albekezdésének b) pontjában említett részvénykockázati részmodul egy-egy kockázati részmodult tartalmaz az 1-es és a 2-es típusú részvénykitettségekhez, az elismerhető infrastrukturális részvénykitettségekhez, valamint az elismerhető infrastrukturális vállalati részvénykitettségekhez.”; |
| --- | --- | --- |

4.

A 168. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 2009/138/EK irányelv 105. cikke (5) bekezdése második albekezdésének b) pontjában említett részvénykockázati részmodul egy-egy kockázati részmodult tartalmaz az 1-es és a 2-es típusú részvénykitettségekhez, az elismerhető infrastrukturális részvénykitettségekhez, valamint az elismerhető infrastrukturális vállalati részvénykitettségekhez.”;

| b) | a cikk a következő (3b) bekezdéssel egészül ki:

  „(3b)   Az elismerhető infrastrukturális vállalati részvénykitettségek olyan, az infrastrukturális gazdasági egységben eszközölt tőkebefektetésekből állnak, amelyek teljesítik a 164b. cikkben meghatározott kritériumokat.”; |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő (3b) bekezdéssel egészül ki:

„(3b)   Az elismerhető infrastrukturális vállalati részvénykitettségek olyan, az infrastrukturális gazdasági egységben eszközölt tőkebefektetésekből állnak, amelyek teljesítik a 164b. cikkben meghatározott kritériumokat.”;

| c) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   A részvénykockázat tőkekövetelménye a következőképpen számítandó ki:





  ahol:






  a) | SCRequ1
  az 1-es típusú részvénykitettségek tőkekövetelménye; |
| --- | --- | --- |

c)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A részvénykockázat tőkekövetelménye a következőképpen számítandó ki:

Formula

ahol:

a)

SCRequ1
  az 1-es típusú részvénykitettségek tőkekövetelménye;

| b) | SCRequ2
  az 2-es típusú részvénykitettségek tőkekövetelménye; |
| --- | --- |

b)

SCRequ2
  az 2-es típusú részvénykitettségek tőkekövetelménye;

| c) | SCRquinf
  az elismerhető infrastrukturális részvénykitettségek tőkekövetelménye; |
| --- | --- |

c)

SCRquinf
  az elismerhető infrastrukturális részvénykitettségek tőkekövetelménye;

| d) | SCRquinfc
  az elismerhető infrastrukturális vállalati részvénykitettségek tőkekövetelménye.”; |
| --- | --- |

d)

SCRquinfc
  az elismerhető infrastrukturális vállalati részvénykitettségek tőkekövetelménye.”;

| d) | a (6) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az a) és b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a 346/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 3. cikkének b) pontjában említett minősített szociális vállalkozási alapnak minősülő kollektív befektetési vállalkozásokban tartott, az elismerhető infrastrukturális részvénykitettségektől és az elismerhető infrastrukturális vállalati részvénykitettségektől eltérő részvénykitettségek, amennyiben az e rendelet 84. cikkében meghatározott áttekintés elve a kollektív befektetési vállalkozáson belüli összes kitettség esetében alkalmazható, illetve az említett alapok befektetési jegyei vagy részvényei, amennyiben az áttekintés elve nem alkalmazható a kollektív befektetési vállalkozáson belüli összes kitettség esetében; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

a (6) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az a) és b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a 346/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 3. cikkének b) pontjában említett minősített szociális vállalkozási alapnak minősülő kollektív befektetési vállalkozásokban tartott, az elismerhető infrastrukturális részvénykitettségektől és az elismerhető infrastrukturális vállalati részvénykitettségektől eltérő részvénykitettségek, amennyiben az e rendelet 84. cikkében meghatározott áttekintés elve a kollektív befektetési vállalkozáson belüli összes kitettség esetében alkalmazható, illetve az említett alapok befektetési jegyei vagy részvényei, amennyiben az áttekintés elve nem alkalmazható a kollektív befektetési vállalkozáson belüli összes kitettség esetében;

*1

| b) | a 345/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) 3. cikkének b) pontjában említett minősített kockázatitőke-alapnak minősülő kollektív befektetési vállalkozásokban tartott, az elismerhető infrastrukturális részvénykitettségektől és az elismerhető infrastrukturális vállalati részvénykitettségektől eltérő részvénykitettségek, amennyiben az e rendelet 84. cikkében meghatározott áttekintés elve a kollektív befektetési vállalkozáson belüli összes kitettség esetében alkalmazható, illetve az említett alapok befektetési jegyei vagy részvényei, amennyiben az áttekintés elve nem alkalmazható a kollektív befektetési vállalkozáson belüli összes kitettség esetében; |
| --- | --- |

b)

a 345/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) 3. cikkének b) pontjában említett minősített kockázatitőke-alapnak minősülő kollektív befektetési vállalkozásokban tartott, az elismerhető infrastrukturális részvénykitettségektől és az elismerhető infrastrukturális vállalati részvénykitettségektől eltérő részvénykitettségek, amennyiben az e rendelet 84. cikkében meghatározott áttekintés elve a kollektív befektetési vállalkozáson belüli összes kitettség esetében alkalmazható, illetve az említett alapok befektetési jegyei vagy részvényei, amennyiben az áttekintés elve nem alkalmazható a kollektív befektetési vállalkozáson belüli összes kitettség esetében;

*2

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 346/2013/EU rendelete (2013. április 17.) az európai szociális vállalkozási alapokról (HL L 115., 2013.4.25., 18. o.)."

*1

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 345/2013/EU rendelete (2013. április 17.) az európai kockázatitőke-alapokról (HL L 115., 2013.4.25., 1. o.).”;"

*2

| ii. | a c) pont i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „i. | olyan alapokban tartott, az elismerhető infrastrukturális részvénykitettségektől és az elismerhető infrastrukturális vállalati részvénykitettségektől eltérő részvénykitettségek, amelyeknél az e rendelet 84. cikkében meghatározott áttekintés elve az alternatív befektetési alapon belüli összes kitettség esetében alkalmazható;”; |
| --- | --- | --- |

ii.

a c) pont i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„i.

olyan alapokban tartott, az elismerhető infrastrukturális részvénykitettségektől és az elismerhető infrastrukturális vállalati részvénykitettségektől eltérő részvénykitettségek, amelyeknél az e rendelet 84. cikkében meghatározott áttekintés elve az alternatív befektetési alapon belüli összes kitettség esetében alkalmazható;”;

| iii. | a d) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | az (EU) 2015/760 rendelet szerinti európai hosszú távú befektetési alapként engedélyezett kollektív befektetési vállalkozásokban tartott, az elismerhető infrastrukturális részvénykitettségektől és az elismerhető infrastrukturális vállalati részvénykitettségektől eltérő részvénykitettségek, amennyiben az e rendelet 84. cikkében meghatározott áttekintés elve a kollektív befektetési vállalkozáson belüli összes kitettség esetében alkalmazható, illetve az említett alapok befektetési jegyei vagy részvényei, amennyiben az áttekintés elve nem alkalmazható a kollektív befektetési vállalkozáson belüli összes kitettség esetében.”. |
| --- | --- | --- |

iii.

a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„d)

az (EU) 2015/760 rendelet szerinti európai hosszú távú befektetési alapként engedélyezett kollektív befektetési vállalkozásokban tartott, az elismerhető infrastrukturális részvénykitettségektől és az elismerhető infrastrukturális vállalati részvénykitettségektől eltérő részvénykitettségek, amennyiben az e rendelet 84. cikkében meghatározott áttekintés elve a kollektív befektetési vállalkozáson belüli összes kitettség esetében alkalmazható, illetve az említett alapok befektetési jegyei vagy részvényei, amennyiben az áttekintés elve nem alkalmazható a kollektív befektetési vállalkozáson belüli összes kitettség esetében.”.

| 5. | A 169. cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

  „(4)   Az e rendelet 168. cikkében említett elismerhető infrastrukturális vállalati részvénykitettségek tőkekövetelménye egyenlő az alapvető szavatoló tőkében jelentkező olyan veszteséggel, amely az alábbiakból adódna:






  a) | a 2009/138/EK irányelv 212. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (2) bekezdése szerinti kapcsolt vállalkozásokban eszközölt elismerhető infrastrukturális vállalati tőkebefektetések értékében bekövetkező 22 %-os azonnali csökkenés, amennyiben az adott befektetések stratégiai jellegűek; |
| --- | --- | --- |

5.

A 169. cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

„(4)   Az e rendelet 168. cikkében említett elismerhető infrastrukturális vállalati részvénykitettségek tőkekövetelménye egyenlő az alapvető szavatoló tőkében jelentkező olyan veszteséggel, amely az alábbiakból adódna:

a)

a 2009/138/EK irányelv 212. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (2) bekezdése szerinti kapcsolt vállalkozásokban eszközölt elismerhető infrastrukturális vállalati tőkebefektetések értékében bekövetkező 22 %-os azonnali csökkenés, amennyiben az adott befektetések stratégiai jellegűek;

| b) | az a) pontban említettektől eltérő elismerhető infrastrukturális vállalati tőkebefektetések értékében bekövetkező azonnali csökkenés, amely az e rendelet 172. cikkében említett szimmetrikus kiigazítás 36 %-ának és 92 %-ának összegével egyenlő.”. |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említettektől eltérő elismerhető infrastrukturális vállalati tőkebefektetések értékében bekövetkező azonnali csökkenés, amely az e rendelet 172. cikkében említett szimmetrikus kiigazítás 36 %-ának és 92 %-ának összegével egyenlő.”.

| 6. | A 170. cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

  „(4)   Amennyiben egy biztosító vagy viszontbiztosító megkapta a felügyeleti jóváhagyást a 2009/138/EK irányelv 304. cikkében szereplő rendelkezések alkalmazására, az elismerhető infrastrukturális vállalati részvénykitettségek tőkekövetelménye egyenlő az alapvető szavatoló tőkében jelentkező olyan veszteséggel, amely az alábbiakból adódna:






  a) | a 2009/138/EK irányelv 304. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett tevékenység szerinti elismerhető infrastrukturális vállalati tőkebefektetések értékében bekövetkező 22 %-os azonnali csökkenés; |
| --- | --- | --- |

6.

A 170. cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

„(4)   Amennyiben egy biztosító vagy viszontbiztosító megkapta a felügyeleti jóváhagyást a 2009/138/EK irányelv 304. cikkében szereplő rendelkezések alkalmazására, az elismerhető infrastrukturális vállalati részvénykitettségek tőkekövetelménye egyenlő az alapvető szavatoló tőkében jelentkező olyan veszteséggel, amely az alábbiakból adódna:

a)

a 2009/138/EK irányelv 304. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett tevékenység szerinti elismerhető infrastrukturális vállalati tőkebefektetések értékében bekövetkező 22 %-os azonnali csökkenés;

| b) | a 2009/138/EK irányelv 212. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (2) bekezdése szerinti kapcsolt vállalkozásokban eszközölt elismerhető infrastrukturális vállalati tőkebefektetések értékében bekövetkező 22 %-os azonnali csökkenés, amennyiben az adott befektetések stratégiai jellegűek; |
| --- | --- |

b)

a 2009/138/EK irányelv 212. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (2) bekezdése szerinti kapcsolt vállalkozásokban eszközölt elismerhető infrastrukturális vállalati tőkebefektetések értékében bekövetkező 22 %-os azonnali csökkenés, amennyiben az adott befektetések stratégiai jellegűek;

| c) | az a) vagy b) pontban említettektől eltérő elismerhető infrastrukturális vállalati tőkebefektetések értékében bekövetkező azonnali csökkenés, amely az e rendelet 172. cikkében említett szimmetrikus kiigazítás 36 %-ának és 92 %-ának összegével egyenlő.”. |
| --- | --- |

c)

az a) vagy b) pontban említettektől eltérő elismerhető infrastrukturális vállalati tőkebefektetések értékében bekövetkező azonnali csökkenés, amely az e rendelet 172. cikkében említett szimmetrikus kiigazítás 36 %-ának és 92 %-ának összegével egyenlő.”.

| 7. | A 171. cikk bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A 169. cikk (1) bekezdésének a) pontja, (2) bekezdésének a) pontja, (3) bekezdésének a) pontja és (4) bekezdésének a) pontja, valamint a 170. cikk (1) bekezdésének b) pontja, (2) bekezdésének b) pontja, (3) bekezdésének b) pontja és (4) bekezdésének b) pontja alkalmazásában a stratégiai jellegű tőkebefektetések olyan tőkebefektetéseket jelentenek, amelyeknél a részesedő biztosító vagy viszontbiztosító igazolja a következőket:”. |
| --- | --- |

7.

A 171. cikk bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A 169. cikk (1) bekezdésének a) pontja, (2) bekezdésének a) pontja, (3) bekezdésének a) pontja és (4) bekezdésének a) pontja, valamint a 170. cikk (1) bekezdésének b) pontja, (2) bekezdésének b) pontja, (3) bekezdésének b) pontja és (4) bekezdésének b) pontja alkalmazásában a stratégiai jellegű tőkebefektetések olyan tőkebefektetéseket jelentenek, amelyeknél a részesedő biztosító vagy viszontbiztosító igazolja a következőket:”.

| 8. | A 180. cikk a következő (14), (15) és (16) bekezdéssel egészül ki:

  „(14)   A kötvény vagy hitel formájában meglévő azon kitettségekhez, amelyek teljesítik a (15) bekezdésben meghatározott kritériumokat, a stressi
  kockázati tényezőt kell hozzárendelni, a kitettség hitelminőségi besorolásától és futamidejétől függően, az alábbi táblázatnak megfelelően:














  Hitelminőségi besorolás | 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Futamidő
  (duri) | stressi | ai | bi | ai | bi | ai | bi | ai | bi |
| max. 5 | bi
  · duri | — | 0,68 % | — | 0,83 % | — | 1,05 % | — | 1,88 % |
| 5 felett, max. 10 | ai
  - bi
  · (duri
  – 5) | 3,38 % | 0,38 % | 4,13 % | 0,45 % | 5,25 % | 0,53 % | 9,38 % | 1,13 % |
| 10 felett, max. 15 | ai
  - bi
  · (duri
  – 10) | 5,25 % | 0,38 % | 6,38 % | 0,38 % | 7,88 % | 0,38 % | 15,0 % | 0,75 % |
| 15 felett, max. 20 | ai
  - bi
  · (duri
  – 15) | 7,13 % | 0,38 % | 8,25 % | 0,38 % | 9,75 % | 0,38 % | 18,75 % | 0,75 % |
| 20 felett | min[ai
  - bi
  · (duri
  – 20);1] | 9,0 % | 0,38 % | 10,13 % | 0,38 % | 11,63 % | 0,38 % | 22,50 % | 0,38 % |

8.

A 180. cikk a következő (14), (15) és (16) bekezdéssel egészül ki:

„(14)   A kötvény vagy hitel formájában meglévő azon kitettségekhez, amelyek teljesítik a (15) bekezdésben meghatározott kritériumokat, a stressi
  kockázati tényezőt kell hozzárendelni, a kitettség hitelminőségi besorolásától és futamidejétől függően, az alábbi táblázatnak megfelelően:

Hitelminőségi besorolás

0

1

2

3

Futamidő

(duri)

stressi

ai

bi

ai

bi

ai

bi

ai

bi

max. 5

bi
  · duri

—

0,68 %

—

0,83 %

—

1,05 %

—

1,88 %

5 felett, max. 10

ai
  - bi
  · (duri
  – 5)

3,38 %

0,38 %

4,13 %

0,45 %

5,25 %

0,53 %

9,38 %

1,13 %

10 felett, max. 15

ai
  - bi
  · (duri
  – 10)

5,25 %

0,38 %

6,38 %

0,38 %

7,88 %

0,38 %

15,0 %

0,75 %

15 felett, max. 20

ai
  - bi
  · (duri
  – 15)

7,13 %

0,38 %

8,25 %

0,38 %

9,75 %

0,38 %

18,75 %

0,75 %

20 felett

min[ai
  - bi
  · (duri
  – 20);1]

9,0 %

0,38 %

10,13 %

0,38 %

11,63 %

0,38 %

22,50 %

0,38 %

(15)   Azon kitettségekre vonatkozó kritériumok, amelyekhez a (14) bekezdés szerinti kockázati tényezőt rendelik hozzá, a következők:

| a) | a kitettség a 164b. cikkben meghatározott kritériumokat teljesítő elismerhető infrastrukturális vállalati befektetéshez kapcsolódik; |
| --- | --- |

a)

a kitettség a 164b. cikkben meghatározott kritériumokat teljesítő elismerhető infrastrukturális vállalati befektetéshez kapcsolódik;

| b) | a kitettség nem olyan eszköz, amely teljesíti az alábbi feltételeket:






  — | hozzárendelt egy, a 2009/138/EU irányelv 77b. cikkének (2) bekezdése szerinti illeszkedési kiigazítási portfólióhoz; |
| --- | --- | --- |

b)

a kitettség nem olyan eszköz, amely teljesíti az alábbi feltételeket:

—

hozzárendelt egy, a 2009/138/EU irányelv 77b. cikkének (2) bekezdése szerinti illeszkedési kiigazítási portfólióhoz;

| — | hitelminőségi besorolása 0 és 2 között van; |
| --- | --- |

—

hitelminőségi besorolása 0 és 2 között van;

| c) | az infrastrukturális gazdasági egységre vonatkozóan rendelkezésre áll kijelölt külső hitelminősítő intézet által készített hitelminősítés; |
| --- | --- |

c)

az infrastrukturális gazdasági egységre vonatkozóan rendelkezésre áll kijelölt külső hitelminősítő intézet által készített hitelminősítés;

| d) | a kitettség hitelminőségi besorolása 0 és 3 között van. |
| --- | --- |

d)

a kitettség hitelminőségi besorolása 0 és 3 között van.

(16)   A kötvény vagy hitel formájában meglévő azon kitettségekhez, amelyek teljesítik a (15) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott kritériumokat, de nem teljesítik a (15) bekezdés c) pontjában meghatározott kritériumokat, a 3-as hitelminőségi besorolásnak és a kitettség futamidejének megfelelő, a (14) bekezdésben meghatározott táblázat szerinti stressi
  kockázati tényezőt kell hozzárendelni.”.

| 9. | A 181. cikkben a b) pont második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „A hozzárendelt portfólióban található azon eszközök esetében, amelyekhez nem áll rendelkezésre kijelölt külső hitelminősítő intézet hitelminősítése, valamint olyan elismerhető infrastrukturális eszközök és olyan elismerhető infrastrukturális vállalati eszközök esetében, amelyek 3-as hitelminőségi besorolást kaptak, a csökkentő tényező 100 %.”. |
| --- | --- |

9.

A 181. cikkben a b) pont második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A hozzárendelt portfólióban található azon eszközök esetében, amelyekhez nem áll rendelkezésre kijelölt külső hitelminősítő intézet hitelminősítése, valamint olyan elismerhető infrastrukturális eszközök és olyan elismerhető infrastrukturális vállalati eszközök esetében, amelyek 3-as hitelminőségi besorolást kaptak, a csökkentő tényező 100 %.”.

| 10. | A 261a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „261a. cikk
  Az elismerhető infrastrukturális befektetések vagy elismerhető infrastrukturális vállalati befektetések kockázatkezelése

  (1)   A biztosító és viszontbiztosító az elismerhető infrastrukturális eszközbe vagy elismerhető infrastrukturális vállalati eszközbe történő befektetést megelőzően megfelelő átvilágítást végez, amelybe beletartozik a következők mindegyike:






  a) | annak dokumentált értékelése, hogy az infrastrukturális gazdasági egység teljesíti-e a 164a. cikkben vagy a 164b. cikkben meghatározott kritériumokat, mely értékelés olyan személyek által végrehajtott validálási folyamat tárgya volt, akik függetlenek a kritériumok értékeléséért felelős személyek befolyásától, és nem merül fel esetleges összeférhetetlenségük az említett személyekkel; |
| --- | --- | --- |

10.

A 261a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„261a. cikk

Az elismerhető infrastrukturális befektetések vagy elismerhető infrastrukturális vállalati befektetések kockázatkezelése

(1)   A biztosító és viszontbiztosító az elismerhető infrastrukturális eszközbe vagy elismerhető infrastrukturális vállalati eszközbe történő befektetést megelőzően megfelelő átvilágítást végez, amelybe beletartozik a következők mindegyike:

a)

annak dokumentált értékelése, hogy az infrastrukturális gazdasági egység teljesíti-e a 164a. cikkben vagy a 164b. cikkben meghatározott kritériumokat, mely értékelés olyan személyek által végrehajtott validálási folyamat tárgya volt, akik függetlenek a kritériumok értékeléséért felelős személyek befolyásától, és nem merül fel esetleges összeférhetetlenségük az említett személyekkel;

| b) | annak megerősítése, hogy az infrastrukturális gazdasági egység pénzáramlásaira vonatkozó bármely pénzügyi modell olyan személyek által végrehajtott validálási folyamat tárgya volt, akik függetlenek a pénzügyi modell kidolgozásáért felelős személyek befolyásától, és nem merül fel esetleges összeférhetetlenségük az említett személyekkel. |
| --- | --- |

b)

annak megerősítése, hogy az infrastrukturális gazdasági egység pénzáramlásaira vonatkozó bármely pénzügyi modell olyan személyek által végrehajtott validálási folyamat tárgya volt, akik függetlenek a pénzügyi modell kidolgozásáért felelős személyek befolyásától, és nem merül fel esetleges összeférhetetlenségük az említett személyekkel.

(2)   Az elismerhető infrastrukturális befektetéssel vagy elismerhető infrastrukturális vállalati befektetéssel rendelkező biztosító és viszontbiztosító rendszeresen végrehajtja a pénzáramlások és az infrastrukturális gazdasági egységet támogató biztosíték ellenőrzését és stressztesztelését. Minden stressztesztnek arányosnak kell lennie az infrastrukturális projekttel járó kockázat jellegével, nagyságrendjével és összetettségével.

(3)   A stresszteszt során figyelembe kell venni a nem infrastrukturális tevékenységekből eredő kockázatokat, de nem vehetők figyelembe az ilyen tevékenységekből származó bevételek annak meghatározásakor, hogy az infrastrukturális gazdasági egység képes-e pénzügyi kötelezettségeinek teljesítésére.

(4)   Amennyiben a biztosító vagy viszontbiztosító jelentős mértékű elismerhető infrastrukturális befektetéssel vagy elismerhető infrastrukturális vállalati befektetéssel rendelkezik, a 2009/138/EK irányelv 41. cikkének (3) bekezdésében említett írásbeli eljárások megállapításakor rendelkeznie kell az említett befektetéseknek az építési szakaszban történő aktív ellenőrzéséről és arról, hogy amennyiben szanálásra kerül sor, maximalizálják az említett befektetésekből fedezendő összegeket.

(5)   A kötvény vagy hitel formájában megvalósuló elismerhető infrastrukturális befektetésekkel vagy elismerhető infrastrukturális vállalati befektetésekkel rendelkező biztosító vagy viszontbiztosító úgy alakítja ki eszköz-forrás gazdálkodását, hogy folyamatos jelleggel biztosítsa a befektetés lejáratig történő tartását.”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. június 8-án.

a Bizottság részéről

elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 335., 2009.12.17., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 10.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II.) kiegészítéséről (HL L 12., 2015.1.17., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/467 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. szeptember 30.) az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a biztosítók és viszontbiztosítók által tartott eszközök egyes kategóriáira vonatkozó szabályozói tőkekövetelmény számítása tekintetében történő módosításáról (HL L 85., 2016.4.1., 6. o.).

3

---

HATÁROZATOK

| 2017.9.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 236/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.9.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 236/22

---

A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAI KÉPVISELŐINEK (EU, Euratom) 2017/1543 HATÁROZATA

(2017. szeptember 6.)

a Törvényszék egy bírájának kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 19. cikkére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 254. és 255. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló, az (EU, Euratom) 2015/2422 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított 3. jegyzőkönyv 48. cikke előírja, hogy a Törvényszék 2016. szeptember 1-jétől 47 bíróból áll. Az említett rendelet 2. cikkének b) pontja oly módon határozza meg a további hét bíró hivatali idejét, hogy a szóban forgó hivatali idő vége összhangban legyen a Törvényszék 2019. szeptember 1-jén és 2022. szeptember 1-jén esedékes részleges megújításával. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló, az (EU, Euratom) 2015/2422 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított 3. jegyzőkönyv 48. cikke előírja, hogy a Törvényszék 2016. szeptember 1-jétől 47 bíróból áll. Az említett rendelet 2. cikkének b) pontja oly módon határozza meg a további hét bíró hivatali idejét, hogy a szóban forgó hivatali idő vége összhangban legyen a Törvényszék 2019. szeptember 1-jén és 2022. szeptember 1-jén esedékes részleges megújításával.

| (2) | Az említettek értelmében a kormányok Geert DE BAERE-t jelölték a Törvényszék egy további bírói tisztségének betöltésére. |
| --- | --- |

(2)

Az említettek értelmében a kormányok Geert DE BAERE-t jelölték a Törvényszék egy további bírói tisztségének betöltésére.

| (3) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottság véleményt nyilvánított arról, hogy Geert DE BAERE alkalmas-e a bírói feladatoknak a Törvényszéken történő ellátására. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottság véleményt nyilvánított arról, hogy Geert DE BAERE alkalmas-e a bírói feladatoknak a Törvényszéken történő ellátására.

| (4) | Geert DE BAERE-t az e határozat hatálybalépésétől a 2022. augusztus 31-ig tartó időszakra ki kell nevezni a Törvényszék bírájává, |
| --- | --- |

(4)

Geert DE BAERE-t az e határozat hatálybalépésétől a 2022. augusztus 31-ig tartó időszakra ki kell nevezni a Törvényszék bírájává,

ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok kormányainak képviselői Geert DE BAERE-t az e határozat hatálybalépésétől a 2022. augusztus 31-ig tartó időszakra a Törvényszék bírájává nevezik ki.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. szeptember 6-án.

az elnök

K. TAEL

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2015/2422 rendelete (2015. december 16.) az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv módosításáról (HL L 341., 2015.12.24., 14. o.).

1

---

AJÁNLÁSOK

| 2017.9.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 236/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.9.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 236/23

---

AZ EU–EGYIPTOM TÁRSULÁSI TANÁCS 1/2017 AJÁNLÁSA

(2017. július 25.)

az EU–Egyiptom partnerségi prioritásokról való megállapodásról [2017/1544]

AZ EU–EGYIPTOM TÁRSULÁSI TANÁCS,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodásra (1) és különösen annak 76. cikkére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 2001. június 25-én aláírták, és az 2004. június 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 2001. június 25-én aláírták, és az 2004. június 1-jén hatályba lépett.

| (2) | A megállapodás 76. cikke felhatalmazza a Társulási Tanácsot arra, hogy meghozza a megfelelő határozatokat a megállapodás céljainak elérése érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 76. cikke felhatalmazza a Társulási Tanácsot arra, hogy meghozza a megfelelő határozatokat a megállapodás céljainak elérése érdekében.

| (3) | A megállapodás 86. cikkének megfelelően a felek meghozzák azokat az általános vagy konkrét intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy teljesíthessék a megállapodás szerinti kötelezettségeiket, és gondoskodnak arról, hogy a megállapodásban meghatározott célkitűzések teljesüljenek. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 86. cikkének megfelelően a felek meghozzák azokat az általános vagy konkrét intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy teljesíthessék a megállapodás szerinti kötelezettségeiket, és gondoskodnak arról, hogy a megállapodásban meghatározott célkitűzések teljesüljenek.

| (4) | Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata a partnerekkel való együttműködés új szakaszát helyezte kilátásba, amely mindkét félnél hozzájárulhat a fokozott felelősségvállalás megalapozásához. |
| --- | --- |

(4)

Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata a partnerekkel való együttműködés új szakaszát helyezte kilátásba, amely mindkét félnél hozzájárulhat a fokozott felelősségvállalás megalapozásához.

| (5) | Az Unió és Egyiptom a közöttük fennálló partnerség megszilárdítása mellett döntöttek a 2017–2020 közötti időszakra vonatkozó prioritások elfogadásával, amelyek az Unió és Egyiptom előtt álló közös kihívások kezelésére irányulnak, hogy előmozdítsák a közös érdekeket és a Földközi-tenger mindkét partján szavatolják a hosszú távú stabilitást, |
| --- | --- |

(5)

Az Unió és Egyiptom a közöttük fennálló partnerség megszilárdítása mellett döntöttek a 2017–2020 közötti időszakra vonatkozó prioritások elfogadásával, amelyek az Unió és Egyiptom előtt álló közös kihívások kezelésére irányulnak, hogy előmozdítsák a közös érdekeket és a Földközi-tenger mindkét partján szavatolják a hosszú távú stabilitást,

AJÁNLJA, HOGY:

1. cikk

A Társulási Tanács ajánlja a feleknek, hogy hajtsák végre az ezen ajánlás mellékletében foglalt EU–Egyiptom partnerségi prioritásokat.

2. cikk

Az 1. cikkben említett EU–Egyiptom partnerségi prioritások az EU–Egyiptom cselekvési terv helyébe lépnek, amelynek végrehajtását a 2007. március 6-i 1/2007. sz. társulási tanácsi ajánlás ajánlotta.

3. cikk

Ez az ajánlás az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. július 25-én.

az EU–Egyiptom Társulási Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  
  HL L 304., 2004.9.30., 39. o.

1

---

MELLÉKLET

EU–EGYIPTOM PARTNERSÉGI PRIORITÁSOK A 2017–2020 KÖZÖTTI IDŐSZAKRA

I.   Bevezetés

Az EU és Egyiptom közötti együttműködés általános keretét a 2001-ben aláírt és 2004-ben hatályba lépett társulási megállapodás határozza meg. Jóllehet a társulási megállapodás valamennyi eleme hatályban marad, ez a dokumentum rögzíti az EU és Egyiptom által, a felülvizsgált európai szomszédságpolitika fényében meghatározott prioritásokat, amelyek irányadóak lesznek a partnerség számára a következő 3 év során.

E partnerségi prioritások célja az EU és Egyiptom előtt álló közös kihívások kezelése, hogy előmozdítsák a közös érdekeket és a Földközi-tenger mindkét partján szavatolják a hosszú távú stabilitást. A partnerségi prioritásokat a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása egyetemes értékei iránti közös elkötelezettség vezérli. A prioritások továbbá az együttműködés erősítésére irányulnak Egyiptom „Fenntartható fejlődési stratégia – 2030-ra vonatkozó jövőképe” című stratégiájának támogatása érdekében.

II.   Javasolt prioritások

A partnerségi prioritások arra hivatottak, hogy a Földközi-tenger mindkét partján elősegítsék az emberek törekvéseit, különösen a társadalmi igazságosság, a tisztességes munkalehetőségek, a gazdasági jólét és a lényegesen javuló életkörülmények biztosítás terén, megszilárdítva ezáltal Egyiptom és az EU stabilitását. A fenti célok legfontosabb alkotóelemei az innováció által elősegített inkluzív növekedés, valamint a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok vezérelte hatékony participatív kormányzás. A prioritások figyelembe veszik továbbá az EU és Egyiptom nemzetközi szereplőként játszott szerepét, és egyaránt célozzák kétoldalú együttműködésük, valamint a regionális és nemzetközi együttműködésben való részvételük fokozását. Az így megújított partnerséget a következő általános prioritások vezérlik majd:

1.   Egyiptom fenntartható korszerű gazdasági és társadalmi fejlesztése

Az EU és Egyiptom kulcspartnerekként működnek majd együtt az Egyiptom „Fenntartható fejlődési stratégia – 2030-as jövőkép” című dokumentumában rögzített társadalmi-gazdasági célok előmozdítása, a stabil és virágzó Egyiptom felépítése érdekében.

a)   A gazdaság modernizációja és vállalkozói készség

Egyiptom készen áll arra, hogy többek között az inkluzív növekedést és – különösen a fiatalok és a nők esetében – a munkahelyteremtést jobban ösztönző környezet kialakításával, így az informális szektornak a gazdaságba történő integrálásával hosszú távú társadalmi-gazdasági stabilitást érjen el. A hosszú távú gazdasági fenntarthatóság érdekében mindez azokat az intézkedéseket is felöleli, amelyek nagyobb költségvetési mozgásteret teremthetnek a fenntartható fejlődési stratégia végrehajtásának javításához, a támogatások és az adózás további reformjához, valamint megszilárdítják a magánszektor szerepét és javítják az üzleti klímát, hogy több külföldi befektetést vonzzanak, többek között a digitális hozadékot teljes mértékben kihasználó, nyitottabb és versenyzőbb kereskedelempolitika keretében, valamint az alapvető infrastrukturális projektek, például hatékony közlekedési rendszer kifejlesztésének támogatása révén. Továbbá az EU támogatja Egyiptomnak a közigazgatás reformjára és a jó kormányzás megvalósítására tett erőfeszítéseit. Az említett törekvéseket többek között a magas színvonalú statisztikai adatok használata, valamint a digitális forradalom és az ahhoz kapcsolódó új üzleti és társadalmi modellek figyelembevétele támasztja alá.

Az egyiptomi fenntartható fejlődési stratégia nagy jelentőséget tulajdonít a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) és a „megaprojekteknek” – mint például a Szuezi-csatorna fejlesztési projekt, a felső-egyiptomi ásványkincsek kitermelésére, négymillió hektár mezőgazdasági terület visszanyerésére és városfejlesztésre vonatkozó „aranyháromszög” projekt, továbbá az Egyiptomi Tudásbank –, amelyek a hosszú távú társadalmi-gazdasági fejlesztési folyamat fontos alkotóelemei. Tekintve, hogy a kkv-k fejlődése mennyire fontos az inkluzív növekedés szempontjából, ez az ágazat továbbra is központi szerepet játszik az EU és Egyiptom együttműködésében. Az EU mérlegelni fogja továbbá, hogy milyen módon bontakoztathatók ki a Szuezi-csatorna fejlesztési projektben (Szuezi-csatorna csomópont) rejlő társadalmi-gazdasági fejlesztési lehetőségek. Az EU és Egyiptom ezenfelül együttműködik a különböző szektorokban zajló kutatás és innováció, valamint a digitális technológiák és szolgáltatások előmozdítása terén. E tekintetben Egyiptom és az EU hangsúlyozták érdekeltségüket az együttműködés intenzitásának növelése iránt számos releváns kutatási és felsőoktatási tevékenység tekintetében, így a Horizont 2020 és az Erasmus+ keretében is.

Tekintetbe véve Egyiptom felbecsülhetetlen értékű és sokszínű kulturális örökségét, valamint a kulturális ágazatnak az ország bruttó hazai termékéhez, a foglalkoztatáshoz, a külföldi devizatartalékokhoz és általában véve a társadalomhoz való jelentős hozzájárulását (ami nagyrészt a turizmushoz kapcsolódik), kiemelt hangsúlyt fog kapni a kultúra, a kulturális örökség és a helyi gazdasági fejlesztés közötti kapcsolat.

b)   Kereskedelem és beruházás

Az EU és Egyiptom fontos kereskedelmi partnerek. A két fél elkötelezett a meglévő kereskedelmi és befektetési kapcsolatok erősítése, valamint az iránt, hogy a szabadkereskedelmi térséget létesítő EU–Egyiptom társulási megállapodást úgy hajtsák végre, hogy az valóra válthassa az összes benne rejlő lehetőséget. Jóllehet az EU korábban a meglévő szabadkereskedelmi térségek elmélyítése és kiszélesítése érdekében terjesztette elő a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásra vonatkozó kezdeményezést, az EU és Egyiptom együttesen meghatározzák a kereskedelmi kapcsolatok erősítésére alkalmas egyéb módszereket is.

c)   Társadalomfejlesztés és társadalmi igazságosság

Egyiptom ismételten hangsúlyozza elkötelezettségét a társadalomfejlesztés és a társadalmi igazságosság reformja és előmozdítása iránt, hogy kezelni tudja az ország előtt álló társadalmi és demográfiai kihívásokat, és lendületet adhasson az ország gazdasági és társadalmi fejlődését előmozdító humán erőforrásainak. Az EU ezzel összefüggésben támogatja Egyiptom azon erőfeszítéseit, hogy szociális biztonsági hálók és szociális védelem keretében védelmet nyújtson a marginalizált csoportoknak a gazdasági reformok lehetséges negatív következményeivel szemben. Ezenfelül az EU és Egyiptom folytatja a vidéki és városi térségek fejlesztését, valamint az alapvető szolgáltatások nyújtásának javítását, kiemelten kezelve az oktatás (beleértve a műszaki és szakképzést) és az egészségügyi rendszerek korszerűsítését. Az EU megosztja tapasztalatait az inkluzív egészségbiztosítás kialakítása és az egészségügyi ellátás javítása terén.

d)   Energiabiztonság, környezetvédelem és éghajlat-politika

Az EU és Egyiptom együttműködik az energiaforrások diverzifikálása terén, különös hangsúlyt helyezve a megújuló energiaforrásokra, valamint az energiahatékonysági intézkedésekre. Az EU az egyiptomi kormány kérésére támogatni fogja az integrált energiastratégia korszerűsítésére irányuló egyiptomi erőfeszítéseket, amelyek célja, hogy az ország megfeleljen a fenntartható fejlődési követelményeknek, és csökkentse az üvegházhatásúgáz-kibocsátást. Továbbá az egyiptomi tengeri gázmezők felfedezése – Egyiptom meglévő cseppfolyósítási infrastruktúrájára tekintettel – komoly lehetőséget nyújt az EU és Egyiptom közötti szinergiák kihasználására a hagyományos energiaforrások terén. Ez lehetővé tenné a kiszámíthatóbb energiatermelést, ami egyaránt szolgálná Egyiptom érdekeit – tekintettel az ország jelentős fogyasztási igényére, és jövedelemtermelő képességére (beleértve az üzleti környezetet és a társadalmi fejlesztést) –, valamint az EU-nak az ellátása diverzifikálása iránti érdekét. Az EU és Egyiptom közötti energiaügyi párbeszéd erősítése elősegíti a legfontosabb együttműködési területek azonosítását (például a regionális energetikai csomópontok létrehozásához nyújtandó műszaki segítség tekintetében), a közös kutatást, a tapasztalatok és a bevált gyakorlat megosztását, a technológiatranszfereket, valamint az alregionális (a Földközi-tenger térségén belüli) együttműködés előmozdítását, annak elismerése mellett, hogy meg kell óvni a Földközi-tenger tengeri ökoszisztémáit.

Az EU és Egyiptom a fenntartható fejlődés megvalósítása keretében együttműködik az éghajlat-politika és a környezetvédelem előmozdítása terén. Az EU a Párizsi Megállapodás elfogadását követően tett kötelezettségvállalásainak megfelelően támogatni fogja Egyiptomot az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás terén tett, tervezett nemzeti vállalások teljesítésében. Az EU és Egyiptom együttműködik továbbá a többek között a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fejlesztési menetrendben és a sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretben meghatározott célok elérése érdekében.

Egyiptom és az EU feltérképezi az együttműködési lehetőségeket olyan területeken, mint például az erőforrások – így a vízkészlet – fenntartható kezelése, a biodiverzitás megóvása, a csatornázás, a szilárdhulladék-gazdálkodás, beleértve az ipari szennyezés csökkentését, a vegyi- és veszélyeshulladék-gazdákozást, valamint az elsivatagosodás és a talajromlás elleni küzdelmet. Egyiptom és az EU feltárja továbbá azokat a lehetőségeket, amelyeket az Unió a Mediterrán Térségért kék gazdaságról szóló miniszteri nyilatkozata irányoz elő az IMP/CC eszköz (1) keretében. A mérlegelés tárgyát képező lehetséges együttműködési területek közé tartoznak az intelligens tengeri kikötők, a tengeri klaszterek, a tengerparti övezetek integrált kezelése és a tengeri halászat.

2.   Külpolitikai partnerség

Az EU és Egyiptom közös érdeke a kétoldalú, regionális és nemzetközi szintű külpolitikai együttműködés megerősítése.

A közös szomszédság stabilitása és a tágabb körű együttműködés

Egyiptomnak szerepet kell vállalnia, kihasználva azt, hogy tagja az ENSZ Biztonsági Tanácsának és az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsának. Emellett Egyiptom ad otthont az Arab Államok Ligája központjának is, amellyel az EU mélyíteni és szélesíteni kívánja együttműködését. Egyiptom és az EU nagyobb mértékű együttműködésre és közös egyetértésre törekszik egy sor kérdésben, köztük olyanokban is, amelyek a többoldalú kapcsolatokat érintik. Az EU és Egyiptom közötti partnerség fontos tényező a Földközi-tenger térsége, a Közel-Kelet és Afrika stabilitása és jóléte szempontjából. Az EU és Egyiptom többek között regionális fórumokon zajló együttműködése arra irányul, hogy elősegítse a konfliktusmegoldást, a béketeremtést, valamint a politikai és gazdasági kihívások megoldását ezekben a régiókban. Továbbá az EU és Egyiptom megerősíti a mindkét felet érintő, komoly regionális és nemzetközi kihívásokkal kapcsolatos információcserét.

Együttműködés a válságkezelés és a humanitárius segítségnyújtás terén

Az EU és Egyiptom kétoldalú és regionális szinten egyaránt fokozni fogja a válságkezeléssel és -megelőzéssel kapcsolatos együttműködést és konzultációkat, hogy kezelni tudják a közös szomszédságban és a távolabbi térségekben bekövetkező konfliktusokból és természeti katasztrófákból eredő, a békét, a stabilitást és a fejlődést fenyegető összetett kihívásokat.

3.   A stabilitás megszilárdítása

A stabilizálás közös kihívást jelent az EU és Egyiptom számára. Ehhez alapvetően fontos, hogy mindenki számára méltányosan előnyöket biztosító, modern demokratikus államot alakítsanak ki. A modern demokratikus állam sarokkövét jelentő emberi jogok – a nemzetközi emberi jogban, az Európai Unióról szóló szerződésben és az egyiptomi alkotmányban meghatározott politikai, gazdasági, szociális és kulturális jogok – közös értéket képeznek. Ezért Egyiptom és az EU elkötelezett amellett, hogy nemzetközi kötelezettségeinek megfelelően előmozdítsa a demokráciát, az alapvető jogokat és az emberi jogokat, amelyek minden polgárukat egyaránt megillető, alkotmányos jogosultságok. E tekintetben az EU támogatást nyújt Egyiptomnak ahhoz, hogy törvényekben is megjelenítse az említett jogokat.

a)   Modern, demokratikus állam

Egyiptom és az EU elkötelezett az elszámoltathatóság, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok maradéktalan tiszteletben tartása, valamint polgáraik igényeinek teljesítése iránt. Az EU támogatja Egyiptom alábbiakkal kapcsolatos erőfeszítéseit: az állami intézmények hatékony közszektorbeli reform végrehajtására irányuló kapacitásának növelése, a bűnüldöző szervek kapacitásának fokozása, hogy azok feladataiknak eleget téve mindenki számára biztonságot teremtsenek, valamint az új parlament alkotmányos feladatainak kidolgozása. Ezenfelül az EU és Egyiptom fokozza együttműködését az igazságügyi ágazat korszerűsítése és a minden polgárt megillető igazságszolgáltatáshoz való jog költségmentesség és különbíróságok révén történő kiterjesztése, a közszektor irányításának reformja és a korrupció elleni küzdelem terén. Az EU és Egyiptom mérlegeli továbbá büntető- és polgári ügyekben folytatandó igazságügyi együttműködés kialakítását. A parlamenti bizottságok és csoportok közötti strukturált eszmecserékre is kiterjedő, az EU és Egyiptom közötti parlamenti együttműködés megerősítené a koordinációt és előmozdítaná a kölcsönös megértést. Az EU emellett támogatja Egyiptom erőfeszítéseit a helyi hatóságok szerepvállalásának ösztönzésére a közszolgáltatások tervezése és nyújtása, valamint a gazdasági társadalmi és politikai lehetőségek terén az egyenlőség további biztosítása tekintetében, valamint a mindenkire kiterjedő társadalmi integráció érdekében.

b)   Biztonság és terrorizmus

A biztonság közös cél. A terrorizmus és az azt kiváltó erőszakos szélsőségesség a Földközi-tenger mindkét partján fenyegeti a nemzetek társadalmi szövetét. Ez komoly veszélyt jelent polgáraink biztonságára és jólétére. Az említett fenyegetés elleni küzdelem közös cél az EU és Egyiptom számára. A felek a radikalizálódás sikeres leküzdése és megelőzése, valamint a társadalmi-gazdasági fejlődés elősegítése érdekében képesek együttműködni a terrorizmus kiváltó okait kezelő, átfogó megközelítés keretében, amellett, hogy kellően tiszteletben tartják az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat. Az EU és Egyiptom továbbra is elkötelezetten együttműködik a szélsőségesség és a megkülönböztetés bármely formája – így az iszlamofóbia és az idegengyűlölet – elleni küzdelemben.

További együttműködési területek, többek között a repülésbiztonság és a védelmi biztonság, valamint a transznacionális szervezett bűnözés, így a migránscsempészet, az emberkereskedelem, a tiltott kábítószer-kereskedelem és a pénzmosás megelőzésére és az ellen folytatott küzdelemre vonatkozó kapacitás erősítése.

Mindkét fél egyetért abban, hogy többek között a tapasztalatok cseréje, képzések és más kapacitásépítési tevékenységek révén erősítik együttműködésüket a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme elleni küzdelemről szóló ENSZ cselekvési program végrehajtása terén.

c)   A migrációs áramlások kölcsönösen előnyös kezelése

A migráció terén a vallettai csúcstalálkozó politikai nyilatkozata és a vallettai közös cselekvési terv képezi az EU és Egyiptom közötti együttműködés fő keretét. Az EU támogatja az egyiptomi kormánynak a migrációirányítási kerete megerősítésére tett erőfeszítéseit, ideértve a jogalkotási reform elemeit és a migrációkezelési stratégiákat. Az EU támogatja Egyiptomnak az irreguláris migráció, az embercsempészet és az emberkereskedelem megelőzésére és leküzdésére – így az emberkereskedelem áldozatainak azonosítására és segítésére – tett erőfeszítéseit. Arra törekszik továbbá, hogy támogassa és erősítse Egyiptom arra vonatkozó kapacitását, hogy a nemzetközi standardokkal összhangban megvédje a migránsok jogait, és védelmet biztosítson az arra jogosultak számára. Az EU és Egyiptom feltárja az együttműködési lehetőségeket az irreguláris migránsok származási országaikba való önkéntes visszatérése terén, hogy szavatolja a migráció általában véve jogszerű irányítását. Ehhez szorosan kapcsolódik a migráció kiváltó okainak, különösen a fejletlenségnek, a szegénységnek és a munkanélküliségnek a kezelése terén zajló együttműködés.

A személyek mobilitása hozzájárulhat a készségek és az ismeretek fejlesztéséhez, ezek pedig elősegíthetik Egyiptom fejlődését. Emellett tartós kapcsolatokat alakíthat ki az EU és Egyiptom magasan képzett munkaereje között. Az EU és Egyiptom elkötelezett a migránsok jogainak teljes körű védelme mellett.

III.   Együttműködési elvek

Az emberi tényező és az emberek közötti kapcsolatok előmozdítása erősíteni fogja a kapcsolatokat, és ezáltal megszilárdítja az EU és Egyiptom közötti partnerséget. A partnerségi prioritások lényeges aspektusa az európai és egyiptomi néppel szembeni kölcsönös elszámoltathatóság és felelősség.

A közös érdekeket érintő kérdéseket erőteljesebb regionális és alregionális (Dél-Dél) együttműködés keretében kell kezelni. E tekintetben az EU és Egyiptom együttműködik az Unió a Mediterrán Térségért keretében és az Anna Lindh Alapítvány útján, kiváltképpen a kultúrák közötti párbeszéd terén.

A párbeszéd kultúrája értékes eszköznek bizonyult a kölcsönös tisztelet fejlesztése tekintetében. Alapvető fontosságú, hogy elmélyítsék a demokráciára és az emberi jogokra vonatkozó politikai párbeszédet, és fenntartsák az azokat erősítő technikai elemeket. A párbeszéd ahhoz is eszközöket kínál, hogy tartalommal töltsék meg a partnerséget, és felmérjék annak mélységét és eredményeit.

Az egyiptomi kormány prioritásai szerint az ifjúság (ami társadalmaink hosszú távú stabilitásának záloga) és a nők (ami alapvetően fontos bármely társadalom fejlődéséhez) hangsúlyos szerepét érvényre kell juttatni a partnerségi prioritásokban. Az a legfontosabb cél, hogy jogi és gyakorlati eszközökkel vértezzék fel őket ahhoz, hogy aktívan részt tudjanak venni a gazdaságban és az ország kormányzásában, és ezáltal megfelelő szerepet vállaljanak a társadalomban. Az EU továbbra is megosztja tapasztalatait a nőkkel szembeni megkülönböztetés elleni küzdelem és a nemek közötti egyenlőség, valamint a fiatalok társadalmi befogadása és a számukra biztosított lehetőségek terén.

Az EU és Egyiptom egyetért abban, hogy a civil társadalom fontos és hatékony hozzájárulást nyújt partnerségi prioritásaik megvalósításához és az átlátható, participatív kormányzáshoz, valamint elősegítheti az Egyiptomban zajló, fenntartható fejlődési folyamatot. A felek együttműködnek a civil társadalommal, hogy – az egyiptomi alkotmánnyal és a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban – hatékonyan elősegítsék a gazdasági, politikai és társadalmi fejlődési folyamatot.

IV.   Összegzés

Az EU és Egyiptom együttesen – a közös felelősségvállalás szellemében – meghatározta a partnerségi prioritásokat, és a megállapodás szerinti értékelési és ellenőrzési mechanizmust dolgozott ki. A partnerségi prioritások hatásának értékelése céljából félidős értékelést is előirányoztak. Az EU és Egyiptom kölcsönös érdekeik tekintetében együttesen észszerűsítik társulási megállapodásukat a partnerségi prioritások célzott megközelítésének megfelelően. A Társulási Bizottság és a Társulási Tanács továbbra is a legfontosabb szervek, amelyek évente átfogóan értékelik a partnerségi prioritások végrehajtását.

---

(1)  Integrált tengerpolitikai és éghajlatváltozási eszköz.

---