# Euroopa Liidu L 239/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 239 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik19. september 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 239

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik19. september 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/1575, 23. juuni 2017, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/242, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõuandekomisjonide toimimise kohta ühise kalanduspoliitika raames | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/1576, 26. juuni 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 540/2014 seoses ELi tüübikinnituse nõuetega sõiduki helihoiatussüsteemile (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1577, 5. september 2017, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Acciughe sotto sale del mar Ligure (KGT)] | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1578, 18. september 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1194/2013, millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 9 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1579, 18. september 2017, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. septembrini 2017 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 kehtestatud kogustele | 25 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1580, 18. september 2017, millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 539/2007 alusel munasektoris ja ovoalbumiini puhul avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 kehtestatud kogustele | 28 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1581, 18. september 2017, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. kuni 7. septembrini 2017 impordilitsentsitaotlused määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames | 30 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1582, 18. september 2017, millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 536/2007 alusel avatud Ameerika Ühendriikidest pärit kodulinnuliha tariifikvootide raames alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 kehtestatud kogustele | 32 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2017/1583, 1. september 2017, millega määratakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/7/EÜ kohaldamiseks standard ISO 17994:2014 mikrobioloogiliste meetodite võrdväärsuse standardiks
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 5843 all) | 34 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2017/1584, 13. september 2017, koordineeritud reageerimise kohta ulatuslike küberturvalisuse intsidentide ja kriiside korral | 36 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/1575, 23. juuni 2017, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/242, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõuandekomisjonide toimimise kohta ühise kalanduspoliitika raames

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/1576, 26. juuni 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 540/2014 seoses ELi tüübikinnituse nõuetega sõiduki helihoiatussüsteemile (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1577, 5. september 2017, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Acciughe sotto sale del mar Ligure (KGT)]

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1578, 18. september 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1194/2013, millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

9

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1579, 18. september 2017, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. septembrini 2017 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 kehtestatud kogustele

25

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1580, 18. september 2017, millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 539/2007 alusel munasektoris ja ovoalbumiini puhul avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 kehtestatud kogustele

28

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1581, 18. september 2017, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. kuni 7. septembrini 2017 impordilitsentsitaotlused määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames

30

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1582, 18. september 2017, millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 536/2007 alusel avatud Ameerika Ühendriikidest pärit kodulinnuliha tariifikvootide raames alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 kehtestatud kogustele

32

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2017/1583, 1. september 2017, millega määratakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/7/EÜ kohaldamiseks standard ISO 17994:2014 mikrobioloogiliste meetodite võrdväärsuse standardiks
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 5843 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5843 all)

34

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2017/1584, 13. september 2017, koordineeritud reageerimise kohta ulatuslike küberturvalisuse intsidentide ja kriiside korral

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 19.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 239/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/1575,

23. juuni 2017,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/242, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõuandekomisjonide toimimise kohta ühise kalanduspoliitika raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 45 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 43 on sätestatud nõuandekomisjonide moodustamine, et edendada sidusrühmade tasakaalustatud esindatust kalanduse ja vesiviljeluse valdkonnas ning aidata kaasa ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 43 on sätestatud nõuandekomisjonide moodustamine, et edendada sidusrühmade tasakaalustatud esindatust kalanduse ja vesiviljeluse valdkonnas ning aidata kaasa ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisele.

| (2) | Komisjon võttis määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 45 lõike 4 kohaselt vastu komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/242, (2) millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõuandekomisjonide toimimise kohta ühise kalanduspoliitika raames. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon võttis määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 45 lõike 4 kohaselt vastu komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/242, (2) millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõuandekomisjonide toimimise kohta ühise kalanduspoliitika raames.

| (3) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/242 artiklis 2 määratletakse muu hulgas mõisted „sektoriorganisatsioonid“ ja „muud huvirühmad“, mis osutavad määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 45 lõike 1 kohaselt nõuandekomisjonis esindatud kahele sidusrühmakategooriale. |
| --- | --- |

(3)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/242 artiklis 2 määratletakse muu hulgas mõisted „sektoriorganisatsioonid“ ja „muud huvirühmad“, mis osutavad määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 45 lõike 1 kohaselt nõuandekomisjonis esindatud kahele sidusrühmakategooriale.

| (4) | Selleks et vältida võimalikke tõlgendamisraskusi, on vaja viia mõiste „sektorioriorganisatsioonid“ veelgi enam vastavusse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 45 lõike 1 sõnastusega. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et vältida võimalikke tõlgendamisraskusi, on vaja viia mõiste „sektorioriorganisatsioonid“ veelgi enam vastavusse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 45 lõike 1 sõnastusega.

| (5) | Võttes arvesse, et võib olla ka segaorganisatsioone, kus on esindatud nii kalandussektori kui ka muude sektorite huvid, on vaja täpsustada, et selle üle, kuidas liigitada nõuandekomisjoni liikmeid ühte määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 45 lõikes 1 osutatud kahest kategooriast, otsustab üldkogu. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse, et võib olla ka segaorganisatsioone, kus on esindatud nii kalandussektori kui ka muude sektorite huvid, on vaja täpsustada, et selle üle, kuidas liigitada nõuandekomisjoni liikmeid ühte määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 45 lõikes 1 osutatud kahest kategooriast, otsustab üldkogu.

| (6) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/242 artiklis 4 on sätestatud nõuandekomisjonide struktuur ja töökorraldus ning eelkõige täitevkomitee nimetamine üldkogu poolt. |
| --- | --- |

(6)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/242 artiklis 4 on sätestatud nõuandekomisjonide struktuur ja töökorraldus ning eelkõige täitevkomitee nimetamine üldkogu poolt.

| (7) | Arvestades määruse (EL) nr 1380/2013 III lisa punkti 2 alapunktis a käsitletud nõuandekomisjonide koosseisu, mille puhul antakse üldkogul ja täitevkomitees 60 % kohtadest sektoriorganisatsioonidele ja 40 % kohtadest muudele huvirühmadele, on vaja mõlemale kategooriale anda õigus otsustada autonoomselt oma esindatuse üle täitevkomitees ja seeläbi tagada kõigi sidusrühmade tasakaalustatud esindatus nõuandekomisjonides, |
| --- | --- |

(7)

Arvestades määruse (EL) nr 1380/2013 III lisa punkti 2 alapunktis a käsitletud nõuandekomisjonide koosseisu, mille puhul antakse üldkogul ja täitevkomitees 60 % kohtadest sektoriorganisatsioonidele ja 40 % kohtadest muudele huvirühmadele, on vaja mõlemale kategooriale anda õigus otsustada autonoomselt oma esindatuse üle täitevkomitees ja seeläbi tagada kõigi sidusrühmade tasakaalustatud esindatus nõuandekomisjonides,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määrust (EL) 2015/242 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   „sektoriorganisatsioonid“– kalandussektorit (sh töölepingu alusel töötavaid kalureid) ja vajaduse korral vesiviljelusettevõtjaid esindavad organisatsioonid ning töötlemis- ja turustamissektorite esindajad.“ |
| --- | --- |

1.

Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   „sektoriorganisatsioonid“– kalandussektorit (sh töölepingu alusel töötavaid kalureid) ja vajaduse korral vesiviljelusettevõtjaid esindavad organisatsioonid ning töötlemis- ja turustamissektorite esindajad.“

| 2. | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 2 lisatakse punkt c:






  „c) | otsustab selle üle, kuidas liigitada nõuandekomisjoni liikmeid kategooriasse „sektoriorganisatsioonid“ või „muud huvirühmad“. See otsus põhineb sellistel objektiivsetel ja kontrollitavatel kriteeriumidel nagu põhikirja sätted, liikmete nimekiri ja asjaomase organisatsiooni tegevuse laad.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 2 lisatakse punkt c:

„c)

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Üldkogu nimetab kuni 25 liikmest koosneva täitevkomitee, võttes aluseks sektoriorganisatsioonide ja muude huvirühmade poolt nendele vastavalt antud kohtadega seotud nimetamised. Pärast komisjoniga konsulteerimist võib üldkogu võtta vastu otsuse nimetada kuni 30 liikmest koosnev täitevkomitee, et tagada väikesemahulise püügiga tegelevate laevastike asjakohane esindatus.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Üldkogu nimetab kuni 25 liikmest koosneva täitevkomitee, võttes aluseks sektoriorganisatsioonide ja muude huvirühmade poolt nendele vastavalt antud kohtadega seotud nimetamised. Pärast komisjoniga konsulteerimist võib üldkogu võtta vastu otsuse nimetada kuni 30 liikmest koosnev täitevkomitee, et tagada väikesemahulise püügiga tegelevate laevastike asjakohane esindatus.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/242, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõuandekomisjonide toimimise kohta ühise kalanduspoliitika raames (ELT L 41, 17.2.2015, lk 1).

2

---

| 19.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 239/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 239/3

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/1576,

26. juuni 2017,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 540/2014 seoses ELi tüübikinnituse nõuetega sõiduki helihoiatussüsteemile

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 540/2014 mootorsõidukite ja varusummutisüsteemide mürataseme kohta, millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 70/157/EMÜ, (1) eelkõige selle artikli 8 teist lõiku ja artiklit 9,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 540/2014 on sätestatud ELi tüübikinnituse nõuded uutele M-kategooria (reisijate veoks ettenähtud sõidukid) ja N-kategooria (kaupade veoks ettenähtud sõidukid) sõidukitele seoses nende müratasemega. Nimetatud määruses on sätestatud ka meetmed, mis käsitlevad hübriidelektri- ja elektrisõidukite helihoiatussüsteemi ja on suunatud vähem kaitstud liiklejate hoiatamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 540/2014 on sätestatud ELi tüübikinnituse nõuded uutele M-kategooria (reisijate veoks ettenähtud sõidukid) ja N-kategooria (kaupade veoks ettenähtud sõidukid) sõidukitele seoses nende müratasemega. Nimetatud määruses on sätestatud ka meetmed, mis käsitlevad hübriidelektri- ja elektrisõidukite helihoiatussüsteemi ja on suunatud vähem kaitstud liiklejate hoiatamiseks.

| (2) | Pärast vaiksete maanteesõidukite tüübikinnitust käsitleva UNECE eeskirja nr 138 vastuvõtmist Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi 168. istungil 8.–11. märtsil 2016, tuleks läbi vaadata määruse (EL) nr 540/2014 VIII lisa, et täpsustada sõiduki helihoiatussüsteemi nõudeid, mis käsitlevad heli tüüpi ja helitugevust, heli tekitamise meetodit, katkestuslülitit ja seisva sõiduki heli. |
| --- | --- |

(2)

Pärast vaiksete maanteesõidukite tüübikinnitust käsitleva UNECE eeskirja nr 138 vastuvõtmist Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi 168. istungil 8.–11. märtsil 2016, tuleks läbi vaadata määruse (EL) nr 540/2014 VIII lisa, et täpsustada sõiduki helihoiatussüsteemi nõudeid, mis käsitlevad heli tüüpi ja helitugevust, heli tekitamise meetodit, katkestuslülitit ja seisva sõiduki heli.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (2) I lisa kohane teabedokument, mis käsitleb sõiduki ELi tüübikinnitust seoses lubatud müratasemega, ja ELi tüübikinnitustunnistuse addendum tuleks läbi vaadata, et võtta arvesse sõiduki helihoiatussüsteemi täpsustatud nõudeid. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (2) I lisa kohane teabedokument, mis käsitleb sõiduki ELi tüübikinnitust seoses lubatud müratasemega, ja ELi tüübikinnitustunnistuse addendum tuleks läbi vaadata, et võtta arvesse sõiduki helihoiatussüsteemi täpsustatud nõudeid.

| (4) | Sõiduki helihoiatussüsteemiga varustatud hübriidelektri- ja elektrisõidukitele tüübikinnituse andmiseks on asjakohane kehtestada katsenõuded sõiduki helihoiatussüsteemi tekitatava heli miinimumtaseme suhtes edasiliikumisel ja tagurdamisel ning helisageduse muutuse suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Sõiduki helihoiatussüsteemiga varustatud hübriidelektri- ja elektrisõidukitele tüübikinnituse andmiseks on asjakohane kehtestada katsenõuded sõiduki helihoiatussüsteemi tekitatava heli miinimumtaseme suhtes edasiliikumisel ja tagurdamisel ning helisageduse muutuse suhtes.

| (5) | Määrust (EL) nr 540/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EL) nr 540/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (6) | Võttes arvesse, et määrus (EL) nr 540/2014 hakkas kehtima 1. juulil 2016 ning et seda ei saa täielikult kohaldada ilma käesolevas määruses sisalduvate VIII lisa muudatusteta, peaks käesolev määrus jõustuma niipea, kui võimalik, |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse, et määrus (EL) nr 540/2014 hakkas kehtima 1. juulil 2016 ning et seda ei saa täielikult kohaldada ilma käesolevas määruses sisalduvate VIII lisa muudatusteta, peaks käesolev määrus jõustuma niipea, kui võimalik,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 540/2014 muutmine

Määrust (EL) nr 540/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. liitesse lisatakse järgmine punkt 12.8:
  „12.8.   Sõiduki helihoiatussüsteem








  12.8.1. | Sõidukitüübi tüübikinnitusnumber seoses müratasemega UNECE eeskirja nr 138 kohaselt (1) |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. liitesse lisatakse järgmine punkt 12.8:

„12.8.   Sõiduki helihoiatussüsteem

12.8.1.

Sõidukitüübi tüübikinnitusnumber seoses müratasemega UNECE eeskirja nr 138 kohaselt (1

või

| 12.8.2. | Täielik viide katsetulemustele sõiduki helihoiatussüsteemi helitaseme mõõtmisel vastavalt määrusele (EL) nr 540/2014 (1)“; |
| --- | --- |

12.8.2.

Täielik viide katsetulemustele sõiduki helihoiatussüsteemi helitaseme mõõtmisel vastavalt määrusele (EL) nr 540/2014 (1

| b) | 2. liites muudetakse addendum'it järgmiselt:






  i) | punkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Sõiduki helihoiatussüsteem on paigaldatud: jah/ei (1)“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

2. liites muudetakse addendum'it järgmiselt:

i)

punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.

Sõiduki helihoiatussüsteem on paigaldatud: jah/ei (1

| ii) | lisatakse järgmine punkt 4:






  „4. | Märkused ...“ |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt 4:

„4.

Märkused ...“

| 2) | VIII lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga. |
| --- | --- |

2)

VIII lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuni 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 158, 27.5.2014, lk 131.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

2

---

LISA

„VIII LISA

SÕIDUKI HELIHOIATUSSÜSTEEMI KÄSITLEVAD MEETMED

I JAOTIS

Käesolevas lisas sätestatakse hübriidelektri- ja elektrisõidukite helihoiatussüsteemi käsitlevad meetmed.

I.1.   Olenemata punktidest 2a ja 2b kohaldatakse II jaotise sätteid sõiduki helihoiatussüsteemi suhtes, mis on paigaldatud:

| a) | mis tahes tüüpi sõidukisse, mis on saanud tüübikinnituse enne 1. juulit 2019; |
| --- | --- |

a)

mis tahes tüüpi sõidukisse, mis on saanud tüübikinnituse enne 1. juulit 2019;

| b) | mis tahes uude sõidukisse, mille aluseks on punktis a osutatud sõidukitüüp, enne 1. juulit 2021. |
| --- | --- |

b)

mis tahes uude sõidukisse, mille aluseks on punktis a osutatud sõidukitüüp, enne 1. juulit 2021.

I.2.   III jaotise sätteid kohaldatakse sõiduki helihoiatussüsteemi suhtes, mis on paigaldatud:

| a) | mis tahes tüüpi sõidukisse, mis on saanud tüübikinnituse enne 1. juulit 2019, kui tootja seda soovib; |
| --- | --- |

a)

mis tahes tüüpi sõidukisse, mis on saanud tüübikinnituse enne 1. juulit 2019, kui tootja seda soovib;

| b) | mis tahes uude sõidukisse, mille aluseks on punktis a osutatud sõidukitüüp; |
| --- | --- |

b)

mis tahes uude sõidukisse, mille aluseks on punktis a osutatud sõidukitüüp;

| c) | mis tahes tüüpi sõidukisse, mis on saanud tüübikinnituse 1. juulil 2019 või hiljem; |
| --- | --- |

c)

mis tahes tüüpi sõidukisse, mis on saanud tüübikinnituse 1. juulil 2019 või hiljem;

| d) | mis tahes uude sõidukisse, mille aluseks on punktis c osutatud sõidukitüüp; |
| --- | --- |

d)

mis tahes uude sõidukisse, mille aluseks on punktis c osutatud sõidukitüüp;

| e) | mis tahes uude sõidukisse 1. juulil 2021 või hiljem. |
| --- | --- |

e)

mis tahes uude sõidukisse 1. juulil 2021 või hiljem.

II JAOTIS

II.1.   Süsteemi toimimine

Kui sõidukile on paigaldatud helihoiatussüsteem, peab see vastama punktide II.2 ja II.3 nõuetele.

II.2.   Töötingimused

| a) | Heli tekitamise meetod
  Sõiduki helihoiatussüsteem peab automaatselt tekitama heli sõiduki minimaalses kiirusvahemikus alates sõitma hakkamisest kuni kiiruseni umbes 20 km/h ning tagurdamise ajal. Kui sõidukil on sisepõlemismootor, mis töötab eespool nimetatud kiirusevahemikus, siis ei tekita helihoiatussüsteem heli.
  Kui sõidukil on olemas tagurdamise eest hoiatav helihoiatusseade, siis ei pea sõiduki helihoiatussüsteem tagurdamisel heli tekitama. |
| --- | --- |

a)

Heli tekitamise meetod

Sõiduki helihoiatussüsteem peab automaatselt tekitama heli sõiduki minimaalses kiirusvahemikus alates sõitma hakkamisest kuni kiiruseni umbes 20 km/h ning tagurdamise ajal. Kui sõidukil on sisepõlemismootor, mis töötab eespool nimetatud kiirusevahemikus, siis ei tekita helihoiatussüsteem heli.

Kui sõidukil on olemas tagurdamise eest hoiatav helihoiatusseade, siis ei pea sõiduki helihoiatussüsteem tagurdamisel heli tekitama.

| b) | Lüliti
  Sõiduki helihoiatussüsteem varustatakse sõiduki juhi jaoks kergesti ligipääsetava lülitiga, mis võimaldab süsteemi sisse- ja väljalülitamist. Sõiduki taaskäivitamisel valib sõiduki helihoiatussüsteem vaikimisi sisselülitatud asendi. |
| --- | --- |

b)

Lüliti

Sõiduki helihoiatussüsteem varustatakse sõiduki juhi jaoks kergesti ligipääsetava lülitiga, mis võimaldab süsteemi sisse- ja väljalülitamist. Sõiduki taaskäivitamisel valib sõiduki helihoiatussüsteem vaikimisi sisselülitatud asendi.

| c) | Heli nõrgenemine
  Sõiduki helihoiatussüsteemi helitugevust võib sõiduki kasutamise ajal vähendada. |
| --- | --- |

c)

Heli nõrgenemine

Sõiduki helihoiatussüsteemi helitugevust võib sõiduki kasutamise ajal vähendada.

II.3.   Heli tüüp ja helitugevus

| a) | Sõiduki helihoiatussüsteemi tekitatav heli peab olema pidev heli, mis teavitab jalakäijaid ja teisi liiklejaid kasutatavast sõidukist. Heli peaks sõiduki liikumisest selgesti märku andma ja sarnanema müraga, mida tekitab samasse kategooriasse kuuluv sisepõlemismootoriga sõiduk. |
| --- | --- |

a)

Sõiduki helihoiatussüsteemi tekitatav heli peab olema pidev heli, mis teavitab jalakäijaid ja teisi liiklejaid kasutatavast sõidukist. Heli peaks sõiduki liikumisest selgesti märku andma ja sarnanema müraga, mida tekitab samasse kategooriasse kuuluv sisepõlemismootoriga sõiduk.

| b) | Sõiduki helihoiatussüsteemi tekitatav heli peab andma arusaadavalt märku sõiduki käitumisest, nt helitugevuse või muude omaduste automaatse muutumisega vastavalt sõiduki kiirusele. |
| --- | --- |

b)

Sõiduki helihoiatussüsteemi tekitatav heli peab andma arusaadavalt märku sõiduki käitumisest, nt helitugevuse või muude omaduste automaatse muutumisega vastavalt sõiduki kiirusele.

| c) | Sõiduki helihoiatussüsteemi tekitatav heli ei tohi ületada ligikaudset mürataset, mida samade tingimuste korral tekitab M1-kategooriasse kuuluv sarnane sisepõlemismootoriga sõiduk. |
| --- | --- |

c)

Sõiduki helihoiatussüsteemi tekitatav heli ei tohi ületada ligikaudset mürataset, mida samade tingimuste korral tekitab M1-kategooriasse kuuluv sarnane sisepõlemismootoriga sõiduk.

III JAOTIS

III.1.   Süsteemi toimimine

Sõiduki helihoiatussüsteem peab vastama punktide III.2–III.6 nõuetele.

III.2.   Töötingimused

| a) | Heli tekitamise meetod
  Sõiduki helihoiatussüsteem peab automaatselt tekitama heli sõiduki minimaalses kiirusvahemikus alates sõitma hakkamisest kuni kiiruseni umbes 20 km/h ning tagurdamise ajal. Kui sõidukil on sisepõlemismootor, mis töötab eespool nimetatud kiirusevahemikus, siis ei tekita sõiduki helihoiatussüsteem heli.
  Sõidukid, mille üldine müratase vastab UNECE eeskirja nr 138 (1) punkti 6.2.8 nõuetele lubatud hälbega + 3 dB(A), ei pea olema varustatud sõiduki helihoiatussüsteemiga. UNECE eeskirja nr 138 punktis 6.2.8 esitatud nõudeid 1/3 oktaavriba kohta ja UNECE eeskirja nr 138 punktis 6.2.3 esitatud nõudeid sageduse muutuse kohta vastavalt nimetatud eeskirja punkti 2.4 definitsioonile („Sageduse muutus“) kõnealuste sõidukite suhtes ei kohaldata.
  Kui sõidukil on olemas tagurdamise eest hoiatav helihoiatusseade, siis ei pea sõiduki helihoiatussüsteem tagurdamisel heli tekitama, tingimusel et tagurdamisel tekitatav heli vastab UNECE eeskirja nr 138 punkti 6.2 teises lõigus ja punktis 6.2.2 esitatud nõuetele.
  Tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüübi tekitatavat müra mõõdetakse vastavalt UNECE eeskirja nr 138 3. lisas ning punktides 6.2.1.3 ja 6.2.2.2 sätestatud meetoditele. |
| --- | --- |

a)

Heli tekitamise meetod

Sõiduki helihoiatussüsteem peab automaatselt tekitama heli sõiduki minimaalses kiirusvahemikus alates sõitma hakkamisest kuni kiiruseni umbes 20 km/h ning tagurdamise ajal. Kui sõidukil on sisepõlemismootor, mis töötab eespool nimetatud kiirusevahemikus, siis ei tekita sõiduki helihoiatussüsteem heli.

Sõidukid, mille üldine müratase vastab UNECE eeskirja nr 138 (1) punkti 6.2.8 nõuetele lubatud hälbega + 3 dB(A), ei pea olema varustatud sõiduki helihoiatussüsteemiga. UNECE eeskirja nr 138 punktis 6.2.8 esitatud nõudeid 1/3 oktaavriba kohta ja UNECE eeskirja nr 138 punktis 6.2.3 esitatud nõudeid sageduse muutuse kohta vastavalt nimetatud eeskirja punkti 2.4 definitsioonile („Sageduse muutus“) kõnealuste sõidukite suhtes ei kohaldata.

Kui sõidukil on olemas tagurdamise eest hoiatav helihoiatusseade, siis ei pea sõiduki helihoiatussüsteem tagurdamisel heli tekitama, tingimusel et tagurdamisel tekitatav heli vastab UNECE eeskirja nr 138 punkti 6.2 teises lõigus ja punktis 6.2.2 esitatud nõuetele.

Tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüübi tekitatavat müra mõõdetakse vastavalt UNECE eeskirja nr 138 3. lisas ning punktides 6.2.1.3 ja 6.2.2.2 sätestatud meetoditele.

| b) | Lüliti
  Sõiduki helihoiatussüsteem võib olla varustatud mehhanismiga, mis võimaldab juhil süsteemi töö katkestada („pausifuntsioon“) ning on sõiduki juhile sisse- ja väljalülitamiseks kergesti ligipääsetav. Pausifunktsiooni olemasolul peab sõiduki helihoiatussüsteem sõiduki taaskäivitamisel vaikimisi sisse lülituma.
  Peale selle peab pausifunktsioon vastama UNECE eeskirja nr 138 punkti 6.2.6 nõuetele. |
| --- | --- |

b)

Lüliti

Sõiduki helihoiatussüsteem võib olla varustatud mehhanismiga, mis võimaldab juhil süsteemi töö katkestada („pausifuntsioon“) ning on sõiduki juhile sisse- ja väljalülitamiseks kergesti ligipääsetav. Pausifunktsiooni olemasolul peab sõiduki helihoiatussüsteem sõiduki taaskäivitamisel vaikimisi sisse lülituma.

Peale selle peab pausifunktsioon vastama UNECE eeskirja nr 138 punkti 6.2.6 nõuetele.

| c) | Heli nõrgenemine
  Sõiduki helihoiatussüsteemi helitugevust võib sõiduki liikumise ajal vähendada. Sel juhul peab sõiduki helihoiatussüsteemi helitase vastama UNECE eeskirja nr 138 punkti 6.2.8 nõuetele. |
| --- | --- |

c)

Heli nõrgenemine

Sõiduki helihoiatussüsteemi helitugevust võib sõiduki liikumise ajal vähendada. Sel juhul peab sõiduki helihoiatussüsteemi helitase vastama UNECE eeskirja nr 138 punkti 6.2.8 nõuetele.

III.3.   Heli tüüp ja tugevus

| a) | Sõiduki helihoiatussüsteemi tekitatav heli peab olema pidev heli, mis teavitab jalakäijaid ja teisi liiklejaid liikuvast sõidukist. Heli peab andma arusaadavalt märku sõiduki käitumisest, nt helitugevuse või muude omaduste automaatse muutumisega vastavalt sõiduki kiirusele. Heli peab sarnanema müraga, mida tekitab samasse kategooriasse kuuluv sisepõlemismootoriga sõiduk.
  Kohaldatakse järgmisi reegleid:






  i) | kui heli tekitatakse sõiduki liikumise ajal, peab sõiduki helihoiatussüsteemi heli vastama UNECE eeskirja nr 138 punktide 6.2.1.1, 6.2.1.2, 6.2.1.3, 6.2.2.1, 6.2.2.2 ja 6.2.3 nõuetele (olenevalt sellest, milline neist on asjakohane); |
| --- | --- | --- |

a)

Sõiduki helihoiatussüsteemi tekitatav heli peab olema pidev heli, mis teavitab jalakäijaid ja teisi liiklejaid liikuvast sõidukist. Heli peab andma arusaadavalt märku sõiduki käitumisest, nt helitugevuse või muude omaduste automaatse muutumisega vastavalt sõiduki kiirusele. Heli peab sarnanema müraga, mida tekitab samasse kategooriasse kuuluv sisepõlemismootoriga sõiduk.

Kohaldatakse järgmisi reegleid:

i)

kui heli tekitatakse sõiduki liikumise ajal, peab sõiduki helihoiatussüsteemi heli vastama UNECE eeskirja nr 138 punktide 6.2.1.1, 6.2.1.2, 6.2.1.3, 6.2.2.1, 6.2.2.2 ja 6.2.3 nõuetele (olenevalt sellest, milline neist on asjakohane);

| ii) | sõiduk võib tekitada heli seismise ajal vastavalt UNECE eeskirja nr 138 punktile 6.2.4. |
| --- | --- |

ii)

sõiduk võib tekitada heli seismise ajal vastavalt UNECE eeskirja nr 138 punktile 6.2.4.

| b) | Sõiduki tootja võib näha ette juhi võimaluse valida mitme erineva heli vahel, mis peavad vastama UNECE eeskirja nr 138 punktis 6.2.5 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

Sõiduki tootja võib näha ette juhi võimaluse valida mitme erineva heli vahel, mis peavad vastama UNECE eeskirja nr 138 punktis 6.2.5 esitatud nõuetele.

| c) | Sõiduki helihoiatussüsteemi tekitatav heli ei tohi ületada ligikaudset mürataset, mida samade tingimuste korral tekitab M1-kategooriasse kuuluv sarnane sõiduk, millel on sisepõlemismootor. Lisaks kohaldatakse UNECE eeskirja nr 138 punkti 6.2.7 nõudeid. |
| --- | --- |

c)

Sõiduki helihoiatussüsteemi tekitatav heli ei tohi ületada ligikaudset mürataset, mida samade tingimuste korral tekitab M1-kategooriasse kuuluv sarnane sõiduk, millel on sisepõlemismootor. Lisaks kohaldatakse UNECE eeskirja nr 138 punkti 6.2.7 nõudeid.

| d) | Punkti 2a teise lõigu sätetele vastava sõiduki üldine müratase ei tohi ületada ligikaudset mürataset, mida samade tingimuste korral tekitab M1-kategooriasse kuuluv sarnane sõiduk, millel on sisepõlemismootor. |
| --- | --- |

d)

Punkti 2a teise lõigu sätetele vastava sõiduki üldine müratase ei tohi ületada ligikaudset mürataset, mida samade tingimuste korral tekitab M1-kategooriasse kuuluv sarnane sõiduk, millel on sisepõlemismootor.

III.4.   Katserajale esitatavad nõuded

Kuni 30. juunini 2019 võib katseraja nõuetele vastavuse kontrollimisel UNECE eeskirja nr 138 3. lisa punkti 2.1.2 kohaselt kohaldada standardit ISO 10844:1994 alternatiivina standardile ISO 10844:2014.

III.5.   Tüübikinnitustunnistus

Sõiduki tootja esitab ELi tüübikinnitustunnistusega koos järgmised dokumendid:

| a) | UNECE eeskirja nr 138 punktis 5.3 osutatud teatis, mis vastab selle eeskirja 1. lisas esitatud näidisele; |
| --- | --- |

a)

UNECE eeskirja nr 138 punktis 5.3 osutatud teatis, mis vastab selle eeskirja 1. lisas esitatud näidisele;

| b) | katsetulemustele sõiduki helihoiatussüsteemi helitaseme mõõtmisel käesoleva määruse kohaselt. |
| --- | --- |

b)

katsetulemustele sõiduki helihoiatussüsteemi helitaseme mõõtmisel käesoleva määruse kohaselt.

III.6.   Märgistus

Sõiduki helihoiatussüsteemi iga osa peab kandma järgmist märgistust:

| a) | tootja kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

a)

tootja kaubanimi või kaubamärk;

| b) | eriomane tunnusnumber. |
| --- | --- |

b)

eriomane tunnusnumber.

Märgistus peab olema kustumatu ja selgesti loetav.

---

(1)  
  ELT L 9, 13.1.2017, lk 33.

1

---

| 19.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 239/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 239/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1577,

5. september 2017,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Acciughe sotto sale del mar Ligure (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 776/2008 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Acciughe sotto sale del mar Ligure“ spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 776/2008 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Acciughe sotto sale del mar Ligure“ spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Acciughe sotto sale del mar Ligure“ (KGT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. september 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 776/2008, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris teatavad nimetused („Acciughe sotto sale del Mar Ligure“ (KGT), „Brussels grondwitloof“ (KGT), „Œufs de Loué“ (KGT)) (ELT L 207, 5.8.2008, lk 7).

2

(3)  
  ELT C 146, 11.5.2017, lk 10.

3

---

| 19.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 239/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 239/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1578,

18. september 2017,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1194/2013, millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/476 meetmete kohta, mida liit võib võtta pärast WTO vaidluste lahendamise organi aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kohta (edaspidi „WTO võimaldamismäärus“), (1) eriti selle artikleid 1 ja 2,

ning arvestades järgmist:

1.   KEHTIVAD MEETMED

KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Nõukogu kehtestas 19. novembri 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 1194/2013 (edaspidi „lõplik määrus“) (2) Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas 19. novembri 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 1194/2013 (edaspidi „lõplik määrus“) (2) Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

2

2.   WTO VAIDLUSTE LAHENDAMISE ORGANIS VASTU VÕETUD ARUANDED

WTO VAIDLUSTE LAHENDAMISE ORGANIS VASTU VÕETUD ARUANDED

| (2) | Vaidluses „Euroopa Liit – dumpinguvastased meetmed Argentinast pärit biodiisli suhtes“ (WT/DS473/15) võttis Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vaidluste lahendamise organ 26. oktoobril 2016 vastu apellatsioonikogu aruande (3) ja hindamiskogu aruande, (4) mida on muudetud apellatsioonikogu aruandega (edaspidi „aruanded“). Vaidluste lahendamise organ märkis, et hindamiskogu aruannet tuleks lugeda koos apellatsioonikogu aruandega. Apellatsioonikogu aruandes esitati muu hulgas järeldus, et Euroopa Liit ei toiminud kooskõlas järgmiste artiklitega:






  — | WTO dumpinguvastase lepingu (edaspidi „dumpinguvastane leping“) artikkel 2.2.1.1, kuna EL ei arvutanud uurimisaluse toote tootmiskulusid tootjate raamatupidamisdokumentide alusel; |
| --- | --- | --- |

(2)

Vaidluses „Euroopa Liit – dumpinguvastased meetmed Argentinast pärit biodiisli suhtes“ (WT/DS473/15) võttis Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vaidluste lahendamise organ 26. oktoobril 2016 vastu apellatsioonikogu aruande (3) ja hindamiskogu aruande, (4) mida on muudetud apellatsioonikogu aruandega (edaspidi „aruanded“). Vaidluste lahendamise organ märkis, et hindamiskogu aruannet tuleks lugeda koos apellatsioonikogu aruandega. Apellatsioonikogu aruandes esitati muu hulgas järeldus, et Euroopa Liit ei toiminud kooskõlas järgmiste artiklitega:

3

4

—

WTO dumpinguvastase lepingu (edaspidi „dumpinguvastane leping“) artikkel 2.2.1.1, kuna EL ei arvutanud uurimisaluse toote tootmiskulusid tootjate raamatupidamisdokumentide alusel;

| — | dumpinguvastase lepingu artikkel 2.2 ja 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (edaspidi „GATT 1994“) VI artikli punkti 1 alapunkti b alapunkt ii, kuna EL ei lähtunud biodiisli normaalväärtuse arvutamisel biodiisli tootmiskuludest Argentinas; ning |
| --- | --- |

—

dumpinguvastase lepingu artikkel 2.2 ja 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (edaspidi „GATT 1994“) VI artikli punkti 1 alapunkti b alapunkt ii, kuna EL ei lähtunud biodiisli normaalväärtuse arvutamisel biodiisli tootmiskuludest Argentinas; ning

| — | dumpinguvastase lepingu artikkel 9.3 ja GATT 1994 VI artikli punkt 2, kuna ELi kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude summad ületasid dumpingumarginaali, mis oleks tulnud kindlaks määrata vastavalt dumpinguvastase lepingu artikli 2 ja GATT 1994 VI artikli punkti 1 alusel. |
| --- | --- |

—

dumpinguvastase lepingu artikkel 9.3 ja GATT 1994 VI artikli punkt 2, kuna ELi kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude summad ületasid dumpingumarginaali, mis oleks tulnud kindlaks määrata vastavalt dumpinguvastase lepingu artikli 2 ja GATT 1994 VI artikli punkti 1 alusel.

| (3) | Lisaks jõudis hindamiskogu muu hulgas järeldusele, et Euroopa Liit ei toiminud kooskõlas






  — | dumpinguvastase lepingu artiklitega 3.1 ja 3.4 dumpinguhinnaga impordi mõju uurimisel omamaisele tootmisharule seoses tootmisvõimsuse ja selle kasutamisega. |
| --- | --- | --- |

(3)

Lisaks jõudis hindamiskogu muu hulgas järeldusele, et Euroopa Liit ei toiminud kooskõlas

—

dumpinguvastase lepingu artiklitega 3.1 ja 3.4 dumpinguhinnaga impordi mõju uurimisel omamaisele tootmisharule seoses tootmisvõimsuse ja selle kasutamisega.

| (4) | Apellatsioonikogu soovitas vaidluste lahendamise organil paluda Euroopa Liidul viia oma meetmed vastavusse dumpinguvastase lepinguga ja GATT 1994-ga. |
| --- | --- |

(4)

Apellatsioonikogu soovitas vaidluste lahendamise organil paluda Euroopa Liidul viia oma meetmed vastavusse dumpinguvastase lepinguga ja GATT 1994-ga.

3.   MENETLUS

MENETLUS

| (5) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 20. detsembril 2016 WTO võimaldamismääruse artikli 1 lõike 3 alusel läbivaatamise (edaspidi „läbivaatamine“), avaldades Euroopa Liidu Teatajas asjakohase teate (5) (edaspidi „algatamisteade“). Komisjon teavitas rakendusmääruse (EL) nr 1194/2013 vastuvõtmiseni viinud uurimisest (edaspidi „esialgne uurimine“) huvitatud isikuid läbivaatamisest ja sellest, kuidas komisjon kavatseb aruannete järeldusi arvesse võtta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 20. detsembril 2016 WTO võimaldamismääruse artikli 1 lõike 3 alusel läbivaatamise (edaspidi „läbivaatamine“), avaldades Euroopa Liidu Teatajas asjakohase teate (5) (edaspidi „algatamisteade“). Komisjon teavitas rakendusmääruse (EL) nr 1194/2013 vastuvõtmiseni viinud uurimisest (edaspidi „esialgne uurimine“) huvitatud isikuid läbivaatamisest ja sellest, kuidas komisjon kavatseb aruannete järeldusi arvesse võtta.

Euroopa Liidu Teatajas

5

| (6) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(6)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

| (7) | Komisjon saatis Euroopa Biodiisli Nõukogule (European Biodiesel Board, edaspidi „EBB“) küsimustiku liidu vastava tegevusala tootmise ja tootmisvõimsuse kohta ning seejärel tegi kontrollkäigu EBB ruumidesse. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon saatis Euroopa Biodiisli Nõukogule (European Biodiesel Board, edaspidi „EBB“) küsimustiku liidu vastava tegevusala tootmise ja tootmisvõimsuse kohta ning seejärel tegi kontrollkäigu EBB ruumidesse.

4.   VAATLUSALUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE

| (8) | Vaatlusalune toode on Argentinast ja Indoneesiast pärit mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või vesiniktöötluse teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid kas puhtal kujul või osana segust, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92, 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“, üldtuntud nimetusega „biodiisel“). |
| --- | --- |

(8)

Vaatlusalune toode on Argentinast ja Indoneesiast pärit mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või vesiniktöötluse teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid kas puhtal kujul või osana segust, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92, 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“, üldtuntud nimetusega „biodiisel“).

| (9) | Aruanded ei mõjuta lõpliku määruse põhjendustes 16–27 esitatud järeldusi seoses vaatlusaluse toote ja samasuguse tootega. |
| --- | --- |

(9)

Aruanded ei mõjuta lõpliku määruse põhjendustes 16–27 esitatud järeldusi seoses vaatlusaluse toote ja samasuguse tootega.

5.   ARUANNETE PÕHJAL MUUDETUD JÄRELDUSED DUMPINGU KOHTA

ARUANNETE PÕHJAL MUUDETUD JÄRELDUSED DUMPINGU KOHTA

| (10) | Nagu on märgitud algatamisteates, hindas komisjon uuesti esialgse uurimise lõplikke järeldusi, võttes arvesse vaidluste lahendamise organi soovitusi ja otsuseid. Kordushindamine põhines teabel, mis koguti esialgse uurimise käigus, ja teabel, mille huvitatud isikud said pärast algatamisteate avaldamist. |
| --- | --- |

(10)

Nagu on märgitud algatamisteates, hindas komisjon uuesti esialgse uurimise lõplikke järeldusi, võttes arvesse vaidluste lahendamise organi soovitusi ja otsuseid. Kordushindamine põhines teabel, mis koguti esialgse uurimise käigus, ja teabel, mille huvitatud isikud said pärast algatamisteate avaldamist.

| (11) | Dumpingu ja kahju esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohalt oluliste parameetrite kindlakstegemiseks analüüsiti andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(11)

Dumpingu ja kahju esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohalt oluliste parameetrite kindlakstegemiseks analüüsiti andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

| (12) | Käesoleva määruse eesmärk on parandada lõplikku määrust WTO osutatud mittevastavuste osas ja viia määrus aruannetega kooskõlla. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määruse eesmärk on parandada lõplikku määrust WTO osutatud mittevastavuste osas ja viia määrus aruannetega kooskõlla.

5.1.   Indoneesia kaasaarvamine

Indoneesia kaasaarvamine

| (13) | Algatamisteates viitas komisjon sama lõpliku määrusega kehtestatud dumpinguvastastele meetmetele Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes. Nende meetmete suhtes on praegu WTOs pooleli Indoneesia ja liidu (6) vaheline vaidlus (ELi poolt Indoneesia suhtes kehtestatud meetmed). Kõnealuses vaidluses on Indoneesia esitanud aruannetes käsitletutele sarnaseid väiteid. Kuna aruannetes sisalduv apellatsioonikogu õiguslik tõlgendus näib olevat asjakohane ka Indoneesiaga seotud uurimise seisukohast, pidas komisjon asjakohaseks, et Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid tuleks käsitleda samaaegse läbivaatamise raames WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt, eriti selles osas, mille puhul lõplik määrus leiti olevat vastuolus dumpinguvastase lepingu artikliga 2.2.1.1. |
| --- | --- |

(13)

Algatamisteates viitas komisjon sama lõpliku määrusega kehtestatud dumpinguvastastele meetmetele Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes. Nende meetmete suhtes on praegu WTOs pooleli Indoneesia ja liidu (6) vaheline vaidlus (ELi poolt Indoneesia suhtes kehtestatud meetmed). Kõnealuses vaidluses on Indoneesia esitanud aruannetes käsitletutele sarnaseid väiteid. Kuna aruannetes sisalduv apellatsioonikogu õiguslik tõlgendus näib olevat asjakohane ka Indoneesiaga seotud uurimise seisukohast, pidas komisjon asjakohaseks, et Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid tuleks käsitleda samaaegse läbivaatamise raames WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt, eriti selles osas, mille puhul lõplik määrus leiti olevat vastuolus dumpinguvastase lepingu artikliga 2.2.1.1.

6

| (14) | Üldise avalikustamisdokumendi põhjendustes 12–20 esitas komisjon esialgse analüüsi dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.1.1 apellatsioonikogu tõlgenduse kohaldamise kohta Indoneesiat käsitlevas uurimises. |
| --- | --- |

(14)

Üldise avalikustamisdokumendi põhjendustes 12–20 esitas komisjon esialgse analüüsi dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.1.1 apellatsioonikogu tõlgenduse kohaldamise kohta Indoneesiat käsitlevas uurimises.

| (15) | Pärast järelduste avalikustamist esitasid huvitatud isikud oma märkused komisjoni analüüsi kohta, vaidlustades muu hulgas apellatsioonikogu tõlgenduse kohaldamise ning komisjoni volitused tegutseda ametiülesande korras WTO võimaldamismääruse alusel. |
| --- | --- |

(15)

Pärast järelduste avalikustamist esitasid huvitatud isikud oma märkused komisjoni analüüsi kohta, vaidlustades muu hulgas apellatsioonikogu tõlgenduse kohaldamise ning komisjoni volitused tegutseda ametiülesande korras WTO võimaldamismääruse alusel.

| (16) | Kuna see analüüs nõuab rohkem aega, otsustas komisjon mitte lõpetada Indoneesiaga seotud läbivaatamist sel hetkel, vaid jätkas oma analüüsi tegemist saadud märkusi arvesse võttes. Seega on läbivaatamine WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõike 1 alusel pooleli ja jääb Indoneesia osas kestma. Kõiki huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt 31. juuli 2017. aasta muudetud avalikustamisdokumendiga ning anti võimalus esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(16)

Kuna see analüüs nõuab rohkem aega, otsustas komisjon mitte lõpetada Indoneesiaga seotud läbivaatamist sel hetkel, vaid jätkas oma analüüsi tegemist saadud märkusi arvesse võttes. Seega on läbivaatamine WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõike 1 alusel pooleli ja jääb Indoneesia osas kestma. Kõiki huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt 31. juuli 2017. aasta muudetud avalikustamisdokumendiga ning anti võimalus esitada oma märkused.

| (17) | Indoneesia valitsus väitis, et komisjon rikkus liidu õiguse üldpõhimõtteid, kuna ta teatas esialgu, et kavatseb muuta lõplikku määrust seoses Indoneesiaga, aga seejärel otsustas ümber, et kavatseb jätkata uurimist seoses Indoneesiaga. |
| --- | --- |

(17)

Indoneesia valitsus väitis, et komisjon rikkus liidu õiguse üldpõhimõtteid, kuna ta teatas esialgu, et kavatseb muuta lõplikku määrust seoses Indoneesiaga, aga seejärel otsustas ümber, et kavatseb jätkata uurimist seoses Indoneesiaga.

| (18) | Esiteks arvas Indoneesia valitsus, et selle tulemuseks on Indoneesia tootjate ebavõrdne ja diskrimineeriv kohtlemine Argentina eksportivate tootjatega võrreldes, kuna komisjon oli väidetavalt tunnistanud, nagu on täpsustatud algatamisteates, et Indoneesia biodiisli import on samasuguses olukorras kui Argentinast pärinev samasugune import. Indoneesiaga seotud läbivaatamise edasilükkamine asetab Indoneesia eksportivad tootjad ilmselgelt ebasoodsamasse olukorda võrreldes Argentina eksportijatega. |
| --- | --- |

(18)

Esiteks arvas Indoneesia valitsus, et selle tulemuseks on Indoneesia tootjate ebavõrdne ja diskrimineeriv kohtlemine Argentina eksportivate tootjatega võrreldes, kuna komisjon oli väidetavalt tunnistanud, nagu on täpsustatud algatamisteates, et Indoneesia biodiisli import on samasuguses olukorras kui Argentinast pärinev samasugune import. Indoneesiaga seotud läbivaatamise edasilükkamine asetab Indoneesia eksportivad tootjad ilmselgelt ebasoodsamasse olukorda võrreldes Argentina eksportijatega.

| (19) | Teiseks, kuna komisjon algatas läbivaatamise seoses nii Indoneesiast kui ka Argentinast imporditava biodiisliga, võiksid Indoneesia eksportijad mõistlikult ja õiguspäraselt eeldada, et Indoneesiaga seotud läbivaatamine jõuab lõpule samal ajal kui läbivaatamine Argentina osas. Sellist ootust tugevdas ka esimene avalikustamisdokument, milles komisjon tegi ettepaneku muuta lõplikku määrust ka Indoneesia osas. Seega komisjon väidetavalt rikkus õiguspärase ootuse põhimõtet, kui ta muutis oma seisukohta muudetud avalikustamisdokumendis. |
| --- | --- |

(19)

Teiseks, kuna komisjon algatas läbivaatamise seoses nii Indoneesiast kui ka Argentinast imporditava biodiisliga, võiksid Indoneesia eksportijad mõistlikult ja õiguspäraselt eeldada, et Indoneesiaga seotud läbivaatamine jõuab lõpule samal ajal kui läbivaatamine Argentina osas. Sellist ootust tugevdas ka esimene avalikustamisdokument, milles komisjon tegi ettepaneku muuta lõplikku määrust ka Indoneesia osas. Seega komisjon väidetavalt rikkus õiguspärase ootuse põhimõtet, kui ta muutis oma seisukohta muudetud avalikustamisdokumendis.

| (20) | Kolmandaks väitis Indoneesia valitsus, et komisjon on rikkunud hea usu põhimõtet, kui ta jättis Indoneesia impordi läbivaatamise menetluse hilises etapis välja, kuigi see oli kogu aeg uurimisse kaasatud. |
| --- | --- |

(20)

Kolmandaks väitis Indoneesia valitsus, et komisjon on rikkunud hea usu põhimõtet, kui ta jättis Indoneesia impordi läbivaatamise menetluse hilises etapis välja, kuigi see oli kogu aeg uurimisse kaasatud.

| (21) | Kõigepealt tuletab komisjon meelde, et WTO vaidluste lahendamise organ on juba teinud lõplikud järeldused ELi meetmete kohta Argentinast pärit biodiisli impordi suhtes, kuid vaidlus Indoneesiast pärit biodiisli impordi dumpinguvastaste meetmete suhtes on alles pooleli. Seega loetakse viimati nimetatud meedet vaidlustamata meetmeks WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõike 1 tähenduses. Muu hulgas ilmneb see ka mõiste „aruanne“ kasutamisest WTO võimaldamismääruse artikli 1 lõikes 1, kus kirjeldatakse vaidlusalust meedet, millega WTO vaidluste lahendamise organ on seotud ja mille kohta see organ langetab otsuse. |
| --- | --- |

(21)

Kõigepealt tuletab komisjon meelde, et WTO vaidluste lahendamise organ on juba teinud lõplikud järeldused ELi meetmete kohta Argentinast pärit biodiisli impordi suhtes, kuid vaidlus Indoneesiast pärit biodiisli impordi dumpinguvastaste meetmete suhtes on alles pooleli. Seega loetakse viimati nimetatud meedet vaidlustamata meetmeks WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõike 1 tähenduses. Muu hulgas ilmneb see ka mõiste „aruanne“ kasutamisest WTO võimaldamismääruse artikli 1 lõikes 1, kus kirjeldatakse vaidlusalust meedet, millega WTO vaidluste lahendamise organ on seotud ja mille kohta see organ langetab otsuse.

| (22) | Komisjon märgib ka seda, et võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtte järgi ei tohi samasuguseid juhtumeid erinevalt lahendada, kui selleks ei ole mõjuvat põhjust (7). WTO aruannete rakendamise seisukohast ei ole Indoneesia ja Argentina eksportivad tootjaid tegelikult ühesuguses olukorras: Argentinast pärit vaatlusalusest tootest tuleneva kahjuliku dumpingu uurimisega seotud täitemenetlus toimus WTO võimaldamismääruse artikli 1 lõike 1 alusel ning see lõpetatakse käesoleva määrusega, kuid sarnane Indoneesiaga seotud uurimise täitemenetlus toimus WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõike 1 alusel ning see jääb avatuks. Diskrimineerimise küsimus saab tekkida ainult sel juhul, kui ettevõtjate erinev õiguslik kohtlemine leiab aset ühes ja samas olukorras. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon märgib ka seda, et võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtte järgi ei tohi samasuguseid juhtumeid erinevalt lahendada, kui selleks ei ole mõjuvat põhjust (7). WTO aruannete rakendamise seisukohast ei ole Indoneesia ja Argentina eksportivad tootjaid tegelikult ühesuguses olukorras: Argentinast pärit vaatlusalusest tootest tuleneva kahjuliku dumpingu uurimisega seotud täitemenetlus toimus WTO võimaldamismääruse artikli 1 lõike 1 alusel ning see lõpetatakse käesoleva määrusega, kuid sarnane Indoneesiaga seotud uurimise täitemenetlus toimus WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõike 1 alusel ning see jääb avatuks. Diskrimineerimise küsimus saab tekkida ainult sel juhul, kui ettevõtjate erinev õiguslik kohtlemine leiab aset ühes ja samas olukorras.

7

| (23) | Kuna WTO vaidluste lahendamise organi järelduste rakendamise läbivaatamist alustati Argentina ja Indoneesia puhul eri õiguslikel alustel, ei saa käsitada Argentinast pärit kahjustava dumpingu uurimise lõpetamist enne Indoneesiast pärit kahjustava dumpingu uurimise lõpetamist kui eri kohtlemist võrreldavas olukorras. Seda seetõttu, et ettevõtjad on erinevas olukorras. |
| --- | --- |

(23)

Kuna WTO vaidluste lahendamise organi järelduste rakendamise läbivaatamist alustati Argentina ja Indoneesia puhul eri õiguslikel alustel, ei saa käsitada Argentinast pärit kahjustava dumpingu uurimise lõpetamist enne Indoneesiast pärit kahjustava dumpingu uurimise lõpetamist kui eri kohtlemist võrreldavas olukorras. Seda seetõttu, et ettevõtjad on erinevas olukorras.

| (24) | Vastupidiselt Indoneesia valitsuse väidetele ei ole seega tegemist võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtte rikkumisega liidu õiguse kohaldamisel. Kuna WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõikes 1 kasutatakse lubavat sõnastust („võib“ ja „kui ta seda asjakohaseks peab“), on liidu seadusandja jätnud komisjonile olulise kaalutlusõiguse küsimuses, kas rakendada WTO soovitust vaidlustamata meetme osas. |
| --- | --- |

(24)

Vastupidiselt Indoneesia valitsuse väidetele ei ole seega tegemist võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtte rikkumisega liidu õiguse kohaldamisel. Kuna WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõikes 1 kasutatakse lubavat sõnastust („võib“ ja „kui ta seda asjakohaseks peab“), on liidu seadusandja jätnud komisjonile olulise kaalutlusõiguse küsimuses, kas rakendada WTO soovitust vaidlustamata meetme osas.

| (25) | Nagu on märgitud põhjenduses 16, on komisjon pärast järelduste avaldamist saadud märkuste analüüsimist pidanud asjakohaseks mitte lõpetada Indoneesiaga seotud läbivaatamist praegusel ajahetkel, vaid jätkata kõnealuste järelduste kohaldatavuse hindamist Indoneesia osas, võttes arvesse laekunud märkusi. |
| --- | --- |

(25)

Nagu on märgitud põhjenduses 16, on komisjon pärast järelduste avaldamist saadud märkuste analüüsimist pidanud asjakohaseks mitte lõpetada Indoneesiaga seotud läbivaatamist praegusel ajahetkel, vaid jätkata kõnealuste järelduste kohaldatavuse hindamist Indoneesia osas, võttes arvesse laekunud märkusi.

| (26) | Samuti ei saa komisjon nõustuda väitega, et avalikustamisdokument loob uurimise eeldatava lõpptulemuse kohta õigustatud ootused. Vastupidi, järelduste avaldamise eesmärk on anda huvitatud isikutele teada komisjoni esialgsed järeldused ja võimalus tõhusalt oma kaitseõigust kasutada. Seega on avalikustamise korral väga oluline komisjonil arvesse võtta huvitatud isikute esitatud väiteid ja tõsiasju. |
| --- | --- |

(26)

Samuti ei saa komisjon nõustuda väitega, et avalikustamisdokument loob uurimise eeldatava lõpptulemuse kohta õigustatud ootused. Vastupidi, järelduste avaldamise eesmärk on anda huvitatud isikutele teada komisjoni esialgsed järeldused ja võimalus tõhusalt oma kaitseõigust kasutada. Seega on avalikustamise korral väga oluline komisjonil arvesse võtta huvitatud isikute esitatud väiteid ja tõsiasju.

| (27) | Sellepärast kirjutataksegi kaaskirjas kõigile huvitatud isikutele, et kõnealune avalikustamine ei piira komisjoni võimalikku hilisemat otsust, aga kui selline otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik asjaomasele ettevõtjale. Kõnealusel juhul jõudis komisjon seisukohale, et tal on vaja rohkem aega WTO vaidluste lahendamise organi järelduste kohaldatavuse analüüsimiseks Indoneesia osas. See otsus on ettevalmistavat laadi ning ei mõjuta komisjoni lõplikku järeldust. Lisaks kasutab komisjon selle otsuse puhul oma laia kaalutlusõigust WTO võimaldamismääruse alusel alustatud eri tüüpi läbivaatamiste suhtes, mis kuuluvad ühise kaubanduspoliitika valdkonda. |
| --- | --- |

(27)

Sellepärast kirjutataksegi kaaskirjas kõigile huvitatud isikutele, et kõnealune avalikustamine ei piira komisjoni võimalikku hilisemat otsust, aga kui selline otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik asjaomasele ettevõtjale. Kõnealusel juhul jõudis komisjon seisukohale, et tal on vaja rohkem aega WTO vaidluste lahendamise organi järelduste kohaldatavuse analüüsimiseks Indoneesia osas. See otsus on ettevalmistavat laadi ning ei mõjuta komisjoni lõplikku järeldust. Lisaks kasutab komisjon selle otsuse puhul oma laia kaalutlusõigust WTO võimaldamismääruse alusel alustatud eri tüüpi läbivaatamiste suhtes, mis kuuluvad ühise kaubanduspoliitika valdkonda.

| (28) | Seega ei saa huvitatud isik tugineda õiguspärase ootuse kaitsele enne, kui komisjon on läbivaatamise lõpetanud, kui komisjon otsustab tegutseda nende volituste piires, mida talle on andnud liidu seadusandja (8). Ka see argument tuleb seega tagasi lükata. |
| --- | --- |

(28)

Seega ei saa huvitatud isik tugineda õiguspärase ootuse kaitsele enne, kui komisjon on läbivaatamise lõpetanud, kui komisjon otsustab tegutseda nende volituste piires, mida talle on andnud liidu seadusandja (8). Ka see argument tuleb seega tagasi lükata.

8

| (29) | Ka saab pahausksuse puudumist järeldada tõsiasjast, et kõnealune muudatus leidis aset pärast seda, kui komisjon oli teinud teatavaks oma esialgse seisukoha ning Indoneesia valitsus ei esitanud asjakohaseid tõendeid. Komisjon on nõuetekohaselt teinud kõik läbivaatamise sammud, järgides täielikult kõigi huvitatud isikute õigusi. |
| --- | --- |

(29)

Ka saab pahausksuse puudumist järeldada tõsiasjast, et kõnealune muudatus leidis aset pärast seda, kui komisjon oli teinud teatavaks oma esialgse seisukoha ning Indoneesia valitsus ei esitanud asjakohaseid tõendeid. Komisjon on nõuetekohaselt teinud kõik läbivaatamise sammud, järgides täielikult kõigi huvitatud isikute õigusi.

| (30) | Seetõttu lükkas komisjon tagasi väited, et ta on rikkunud liidu õiguse aluspõhimõtteid, kasutades kaalutlusõigust mitte muuta läbivaatamise asjaomasel etapil dumpinguvastaseid meetmeid Indoneesia puhul ning järgides täielikult kõigi huvitatud isikute menetlusõigusi. |
| --- | --- |

(30)

Seetõttu lükkas komisjon tagasi väited, et ta on rikkunud liidu õiguse aluspõhimõtteid, kasutades kaalutlusõigust mitte muuta läbivaatamise asjaomasel etapil dumpinguvastaseid meetmeid Indoneesia puhul ning järgides täielikult kõigi huvitatud isikute menetlusõigusi.

| (31) | Pärast läbivaadatud järelduste avalikustamist vaidlustas üks Indoneesia eksportiv tootja („Wilmar“) komisjoni seisukoha, et on vaja täiendavalt aega, et viia lõpule läbivaatamine Indoneesia osas, kuna WTO aruannetes on Indoneesia kohta esitatud selged järeldused. Ta väitis ka, et Indoneesia suhtes tuleks meetmeid muuta. Ta on seisukohal, et komisjonil on vastavalt WTO võimaldamismäärusele õigus muuta vaidlustamata meedet ning seega ei saa seada kahtluse alla komisjoni õigust toimida ametiülesande täitmise korras. Veel väitis Wilmar, et kui komisjon lükkab edasi oma järeldused, mis on tehtud Indoneesia suhtes, tuleks komisjonil edasi lükata ka Argentinat käsitlevad järeldused. Wilmari arvates on Indoneesiaga seoses WTO menetluses lahtiseid küsimusi, mis võivad osutuda oluliseks ja rakendatavaks Argentinast pärit biodiisli impordi suhtes, eelkõige seoses kasumimarginaaliga. |
| --- | --- |

(31)

Pärast läbivaadatud järelduste avalikustamist vaidlustas üks Indoneesia eksportiv tootja („Wilmar“) komisjoni seisukoha, et on vaja täiendavalt aega, et viia lõpule läbivaatamine Indoneesia osas, kuna WTO aruannetes on Indoneesia kohta esitatud selged järeldused. Ta väitis ka, et Indoneesia suhtes tuleks meetmeid muuta. Ta on seisukohal, et komisjonil on vastavalt WTO võimaldamismäärusele õigus muuta vaidlustamata meedet ning seega ei saa seada kahtluse alla komisjoni õigust toimida ametiülesande täitmise korras. Veel väitis Wilmar, et kui komisjon lükkab edasi oma järeldused, mis on tehtud Indoneesia suhtes, tuleks komisjonil edasi lükata ka Argentinat käsitlevad järeldused. Wilmari arvates on Indoneesiaga seoses WTO menetluses lahtiseid küsimusi, mis võivad osutuda oluliseks ja rakendatavaks Argentinast pärit biodiisli impordi suhtes, eelkõige seoses kasumimarginaaliga.

| (32) | Komisjon nõustus Wilmariga, et vastavalt WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõikele 1 on tal põhimõtteliselt õigus teha järeldusi vaidlustamata meetme kohta. Ent nagu on selgitatud põhjenduses 16, leidis komisjon, olles uurinud saadud märkusi, et praeguses etapis ei ole asjakohane läbivaatamist lõpetada Indoneesia osas, ning kasutas oma õiguspärast kaalutlusõigust WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon nõustus Wilmariga, et vastavalt WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõikele 1 on tal põhimõtteliselt õigus teha järeldusi vaidlustamata meetme kohta. Ent nagu on selgitatud põhjenduses 16, leidis komisjon, olles uurinud saadud märkusi, et praeguses etapis ei ole asjakohane läbivaatamist lõpetada Indoneesia osas, ning kasutas oma õiguspärast kaalutlusõigust WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt.

| (33) | Seoses Wilmari väitega, et edasi tuleks lükata ka Argentinat käsitlevad järeldused, selgitab komisjon, et WTO aruannetes on kiidetud heaks metoodika, mida kasutatakse lõplikus määruses kasumimarginaali määramiseks. Indoneesiaga seotud pooleliolevas asjas vaadeldud küsimust Argentina puhul ei esitatud. Igal juhul on EL ja Argentina kokku leppinud mõistliku aja, mille jooksul rakendatakse aruannetes esitatud järeldused ning mida tuleb järgida. |
| --- | --- |

(33)

Seoses Wilmari väitega, et edasi tuleks lükata ka Argentinat käsitlevad järeldused, selgitab komisjon, et WTO aruannetes on kiidetud heaks metoodika, mida kasutatakse lõplikus määruses kasumimarginaali määramiseks. Indoneesiaga seotud pooleliolevas asjas vaadeldud küsimust Argentina puhul ei esitatud. Igal juhul on EL ja Argentina kokku leppinud mõistliku aja, mille jooksul rakendatakse aruannetes esitatud järeldused ning mida tuleb järgida.

5.2.   Normaalväärtuse määramine ja dumpingumarginaalide arvutamine

Normaalväärtuse määramine ja dumpingumarginaalide arvutamine

| (34) | Käesolevas osas on esitatud esialgse uurimise järeldused, mida on uuesti hinnatud lähtuvalt aruannetes esitatud soovitustest ja väidetest, mille kohaselt Euroopa Liit ei toiminud kooskõlas järgmiste artiklitega:






  — | artikkel 2.2.1.1, kuna EL ei arvutanud uurimisaluse toote tootmiskulusid tootjate raamatupidamisdokumentide alusel; |
| --- | --- | --- |

(34)

Käesolevas osas on esitatud esialgse uurimise järeldused, mida on uuesti hinnatud lähtuvalt aruannetes esitatud soovitustest ja väidetest, mille kohaselt Euroopa Liit ei toiminud kooskõlas järgmiste artiklitega:

—

artikkel 2.2.1.1, kuna EL ei arvutanud uurimisaluse toote tootmiskulusid tootjate raamatupidamisdokumentide alusel;

| — | dumpinguvastase lepingu artikkel 2.2 ja GATT 1994 VI artikli punkti 1 alapunkti b alapunkt ii, kuna EL ei lähtunud biodiisli normaalväärtuse arvutamisel biodiisli tootmiskuludest Argentinas; |
| --- | --- |

—

dumpinguvastase lepingu artikkel 2.2 ja GATT 1994 VI artikli punkti 1 alapunkti b alapunkt ii, kuna EL ei lähtunud biodiisli normaalväärtuse arvutamisel biodiisli tootmiskuludest Argentinas;

| — | dumpinguvastase lepingu artikkel 9.3 ja GATT 1994 VI artikli punkt 2, kuna ELi kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude summad ületasid dumpingumarginaali, mis oleks tulnud kindlaks määrata vastavalt dumpinguvastase lepingu artikli 2 ja GATT 1994 VI artikli punkti 1 alusel. |
| --- | --- |

—

dumpinguvastase lepingu artikkel 9.3 ja GATT 1994 VI artikli punkt 2, kuna ELi kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude summad ületasid dumpingumarginaali, mis oleks tulnud kindlaks määrata vastavalt dumpinguvastase lepingu artikli 2 ja GATT 1994 VI artikli punkti 1 alusel.

| (35) | Nagu on märgitud lõpliku määruse põhjenduses 28, ei käsitatud omamaist müügitegevust tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana ja seepärast pidi toote normaalväärtuse arvutama komisjon. Seda järeldust ei ole vaidlustatud ja see jääb kehtima. |
| --- | --- |

(35)

Nagu on märgitud lõpliku määruse põhjenduses 28, ei käsitatud omamaist müügitegevust tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana ja seepärast pidi toote normaalväärtuse arvutama komisjon. Seda järeldust ei ole vaidlustatud ja see jääb kehtima.

| (36) | Komisjon tegi lõpliku määruse põhjendustes 29–34 kindlaks, et Argentina poolt peamise sisendtooraine (sojauba ja sojaõli Argentinas) ja lõpptoote (biodiislikütus) suhtes kohaldatavad eri ekspordimaksumäärad viisid omamaised hinnad Argentinas madalale ning seda tuleks normaalväärtuse arvutamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon tegi lõpliku määruse põhjendustes 29–34 kindlaks, et Argentina poolt peamise sisendtooraine (sojauba ja sojaõli Argentinas) ja lõpptoote (biodiislikütus) suhtes kohaldatavad eri ekspordimaksumäärad viisid omamaised hinnad Argentinas madalale ning seda tuleks normaalväärtuse arvutamisel arvesse võtta.

| (37) | Seepärast asendas komisjon normaalväärtuse arvutamisel peamise tooraine ostuks tehtud kulutused, mis olid esitatud eksportivate tootjate raamatupidamisdokumentides, vaatlusaluste riikide asjaomaste asutuste avaldatud võrdlushindadega. |
| --- | --- |

(37)

Seepärast asendas komisjon normaalväärtuse arvutamisel peamise tooraine ostuks tehtud kulutused, mis olid esitatud eksportivate tootjate raamatupidamisdokumentides, vaatlusaluste riikide asjaomaste asutuste avaldatud võrdlushindadega.

| (38) | Lisaks lähtus komisjon esialgse uurimise käigus tehtud järeldustes tõlgendusest, et dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.1.1 kohaselt võib uuriv asutus loobuda eksportivate tootjate raamatupidamisdokumentide kasutamisest, kui ta teeb kindlaks, et i) need ei ole kooskõlas üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega või ii) nendes ei ole asjakohaselt kajastatud uurimisaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulusid (lõpliku määruse põhjendus 42). |
| --- | --- |

(38)

Lisaks lähtus komisjon esialgse uurimise käigus tehtud järeldustes tõlgendusest, et dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.1.1 kohaselt võib uuriv asutus loobuda eksportivate tootjate raamatupidamisdokumentide kasutamisest, kui ta teeb kindlaks, et i) need ei ole kooskõlas üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega või ii) nendes ei ole asjakohaselt kajastatud uurimisaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulusid (lõpliku määruse põhjendus 42).

| (39) | Nii hindamiskogu kui ka apellatsioonikogu olid seisukohal, et komisjoni otsus selle kohta, et Argentina omamaised sojaoahinnad on rahvusvahelistest hindadest madalamad Argentina ekspordimaksusüsteemi tõttu, ei ole iseenesest piisav alus järeldamaks, et tootjate raamatupidamisdokumendid ei kajasta biodiisli tootmise ja müügiga seotud sojaoakulusid asjakohaselt, ega raamatupidamisdokumentides kajastatud vastavate kulude arvestamata jätmiseks biodiisli normaalväärtuse arvutamisel. |
| --- | --- |

(39)

Nii hindamiskogu kui ka apellatsioonikogu olid seisukohal, et komisjoni otsus selle kohta, et Argentina omamaised sojaoahinnad on rahvusvahelistest hindadest madalamad Argentina ekspordimaksusüsteemi tõttu, ei ole iseenesest piisav alus järeldamaks, et tootjate raamatupidamisdokumendid ei kajasta biodiisli tootmise ja müügiga seotud sojaoakulusid asjakohaselt, ega raamatupidamisdokumentides kajastatud vastavate kulude arvestamata jätmiseks biodiisli normaalväärtuse arvutamisel.

| (40) | Komisjon arvutas aruannete põhjal ümber normaalväärtuse Argentina eksportivate tootjate puhul. Ümberarvutamisel kasutatud meetodid on samad, mida Argentina puhul on kirjeldatud komisjoni määruse (EL) nr 490/2013 (edaspidi „ajutine määrus“) (9) põhjendustes 40–49. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon arvutas aruannete põhjal ümber normaalväärtuse Argentina eksportivate tootjate puhul. Ümberarvutamisel kasutatud meetodid on samad, mida Argentina puhul on kirjeldatud komisjoni määruse (EL) nr 490/2013 (edaspidi „ajutine määrus“) (9) põhjendustes 40–49.

9

| (41) | Ajutise määruse põhjenduses 45 märgitud põhjustel ei käsitatud omamaist müügitegevust tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana ning seepärast tuli samasuguse toote normaalväärtus arvutada alusmääruse määruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel. Selleks liideti uurimisperioodi kohandatud tootmiskuludele müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(41)

Ajutise määruse põhjenduses 45 märgitud põhjustel ei käsitatud omamaist müügitegevust tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana ning seepärast tuli samasuguse toote normaalväärtus arvutada alusmääruse määruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel. Selleks liideti uurimisperioodi kohandatud tootmiskuludele müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal.

| (42) | Vastavalt ajutise määruse põhjenduses 46 esitatud selgitustele oli komisjon seisukohal, et Argentina puhul ei saa kasumisumma aluseks võtta valimisse kaasatud äriühingute tegelikke andmeid. Seetõttu määrati normaalväärtuse leidmiseks kasutatud kasumisumma kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c mõistliku kasumisumma alusel, mida võiks saavutada seda liiki noor ja uuenduslik kapitalimahukas tootmisharu tavapärastel konkurentsitingimustel vabal ja avatud turul, s.t 15 % käibest. |
| --- | --- |

(42)

Vastavalt ajutise määruse põhjenduses 46 esitatud selgitustele oli komisjon seisukohal, et Argentina puhul ei saa kasumisumma aluseks võtta valimisse kaasatud äriühingute tegelikke andmeid. Seetõttu määrati normaalväärtuse leidmiseks kasutatud kasumisumma kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c mõistliku kasumisumma alusel, mida võiks saavutada seda liiki noor ja uuenduslik kapitalimahukas tootmisharu tavapärastel konkurentsitingimustel vabal ja avatud turul, s.t 15 % käibest.

| (43) | EBB on käesoleva läbivaatamise käigus mitu korda märkinud, et aruanded ei takista komisjoni kohandamast normaalväärtuse määramisel toorainekulusid, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud. EBB oli seisukohal, et arvestades diferentseeritud ekspordimaksude mehhanismi suurt mõju liidu turule ja kõnealustest aruannetest tulenevaid mitmesuguseid õiguslikke võimalusi kohanduste tegemiseks, tuleks Argentinaga seotud meetmed säilitada praegusel tasemel, ehkki teisel alusel. |
| --- | --- |

(43)

EBB on käesoleva läbivaatamise käigus mitu korda märkinud, et aruanded ei takista komisjoni kohandamast normaalväärtuse määramisel toorainekulusid, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud. EBB oli seisukohal, et arvestades diferentseeritud ekspordimaksude mehhanismi suurt mõju liidu turule ja kõnealustest aruannetest tulenevaid mitmesuguseid õiguslikke võimalusi kohanduste tegemiseks, tuleks Argentinaga seotud meetmed säilitada praegusel tasemel, ehkki teisel alusel.

| (44) | EBB osutas eelkõige apellatsioonikogu aruandes esitatud seisukohale, et ELi ametiasutuste otsus, mille kohaselt Argentina omamaised sojaoahinnad on rahvusvahelistest hindadest madalamad Argentina ekspordimaksusüsteemi tõttu, ei olnud iseenesest piisav alus järeldamaks, et tootjate raamatupidamisdokumendid ei kajasta biodiisli tootmise ja müügiga seotud sojaoakulusid asjakohaselt (apellatsioonikogu aruande punkt 6.55), ja väitis, et WTO aruannetes säilitatakse võimalus toorainekulude arvestamata jätmiseks ja nende kohandamiseks juhul, kui kõnealuseid kulusid peetakse ebausaldusväärseks. |
| --- | --- |

(44)

EBB osutas eelkõige apellatsioonikogu aruandes esitatud seisukohale, et ELi ametiasutuste otsus, mille kohaselt Argentina omamaised sojaoahinnad on rahvusvahelistest hindadest madalamad Argentina ekspordimaksusüsteemi tõttu, ei olnud iseenesest piisav alus järeldamaks, et tootjate raamatupidamisdokumendid ei kajasta biodiisli tootmise ja müügiga seotud sojaoakulusid asjakohaselt (apellatsioonikogu aruande punkt 6.55), ja väitis, et WTO aruannetes säilitatakse võimalus toorainekulude arvestamata jätmiseks ja nende kohandamiseks juhul, kui kõnealuseid kulusid peetakse ebausaldusväärseks.

| (45) | EBB väitel moonutab diferentseeritud ekspordimaksude süsteem tooraineturgu, kuivõrd tavapärased pakkumise ja nõudluse tingimused ei ole tehingu tegemisel enam määravaks teguriks, ning selle tulemuseks on väärtuse ülekandmine toormaterjalitootjatelt biodiislitootjatele, mis ei ole turuloogikaga põhjendatav. EBB väitel sarnaneb see turutingimustele mittevastavate tehingute ja /või muude tavadega, mis võivad mõjutada eksportiva tootja raamatupidamisdokumentides kajastatud kulude usaldusväärsust ning kujutavad endast õigustatud põhjust selliste kulude arvestamata jätmiseks, ehkki kõnealused kulud on tegelikult kantud. |
| --- | --- |

(45)

EBB väitel moonutab diferentseeritud ekspordimaksude süsteem tooraineturgu, kuivõrd tavapärased pakkumise ja nõudluse tingimused ei ole tehingu tegemisel enam määravaks teguriks, ning selle tulemuseks on väärtuse ülekandmine toormaterjalitootjatelt biodiislitootjatele, mis ei ole turuloogikaga põhjendatav. EBB väitel sarnaneb see turutingimustele mittevastavate tehingute ja /või muude tavadega, mis võivad mõjutada eksportiva tootja raamatupidamisdokumentides kajastatud kulude usaldusväärsust ning kujutavad endast õigustatud põhjust selliste kulude arvestamata jätmiseks, ehkki kõnealused kulud on tegelikult kantud.

| (46) | Selleks et kinnitada oma väidet, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteem moonutab tooraineturgu, tugineb EBB eelkõige oma ekspertide koostatud analüüsile ja EBB tellitud uuringule „Measuring the Distortion to Biodiesel Costs in Argentina Caused by Differential Export Taxes on Soybean Products“ („Sojaoatoodete suhtes kohaldatava diferentseeritud ekspordimaksude süsteemi moonutav mõju biodiisli hinnale Argentinas“, edaspidi „Heffley uuring“), mis mõlemad väidetavalt näitavad, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteem vähendab tehislikult ja olulisel määral asjaomase tooraine omamaiseid hindu ning need ei ole seega usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(46)

Selleks et kinnitada oma väidet, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteem moonutab tooraineturgu, tugineb EBB eelkõige oma ekspertide koostatud analüüsile ja EBB tellitud uuringule „Measuring the Distortion to Biodiesel Costs in Argentina Caused by Differential Export Taxes on Soybean Products“ („Sojaoatoodete suhtes kohaldatava diferentseeritud ekspordimaksude süsteemi moonutav mõju biodiisli hinnale Argentinas“, edaspidi „Heffley uuring“), mis mõlemad väidetavalt näitavad, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteem vähendab tehislikult ja olulisel määral asjaomase tooraine omamaiseid hindu ning need ei ole seega usaldusväärsed.

| (47) | Heffley uuringu raames koguti andmeid Argentinas ja Ameerika Ühendriikides biodiisli tootmisega seotud kulude kohta aastatel 2010–2016. Uuringus on esitatud ka konkreetne turuanalüüs, milles käsitletakse ajavahemikku oktoober 2011 kuni september 2012. Uuringust nähtub, et sojaoa baasil valmistatud biodiisli tootmiskulud olid Argentinas väiksemad kui sama toote tootmiskulud Ameerika Ühendriikides. Uuringu kohaselt oli tootmiskulude erinevus (27 %) täies ulatuses tingitud diferentseeritud ekspordimaksude süsteemist. |
| --- | --- |

(47)

Heffley uuringu raames koguti andmeid Argentinas ja Ameerika Ühendriikides biodiisli tootmisega seotud kulude kohta aastatel 2010–2016. Uuringus on esitatud ka konkreetne turuanalüüs, milles käsitletakse ajavahemikku oktoober 2011 kuni september 2012. Uuringust nähtub, et sojaoa baasil valmistatud biodiisli tootmiskulud olid Argentinas väiksemad kui sama toote tootmiskulud Ameerika Ühendriikides. Uuringu kohaselt oli tootmiskulude erinevus (27 %) täies ulatuses tingitud diferentseeritud ekspordimaksude süsteemist.

| (48) | Seejärel võrreldi sojaoa baasil valmistatud biodiisli ekspordihinda Argentinas (sihtpunkti täpsustamata) sojaoa baasil valmistatud biodiisli keskmise turuhinnaga Ameerika Ühendriikides. Argentina ekspordihind (875 USA dollarit tonni kohta) oli Ameerika Ühendriikide siseturuhinnast (1 198 USA dollarit tonni kohta) madalam. See annab mõjuva põhjuse Argentina biodiisli impordiks. Uuringus järeldatakse, et selle moonutuse otsene põhjus on diferentseeritud ekspordimaksude süsteem. |
| --- | --- |

(48)

Seejärel võrreldi sojaoa baasil valmistatud biodiisli ekspordihinda Argentinas (sihtpunkti täpsustamata) sojaoa baasil valmistatud biodiisli keskmise turuhinnaga Ameerika Ühendriikides. Argentina ekspordihind (875 USA dollarit tonni kohta) oli Ameerika Ühendriikide siseturuhinnast (1 198 USA dollarit tonni kohta) madalam. See annab mõjuva põhjuse Argentina biodiisli impordiks. Uuringus järeldatakse, et selle moonutuse otsene põhjus on diferentseeritud ekspordimaksude süsteem.

| (49) | EBB rõhutas, et niisuguste moonutuste kõrvaldamine oleks ilmselgelt dumpinguvastase menetluse loogikaga kooskõlas. EBB väitis, et selliste moonutuste kõrvaldamiseks tuleks asjakohaselt kohandada kulusid, eelkõige toorainekulusid nii, et need oleksid sama suured kui kulutused, mis tehtaks olukorras, kus moonutusi ei esine. Nii määraks komisjon kindlaks asjaomase toote tootmise ja turustamise tegelikud kulud eksportija turul tavaliste turutingimuste korral. |
| --- | --- |

(49)

EBB rõhutas, et niisuguste moonutuste kõrvaldamine oleks ilmselgelt dumpinguvastase menetluse loogikaga kooskõlas. EBB väitis, et selliste moonutuste kõrvaldamiseks tuleks asjakohaselt kohandada kulusid, eelkõige toorainekulusid nii, et need oleksid sama suured kui kulutused, mis tehtaks olukorras, kus moonutusi ei esine. Nii määraks komisjon kindlaks asjaomase toote tootmise ja turustamise tegelikud kulud eksportija turul tavaliste turutingimuste korral.

| (50) | Mitu biodiislitootjat vaidlustasid EBB ettepaneku, et komisjon peaks jätma esitatud toorainekulud arvestamata sel põhjusel, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteemi tõttu on need kulud ebausaldusväärsed. Nad tõid esile asjaolu, et hindamiskogu ja apellatsioonikogu lükkasid tagasi väite, mille kohaselt diferentseeritud ekspordimaksud iseenesest võiksid anda aluse raamatupidamisdokumentides esitatud kulude arvestamata jätmiseks, ning et igal juhul ei saa uurimisasutus raamatupidamisdokumentides esitatud kulusid arvestamata jätta, kui need kajastavad tegelikult kantud kulusid täpselt ja usaldusväärselt. |
| --- | --- |

(50)

Mitu biodiislitootjat vaidlustasid EBB ettepaneku, et komisjon peaks jätma esitatud toorainekulud arvestamata sel põhjusel, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteemi tõttu on need kulud ebausaldusväärsed. Nad tõid esile asjaolu, et hindamiskogu ja apellatsioonikogu lükkasid tagasi väite, mille kohaselt diferentseeritud ekspordimaksud iseenesest võiksid anda aluse raamatupidamisdokumentides esitatud kulude arvestamata jätmiseks, ning et igal juhul ei saa uurimisasutus raamatupidamisdokumentides esitatud kulusid arvestamata jätta, kui need kajastavad tegelikult kantud kulusid täpselt ja usaldusväärselt.

| (51) | Komisjon möönis, et apellatsioonikogu ei välistanud iseenesest võimalust, et teatavatel konkreetsetel juhtudel võiks uurimisasutus kajastatud kulutusi mitte arvesse võtta, kui uurimine näitab, et kulusid on näidatud näiteks suuremana või väiksemana, või et raamatupidamisdokumentides kajastatud kulude usaldusväärsust mõjutasid muud kui turutingimusel tehtud tehingud või muud tavad (apellatsioonikogu aruande punkt 6.41). |
| --- | --- |

(51)

Komisjon möönis, et apellatsioonikogu ei välistanud iseenesest võimalust, et teatavatel konkreetsetel juhtudel võiks uurimisasutus kajastatud kulutusi mitte arvesse võtta, kui uurimine näitab, et kulusid on näidatud näiteks suuremana või väiksemana, või et raamatupidamisdokumentides kajastatud kulude usaldusväärsust mõjutasid muud kui turutingimusel tehtud tehingud või muud tavad (apellatsioonikogu aruande punkt 6.41).

| (52) | Samas märkis apellatsioonikogu, et Argentina ekspordimaksusüsteem ei ole iseenesest piisav alus järeldamaks, et tootjate dokumendid ei kajasta biodiisli tootmise ja müügiga seotud tooraine kulusid asjakohaselt, ega dokumentides kajastatud vastavate kulude arvestamata jätmiseks biodiisli normaalväärtuse arvutamisel (apellatsioonikogu aruande punkt 6.55). |
| --- | --- |

(52)

Samas märkis apellatsioonikogu, et Argentina ekspordimaksusüsteem ei ole iseenesest piisav alus järeldamaks, et tootjate dokumendid ei kajasta biodiisli tootmise ja müügiga seotud tooraine kulusid asjakohaselt, ega dokumentides kajastatud vastavate kulude arvestamata jätmiseks biodiisli normaalväärtuse arvutamisel (apellatsioonikogu aruande punkt 6.55).

| (53) | EBB väited põhinevad eeldusel, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteemi väidetav moonutav mõju muudab kõnealuse tooraine maksumuse ebausaldusväärseks ja seetõttu tuleks see arvestamata jätta. EBB väitel olid omamaised sojaoahinnad Argentinas rahvusvahelistest hindadest madalamad Argentina ekspordimaksusüsteemi tõttu. Selle väitega nõustumine tähendaks – vastupidiselt apellatsioonikogu järeldustele – nõustumist, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteem iseenesest tekitas selliseid tagajärgi, et tegelikult kantud ja äriühingu raamatupidamisdokumentides kajastatud kulud tuleks arvestamata jätta, kuna need olid rahvusvahelistest hindadest madalamad. Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et esialgne uurimine kinnitab, et toorainega seoses kantud tegelikud kulud on äriühingute raamatupidamisdokumentides esitatud täpselt ja õigesti. |
| --- | --- |

(53)

EBB väited põhinevad eeldusel, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteemi väidetav moonutav mõju muudab kõnealuse tooraine maksumuse ebausaldusväärseks ja seetõttu tuleks see arvestamata jätta. EBB väitel olid omamaised sojaoahinnad Argentinas rahvusvahelistest hindadest madalamad Argentina ekspordimaksusüsteemi tõttu. Selle väitega nõustumine tähendaks – vastupidiselt apellatsioonikogu järeldustele – nõustumist, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteem iseenesest tekitas selliseid tagajärgi, et tegelikult kantud ja äriühingu raamatupidamisdokumentides kajastatud kulud tuleks arvestamata jätta, kuna need olid rahvusvahelistest hindadest madalamad. Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et esialgne uurimine kinnitab, et toorainega seoses kantud tegelikud kulud on äriühingute raamatupidamisdokumentides esitatud täpselt ja õigesti.

| (54) | Seega lükkas komisjon tagasi EBB väite, kuna selle heakskiitmine ei oleks kooskõlas aruannete järeldustega. |
| --- | --- |

(54)

Seega lükkas komisjon tagasi EBB väite, kuna selle heakskiitmine ei oleks kooskõlas aruannete järeldustega.

| (55) | Seetõttu leidis komisjon, et meetmete vastavusse viimiseks aruannetega ja WTO eeskirjadega tuleb normaalväärtuse arvutamisel aluseks võtta tegelikud kulud, mis on esitatud vastavate äriühingute raamatupidamisdokumentides. |
| --- | --- |

(55)

Seetõttu leidis komisjon, et meetmete vastavusse viimiseks aruannetega ja WTO eeskirjadega tuleb normaalväärtuse arvutamisel aluseks võtta tegelikud kulud, mis on esitatud vastavate äriühingute raamatupidamisdokumentides.

| (56) | Pärast järelduste avalikustamist kordas EBB, et WTO otsus võimaldas komisjonil käesoleval juhul kasutada kulude kohandamist. EBB oli seisukohal, et komisjon oli WTO otsust ja EBB väiteid valesti tõlgendanud. |
| --- | --- |

(56)

Pärast järelduste avalikustamist kordas EBB, et WTO otsus võimaldas komisjonil käesoleval juhul kasutada kulude kohandamist. EBB oli seisukohal, et komisjon oli WTO otsust ja EBB väiteid valesti tõlgendanud.

| (57) | EBB arvates ei ole komisjon arvesse võtnud aruannetes esitatud väiteid selle kohta, et omamaised sojaoahinnad olid Argentinas rahvusvahelistest hindadest madalamad Argentina ekspordimaksusüsteemi tõttu. EBB märkis, et erinevalt komisjoni väitest ei olnud otsuses märgitud, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteemi moonutused ei ole iseenesest piisav alus kulude kohandamiseks. |
| --- | --- |

(57)

EBB arvates ei ole komisjon arvesse võtnud aruannetes esitatud väiteid selle kohta, et omamaised sojaoahinnad olid Argentinas rahvusvahelistest hindadest madalamad Argentina ekspordimaksusüsteemi tõttu. EBB märkis, et erinevalt komisjoni väitest ei olnud otsuses märgitud, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteemi moonutused ei ole iseenesest piisav alus kulude kohandamiseks.

| (58) | Peale selle kordas ja rõhutas EBB asjaolu, et omamaiste turuhindade ebausaldusväärsus, mis on tingitud diferentseeritud ekspordimaksude süsteemist, on piisav alus järeldamaks, et tootjate raamatupidamisdokumendid ei kajasta asjakohaselt biodiisli tootmise ja müügiga seotud sojaoakulusid. Omamaiste hindade ebausaldusväärsus võimaldas raamatupidamisdokumentides esitatud kulusid mitte arvesse võtta ja EBB oli komisjonile edastanud kogu vajaliku teabe kulude kohandamiseks. |
| --- | --- |

(58)

Peale selle kordas ja rõhutas EBB asjaolu, et omamaiste turuhindade ebausaldusväärsus, mis on tingitud diferentseeritud ekspordimaksude süsteemist, on piisav alus järeldamaks, et tootjate raamatupidamisdokumendid ei kajasta asjakohaselt biodiisli tootmise ja müügiga seotud sojaoakulusid. Omamaiste hindade ebausaldusväärsus võimaldas raamatupidamisdokumentides esitatud kulusid mitte arvesse võtta ja EBB oli komisjonile edastanud kogu vajaliku teabe kulude kohandamiseks.

| (59) | EBB märkis, et hindamiskogu ja apellatsioonikogu väidete kohaselt oli uurival asutusel võimalik hinnata tootjate/eksportijate raamatupidamisdokumentides esitatud kulude usaldusväärsust, eelkõige seda, kas arvestati kõiki kulusid, kas kulusid oli näidatud suuremana või väiksemana ning kas turutingimustele mittevastavad tehingud või muud tavad mõjutasid raamatupidamisdokumentides kajastatud kulude usaldusväärsust. EBB väitel sarnanes diferentseeritud ekspordimaksude süsteem turutingimustele mittevastavate tehingutega ja/või muude tavadega, mis võiksid mõjutada raamatupidamisdokumentides kajastatud kulude usaldusväärsust (10). |
| --- | --- |

(59)

EBB märkis, et hindamiskogu ja apellatsioonikogu väidete kohaselt oli uurival asutusel võimalik hinnata tootjate/eksportijate raamatupidamisdokumentides esitatud kulude usaldusväärsust, eelkõige seda, kas arvestati kõiki kulusid, kas kulusid oli näidatud suuremana või väiksemana ning kas turutingimustele mittevastavad tehingud või muud tavad mõjutasid raamatupidamisdokumentides kajastatud kulude usaldusväärsust. EBB väitel sarnanes diferentseeritud ekspordimaksude süsteem turutingimustele mittevastavate tehingutega ja/või muude tavadega, mis võiksid mõjutada raamatupidamisdokumentides kajastatud kulude usaldusväärsust (10).

10

| (60) | Komisjon võttis selle väite kordushindamisel arvesse ka ärakuulamise eest vastutava ametniku juures 20. juulil 2017 toimunud ärakuulamist. Komisjon märkis põhjendustes 51–55, et toormaterjali hankimise tegelikud kulud olid Argentina ettevõtjate raamatupidamisdokumentides asjakohaselt ja õigesti kajastatud ning et kulude varasem kohandamine ei ole kooskõlas ELi poolt WTOs võetud kohustustega. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon võttis selle väite kordushindamisel arvesse ka ärakuulamise eest vastutava ametniku juures 20. juulil 2017 toimunud ärakuulamist. Komisjon märkis põhjendustes 51–55, et toormaterjali hankimise tegelikud kulud olid Argentina ettevõtjate raamatupidamisdokumentides asjakohaselt ja õigesti kajastatud ning et kulude varasem kohandamine ei ole kooskõlas ELi poolt WTOs võetud kohustustega.

| (61) | Komisjon ei nõustunud hindamiskogu ja apellatsioonikogu järelduste tõlgendamisega EBB poolt. Näiteks on hindamiskogu joonealuses märkuses 400 rohkem üksikasju, kui EBB esitatud väitest võib välja lugeda. Hindamiskogu leidis, et raamatupidamisdokumentides kajastatud kulude uurimine artiklis 2.2.1.1 sisalduva väljendi „asjakohaselt kajastama“ valguses ei hõlma raamatupidamisdokumentides esitatud kulude endi asjakohasuse uurimist, kui tootja või eksportija raamatupidamisdokumentides esitatud tegelikud kulud leitakse muus osas olevat lubatavuse piirides täpsed ja usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(61)

Komisjon ei nõustunud hindamiskogu ja apellatsioonikogu järelduste tõlgendamisega EBB poolt. Näiteks on hindamiskogu joonealuses märkuses 400 rohkem üksikasju, kui EBB esitatud väitest võib välja lugeda. Hindamiskogu leidis, et raamatupidamisdokumentides kajastatud kulude uurimine artiklis 2.2.1.1 sisalduva väljendi „asjakohaselt kajastama“ valguses ei hõlma raamatupidamisdokumentides esitatud kulude endi asjakohasuse uurimist, kui tootja või eksportija raamatupidamisdokumentides esitatud tegelikud kulud leitakse muus osas olevat lubatavuse piirides täpsed ja usaldusväärsed.

| (62) | Samas osutas EBB väide, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteem sarnaneb turutingimustele mittevastavate tehingutega ja/või muude tavadega, just kõnealuste kajastatud kulude usaldusväärsuse uurimisele. |
| --- | --- |

(62)

Samas osutas EBB väide, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteem sarnaneb turutingimustele mittevastavate tehingutega ja/või muude tavadega, just kõnealuste kajastatud kulude usaldusväärsuse uurimisele.

| (63) | Lisaks ei olnud diferentseeritud ekspordimaksude süsteemi mõju i) sarnane turutingimustele mittevastava tehinguga; ii) ega kujutanud endast muud tava, mis võiks mõjutada eksportiva tootja raamatupidamisdokumentides esitatud kulude usaldusväärsust. Olenemata eespool nimetatud mõistete ulatusest lükkasid nii hindamiskogu kui ka apellatsioonikogu kindlalt tagasi komisjoni põhilised väited, et Argentina ekspordimaksusüsteemist tingitud hinnamoonutused on piisav põhjus jätta kõrvale eksportivate tootjate raamatupidamisdokumentides esitatud kulud (11). |
| --- | --- |

(63)

Lisaks ei olnud diferentseeritud ekspordimaksude süsteemi mõju i) sarnane turutingimustele mittevastava tehinguga; ii) ega kujutanud endast muud tava, mis võiks mõjutada eksportiva tootja raamatupidamisdokumentides esitatud kulude usaldusväärsust. Olenemata eespool nimetatud mõistete ulatusest lükkasid nii hindamiskogu kui ka apellatsioonikogu kindlalt tagasi komisjoni põhilised väited, et Argentina ekspordimaksusüsteemist tingitud hinnamoonutused on piisav põhjus jätta kõrvale eksportivate tootjate raamatupidamisdokumentides esitatud kulud (11).

11

| (64) | Pärast läbivaadatud järelduste avalikustamist jäi EBB oma seisukoha juurde, et komisjon on vääralt tõlgendanud apellatsioonikogu aruande punkti 6.55 ning jätnud tähelepanuta sama aruande punktiga 6.41 ettenähtud võimaluse uurida aruandes esitatud toorainekulude usaldusväärsust ja selliste kuludega mitte arvestada, kui ilmneb, et need kulud ei ole usaldusväärsed, ning tõi mõningaid täiendavaid väiteid oma seisukoha toetuseks. |
| --- | --- |

(64)

Pärast läbivaadatud järelduste avalikustamist jäi EBB oma seisukoha juurde, et komisjon on vääralt tõlgendanud apellatsioonikogu aruande punkti 6.55 ning jätnud tähelepanuta sama aruande punktiga 6.41 ettenähtud võimaluse uurida aruandes esitatud toorainekulude usaldusväärsust ja selliste kuludega mitte arvestada, kui ilmneb, et need kulud ei ole usaldusväärsed, ning tõi mõningaid täiendavaid väiteid oma seisukoha toetuseks.

| (65) | Esimese väite kohta lisas EBB, et apellatsioonikogu väide aruande punktis 6.55 „... ELi ametiasutuste seisukoht, et Argentina omamaised sojaoahinnad on rahvusvahelistest hindadest madalamad Argentina ekspordimaksusüsteemi tõttu, ei ole iseenesest piisav alus järeldamaks, et tootjate raamatupidamisdokumendid ei kajasta biodiisli tootmise ja müügiga seotud sojaoakulusid asjakohaselt, ega raamatupidamisdokumentides kajastatud vastavate kulude arvestamata jätmiseks biodiisli normaalväärtuse arvutamisel“ ei ole apellatsioonikogu õiguslik hinnang, nagu väidab komisjon, vaid pelgalt komisjoni lõplikus määruses esitatud järelduse osundus. EBB väitis veel, et sõnad „ei ole iseenesest piisav alus“ viitavad sellele, et Argentina ekspordimaksusüsteem võib olla piisav alus jätta arvestamata kulud, kuid komisjon ei teinud vajalikku analüüsi. Ka ei ole komisjoni tõlgenduses punkti 6.55 kohta tähelepanu osutatud sellele tõsiasjale, et apellatsioonikogu leidis vajaliku olevat lahendada võrdlusaluse küsimus. See ei oleks olnud vajalik, kui apellatsioonikogu oleks kategooriliselt välistanud, et Argentina ekspordimaksusüsteem võiks olla kulude kohandamise aluseks. |
| --- | --- |

(65)

Esimese väite kohta lisas EBB, et apellatsioonikogu väide aruande punktis 6.55 „... ELi ametiasutuste seisukoht, et Argentina omamaised sojaoahinnad on rahvusvahelistest hindadest madalamad Argentina ekspordimaksusüsteemi tõttu, ei ole iseenesest piisav alus järeldamaks, et tootjate raamatupidamisdokumendid ei kajasta biodiisli tootmise ja müügiga seotud sojaoakulusid asjakohaselt, ega raamatupidamisdokumentides kajastatud vastavate kulude arvestamata jätmiseks biodiisli normaalväärtuse arvutamisel“ ei ole apellatsioonikogu õiguslik hinnang, nagu väidab komisjon, vaid pelgalt komisjoni lõplikus määruses esitatud järelduse osundus. EBB väitis veel, et sõnad „ei ole iseenesest piisav alus“ viitavad sellele, et Argentina ekspordimaksusüsteem võib olla piisav alus jätta arvestamata kulud, kuid komisjon ei teinud vajalikku analüüsi. Ka ei ole komisjoni tõlgenduses punkti 6.55 kohta tähelepanu osutatud sellele tõsiasjale, et apellatsioonikogu leidis vajaliku olevat lahendada võrdlusaluse küsimus. See ei oleks olnud vajalik, kui apellatsioonikogu oleks kategooriliselt välistanud, et Argentina ekspordimaksusüsteem võiks olla kulude kohandamise aluseks.

| (66) | Komisjon ei nõustunud EBB pakutud tõlgendusega. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon ei nõustunud EBB pakutud tõlgendusega.

| (67) | Esiteks ei ole eespool viidatud apellatsioonikogu aruande punktis 6.55 esitatud avaldus üksnes komisjoni enda järelduse osundus. Vastupidi, see on lahutamatu osa apellatsioonikogu tõlgendusest punktis 6.56 dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.1.1 kohta. Apellatsioonikogu on selgelt hindamiskoguga ühel arvamusel, et seda sätet ei saa pidada piisavaks aluseks komisjoni järeldusele jätta arvestamata Argentina biodiisli tootjate kajastatud kulusid, kuna Argentina sojaoa kodumaised hinnad on madalamad rahvusvahelise turu hindadest Argentina ekspordimaksusüsteemi tõttu. Apellatsioonikogu kordas sõna-sõnalt seda järeldust punktis 6.56 pealkirja all „Järeldused“. |
| --- | --- |

(67)

Esiteks ei ole eespool viidatud apellatsioonikogu aruande punktis 6.55 esitatud avaldus üksnes komisjoni enda järelduse osundus. Vastupidi, see on lahutamatu osa apellatsioonikogu tõlgendusest punktis 6.56 dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.1.1 kohta. Apellatsioonikogu on selgelt hindamiskoguga ühel arvamusel, et seda sätet ei saa pidada piisavaks aluseks komisjoni järeldusele jätta arvestamata Argentina biodiisli tootjate kajastatud kulusid, kuna Argentina sojaoa kodumaised hinnad on madalamad rahvusvahelise turu hindadest Argentina ekspordimaksusüsteemi tõttu. Apellatsioonikogu kordas sõna-sõnalt seda järeldust punktis 6.56 pealkirja all „Järeldused“.

| (68) | Teiseks viitab väljend „ei ole iseenesest piisav alus“ sellele, et komisjoni arusaama kohaselt ei ole üksnes ekspordimaksusüsteemi olemasolu piisav, et õigustada kulude kohandamist, nagu seda tehti esialgses uurimises. Kui (nagu EBB väidab) apellatsioonikogu arvanuks, et peapõhjus, miks WTOga võrreldes on ELi meetmed ebajärjepidevad, oli ebapiisav põhjendus komisjoni esialgses määruses, oleks apellatsioonikogu ka nii väitnud; kuid ei apellatsioonikogu ega hindamiskogu väitnud midagi sellist. Pigem kasutati sõnastust „iseenesest“ selleks, et selgitada seda, et Argentina ekspordimaksusüsteem ei saa käivitada kulude kohandamist dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.1.1 kohaselt, olenemata sellest, kui põhjendatud või dokumenteeritud selle konkurentsi moonutav mõju ka ei oleks. |
| --- | --- |

(68)

Teiseks viitab väljend „ei ole iseenesest piisav alus“ sellele, et komisjoni arusaama kohaselt ei ole üksnes ekspordimaksusüsteemi olemasolu piisav, et õigustada kulude kohandamist, nagu seda tehti esialgses uurimises. Kui (nagu EBB väidab) apellatsioonikogu arvanuks, et peapõhjus, miks WTOga võrreldes on ELi meetmed ebajärjepidevad, oli ebapiisav põhjendus komisjoni esialgses määruses, oleks apellatsioonikogu ka nii väitnud; kuid ei apellatsioonikogu ega hindamiskogu väitnud midagi sellist. Pigem kasutati sõnastust „iseenesest“ selleks, et selgitada seda, et Argentina ekspordimaksusüsteem ei saa käivitada kulude kohandamist dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.1.1 kohaselt, olenemata sellest, kui põhjendatud või dokumenteeritud selle konkurentsi moonutav mõju ka ei oleks.

üksnes ekspordimaksusüsteemi olemasolu

põhjendus

| (69) | Kolmandaks ei ole komisjon nõus EBB järeldusega, et apellatsioonikogu käsitles punktides 6.58–6.83 viidatud väidet võrdlusaluste kohta selliselt, nagu Argentina ekspordimaksusüsteem oleks piisav alus, et jätta arvestamata esitatud toorainekulud. Punktile 6.58 eelnevast pealkirjast võib järeldada, et apellatsioonikogu käsitles selles punktis dumpinguvastase lepingu artikli 2.2 alusel üht teist Argentina väidet. |
| --- | --- |

(69)

Kolmandaks ei ole komisjon nõus EBB järeldusega, et apellatsioonikogu käsitles punktides 6.58–6.83 viidatud väidet võrdlusaluste kohta selliselt, nagu Argentina ekspordimaksusüsteem oleks piisav alus, et jätta arvestamata esitatud toorainekulud. Punktile 6.58 eelnevast pealkirjast võib järeldada, et apellatsioonikogu käsitles selles punktis dumpinguvastase lepingu artikli 2.2 alusel üht teist Argentina väidet.

| (70) | Seejärel käsitles komisjon EBB teist väidet, nimelt väidet, et apellatsioonikogu aruande punktist 6.41 ilmneb, et ettevõtja aruannetes kajastatud kulusid võib mitte arvesse võtta, kui need on saadud sellisel viisil, mis mõjutab kajastatud kulude usaldusväärsust. EBB osutas ka asjaolule, et kuigi hindamiskogu esitas sellise põhjenduse üksnes allmärkuses, pidas apellatsioonikogu vajalikuks esitada see aruande põhitekstis. EBB väitel näitab see, et apellatsioonikogu tahtis vältida dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.1.1 liiga piiratud tõlgendamist ja anda selgelt märku, et sellises kontekstis on võimalik kulusid kohandada. |
| --- | --- |

(70)

Seejärel käsitles komisjon EBB teist väidet, nimelt väidet, et apellatsioonikogu aruande punktist 6.41 ilmneb, et ettevõtja aruannetes kajastatud kulusid võib mitte arvesse võtta, kui need on saadud sellisel viisil, mis mõjutab kajastatud kulude usaldusväärsust. EBB osutas ka asjaolule, et kuigi hindamiskogu esitas sellise põhjenduse üksnes allmärkuses, pidas apellatsioonikogu vajalikuks esitada see aruande põhitekstis. EBB väitel näitab see, et apellatsioonikogu tahtis vältida dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.1.1 liiga piiratud tõlgendamist ja anda selgelt märku, et sellises kontekstis on võimalik kulusid kohandada.

| (71) | Punktis 6.41 käsitles apellatsioonikogu ELi väidet, et hindamiskogu aruanne näib viitavat sellele, et uuriv asutus peaks nõustuma kõigi äriühingu esitatud kuludega, kui need kajastavad täpselt tegelikke kulusid, olenemata sellest, kui mõistmatud sellised kulud ka ei oleks võrreldes tavapärastele turutingimustele vastava näitaja või võrdlusalusega. Ta lükkas selle tõlgenduse tagasi ja märkis, et tegelikult oli hindamiskogu seisukohal, et uuriv asutus võib tootja raamatupidamisdokumentides kajastatud andmete usaldusväärsust ja täpsust kontrollida. Uuriv asutus võib seega teha kindlaks, kas kõik tegelikud kulud on kirjendatud; kas tegelikke kulusid on näidatud suuremana või väiksemana ning kas turutingimustele mittevastavad tehingud või muud tavad on mõjutanud raamatupidamisdokumentides esitatud kulude usaldusväärsust. |
| --- | --- |

(71)

Punktis 6.41 käsitles apellatsioonikogu ELi väidet, et hindamiskogu aruanne näib viitavat sellele, et uuriv asutus peaks nõustuma kõigi äriühingu esitatud kuludega, kui need kajastavad täpselt tegelikke kulusid, olenemata sellest, kui mõistmatud sellised kulud ka ei oleks võrreldes tavapärastele turutingimustele vastava näitaja või võrdlusalusega. Ta lükkas selle tõlgenduse tagasi ja märkis, et tegelikult oli hindamiskogu seisukohal, et uuriv asutus võib tootja raamatupidamisdokumentides kajastatud andmete usaldusväärsust ja täpsust kontrollida. Uuriv asutus võib seega teha kindlaks, kas kõik tegelikud kulud on kirjendatud; kas tegelikke kulusid on näidatud suuremana või väiksemana ning kas turutingimustele mittevastavad tehingud või muud tavad on mõjutanud raamatupidamisdokumentides esitatud kulude usaldusväärsust.

| (72) | Komisjon nõustub EBBga, et apellatsioonikogu tunnustas hindamiskogu otsust, et esitatud kulusid võib mitte arvestada, kui uuriv asutus on avastanud turutingimustele mittevastavaid tehinguid või muid tavasid, mis kahjustavad kulude usaldusväärsust. Samuti pidas komisjon normaalseks, et apellatsioonikogu esitas väite oma otsuse põhitekstis, mitte aga allmärkuses, nagu oli selle esitanud hindamiskogu. Aga ei hindamiskogu ega apellatsioonikogu teinud mingit järeldust ega esitanud ühtegi soovitust selle kohta, et Argentina ekspordimaksusüsteem peaks kuuluma sellise usaldusväärsust mõjutava erandi alla. Kui hindamiskogu või apellatsioonikogu leidnuks, et Argentina ekspordimaksusüsteem tuleks liigitada veel üheks usaldusväärsust mõjutavaks süsteemiks, oleksid nad seda selgelt väitnud ja hoidunud järeldamast, et ELi meetmed ei ole WTOga kooskõlas. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon nõustub EBBga, et apellatsioonikogu tunnustas hindamiskogu otsust, et esitatud kulusid võib mitte arvestada, kui uuriv asutus on avastanud turutingimustele mittevastavaid tehinguid või muid tavasid, mis kahjustavad kulude usaldusväärsust. Samuti pidas komisjon normaalseks, et apellatsioonikogu esitas väite oma otsuse põhitekstis, mitte aga allmärkuses, nagu oli selle esitanud hindamiskogu. Aga ei hindamiskogu ega apellatsioonikogu teinud mingit järeldust ega esitanud ühtegi soovitust selle kohta, et Argentina ekspordimaksusüsteem peaks kuuluma sellise usaldusväärsust mõjutava erandi alla. Kui hindamiskogu või apellatsioonikogu leidnuks, et Argentina ekspordimaksusüsteem tuleks liigitada veel üheks usaldusväärsust mõjutavaks süsteemiks, oleksid nad seda selgelt väitnud ja hoidunud järeldamast, et ELi meetmed ei ole WTOga kooskõlas.

| (73) | Seepärast jäi komisjon aruannete suhtes oma tõlgenduse juurde, et EL ei saa üksnes Argentina ekspordimaksusüsteemist tulenevate moonutuste alusel jätta Argentinast pärit biodiisli normaalväärtuse arvutamisel arvestamata tegelikult kantud ja korralikult kirjendatud kulusid. |
| --- | --- |

(73)

Seepärast jäi komisjon aruannete suhtes oma tõlgenduse juurde, et EL ei saa üksnes Argentina ekspordimaksusüsteemist tulenevate moonutuste alusel jätta Argentinast pärit biodiisli normaalväärtuse arvutamisel arvestamata tegelikult kantud ja korralikult kirjendatud kulusid.

| (74) | Seejärel käsitles komisjon EBB märkusi ning pärast avalikustamist ka FEDIOLi (kes samuti on liidu biodiislitööstuse tarnija) märkusi, et komisjon peaks leidma teistsuguseid tõendusmaterjale seoses kulude kohandustega selleks, et ära hoida diferentseeritud ekspordimaksust tulenevaid moonutusi Argentina biodiisli tootmiskuludes. Sellega seoses märkis komisjon, et alternatiivsete tõendite kogumine diferentseeritud ekspordimaksust põhjustatud moonutuste vältimiseks tehtavate kohanduste kohta ei ole käesoleva läbivaatamise eesmärk.
  Komisjon märkis, et Heffley uuringus sisalduvat tõendusmaterjali ei saa pidada piisavalt usaldusväärseks aluseks uute kulukohanduste tegemisel ja seda järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(74)

Seejärel käsitles komisjon EBB märkusi ning pärast avalikustamist ka FEDIOLi (kes samuti on liidu biodiislitööstuse tarnija) märkusi, et komisjon peaks leidma teistsuguseid tõendusmaterjale seoses kulude kohandustega selleks, et ära hoida diferentseeritud ekspordimaksust tulenevaid moonutusi Argentina biodiisli tootmiskuludes. Sellega seoses märkis komisjon, et alternatiivsete tõendite kogumine diferentseeritud ekspordimaksust põhjustatud moonutuste vältimiseks tehtavate kohanduste kohta ei ole käesoleva läbivaatamise eesmärk.

Komisjon märkis, et Heffley uuringus sisalduvat tõendusmaterjali ei saa pidada piisavalt usaldusväärseks aluseks uute kulukohanduste tegemisel ja seda järgmistel põhjustel.

| (75) | Esiteks hõlmas uurimisperiood ajavahemikku 2011. aasta juulist 2012. aasta juunini, Heffley uuringus sisalduvas konkreetses analüüsis aga vaadeldi ajavahemikku oktoobrist 2011 septembrini 2012. Seega kattuvad vaatlusalused ajavahemikud vaid osaliselt, mis muudab kaheldavaks, kas uuringu tulemusi saab kohandusi tegemata asjakohases uurimises kasutada. Komisjon ei saanud seda ebakõla kõrvaldada, kuna puudusid andmed ajavahemiku juuli 2011 – september 2011 kohta. |
| --- | --- |

(75)

Esiteks hõlmas uurimisperiood ajavahemikku 2011. aasta juulist 2012. aasta juunini, Heffley uuringus sisalduvas konkreetses analüüsis aga vaadeldi ajavahemikku oktoobrist 2011 septembrini 2012. Seega kattuvad vaatlusalused ajavahemikud vaid osaliselt, mis muudab kaheldavaks, kas uuringu tulemusi saab kohandusi tegemata asjakohases uurimises kasutada. Komisjon ei saanud seda ebakõla kõrvaldada, kuna puudusid andmed ajavahemiku juuli 2011 – september 2011 kohta.

| (76) | Teiseks kasutati uuringus Ameerika Ühendriikide tootmiskulude arvutamisel sojaubade turuhinda Ameerika Ühendriikides. See majanduslik meetod põhineb eeldustel ega anna usaldusväärseid andmeid Ameerika Ühendriikide biodiislitoodangu tegeliku maksumuse kohta. Isegi juhul, kui lähtuda vaid eeldustest, puuduvad tõendid selle kohta, et soja toorõlist biodiisli valmistamisega seotud kulud on Ameerika Ühendriikides ja Argentinas ühesugused. Kolmandaks, Argentina keskmist ekspordihinda kasutades jäetakse tähelepanuta asjaolu, et liitu suunatud ekspordi hind võib tegelikkuses olla keskmisest kõrgem. Esialgse uurimise käigus vaadeldud uurimisperioodil oli Argentina biodiisli ELi ekspordihind 967 eurot tonni kohta, mis toimikusse märgitud selleaegse vahetuskursi kohaselt on võrdne 1 294 USA dollariga tonni kohta. Uuringus aga kasutati sama perioodi keskmise ekspordihinnana 1 071 USA dollarit tonni kohta. See näitab, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteemist saadav väidetav kasu ei saa otseselt tuleneda liitu suunatud ekspordi hinnast. |
| --- | --- |

(76)

Teiseks kasutati uuringus Ameerika Ühendriikide tootmiskulude arvutamisel sojaubade turuhinda Ameerika Ühendriikides. See majanduslik meetod põhineb eeldustel ega anna usaldusväärseid andmeid Ameerika Ühendriikide biodiislitoodangu tegeliku maksumuse kohta. Isegi juhul, kui lähtuda vaid eeldustest, puuduvad tõendid selle kohta, et soja toorõlist biodiisli valmistamisega seotud kulud on Ameerika Ühendriikides ja Argentinas ühesugused. Kolmandaks, Argentina keskmist ekspordihinda kasutades jäetakse tähelepanuta asjaolu, et liitu suunatud ekspordi hind võib tegelikkuses olla keskmisest kõrgem. Esialgse uurimise käigus vaadeldud uurimisperioodil oli Argentina biodiisli ELi ekspordihind 967 eurot tonni kohta, mis toimikusse märgitud selleaegse vahetuskursi kohaselt on võrdne 1 294 USA dollariga tonni kohta. Uuringus aga kasutati sama perioodi keskmise ekspordihinnana 1 071 USA dollarit tonni kohta. See näitab, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteemist saadav väidetav kasu ei saa otseselt tuleneda liitu suunatud ekspordi hinnast.

| (77) | Neljandaks eeldatakse uuringus piisavaid tõendeid esitamata, et Argentina omamaise turu (väikesed) tootmiskulud vaatlusalusel perioodil olid eranditult tingitud diferentseeritud ekspordimaksude süsteemist. Uuringus ei käsitleta muid võimalikke võrreldavaid eeliseid, mis võiksid muuta biodiisli tootmise Argentinas odavamaks kui Ameerika Ühendriikides. |
| --- | --- |

(77)

Neljandaks eeldatakse uuringus piisavaid tõendeid esitamata, et Argentina omamaise turu (väikesed) tootmiskulud vaatlusalusel perioodil olid eranditult tingitud diferentseeritud ekspordimaksude süsteemist. Uuringus ei käsitleta muid võimalikke võrreldavaid eeliseid, mis võiksid muuta biodiisli tootmise Argentinas odavamaks kui Ameerika Ühendriikides.

| (78) | Seepärast leidis komisjon, et ta ei saa täpsuse huvides asendada Argentina biodiislitootjate raamatupidamisdokumentides esitatud kulusid Heffley uuringus pakutud võrdlusalusega. |
| --- | --- |

(78)

Seepärast leidis komisjon, et ta ei saa täpsuse huvides asendada Argentina biodiislitootjate raamatupidamisdokumentides esitatud kulusid Heffley uuringus pakutud võrdlusalusega.

| (79) | Pärast läbivaadatud järelduste avalikustamist selgitas EBB, et uurimise eesmärk oli näidata üksnes seda, kuidas komisjon näiteks võiks hinnata moonutusi ja määrata Argentina ekspordimaksusüsteemist põhjustatud moonutuse (ebausaldusväärsuse) arvulise suuruse, mitte aga asendada või muuta komisjoni analüüsi, mis tugineb tema enda kontrollitud andmetele, mis koguti esialgse uurimise käigus. |
| --- | --- |

(79)

Pärast läbivaadatud järelduste avalikustamist selgitas EBB, et uurimise eesmärk oli näidata üksnes seda, kuidas komisjon näiteks võiks hinnata moonutusi ja määrata Argentina ekspordimaksusüsteemist põhjustatud moonutuse (ebausaldusväärsuse) arvulise suuruse, mitte aga asendada või muuta komisjoni analüüsi, mis tugineb tema enda kontrollitud andmetele, mis koguti esialgse uurimise käigus.

| (80) | EBB esitas samuti läbivaadatud uurimise võrdlusandmetega, mis vastasid täielikult esialgsele uurimisperioodile, mille kestel saadi samasuguseid tulemusi, st moonutus oli ligikaudu 27 % sojaubade omamaiste hindade korral. EBB vaidlustas komisjoni arusaama, et uuring tugines USA tootmiskuludele. Uurimises tugineti hoopis hinnangulisele biodiisli tootmise kulule Argentinas. Lisaks sellele ei olevat asjakohane komisjoni kriitika selle kohta, et uurimises tugineti keskmisele ekspordihinnale, kuna kõnealusel hinnal ei ole tähtsust Argentina biodiisli kulude moonutuse arvutamisel, sest moonutused on tingitud ekspordimaksusüsteemist. Lisaks märgib EBB, et väidetavad suhtelised eelised ei saa põhjustada umbes 30 % hinnavahet, aga et vastupidise kohta tõendeid ei ole, on ainus mõistlik põhjendus sellise vahe kohta Argentina ekspordimaksusüsteem. |
| --- | --- |

(80)

EBB esitas samuti läbivaadatud uurimise võrdlusandmetega, mis vastasid täielikult esialgsele uurimisperioodile, mille kestel saadi samasuguseid tulemusi, st moonutus oli ligikaudu 27 % sojaubade omamaiste hindade korral. EBB vaidlustas komisjoni arusaama, et uuring tugines USA tootmiskuludele. Uurimises tugineti hoopis hinnangulisele biodiisli tootmise kulule Argentinas. Lisaks sellele ei olevat asjakohane komisjoni kriitika selle kohta, et uurimises tugineti keskmisele ekspordihinnale, kuna kõnealusel hinnal ei ole tähtsust Argentina biodiisli kulude moonutuse arvutamisel, sest moonutused on tingitud ekspordimaksusüsteemist. Lisaks märgib EBB, et väidetavad suhtelised eelised ei saa põhjustada umbes 30 % hinnavahet, aga et vastupidise kohta tõendeid ei ole, on ainus mõistlik põhjendus sellise vahe kohta Argentina ekspordimaksusüsteem.

| (81) | Komisjon uuris EBB esitatud selgitusi ja täpsustusi. Komisjon on nõus sellega, et läbivaatamisel ilmnes, et uurimisperioodil oli sojaubade hind siseturul moonutatud umbes 27 %. Kuid komisjon ei nõustu ülejäänud kolme punktiga. |
| --- | --- |

(81)

Komisjon uuris EBB esitatud selgitusi ja täpsustusi. Komisjon on nõus sellega, et läbivaatamisel ilmnes, et uurimisperioodil oli sojaubade hind siseturul moonutatud umbes 27 %. Kuid komisjon ei nõustu ülejäänud kolme punktiga.

| (82) | EBB ise tunnistas, et Argentina tootja hinnanguline töötlemishind põhines kolmel analüüsil: neist üks hõlmab kuue aasta keskmiseid kulu ja hinna andmeid Ameerika Ühendriikide ja Argentina kohta; teine hõlmab samu, kuid ühe aasta andmeid Ameerika Ühendriikide ja Argentina kohta ning kolmas ühe aasta andmeid Argentina kohta siis, kui Argentina ekspordihind oli maailmaturuhinna alus. On selge, et Ameerika Ühendriikide olukord kujutas endast võrdlusalust, mille järgi leida hind Argentinas, kui puuduksid ekspordimaksusüsteemist põhjustatud moonutused. |
| --- | --- |

(82)

EBB ise tunnistas, et Argentina tootja hinnanguline töötlemishind põhines kolmel analüüsil: neist üks hõlmab kuue aasta keskmiseid kulu ja hinna andmeid Ameerika Ühendriikide ja Argentina kohta; teine hõlmab samu, kuid ühe aasta andmeid Ameerika Ühendriikide ja Argentina kohta ning kolmas ühe aasta andmeid Argentina kohta siis, kui Argentina ekspordihind oli maailmaturuhinna alus. On selge, et Ameerika Ühendriikide olukord kujutas endast võrdlusalust, mille järgi leida hind Argentinas, kui puuduksid ekspordimaksusüsteemist põhjustatud moonutused.

| (83) | Lisaks sellele ei ole mõjuvat põhjust, miks tuleks jätta arvesse võtmata Argentina ekspordihindasid Euroopasse eksportimisel, kui tahetakse kindlaks teha, milliseid eeliseid saab Argentina biodiisli tootja diferentseeritud ekspordimaksudest. |
| --- | --- |

(83)

Lisaks sellele ei ole mõjuvat põhjust, miks tuleks jätta arvesse võtmata Argentina ekspordihindasid Euroopasse eksportimisel, kui tahetakse kindlaks teha, milliseid eeliseid saab Argentina biodiisli tootja diferentseeritud ekspordimaksudest.

| (84) | Lisaks sellele ei ole komisjon vaidlustanud seda, et diferentseeritud ekspordimaksud vähendavad tehislikult Argentina biodiisli tootjate tootmiskulusid, kuid komisjon ei nõustu selle eeldusega, et diferentseeritud ekspordimaksud on ainus põhjus, et saadakse selline suur eelis – ligikaudu 30 %. |
| --- | --- |

(84)

Lisaks sellele ei ole komisjon vaidlustanud seda, et diferentseeritud ekspordimaksud vähendavad tehislikult Argentina biodiisli tootjate tootmiskulusid, kuid komisjon ei nõustu selle eeldusega, et diferentseeritud ekspordimaksud on ainus põhjus, et saadakse selline suur eelis – ligikaudu 30 %.

ainus

5.3.   Ümberarvutatud dumpingumarginaalid

Ümberarvutatud dumpingumarginaalid

| (85) | Pärast järelduste teatavakstegemist juhtisid mõned Argentina eksportivad tootjad seoses vigadega dumpingu arvutamisel tähelepanu konkreetsetele äriühingutele. Komisjon parandas vajaduse korral vead ning tegi dumpingumarginaalides ja tollimaksudes asjakohased muudatused. |
| --- | --- |

(85)

Pärast järelduste teatavakstegemist juhtisid mõned Argentina eksportivad tootjad seoses vigadega dumpingu arvutamisel tähelepanu konkreetsetele äriühingutele. Komisjon parandas vajaduse korral vead ning tegi dumpingumarginaalides ja tollimaksudes asjakohased muudatused.

| (86) | Alljärgnevalt on esitatud kõikide Argentina eksportijate suhtes kohaldatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida on muudetud vastavalt WTO aruannete järeldustele ja soovitustele ning mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist:







  Riik | Äriühing | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 8,1 % |
| Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 4,5 % |
| Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 6,6 % |
| Muud koostööd teinud äriühingud | 6,5 % |
| Kõik muud äriühingud | 8,1 % |

(86)

Alljärgnevalt on esitatud kõikide Argentina eksportijate suhtes kohaldatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida on muudetud vastavalt WTO aruannete järeldustele ja soovitustele ning mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist:

Riik

Äriühing

Dumpingumarginaal

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

8,1 %

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

4,5 %

Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

6,6 %

Muud koostööd teinud äriühingud

6,5 %

Kõik muud äriühingud

8,1 %

6.   ARUANNETE PÕHJAL MUUDETUD JÄRELDUSED KAHJU KOHTA

ARUANNETE PÕHJAL MUUDETUD JÄRELDUSED KAHJU KOHTA

| (87) | Muu hulgas märgiti aruannetes, et ELi tegevus dumpinguhinnaga impordi mõju uurimisel omamaisele tootmisharule seoses tootmisvõimsuse ja selle kasutamisega ei olnud kooskõlas dumpinguvastase lepingu artiklitega 3.1 ja 3.4. Aruannetes ei lükatud siiski ümber järeldust, et liidu tööstusharu sai vaatlusalusel perioodil olulist kahju. |
| --- | --- |

(87)

Muu hulgas märgiti aruannetes, et ELi tegevus dumpinguhinnaga impordi mõju uurimisel omamaisele tootmisharule seoses tootmisvõimsuse ja selle kasutamisega ei olnud kooskõlas dumpinguvastase lepingu artiklitega 3.1 ja 3.4. Aruannetes ei lükatud siiski ümber järeldust, et liidu tööstusharu sai vaatlusalusel perioodil olulist kahju.

| (88) | Hindamiskogu leidis, et ELi ametiasutused ei toiminud kooskõlas dumpinguvastase lepingu artiklitega 3.1 ja 3.4, nõustudes ELi omamaise tegevusala esindajate poolt uurimise hilises etapis esitatud muudetud andmetega, veendumata andmete täpsuses ja usaldusväärsuses (hindamiskogu aruande punkt 7.395). Muudetud andmed puudutasid kasutamata tootmisvõimsust. Samal ajal märkis hindamiskogu, et muudetud andmetel ei olnud olulist rolli lõplikus määruses esitatud ELi ametiasutuste järelduses liigse tootmisvõimsuse kui kahju põhjustava „muu teguri“ kohta (kinnitatud apellatsioonikogu aruande punktis 6.174). |
| --- | --- |

(88)

Hindamiskogu leidis, et ELi ametiasutused ei toiminud kooskõlas dumpinguvastase lepingu artiklitega 3.1 ja 3.4, nõustudes ELi omamaise tegevusala esindajate poolt uurimise hilises etapis esitatud muudetud andmetega, veendumata andmete täpsuses ja usaldusväärsuses (hindamiskogu aruande punkt 7.395). Muudetud andmed puudutasid kasutamata tootmisvõimsust. Samal ajal märkis hindamiskogu, et muudetud andmetel ei olnud olulist rolli lõplikus määruses esitatud ELi ametiasutuste järelduses liigse tootmisvõimsuse kui kahju põhjustava „muu teguri“ kohta (kinnitatud apellatsioonikogu aruande punktis 6.174).

| (89) | Mõned eksportivad tootjad ja Argentina biodiislieksportijate ühendus CARBIO väitsid, et kasutamata tootmisvõimsuse mõiste, nagu seda selgitatakse lõplikus määruses, on kõnealuses tööstusharus üsna väheoluline. Tootmisvõimsus kas on või seda ei ole. |
| --- | --- |

(89)

Mõned eksportivad tootjad ja Argentina biodiislieksportijate ühendus CARBIO väitsid, et kasutamata tootmisvõimsuse mõiste, nagu seda selgitatakse lõplikus määruses, on kõnealuses tööstusharus üsna väheoluline. Tootmisvõimsus kas on või seda ei ole.

| (90) | Importijad Gunvor ja CARBIO väitsid, et omamaisele tööstusharule ei põhjustanud kahju mitte tootmisvõimsuse rakendusaste ise, vaid struktuurne ülevõimsus, mis oli tingitud tootmisvõimsuse põhjendamatust suurendamisest hoolimata selle madalast rakendusastmest. |
| --- | --- |

(90)

Importijad Gunvor ja CARBIO väitsid, et omamaisele tööstusharule ei põhjustanud kahju mitte tootmisvõimsuse rakendusaste ise, vaid struktuurne ülevõimsus, mis oli tingitud tootmisvõimsuse põhjendamatust suurendamisest hoolimata selle madalast rakendusastmest.

| (91) | CARBIO ning Argentina ja Indoneesia eksportivad tootjad leidsid ka, et komisjon peab tootmisvõimsust ja selle rakendamist uuesti uurima „positiivsete tõendite“ põhjal. Tegemist peab olema nende tegurite „objektiivse uurimisega“. |
| --- | --- |

(91)

CARBIO ning Argentina ja Indoneesia eksportivad tootjad leidsid ka, et komisjon peab tootmisvõimsust ja selle rakendamist uuesti uurima „positiivsete tõendite“ põhjal. Tegemist peab olema nende tegurite „objektiivse uurimisega“.

| (92) | Komisjon käsitleb seda küsimust allpool punktides 6.1–6.4. |
| --- | --- |

(92)

Komisjon käsitleb seda küsimust allpool punktides 6.1–6.4.

6.1.   Vastus küsimustikule ja kontrollimine

Vastus küsimustikule ja kontrollimine

| (93) | Komisjon saatis EBB-le küsimustiku, paludes selgitada, i) millist metoodikat kasutati selleks, et arvutada välja liidu tööstusharu tootmisvõimsus ja selle rakendamine vaatlusalusel perioodil, ning ii) miks neid andmeid esialgse uurimise käigus muudeti ja mille alusel esitati uued arvud. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon saatis EBB-le küsimustiku, paludes selgitada, i) millist metoodikat kasutati selleks, et arvutada välja liidu tööstusharu tootmisvõimsus ja selle rakendamine vaatlusalusel perioodil, ning ii) miks neid andmeid esialgse uurimise käigus muudeti ja mille alusel esitati uued arvud.

| (94) | Samuti palus komisjon EBB-l selgitada, mida nad mõistavad „kasutamata tootmisvõimsuse“ all; miks see tuli välja arvata liidu tööstusharu kogu tootmisvõimsusest vaatlusalusel perioodil ja kuidas arvutati kasutamata tootmisvõimsust nende tootjate puhul, kes ei ole EBB liikmed. |
| --- | --- |

(94)

Samuti palus komisjon EBB-l selgitada, mida nad mõistavad „kasutamata tootmisvõimsuse“ all; miks see tuli välja arvata liidu tööstusharu kogu tootmisvõimsusest vaatlusalusel perioodil ja kuidas arvutati kasutamata tootmisvõimsust nende tootjate puhul, kes ei ole EBB liikmed.

| (95) | Komisjon sai küsimustikule vastuse, analüüsis seda ja seejärel tegi kontrollkäigu EBB ruumidesse 26. aprillil 2017. Komisjoni palvel oli EBB kontrollkäigu ajaks valmistanud ette kõik küsimustikule vastamisel kasutatud tõendavad dokumendid ja töölehed, eelkõige need, milles esitatud andmed seostati juhtimis- ja raamatupidamisdokumentidega, et komisjon saaks neid kohapeal kontrollida. |
| --- | --- |

(95)

Komisjon sai küsimustikule vastuse, analüüsis seda ja seejärel tegi kontrollkäigu EBB ruumidesse 26. aprillil 2017. Komisjoni palvel oli EBB kontrollkäigu ajaks valmistanud ette kõik küsimustikule vastamisel kasutatud tõendavad dokumendid ja töölehed, eelkõige need, milles esitatud andmed seostati juhtimis- ja raamatupidamisdokumentidega, et komisjon saaks neid kohapeal kontrollida.

| (96) | Komisjon vaatas tõendavad dokumendid läbi, võrdles vaatlusaluse perioodi andmeid algdokumentidega ning viis juhtimis- ja raamatupidamisdokumentides sisalduva teabe kokku esialgse uurimise käigus esitatud muudetud andmetega tootmisvõimsuse ja selle rakendamise kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni. Dokumendid sisaldavad äriühingute konfidentsiaalseid andmeid ja neid ei saa avalikustada. |
| --- | --- |

(96)

Komisjon vaatas tõendavad dokumendid läbi, võrdles vaatlusaluse perioodi andmeid algdokumentidega ning viis juhtimis- ja raamatupidamisdokumentides sisalduva teabe kokku esialgse uurimise käigus esitatud muudetud andmetega tootmisvõimsuse ja selle rakendamise kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni. Dokumendid sisaldavad äriühingute konfidentsiaalseid andmeid ja neid ei saa avalikustada.

| (97) | Gunvor ja CARBIO väitsid, et EBB-le saadetud komisjoni küsimustik ei olnud dumpinguvastase lepingu artiklite 3.1 ja 3.4 nõuete täitmiseks piisav. EBB peab selgitama, kuidas avalikud allikad muudetud andmeid toetavad, ja komisjon ei tohiks EBB esitatud teavet lihtsalt aktsepteerida. |
| --- | --- |

(97)

Gunvor ja CARBIO väitsid, et EBB-le saadetud komisjoni küsimustik ei olnud dumpinguvastase lepingu artiklite 3.1 ja 3.4 nõuete täitmiseks piisav. EBB peab selgitama, kuidas avalikud allikad muudetud andmeid toetavad, ja komisjon ei tohiks EBB esitatud teavet lihtsalt aktsepteerida.

| (98) | Peale selle väitsid Gunvor ja CARBIO, et märkimisväärne osa EBB vastustest küsimustikule oli redigeeritud ning seetõttu ei olnud huvitatud isikutel võimalik mõista, kuidas andmeid koguti, kuidas neid hinnati ja kuidas neid muude allikate põhjal kontrolliti, mistõttu neil ei olnud võimalik hinnata, kas EBB antud vastavat teavet võib pidada usaldusväärseks. |
| --- | --- |

(98)

Peale selle väitsid Gunvor ja CARBIO, et märkimisväärne osa EBB vastustest küsimustikule oli redigeeritud ning seetõttu ei olnud huvitatud isikutel võimalik mõista, kuidas andmeid koguti, kuidas neid hinnati ja kuidas neid muude allikate põhjal kontrolliti, mistõttu neil ei olnud võimalik hinnata, kas EBB antud vastavat teavet võib pidada usaldusväärseks.

| (99) | Mõlemad esitasid Eurostati kogutud andmed ELi biodiislikütuse tootmise, tootmisvõimsuse ja tarbimise kohta ning osutasid sarnasusele nende andmete ja ajutises määruses avaldatud andmete vahel, mille oli kogunud ja komisjonile esitanud EBB. Gunvor ja CARBIO märkisid, et komisjon oleks pidanud kasutama Eurostati andmeid, mitte kasutamata võimsuse osas kohandatud EBB andmeid. |
| --- | --- |

(99)

Mõlemad esitasid Eurostati kogutud andmed ELi biodiislikütuse tootmise, tootmisvõimsuse ja tarbimise kohta ning osutasid sarnasusele nende andmete ja ajutises määruses avaldatud andmete vahel, mille oli kogunud ja komisjonile esitanud EBB. Gunvor ja CARBIO märkisid, et komisjon oleks pidanud kasutama Eurostati andmeid, mitte kasutamata võimsuse osas kohandatud EBB andmeid.

| (100) | Lisaks väitsid nad, et EBB esitatud määratlus kasutamata tootmisvõimsuse kohta on liiga umbmäärane ja et ettepanek vähendada tootmisvõimsust kasutamata tootmisvõimsuse võrra tehti alles pärast ajutise määruse avaldamist, kui sai selgeks, et ajutises määruses esitatud arvude tõttu on keerulisem üheselt tuvastada põhjuslikku seost väidetavalt dumpinguhinnaga impordi ja ELi tööstusharule väidetavalt tekitatud kahju vahel. |
| --- | --- |

(100)

Lisaks väitsid nad, et EBB esitatud määratlus kasutamata tootmisvõimsuse kohta on liiga umbmäärane ja et ettepanek vähendada tootmisvõimsust kasutamata tootmisvõimsuse võrra tehti alles pärast ajutise määruse avaldamist, kui sai selgeks, et ajutises määruses esitatud arvude tõttu on keerulisem üheselt tuvastada põhjuslikku seost väidetavalt dumpinguhinnaga impordi ja ELi tööstusharule väidetavalt tekitatud kahju vahel.

| (101) | Komisjon lükkas need väited tagasi, nagu on selgitatud allpool punktides 6.2–6.4. Ta hindas hoolikalt küsimustikule antud vastuseid, seejärel kontrollis andmeid EBB ruumidesse tehtud kontrollkäigu ajal ning leidis, et esitatud ja muudetud andmed olid täpsed ja usaldusväärsed ning et lõpliku määruse jaoks kasutatud muudetud arvandmeid ei ole vaja muuta (vt ka põhjendusi 53–58). |
| --- | --- |

(101)

Komisjon lükkas need väited tagasi, nagu on selgitatud allpool punktides 6.2–6.4. Ta hindas hoolikalt küsimustikule antud vastuseid, seejärel kontrollis andmeid EBB ruumidesse tehtud kontrollkäigu ajal ning leidis, et esitatud ja muudetud andmed olid täpsed ja usaldusväärsed ning et lõpliku määruse jaoks kasutatud muudetud arvandmeid ei ole vaja muuta (vt ka põhjendusi 53–58).

| (102) | Lisaks märgib komisjon, et EBB kogutud andmed on kooskõlas Eurostati andmetega, mistõttu viimaste näol on tegemist sõltumatu kinnitusega EBB andmete täpsuse ja usaldusväärsuse kohta. Kuna aga Eurostati andmekogum avaldati alles 2014. aastal, ei saanud seda esialgses uurimises kasutada. |
| --- | --- |

(102)

Lisaks märgib komisjon, et EBB kogutud andmed on kooskõlas Eurostati andmetega, mistõttu viimaste näol on tegemist sõltumatu kinnitusega EBB andmete täpsuse ja usaldusväärsuse kohta. Kuna aga Eurostati andmekogum avaldati alles 2014. aastal, ei saanud seda esialgses uurimises kasutada.

| (103) | Seega olid lõplikus määruses (põhjendus 131) kasutatud muudetud andmed (vt allpool esitatud tabelit) õiged ja need leidsid pärast kontrollkäiku kinnitust. | 2009 | 2010 | 2011 | UURIMISPERIOOD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 18 856 000 | 18 583 000 | 16 017 000 | 16 329 500 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 99 | 85 | 87 |
| Tootmismaht (tonnides) | 8 729 493 | 9 367 183 | 8 536 884 | 9 052 871 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 107 | 98 | 104 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 46 % | 50 % | 53 % | 55 % |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 109 | 115 | 120 |

(103)

Seega olid lõplikus määruses (põhjendus 131) kasutatud muudetud andmed (vt allpool esitatud tabelit) õiged ja need leidsid pärast kontrollkäiku kinnitust.

2009

2010

2011

UURIMISPERIOOD

Tootmisvõimsus (tonnides)

18 856 000

18 583 000

16 017 000

16 329 500

Indeks 2009 = 100

Indeks 2009 = 100

100

100

99

99

85

85

87

87

Tootmismaht (tonnides)

8 729 493

9 367 183

8 536 884

9 052 871

Indeks 2009 = 100

Indeks 2009 = 100

100

100

107

107

98

98

104

104

Tootmisvõimsuse rakendusaste

46 %

50 %

53 %

55 %

Indeks 2009 = 100

Indeks 2009 = 100

100

100

109

109

115

115

120

120

6.2.   ELi kogutoodang: EBB selgitused tootmisandmete kogumise kohta

ELi kogutoodang: EBB selgitused tootmisandmete kogumise kohta

| (104) | 2013. aasta märtsis, enne ajutiste meetmete avaldamist, esitas EBB komisjonile liidu tegevusala tootmisandmed nii EBB liikmete kui ka teiste tootjate kohta. |
| --- | --- |

(104)

2013. aasta märtsis, enne ajutiste meetmete avaldamist, esitas EBB komisjonile liidu tegevusala tootmisandmed nii EBB liikmete kui ka teiste tootjate kohta.

| (105) | Tootmisandmed esitati äriühingute kaupa, olenemata sellest, kas tegemist on EBB liikmega või mitte. Selle alt üles lähenemisviisiga tagati tootmisandmete abil täpne ülevaade ELi toodangust. |
| --- | --- |

(105)

Tootmisandmed esitati äriühingute kaupa, olenemata sellest, kas tegemist on EBB liikmega või mitte. Selle alt üles lähenemisviisiga tagati tootmisandmete abil täpne ülevaade ELi toodangust.

| (106) | EBB liikmed esitavad tootmisandmeid EBB-le kord kvartalis, kasutades EBB saadetud vormi; seejärel võrreldakse andmeid turuteabeallikatega. EBB paneb tootmisandmetele erilist rõhku, kuna nende alusel määratakse kindlaks EBB liikmete sissemaksed ühendusse. |
| --- | --- |

(106)

EBB liikmed esitavad tootmisandmeid EBB-le kord kvartalis, kasutades EBB saadetud vormi; seejärel võrreldakse andmeid turuteabeallikatega. EBB paneb tootmisandmetele erilist rõhku, kuna nende alusel määratakse kindlaks EBB liikmete sissemaksed ühendusse.

| (107) | Tootmisandmete saamiseks tootjatelt, kes ei ole EBB liikmed, võetakse nendega otse ühendust. Esitatud andmed on mitmekordselt kontrollitud, kasutades turuteabeallikaid, mis hõlmavad muu hulgas järgmist: riiklikud ühendused, muud tootjad ja eriväljaanded. |
| --- | --- |

(107)

Tootmisandmete saamiseks tootjatelt, kes ei ole EBB liikmed, võetakse nendega otse ühendust. Esitatud andmed on mitmekordselt kontrollitud, kasutades turuteabeallikaid, mis hõlmavad muu hulgas järgmist: riiklikud ühendused, muud tootjad ja eriväljaanded.

| (108) | EBB esitatud andmed on seega parim kättesaadav teave kogu ELi hõlmava tootmise kohta, mis sisaldab nii EBB liikmete kui ka teiste tootjate andmeid ning mille aluseks on EBB pidev aruandlus kõigi ELis biodiislit tootvate äriühingute tegeliku toodangu kohta. |
| --- | --- |

(108)

EBB esitatud andmed on seega parim kättesaadav teave kogu ELi hõlmava tootmise kohta, mis sisaldab nii EBB liikmete kui ka teiste tootjate andmeid ning mille aluseks on EBB pidev aruandlus kõigi ELis biodiislit tootvate äriühingute tegeliku toodangu kohta.

| (109) | EBB kasutas neid andmeid selleks, et teha kindlaks liidu kogutoodang, mis on tema väidete aluseks. |
| --- | --- |

(109)

EBB kasutas neid andmeid selleks, et teha kindlaks liidu kogutoodang, mis on tema väidete aluseks.

6.3.   ELi kogu tootmisvõimsus: selgitused EBB poolt tootmisvõimsust puudutavate andmete kogumise kohta

ELi kogu tootmisvõimsus: selgitused EBB poolt tootmisvõimsust puudutavate andmete kogumise kohta

| (110) | 2013. aasta märtsis, enne ajutiste meetmete avaldamist, esitas EBB komisjonile liidu tööstusharu tootmisvõimsuse andmed nii EBB liikmete kui ka teiste tootjate kohta. |
| --- | --- |

(110)

2013. aasta märtsis, enne ajutiste meetmete avaldamist, esitas EBB komisjonile liidu tööstusharu tootmisvõimsuse andmed nii EBB liikmete kui ka teiste tootjate kohta.

| (111) | Sarnaselt tootmisandmetele esitati need andmed äriühingute kaupa, olenemata sellest, kas tegemist on EBB liikmega või mitte. |
| --- | --- |

(111)

Sarnaselt tootmisandmetele esitati need andmed äriühingute kaupa, olenemata sellest, kas tegemist on EBB liikmega või mitte.

| (112) | EBB liikmed esitavad andmeid tootmisvõimsuse kohta kaks korda aastas, kasutades EBB saadetud vormi; seejärel kontrollitakse andmeid turuteabeallikate põhjal. Selleks et tagada andmete ühtsus, palub EBB oma liikmetel teatada tootmisvõimsusest tehaste kaupa, lähtudes 330-tööpäevasest aastast, et võtta arvesse tehaste vältimatut hooldust. |
| --- | --- |

(112)

EBB liikmed esitavad andmeid tootmisvõimsuse kohta kaks korda aastas, kasutades EBB saadetud vormi; seejärel kontrollitakse andmeid turuteabeallikate põhjal. Selleks et tagada andmete ühtsus, palub EBB oma liikmetel teatada tootmisvõimsusest tehaste kaupa, lähtudes 330-tööpäevasest aastast, et võtta arvesse tehaste vältimatut hooldust.

| (113) | Tootmisvõimsuse andmete saamiseks tootjatelt, kes ei ole EBB liikmed, võetakse nendega otse ühendust; saadud andmed kontrollitakse sarnaselt tootmisandmetele. |
| --- | --- |

(113)

Tootmisvõimsuse andmete saamiseks tootjatelt, kes ei ole EBB liikmed, võetakse nendega otse ühendust; saadud andmed kontrollitakse sarnaselt tootmisandmetele.

| (114) | Kuna EBB küsib andmeid ainult äriühingu tootmisvõimsuse hetkeseisu kohta konkreetsel päeval ja kõik äriühingud ei mõista tootmisvõimsust alati sarnaselt, tuleks EBB esitatud andmeid tootmisvõimsuse kohta pidada tootmisandmetega võrreldes vähem täpseks. |
| --- | --- |

(114)

Kuna EBB küsib andmeid ainult äriühingu tootmisvõimsuse hetkeseisu kohta konkreetsel päeval ja kõik äriühingud ei mõista tootmisvõimsust alati sarnaselt, tuleks EBB esitatud andmeid tootmisvõimsuse kohta pidada tootmisandmetega võrreldes vähem täpseks.

| (115) | Sellele vaatamata on EBB esitatud andmed parim kättesaadav teave kogu ELi tootmisvõimsuse kohta, mis sisaldab nii EBB liikmete kui ka teiste tootjate andmeid ning mille aluseks on EBB pidev aruandlus kõigi ELis biodiislit tootvate äriühingute tegeliku tootmisvõimsuse kohta. |
| --- | --- |

(115)

Sellele vaatamata on EBB esitatud andmed parim kättesaadav teave kogu ELi tootmisvõimsuse kohta, mis sisaldab nii EBB liikmete kui ka teiste tootjate andmeid ning mille aluseks on EBB pidev aruandlus kõigi ELis biodiislit tootvate äriühingute tegeliku tootmisvõimsuse kohta.

6.4.   Selgitused EBB kasutamata tootmisvõimsuse määratlemise kohta

Selgitused EBB kasutamata tootmisvõimsuse määratlemise kohta

| (116) | Nagu on kirjeldatud lõplikus määruses, ilmnes pärast ajutise määruse avaldamist, et tootmisvõimsuse kohta avaldatud andmed ei kajasta täpselt liidu tööstusharu tegelikku olukorda. Seetõttu palus komisjon EBB-l tootmisvõimsuse kohta esitatud andmeid täpsustada. |
| --- | --- |

(116)

Nagu on kirjeldatud lõplikus määruses, ilmnes pärast ajutise määruse avaldamist, et tootmisvõimsuse kohta avaldatud andmed ei kajasta täpselt liidu tööstusharu tegelikku olukorda. Seetõttu palus komisjon EBB-l tootmisvõimsuse kohta esitatud andmeid täpsustada.

| (117) | EBB esitas komisjonile ajakohastatud andmed nii oma liikmete kui ka teiste tootjate kohta, määratledes konservitud ehk kasutamata tootmisvõimsuse, millest algselt oli teatatud ELi tootmisvõimsuse osana. |
| --- | --- |

(117)

EBB esitas komisjonile ajakohastatud andmed nii oma liikmete kui ka teiste tootjate kohta, määratledes konservitud ehk kasutamata tootmisvõimsuse, millest algselt oli teatatud ELi tootmisvõimsuse osana.

| (118) | EBB teeb kasutamata tootmisvõimsuse kindlaks toodangu ja tootmisvõimsuse arvutamisel äriühingute esitatud andmete põhjal. Tulenevalt andmete kogumise laadist, mida kirjeldati eespool, oli vaja läbi vaadata nende tootjate kohta esitatud andmed, kes ei ole EBB liikmed, tagamaks, et tootmisvõimsuse andmed kajastaksid ELi tegevusala tegelikku olukorda võimalikult täpselt. |
| --- | --- |

(118)

EBB teeb kasutamata tootmisvõimsuse kindlaks toodangu ja tootmisvõimsuse arvutamisel äriühingute esitatud andmete põhjal. Tulenevalt andmete kogumise laadist, mida kirjeldati eespool, oli vaja läbi vaadata nende tootjate kohta esitatud andmed, kes ei ole EBB liikmed, tagamaks, et tootmisvõimsuse andmed kajastaksid ELi tegevusala tegelikku olukorda võimalikult täpselt.

| (119) | Ajutise määruse ja lõpliku määruse vahelisel ajal EBB esitatud andmed on parim kättesaadav teave kogu ELi tootmisvõimsuse kohta, mis sisaldab nii EBB liikmete kui ka teiste tootjate andmeid ning mille aluseks on EBB pidev aruandlus kõigi ELis biodiislit tootvate äriühingute tegeliku tootmisvõimsuse kohta. |
| --- | --- |

(119)

Ajutise määruse ja lõpliku määruse vahelisel ajal EBB esitatud andmed on parim kättesaadav teave kogu ELi tootmisvõimsuse kohta, mis sisaldab nii EBB liikmete kui ka teiste tootjate andmeid ning mille aluseks on EBB pidev aruandlus kõigi ELis biodiislit tootvate äriühingute tegeliku tootmisvõimsuse kohta.

6.5.   Avalikustamise järel esitatud märkused

Avalikustamise järel esitatud märkused

| (120) | Pärast seda, kui komisjon avalikustas kahjusid käsitlevad järeldused, esitas mitu huvitatud isikut nende järelduste kohta märkusi. |
| --- | --- |

(120)

Pärast seda, kui komisjon avalikustas kahjusid käsitlevad järeldused, esitas mitu huvitatud isikut nende järelduste kohta märkusi.

| (121) | Argentina biodiislitootjate ühendus CARBIO rõhutas läbivaatamise käigus veel kord oma seisukohta, et kahju ja selle põhjuslike seoste analüüsi koostamisel tuleks esialgse uurimise käigus kasutatud andmete asemel kasutada Eurostati värskeid andmeid biodiisli toodangu ja tootmisvõimsuse kohta. |
| --- | --- |

(121)

Argentina biodiislitootjate ühendus CARBIO rõhutas läbivaatamise käigus veel kord oma seisukohta, et kahju ja selle põhjuslike seoste analüüsi koostamisel tuleks esialgse uurimise käigus kasutatud andmete asemel kasutada Eurostati värskeid andmeid biodiisli toodangu ja tootmisvõimsuse kohta.

| (122) | Komisjon lükkas selle ettepaneku tagasi. Eurostati andmed langesid kokku EBB esitatud esialgsete andmetega. Seejärel korrigeeris EBB kõnealuseid andmeid, et täpsemalt kajastada esialgse uurimise käigus vaadeldud kasutamata tootmisvõimsust. Nagu eespool punktis 6.4 on selgitatud, kontrollis komisjon kõnealuseid ajakohastamisi käesoleva läbivaatamise raames. Samuti ei anna Eurostati esialgsed andmed tootmise ja biodiisli olukorrast kõige täpsemat ülevaadet, mida komisjon käesoleval juhul konkreetselt kontrollis ja kasutas. |
| --- | --- |

(122)

Komisjon lükkas selle ettepaneku tagasi. Eurostati andmed langesid kokku EBB esitatud esialgsete andmetega. Seejärel korrigeeris EBB kõnealuseid andmeid, et täpsemalt kajastada esialgse uurimise käigus vaadeldud kasutamata tootmisvõimsust. Nagu eespool punktis 6.4 on selgitatud, kontrollis komisjon kõnealuseid ajakohastamisi käesoleva läbivaatamise raames. Samuti ei anna Eurostati esialgsed andmed tootmise ja biodiisli olukorrast kõige täpsemat ülevaadet, mida komisjon käesoleval juhul konkreetselt kontrollis ja kasutas.

| (123) | Lisaks väitis CARBIO, et komisjon peaks veelgi täpsustama kasutamata tootmisvõimsuse mõistet. Komisjon kordas, et ta oli kasutamata tootmisvõimsuse mõiste määratlenud lõpliku määruse põhjendustes 131–132. Kuna WTO aruanded ei sisaldanud märkusi selle kohta, kuidas komisjon on määratlenud kasutamata tootmisvõimsuse mõistet, ei pidanud komisjon vajalikuks kõnealust määratlust käesoleva läbivaatamise raames muuta. |
| --- | --- |

(123)

Lisaks väitis CARBIO, et komisjon peaks veelgi täpsustama kasutamata tootmisvõimsuse mõistet. Komisjon kordas, et ta oli kasutamata tootmisvõimsuse mõiste määratlenud lõpliku määruse põhjendustes 131–132. Kuna WTO aruanded ei sisaldanud märkusi selle kohta, kuidas komisjon on määratlenud kasutamata tootmisvõimsuse mõistet, ei pidanud komisjon vajalikuks kõnealust määratlust käesoleva läbivaatamise raames muuta.

7.   TEAVITAMINE

TEAVITAMINE

| (124) | Komisjon teavitas oma järeldustest kõiki asjaosalisi ja määras kindlaks ajavahemiku, mille jooksul nad saavad esitada märkusi. |
| --- | --- |

(124)

Komisjon teavitas oma järeldustest kõiki asjaosalisi ja määras kindlaks ajavahemiku, mille jooksul nad saavad esitada märkusi.

| (125) | Pärast järelduste avalikustamist teatas eksportiv tootja Molinos de la Plata komisjonile, et ta kasutas liitu eksportimisel nime Molinos Río de la Plata S.A. asemel nime Molinos Agro S.A., ja esitas asjakohased tõendid. |
| --- | --- |

(125)

Pärast järelduste avalikustamist teatas eksportiv tootja Molinos de la Plata komisjonile, et ta kasutas liitu eksportimisel nime Molinos Río de la Plata S.A. asemel nime Molinos Agro S.A., ja esitas asjakohased tõendid.

| (126) | Komisjon tutvus esitatud tõenditega, järeldas, et nimemuutus oli piisaval määral tõendatud, ning nõustus importija väitega. |
| --- | --- |

(126)

Komisjon tutvus esitatud tõenditega, järeldas, et nimemuutus oli piisaval määral tõendatud, ning nõustus importija väitega.

| (127) | Pärast järelduste avalikustamist taotles Indoneesia eksportija Wilmar ärakuulamist ja seda talle ka võimaldati. Eksportija esitas äriühinguspetsiifilisi väiteid dumpingu ja kahju arvutamise kohta ning palus vähendada oma kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(127)

Pärast järelduste avalikustamist taotles Indoneesia eksportija Wilmar ärakuulamist ja seda talle ka võimaldati. Eksportija esitas äriühinguspetsiifilisi väiteid dumpingu ja kahju arvutamise kohta ning palus vähendada oma kasumimarginaali.

| (128) | Komisjon lükkas need väited tagasi, kuna need ei olnud seotud WTO Argentinat käsitleva aruande rakendamisega. Lisaks sellele on enamik neist praegu menetlemisel WTOs seoses Indoneesiat käsitleva vaidlusega. |
| --- | --- |

(128)

Komisjon lükkas need väited tagasi, kuna need ei olnud seotud WTO Argentinat käsitleva aruande rakendamisega. Lisaks sellele on enamik neist praegu menetlemisel WTOs seoses Indoneesiat käsitleva vaidlusega.

| (129) | Pärast läbivaadatud järelduste avalikustamist rõhutas Wilmar, et tema väide normaalväärtuse arvutamisel kasutatud kasumimarginaalist ei ole WTOs menetlemisel, see on eraldi küsimus ning väide põhineb üksnes dumpinguvastase algmääruse sätetel. Seda väidet tuleb seega käsitleda käesolevas läbivaatamises. Wilmar väitis ka, et meetmete säilitamine ei ole liidu huvides ning nende rakendamine tuleks seetõttu lõpetada. |
| --- | --- |

(129)

Pärast läbivaadatud järelduste avalikustamist rõhutas Wilmar, et tema väide normaalväärtuse arvutamisel kasutatud kasumimarginaalist ei ole WTOs menetlemisel, see on eraldi küsimus ning väide põhineb üksnes dumpinguvastase algmääruse sätetel. Seda väidet tuleb seega käsitleda käesolevas läbivaatamises. Wilmar väitis ka, et meetmete säilitamine ei ole liidu huvides ning nende rakendamine tuleks seetõttu lõpetada.

| (130) | Komisjon märkis, et käesolev läbivaatamine on algatatud WTO võimaldamismääruse alusel, et rakendada hindamiskogu ja apellatsioonikogu järeldusi ja soovitusi vaidluses „Euroopa Liit – dumpinguvastased meetmed Argentinast pärit biodiisli suhtes“ (WT/DS473/15). Läbivaatamine piirdub seega WTOs arutatud küsimustega ja sellest tulenevate järelduste ja/või tehniliste muudatustega. Seetõttu ei ole ükski Wilmari väide vastuvõetav. Veel märkis komisjon, et Wilmar on esialgse uurimise käigus juba esitanud sellise kaebuse kasumimarginaali kohta ja see lükati tagasi (vt põhjendused 43–46 määruses (EL) nr 1194/2013). Pärast järelduste avalikustamist esitas koostööd tegev Argentina eksportija COFCO Argentina S.A. (endine Noble Argentina S.A.) taotluse, et teda käsitataks uue tootjana ja kantaks muu koostööd tegeva äriühinguna selliste äriühingute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(130)

Komisjon märkis, et käesolev läbivaatamine on algatatud WTO võimaldamismääruse alusel, et rakendada hindamiskogu ja apellatsioonikogu järeldusi ja soovitusi vaidluses „Euroopa Liit – dumpinguvastased meetmed Argentinast pärit biodiisli suhtes“ (WT/DS473/15). Läbivaatamine piirdub seega WTOs arutatud küsimustega ja sellest tulenevate järelduste ja/või tehniliste muudatustega. Seetõttu ei ole ükski Wilmari väide vastuvõetav. Veel märkis komisjon, et Wilmar on esialgse uurimise käigus juba esitanud sellise kaebuse kasumimarginaali kohta ja see lükati tagasi (vt põhjendused 43–46 määruses (EL) nr 1194/2013). Pärast järelduste avalikustamist esitas koostööd tegev Argentina eksportija COFCO Argentina S.A. (endine Noble Argentina S.A.) taotluse, et teda käsitataks uue tootjana ja kantaks muu koostööd tegeva äriühinguna selliste äriühingute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (131) | Komisjon teatas äriühingule, et ta peaks järgima lõpliku määruse artiklis 3 uute eksportivate tootjate jaoks sätestatud menetlust. |
| --- | --- |

(131)

Komisjon teatas äriühingule, et ta peaks järgima lõpliku määruse artiklis 3 uute eksportivate tootjate jaoks sätestatud menetlust.

| (132) | Pärast järelduste avalikustamist taotles EBB ärakuulamist ärakuulamise eest vastutava ametniku juures, väites, et komisjoni seisukoht ei rajane objektiivsel õiguslikul põhjendusel, vaid poliitilistel huvidel. |
| --- | --- |

(132)

Pärast järelduste avalikustamist taotles EBB ärakuulamist ärakuulamise eest vastutava ametniku juures, väites, et komisjoni seisukoht ei rajane objektiivsel õiguslikul põhjendusel, vaid poliitilistel huvidel.

| (133) | 20. juulil 2017 aset leidnud ärakuulamise käigus jõudis ärakuulamise eest vastutav ametnik järeldusele, et EBB kui huvitatud isiku kaitseõigusi ei ole rikutud. Ühtlasi palus ärakuulamise eest vastutav isik komisjonil selgitada, miks ta ei saa Argentina sojaoahindu kui ebausaldusväärseid arvestamata jätta. Komisjon käsitles kõnealust küsimust pärast järelduste avalikustamist saadud märkuste hindamise raames, nagu on kirjeldatud põhjendustes 60–63. |
| --- | --- |

(133)

20. juulil 2017 aset leidnud ärakuulamise käigus jõudis ärakuulamise eest vastutav ametnik järeldusele, et EBB kui huvitatud isiku kaitseõigusi ei ole rikutud. Ühtlasi palus ärakuulamise eest vastutav isik komisjonil selgitada, miks ta ei saa Argentina sojaoahindu kui ebausaldusväärseid arvestamata jätta. Komisjon käsitles kõnealust küsimust pärast järelduste avalikustamist saadud märkuste hindamise raames, nagu on kirjeldatud põhjendustes 60–63.

8.   LÕPLIKUD MEETMED

LÕPLIKUD MEETMED

| (134) | Eespool kirjeldatud kordushindamise põhjal järeldab komisjon, et esialgse uurimise käigus kindlaks tehtud kahjustav dumping leidis kinnitust. |
| --- | --- |

(134)

Eespool kirjeldatud kordushindamise põhjal järeldab komisjon, et esialgse uurimise käigus kindlaks tehtud kahjustav dumping leidis kinnitust.

| (135) | Seepärast tuleks säilitada Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) nr 1194/2013, kasutades eespool nimetatud läbivaadatud ja ümberarvutatud dumpingumarginaale Argentina puhul. |
| --- | --- |

(135)

Seepärast tuleks säilitada Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) nr 1194/2013, kasutades eespool nimetatud läbivaadatud ja ümberarvutatud dumpingumarginaale Argentina puhul.

| (136) | Vaatlusaluse toote suhtes kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr on järgmine:









  Riik | Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal | Dumpinguvastase tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 8,1 % | 22,0 % | 8,1 % |
| Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 4,5 % | 24,9 % | 4,5 % |
| Molinos Agro S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 6,6 % | 25,7 % | 6,6 % |
| Muud koostööd teinud äriühingud | 6,5 % | 24,6 % | 6,5 % |
| Kõik muud äriühingud | 8,1 % | 25,7 % | 8,1 % |

(136)

Vaatlusaluse toote suhtes kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr on järgmine:

Riik

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal

Dumpinguvastase tollimaksu määr

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

8,1 %

22,0 %

8,1 %

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

4,5 %

24,9 %

4,5 %

Molinos Agro S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

6,6 %

25,7 %

6,6 %

Muud koostööd teinud äriühingud

6,5 %

24,6 %

6,5 %

Kõik muud äriühingud

8,1 %

25,7 %

8,1 %

| (137) | Seepärast tuleks lõpliku määruse artikli 1 lõiget 2 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(137)

Seepärast tuleks lõpliku määruse artikli 1 lõiget 2 vastavalt muuta.

| (138) | Määruse (EL) 2016/1036 (12) artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee ei esitanud arvamust, |
| --- | --- |

(138)

Määruse (EL) 2016/1036 (12) artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee ei esitanud arvamust,

12

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Tabel, milles on esitatud rakendusmääruse (EL) nr 1194/2013 artikli 1 lõikes 2 loetletud äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist kohaldatavad lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, asendatakse järgmise tabeliga:

| Riik | Äriühing | Tollimaksu määr
  eurodes tonni kohta (neto) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 79,56 | B782 |
| Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 43,18 | B783 |
| Molinos Agro S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 62,91 | B784 |
| Muud koostööd tegevad äriühingud:
  Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman | 62,52 | B785 |
| Kõik muud äriühingud | 79,56 | B999 |
| Indoneesia | Ciliandra Perkasa, Jakarta | 76,94 | B786 |
| PT Musim Mas, Medan | 151,32 | B787 |
| Pelita Agung Agrindustri, Medan | 145,14 | B788 |
| PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 174,91 | B789 |
| Muud koostööd tegevad äriühingud:
  PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta | 166,95 | B790 |
| Kõik muud äriühingud | 178,85 | B999 |

Riik

Äriühing

Tollimaksu määr

eurodes tonni kohta (neto)

TARICi lisakood

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

79,56

B782

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

43,18

B783

Molinos Agro S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

62,91

B784

Muud koostööd tegevad äriühingud:

Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman

62,52

B785

Kõik muud äriühingud

79,56

B999

Indoneesia

Ciliandra Perkasa, Jakarta

76,94

B786

PT Musim Mas, Medan

151,32

B787

Pelita Agung Agrindustri, Medan

145,14

B788

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

174,91

B789

Muud koostööd tegevad äriühingud:

PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta

166,95

B790

Kõik muud äriühingud

178,85

B999

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. september 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 83, 27.3.2015, lk 6.

1

(2)  Komisjoni 19. novembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1194/2013, millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 315, 26.11.2013, lk 2).

2

(3)  WT/DS473/AB/R ja WT/DS473/AB/R/Add.1.

3

(4)  WT/DS473/R ja WT/DS473/R/Add.1.

4

(5)  
  ELT C 476, 20.12.2016, lk 3. Algatamisteade seoses Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmetega, mida rakendati pärast soovitusi ja otsuseid, mille Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise organ võttis vastu vaidluses „EL – biodiisliga seotud dumpinguvastased meetmed“ (DS473) (2016/C 476/04).

5

(6)  
  European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Indonesia (Euroopa Liit – Indoneesiast pärit biodiisli suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed) (DS480).

6

European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Indonesia (Euroopa Liit – Indoneesiast pärit biodiisli suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed)

(7)  Vt näiteks kohtujurist Jacobsi 29. aprilli 2004. aasta ettepanek kohtuasjas C-422/02 P: Europe Chemi-Con (Deutschland) GmbH vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2004:277, punkt 36.

7

vs.

(8)  Vt 7. mai 1991. aasta otsus kohtuasjas C-69/89: Nakajima All Precision vs. nõukogu, ECLI:EU:C:1991:186, punkt 120. Vt lisaks hiljutine kohtujurist Campos Sánchez-Bordona 20. juuli 2017. aasta ettepanek kohtuasjas C-256/16: Deichmann, ECLI:EU:C:2017:580, punkt 49.

8

vs.

(9)  Komisjoni 27. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 490/2013, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli suhtes (ELT L 141, 28.5.2013, lk 6).

9

(10)  Panel Report, EU – Biodiesel (hindamiskogu aruanne: „EL – Biodiisel“), punkt 7 .242, joonealune märkus 400; Appellate Body Report, EU – Biodiesel (apellatsioonikogu aruanne: „EL – Biodiisel“), punkt 6.41.

10

(11)  Appellate Body Report, EU – Biodiesel (apellatsioonikogu aruanne: „EL – Biodiisel“), punktid 6.54-6.55, Panel Report, EU – Biodiesel (hindamiskogu aruanne: „EL – Biodiisel“), punktid 7.248-7.249.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).

12

---

| 19.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 239/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 239/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1579,

18. september 2017,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. septembrini 2017 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 kehtestatud kogustele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 533/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 533/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 1.–7. septembrini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 1.–7. septembrini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

| (3) | Ajavahemikul 1.–7. septembrini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 on väiksemad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele. |
| --- | --- |

(3)

Ajavahemikul 1.–7. septembrini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 on väiksemad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele.

| (4) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 533/2007 kohaselt esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud koguste suhtes alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsienti.

2.   Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt määrusele (EÜ) nr 533/2007 ja mis lisatakse alaperioodile 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. september 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 14. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 533/2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine kodulinnulihasektoris (ELT L 125, 15.5.2007, lk 9).

2

(3)  Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

| Järjekorranumber | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 esitatud taotlused
  (protsentides) | Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 saada olevatele kogustele
  (kilogrammides) |
| --- | --- | --- |
| 09.4067 | 1,838508 | — |
| 09.4068 | 0,162074 | — |
| 09.4069 | 0,134791 | — |
| 09.4070 | — | 890 500 |

Järjekorranumber

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 esitatud taotlused

(protsentides)

Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 saada olevatele kogustele

(kilogrammides)

09.4067

1,838508

—

09.4068

0,162074

—

09.4069

0,134791

—

09.4070

—

890 500

---

| 19.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 239/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 239/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1580,

18. september 2017,

millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 539/2007 alusel munasektoris ja ovoalbumiini puhul avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 kehtestatud kogustele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 539/2007 (2) on avatud tariifikvoodid munasektori toodete ja ovoalbumiini importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 539/2007 (2) on avatud tariifikvoodid munasektori toodete ja ovoalbumiini importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 1.–7. septembrini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 on väiksemad kui saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 1.–7. septembrini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 on väiksemad kui saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele.

| (3) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt määrusele (EÜ) nr 539/2007 ja mis lisatakse alaperioodile 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. september 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 15. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 539/2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine munasektoris ja ovoalbumiini puhul (ELT L 128, 16.5.2007, lk 19).

2

---

LISA

| Järjekorranumber | Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodil 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 saada olevatele kogustele
  (kilogrammides ja koorega munade ekvivalendiks arvestatuna) |
| --- | --- |
| 09.4015 | 67 500 000 |
| 09.4401 | 377 061 |
| 09.4402 | 6 820 000 |

Järjekorranumber

Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodil 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 saada olevatele kogustele

(kilogrammides ja koorega munade ekvivalendiks arvestatuna)

09.4015

67 500 000

09.4401

377 061

09.4402

6 820 000

---

| 19.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 239/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 239/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1581,

18. september 2017,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. kuni 7. septembrini 2017 impordilitsentsitaotlused määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1385/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1385/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 1. kuni 7. septembrini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 on suuremad kui saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 1. kuni 7. septembrini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 on suuremad kui saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

| (3) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1385/2007 kohaselt esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 korrutatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsientidega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. september 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 26. novembri 2007. aasta, määrus (EÜ) nr 1385/2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 774/94 rakenduseeskirjad kodulinnulihasektoris teatavate ühenduse tariifikvootide avamise ja haldamise puhul (ELT L 309, 27.11.2007, lk 47).

2

(3)  Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

| Järjekorranumber | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 esitatud taotlused
  (protsentides) |
| --- | --- |
| 09.4410 | 0,122017 |
| 09.4411 | 0,147890 |
| 09.4412 | 0,124570 |
| 09.4420 | 0,138450 |
| 09.4421 | — |
| 09.4422 | 0,138449 |

Järjekorranumber

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 esitatud taotlused

(protsentides)

09.4410

0,122017

09.4411

0,147890

09.4412

0,124570

09.4420

0,138450

09.4421

—

09.4422

0,138449

---

| 19.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 239/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 239/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1582,

18. september 2017,

millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 536/2007 alusel avatud Ameerika Ühendriikidest pärit kodulinnuliha tariifikvootide raames alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 kehtestatud kogustele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 536/2007 (2) on avatud aastane tariifikvoot Ameerika Ühendriikidest pärit kodulinnulihatoodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 536/2007 (2) on avatud aastane tariifikvoot Ameerika Ühendriikidest pärit kodulinnulihatoodete importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 1. septembrist kuni 7. septembrini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 on väiksemad kui saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 1. septembrist kuni 7. septembrini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 on väiksemad kui saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele.

| (3) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt määrusele (EÜ) nr 536/2007 ja mis lisatakse alaperioodile 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. september 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 15. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 536/2007, millega sätestatakse Ameerika Ühendriikidele eraldatud tariifikvootide avamine ja haldamine kodulinnulihasektoris (ELT L 128, 16.5.2007, lk 6).

2

---

LISA

| Järjekorranumber | Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 saada olevatele kogustele
  (kilogrammides) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 10 453 692 |

Järjekorranumber

Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 saada olevatele kogustele

(kilogrammides)

09.4169

10 453 692

---

OTSUSED

| 19.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 239/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 239/34

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2017/1583,

1. september 2017,

millega määratakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/7/EÜ kohaldamiseks standard ISO 17994:2014 mikrobioloogiliste meetodite võrdväärsuse standardiks

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5843 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta direktiivi 2006/7/EÜ, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2009/64/EÜ (2) on määratud direktiivi 2006/7/EÜ kohaldamiseks rahvusvaheline standard ISO 17994:2004(E) „Vee kvaliteet – Mikrobioloogiliste meetodite võrdväärsuse kindlakstegemise kriteeriumid“ kui mikrobioloogiliste meetodite võrdväärsuse standard. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2009/64/EÜ (2) on määratud direktiivi 2006/7/EÜ kohaldamiseks rahvusvaheline standard ISO 17994:2004(E) „Vee kvaliteet – Mikrobioloogiliste meetodite võrdväärsuse kindlakstegemise kriteeriumid“ kui mikrobioloogiliste meetodite võrdväärsuse standard.

| (2) | Standard ISO 17994:2004(E) on aegunud ja seda on tehniliselt kohandatud (nt uuendatud terminoloogia, täpsemad selgitused ning uus lisa tehniliste arvutuste kohta). |
| --- | --- |

(2)

Standard ISO 17994:2004(E) on aegunud ja seda on tehniliselt kohandatud (nt uuendatud terminoloogia, täpsemad selgitused ning uus lisa tehniliste arvutuste kohta).

| (3) | Seepärast on standard ISO 17994:2004(E) asendatud uuema versiooniga ISO 17994:2014 „Vee kvaliteet – Nõuded mikroorganismide suhtelise taastumise võrdlemiseks kahe kvantitatiivse meetodi abil“. Euroopa Standardikomitee on kõnealuse rahvusvahelise standardi üle võtnud ja nimetanud selle Euroopa standardiks EN ISO 17994:2014. Vastavalt direktiivile 2006/7/EÜ on asjakohane määrata standard EN ISO 17994:2014 kui mikrobioloogiliste meetodite võrdväärsuse standard. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on standard ISO 17994:2004(E) asendatud uuema versiooniga ISO 17994:2014 „Vee kvaliteet – Nõuded mikroorganismide suhtelise taastumise võrdlemiseks kahe kvantitatiivse meetodi abil“. Euroopa Standardikomitee on kõnealuse rahvusvahelise standardi üle võtnud ja nimetanud selle Euroopa standardiks EN ISO 17994:2014. Vastavalt direktiivile 2006/7/EÜ on asjakohane määrata standard EN ISO 17994:2014 kui mikrobioloogiliste meetodite võrdväärsuse standard.

| (4) | Otsus 2009/64/EÜ tuleks seepärast kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(4)

Otsus 2009/64/EÜ tuleks seepärast kehtetuks tunnistada.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2006/7/EÜ artikli 16 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2006/7/EÜ artikli 16 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2006/7/EÜ artikli 3 lõike 9 kohaldamiseks määratakse standard ISO 17994:2014 „Vee kvaliteet – Nõuded mikroorganismide suhtelise taastumise võrdlemiseks kahe kvantitatiivse meetodi abil“ kui mikrobioloogiliste meetodite võrdväärsuse standard.

Artikkel 2

Otsus 2009/64/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. september 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Karmenu VELLA

---

(1)  
  ELT L 64, 4.3.2006, lk 37.

1

(2)  Komisjoni 21. jaanuari 2009. aasta otsus 2009/64/EÜ, millega määratletakse standard ISO 17994:2004(E) kui standard mikrobioloogiliste meetodite võrdväärsuse kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/7/EÜ (ELT L 23, 27.1.2009, lk 32).

2

---

SOOVITUSED

| 19.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 239/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 239/36

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2017/1584,

13. september 2017,

koordineeritud reageerimise kohta ulatuslike küberturvalisuse intsidentide ja kriiside korral

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamine ja sõltuvus neist on muutunud kõigi majandusvaldkondade lahutamatuks osaks, sest ettevõtjad ja kodanikud on üksteisega üha rohkem ühendatud ja sõltuvad üksteisest rohkem kui kunagi varem nii valdkondadevaheliselt kui ka piiriüleselt. Liikmesriigid ja ELi institutsioonid peavad olema hästi ette valmistatud küberturvalisuse intsidentideks, mis mõjutavad organisatsioone mitmes liikmesriigis või suisa kogu Euroopa Liidus ning võivad põhjustada tõsiseid häireid siseturul ja laiemalt võrkudes ja infosüsteemides, millest sõltuvad liidu majandus, demokraatia ja ühiskond. |
| --- | --- |

(1)

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamine ja sõltuvus neist on muutunud kõigi majandusvaldkondade lahutamatuks osaks, sest ettevõtjad ja kodanikud on üksteisega üha rohkem ühendatud ja sõltuvad üksteisest rohkem kui kunagi varem nii valdkondadevaheliselt kui ka piiriüleselt. Liikmesriigid ja ELi institutsioonid peavad olema hästi ette valmistatud küberturvalisuse intsidentideks, mis mõjutavad organisatsioone mitmes liikmesriigis või suisa kogu Euroopa Liidus ning võivad põhjustada tõsiseid häireid siseturul ja laiemalt võrkudes ja infosüsteemides, millest sõltuvad liidu majandus, demokraatia ja ühiskond.

| (2) | Küberturvalisuse intsidenti võib pidada ELi taseme kriisiks, kui intsidendi põhjustatud häired on liiga laialdased, et neist mõjutatud liikmesriik üksi suudaks nendega toime tulla, või kui intsidendil on mitmes liikmesriigis niivõrd laiaulatuslik tehniline või poliitiline mõju, et seda tuleb liidu poliitilisel tasandil õigel ajal koordineerida ja sellele reageerida. |
| --- | --- |

(2)

Küberturvalisuse intsidenti võib pidada ELi taseme kriisiks, kui intsidendi põhjustatud häired on liiga laialdased, et neist mõjutatud liikmesriik üksi suudaks nendega toime tulla, või kui intsidendil on mitmes liikmesriigis niivõrd laiaulatuslik tehniline või poliitiline mõju, et seda tuleb liidu poliitilisel tasandil õigel ajal koordineerida ja sellele reageerida.

| (3) | Küberturvalisuse intsidentidest võib alguse saada suurem kriis, mis mõjutab mitte ainult võrgu- ja infosüsteeme ja sidevõrke; otstarbekas reageerimine peab hõlmama nii küber- kui ka muid leevendusmeetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Küberturvalisuse intsidentidest võib alguse saada suurem kriis, mis mõjutab mitte ainult võrgu- ja infosüsteeme ja sidevõrke; otstarbekas reageerimine peab hõlmama nii küber- kui ka muid leevendusmeetmeid.

| (4) | Küberturvalisuse intsidendid ei ole ette ennustatavad; sageli leiavad need aset ja arenevad väga lühikese aja jooksul ning seetõttu peavad intsidendist mõjutatud üksused ja need, kes vastutavad intsidendile reageerimise ja selle tagajärgede leevendamise eest, oma vastumeetmeid kiiresti koordineerima. Küberturvalisuse intsidendid ei leia enamasti aset geograafiliselt piiritletud alal ning võivad samal ajal ilmneda mitmes riigis või levida mitmesse riiki. |
| --- | --- |

(4)

Küberturvalisuse intsidendid ei ole ette ennustatavad; sageli leiavad need aset ja arenevad väga lühikese aja jooksul ning seetõttu peavad intsidendist mõjutatud üksused ja need, kes vastutavad intsidendile reageerimise ja selle tagajärgede leevendamise eest, oma vastumeetmeid kiiresti koordineerima. Küberturvalisuse intsidendid ei leia enamasti aset geograafiliselt piiritletud alal ning võivad samal ajal ilmneda mitmes riigis või levida mitmesse riiki.

| (5) | ELi tasandil küberturvalisuse intsidentidele ja kriisidele tulemuslikult reageerimine eeldab kõigi asjaomaste sidusrühmade sujuvat ja tulemuslikku koostööd ning tugineb nii üksikute liikmesriikide valmisolekule ja suutlikkusele kui ka koordineeritud ühismeetmetele, mida toetab liidu suutlikkus. See tähendab, et õigeaegseks ja tulemuslikuks intsidentidele reageerimiseks peavad olemas olema varem koostatud ja võimaluse piires ka korralikult läbi harjutatud koostöökord ja koostöömehhanismid, milles on selgelt kindlaks määratud nii riikide kui ka liidu tasandi peamiste osaliste rollid ja vastutus. |
| --- | --- |

(5)

ELi tasandil küberturvalisuse intsidentidele ja kriisidele tulemuslikult reageerimine eeldab kõigi asjaomaste sidusrühmade sujuvat ja tulemuslikku koostööd ning tugineb nii üksikute liikmesriikide valmisolekule ja suutlikkusele kui ka koordineeritud ühismeetmetele, mida toetab liidu suutlikkus. See tähendab, et õigeaegseks ja tulemuslikuks intsidentidele reageerimiseks peavad olemas olema varem koostatud ja võimaluse piires ka korralikult läbi harjutatud koostöökord ja koostöömehhanismid, milles on selgelt kindlaks määratud nii riikide kui ka liidu tasandi peamiste osaliste rollid ja vastutus.

| (6) | Nõukogu esitas 27. mai 2011. aasta järeldustes (1) elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse kohta ELi liikmesriikidele üleskutse tõhustada liikmesriikidevahelist koostööd ning anda oma panus, „tuginedes riikide kriisijuhtimisega seotud kogemustele ja tulemustele ning koostöös ENISAga, Euroopa küberjuhtumitega seotud koostöömehhanismide arendamisse, mida testitakse järgmise Euroopa küberõppuse raames 2012. aastal“. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu esitas 27. mai 2011. aasta järeldustes (1) elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse kohta ELi liikmesriikidele üleskutse tõhustada liikmesriikidevahelist koostööd ning anda oma panus, „tuginedes riikide kriisijuhtimisega seotud kogemustele ja tulemustele ning koostöös ENISAga, Euroopa küberjuhtumitega seotud koostöömehhanismide arendamisse, mida testitakse järgmise Euroopa küberõppuse raames 2012. aastal“.

| (7) | 2016. aasta teatises „Euroopa kübervastupidavusvõime süsteemi tugevdamine ning konkurentsivõimelise ja uuendusliku küberjulgeolekutööstuse soodustamine“ (2) kutsuti liikmesriike üles võrgu- ja infoturbedirektiivi (3) koostöömehhanisme võimalikult hästi kasutama ning tõhustama ulatuslikeks küberintsidentides valmisoleku alast piiriülest koostööd. Samas lisati, et valmisolekut suurendaks see, kui kooskõlastatud lähenemisviis küberökosüsteemi eri valdkondades tehtavale kriisiaegsele koostööle oleks sõnastatud tegevuskavas, ning et selline tegevuskava peaks ühtlasi aitama tagada koostoime ja järjepidevuse olemasolevate kriisihalduse mehhanismidega. |
| --- | --- |

(7)

2016. aasta teatises „Euroopa kübervastupidavusvõime süsteemi tugevdamine ning konkurentsivõimelise ja uuendusliku küberjulgeolekutööstuse soodustamine“ (2) kutsuti liikmesriike üles võrgu- ja infoturbedirektiivi (3) koostöömehhanisme võimalikult hästi kasutama ning tõhustama ulatuslikeks küberintsidentides valmisoleku alast piiriülest koostööd. Samas lisati, et valmisolekut suurendaks see, kui kooskõlastatud lähenemisviis küberökosüsteemi eri valdkondades tehtavale kriisiaegsele koostööle oleks sõnastatud tegevuskavas, ning et selline tegevuskava peaks ühtlasi aitama tagada koostoime ja järjepidevuse olemasolevate kriisihalduse mehhanismidega.

| (8) | Nõukogu järeldustes (4) nimetatud teatise kohta tegid liikmesriigid komisjonile ülesandeks esitada selline tegevuskava asutustele ja muudele asjaomastele sidusrühmadele kaalumiseks. Võrgu- ja infoturbedirektiiv ei näe paraku ette liidu koostööraamistikku ulatuslike küberturvalisuse intsidentide ja kriiside korral. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu järeldustes (4) nimetatud teatise kohta tegid liikmesriigid komisjonile ülesandeks esitada selline tegevuskava asutustele ja muudele asjaomastele sidusrühmadele kaalumiseks. Võrgu- ja infoturbedirektiiv ei näe paraku ette liidu koostööraamistikku ulatuslike küberturvalisuse intsidentide ja kriiside korral.

| (9) | Komisjon konsulteeris liikmesriikidega 5. aprillil ja 4. juulil 2017 kahel Brüsselis toimunud spetsiaalsel seminaril, millel osalesid liikmesriikide esindajad küberturbe intsidentide lahendamise üksustest (CSIRT), võrgu- ja infoturbedirektiiviga loodud koostöörühmast ja nõukogu küberküsimuste horisontaalsest töörühmast ning Euroopa välisteenistuse, ENISA, Europol/EC3 ja nõukogu peasekretariaadi esindajad. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon konsulteeris liikmesriikidega 5. aprillil ja 4. juulil 2017 kahel Brüsselis toimunud spetsiaalsel seminaril, millel osalesid liikmesriikide esindajad küberturbe intsidentide lahendamise üksustest (CSIRT), võrgu- ja infoturbedirektiiviga loodud koostöörühmast ja nõukogu küberküsimuste horisontaalsest töörühmast ning Euroopa välisteenistuse, ENISA, Europol/EC3 ja nõukogu peasekretariaadi esindajad.

| (10) | Käesoleva soovituse lisas olev tegevuskava, milles käsitletakse liidu tasandil koordineeritud reageerimist ulatuslikele küberturvalisuse intsidentidele ja kriisidele, on nimetatud konsultatsioonide tulemus ja täiendab ühtlasi teatist „Euroopa kübervastupidavusvõime süsteemi tugevdamine ning konkurentsivõimelise ja uuendusliku küberjulgeolekutööstuse soodustamine“. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva soovituse lisas olev tegevuskava, milles käsitletakse liidu tasandil koordineeritud reageerimist ulatuslikele küberturvalisuse intsidentidele ja kriisidele, on nimetatud konsultatsioonide tulemus ja täiendab ühtlasi teatist „Euroopa kübervastupidavusvõime süsteemi tugevdamine ning konkurentsivõimelise ja uuendusliku küberjulgeolekutööstuse soodustamine“.

| (11) | Tegevuskavas kirjeldatakse liikmesriikide ning ELi institutsioonide, organite, asutuste ja ametite (edaspidi „ELi institutsioonid“) vahelise koostöö eesmärke ja viise ulatuslikele küberturvalisuse intsidentidele ja kriisidele reageerimise korral ning seda, kuidas olemasolevates kriisihaldusmehhanismides täielikult ära kasutada ELi tasandil olemasolevaid küberturvalisuse üksuseid. |
| --- | --- |

(11)

Tegevuskavas kirjeldatakse liikmesriikide ning ELi institutsioonide, organite, asutuste ja ametite (edaspidi „ELi institutsioonid“) vahelise koostöö eesmärke ja viise ulatuslikele küberturvalisuse intsidentidele ja kriisidele reageerimise korral ning seda, kuidas olemasolevates kriisihaldusmehhanismides täielikult ära kasutada ELi tasandil olemasolevaid küberturvalisuse üksuseid.

| (12) | Kui reageeritakse küberturvalisuse kriisile põhjenduses 2 kirjeldatud tähenduses, koordineeritakse liidu poliitilisel tasandil reageerimist nõukogus kriisidele poliitilist reageerimist käsitleva ELi integreeritud korra (IPCR) (5) kohaselt; komisjonis kasutatakse kõrgetasemelist valdkondadevahelist kriisikoordineerimismenetlust ARGUS (6). Kui kriisiga kaasneb oluline välispoliitiline või ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud mõõde, siis aktiveeritakse Euroopa välisteenistuse kriisidele reageerimise mehhanism (6). |
| --- | --- |

(12)

Kui reageeritakse küberturvalisuse kriisile põhjenduses 2 kirjeldatud tähenduses, koordineeritakse liidu poliitilisel tasandil reageerimist nõukogus kriisidele poliitilist reageerimist käsitleva ELi integreeritud korra (IPCR) (5) kohaselt; komisjonis kasutatakse kõrgetasemelist valdkondadevahelist kriisikoordineerimismenetlust ARGUS (6). Kui kriisiga kaasneb oluline välispoliitiline või ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud mõõde, siis aktiveeritakse Euroopa välisteenistuse kriisidele reageerimise mehhanism (6).

| (13) | Teatavates valdkondades on ELi tasandi valdkondlikes kriisihalduse mehhanismides nähtud ette ka koostöö küberturvalisuse intsidentide või kriisi korral. Näiteks Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) raames on nõukogu otsuses 2014/496/ÜVJP (7) juba kindlaks määratud nõukogu, kõrge esindaja, komisjoni, GNSSi agentuuri ja liikmesriikide rollid operatiivkohustuste ahelas, mis on loodud, et reageerida liitu, liikmesriike või GNSSi ähvardavale ohule, muu hulgas küberrünnetele. Seetõttu ei tohiks käesolev soovitus piirata selliste mehhanismide kohaldamist. |
| --- | --- |

(13)

Teatavates valdkondades on ELi tasandi valdkondlikes kriisihalduse mehhanismides nähtud ette ka koostöö küberturvalisuse intsidentide või kriisi korral. Näiteks Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) raames on nõukogu otsuses 2014/496/ÜVJP (7) juba kindlaks määratud nõukogu, kõrge esindaja, komisjoni, GNSSi agentuuri ja liikmesriikide rollid operatiivkohustuste ahelas, mis on loodud, et reageerida liitu, liikmesriike või GNSSi ähvardavale ohule, muu hulgas küberrünnetele. Seetõttu ei tohiks käesolev soovitus piirata selliste mehhanismide kohaldamist.

| (14) | Esmane vastutus reageerimise eest juhul, kui liikmesriiki mõjutab ulatuslik küberturvalisuse intsident või -kriis, lasub liikmesriigil endal. Komisjonil, kõrgel esindajal ja muudel ELi institutsioonidel või talitustel on aga samuti oluline roll, mis tuleneb liidu õigusest või asjaolust, et küberturvalisuse intsidendid ja kriisid võivad mõjutada majandustegevuse kõiki sektoreid ühtsel turul, liidu julgeolekut ja rahvusvahelisi suhteid ning institutsioone endid. |
| --- | --- |

(14)

Esmane vastutus reageerimise eest juhul, kui liikmesriiki mõjutab ulatuslik küberturvalisuse intsident või -kriis, lasub liikmesriigil endal. Komisjonil, kõrgel esindajal ja muudel ELi institutsioonidel või talitustel on aga samuti oluline roll, mis tuleneb liidu õigusest või asjaolust, et küberturvalisuse intsidendid ja kriisid võivad mõjutada majandustegevuse kõiki sektoreid ühtsel turul, liidu julgeolekut ja rahvusvahelisi suhteid ning institutsioone endid.

| (15) | Liidu tasandil on küberturvalisuse intsidentidele reageerijate hulgas peamisteks osalisteks võrgu- ja infoturbedirektiiviga värskelt loodud struktuurid ja mehhanismid, täpsemalt küberturbe intsidentide lahendamise üksuste (CSIRTide) võrgustik, aga ka asjaomased ametid ja organid, nagu Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA), Europoli juures tegutsev küberkuritegevusevastase võitluse Euroopa keskus (Europol/EC3), ELi luureandmete analüüsi keskus (INTCEN), ELi sõjalise staabi luureosakond (EUMS INT) ja vaatluskeskus (SITROOM), kes töötavad koos ühtse luureandmete analüüsivõime (SIAC) üksusena, ELi hübriidohtude ühisüksus (mis tegutseb INTCENis), ELi institutsioonide infoturbeintsidentidega tegelev rühm (CERT-EU) ja Euroopa Komisjoni hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus. |
| --- | --- |

(15)

Liidu tasandil on küberturvalisuse intsidentidele reageerijate hulgas peamisteks osalisteks võrgu- ja infoturbedirektiiviga värskelt loodud struktuurid ja mehhanismid, täpsemalt küberturbe intsidentide lahendamise üksuste (CSIRTide) võrgustik, aga ka asjaomased ametid ja organid, nagu Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA), Europoli juures tegutsev küberkuritegevusevastase võitluse Euroopa keskus (Europol/EC3), ELi luureandmete analüüsi keskus (INTCEN), ELi sõjalise staabi luureosakond (EUMS INT) ja vaatluskeskus (SITROOM), kes töötavad koos ühtse luureandmete analüüsivõime (SIAC) üksusena, ELi hübriidohtude ühisüksus (mis tegutseb INTCENis), ELi institutsioonide infoturbeintsidentidega tegelev rühm (CERT-EU) ja Euroopa Komisjoni hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus.

| (16) | Liikmesriikidevaheline koostöö küberturvalisuse intsidentidele reageerimisel toimub võrgu- ja infoturbedirektiiviga loodud CSIRTide võrgustikus. ENISA pakub võrgustikule sekretariaaditeenuseid ja toetab aktiivselt CSIRTide-vahelist koostööd. Riikide CSIRTid ja CERT-EU teevad koostööd ja vahetavad teavet vabatahtlikkuse alusel, kaasa arvatud siis, kui see on vajalik, et reageerida üht või mitut liikmesriiki mõjutavatele küberturvalisuse intsidentidele. Liikmesriigi CSIRTi esindaja taotlusel võivad nad arutada koordineeritud reageerimist sama liikmesriigi jurisdiktsioonis tuvastatud intsidendile ning võimaluse korral selle kindlaks määrata. Asjaomased menetlused määratakse kindlaks CSIRTide võrgustiku standardse töökorraga (8). |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriikidevaheline koostöö küberturvalisuse intsidentidele reageerimisel toimub võrgu- ja infoturbedirektiiviga loodud CSIRTide võrgustikus. ENISA pakub võrgustikule sekretariaaditeenuseid ja toetab aktiivselt CSIRTide-vahelist koostööd. Riikide CSIRTid ja CERT-EU teevad koostööd ja vahetavad teavet vabatahtlikkuse alusel, kaasa arvatud siis, kui see on vajalik, et reageerida üht või mitut liikmesriiki mõjutavatele küberturvalisuse intsidentidele. Liikmesriigi CSIRTi esindaja taotlusel võivad nad arutada koordineeritud reageerimist sama liikmesriigi jurisdiktsioonis tuvastatud intsidendile ning võimaluse korral selle kindlaks määrata. Asjaomased menetlused määratakse kindlaks CSIRTide võrgustiku standardse töökorraga (8).

| (17) | CSIRTide võrgustiku ülesandeks on ka operatiivkoostöö täiendavate vormide üle arutlemine, nende uurimine ja nende kindlaksmääramine muu hulgas seoses riskide ja intsidentide kategooriatega, varajaste hoiatustega, vastastikuse abistamisega ning koordineerimise põhimõtete ja korraga juhtudel, kui liikmesriigid reageerivad piiriülestele riskidele ja intsidentidele. |
| --- | --- |

(17)

CSIRTide võrgustiku ülesandeks on ka operatiivkoostöö täiendavate vormide üle arutlemine, nende uurimine ja nende kindlaksmääramine muu hulgas seoses riskide ja intsidentide kategooriatega, varajaste hoiatustega, vastastikuse abistamisega ning koordineerimise põhimõtete ja korraga juhtudel, kui liikmesriigid reageerivad piiriülestele riskidele ja intsidentidele.

| (18) | Võrgu- ja infoturbedirektiivi artikliga 11 loodud koostöörühma ülesandeks on anda strateegilisi juhiseid CSIRTide võrgustiku tegevuse jaoks, arutleda liikmesriikide suutlikkuse ja valmisoleku üle ning hinnata vabatahtlikkuse alusel riikide võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse strateegiaid ja CSIRTide tulemuslikkust ning teha kindlaks parimad tavad. |
| --- | --- |

(18)

Võrgu- ja infoturbedirektiivi artikliga 11 loodud koostöörühma ülesandeks on anda strateegilisi juhiseid CSIRTide võrgustiku tegevuse jaoks, arutleda liikmesriikide suutlikkuse ja valmisoleku üle ning hinnata vabatahtlikkuse alusel riikide võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse strateegiaid ja CSIRTide tulemuslikkust ning teha kindlaks parimad tavad.

| (19) | Töörühma ühe eraldi töösuuna raames valmistatakse vastavalt võrgu- ja infoturbedirektiivi artikli 14 lõikele 7 ette juhiseid intsidentidest teatamiseks olukordades, kus oluliste teenuste operaatorid peavad intsidentidest teatama vastavalt artikli 14 lõikele 3, ning sellise teatamise vormi ja korda (9). |
| --- | --- |

(19)

Töörühma ühe eraldi töösuuna raames valmistatakse vastavalt võrgu- ja infoturbedirektiivi artikli 14 lõikele 7 ette juhiseid intsidentidest teatamiseks olukordades, kus oluliste teenuste operaatorid peavad intsidentidest teatama vastavalt artikli 14 lõikele 3, ning sellise teatamise vormi ja korda (9).

| (20) | Aruannete, hindamiste, teadusuuringute, uurimise ja analüüsi käigus omandatud teadlikkus ja arusaamine olukorrast reaalajas, riskiseisundist ja ohtudest on põhjendatud otsuste tegemiseks hädavajalik. Selline olukorrateadlikkus kõigi asjaomaste sidusrühmade seas on tulemusliku koordineeritud reageerimise jaoks eluliselt tähtis. Olukorrateadlikkus hõlmab elemente, mis puudutavad nii intsidendi põhjuseid, mõju kui ka päritolu. Teadvustatakse, et see eeldab, et asjaomased pooled vahetavad teavet sobivas vormis, kasutades intsidendi kirjeldamiseks ühist taksonoomiat ning asjakohaselt turvalisel viisil. |
| --- | --- |

(20)

Aruannete, hindamiste, teadusuuringute, uurimise ja analüüsi käigus omandatud teadlikkus ja arusaamine olukorrast reaalajas, riskiseisundist ja ohtudest on põhjendatud otsuste tegemiseks hädavajalik. Selline olukorrateadlikkus kõigi asjaomaste sidusrühmade seas on tulemusliku koordineeritud reageerimise jaoks eluliselt tähtis. Olukorrateadlikkus hõlmab elemente, mis puudutavad nii intsidendi põhjuseid, mõju kui ka päritolu. Teadvustatakse, et see eeldab, et asjaomased pooled vahetavad teavet sobivas vormis, kasutades intsidendi kirjeldamiseks ühist taksonoomiat ning asjakohaselt turvalisel viisil.

| (21) | Küberturvalisuse intsidentidele reageerimine võib toimuda mitmel viisil alates sellest, et määratakse kindlaks tehnilised meetmed, mis võivad tähendada seda, et kaks või enam üksust uurivad ühiselt intsidendi tehnilisi põhjuseid (nt pahavara analüüs), või määratakse kindlaks moodused, kuidas organisatsioonid saavad hinnata, kas nad on intsidendist mõjutatud (nt rikkeindikaatorid), ja lõpetades operatiivsete otsustega selliste tehniliste meetmete kohaldamise kohta ja poliitilise tasandi otsustega kasutada muid vahendeid, nagu ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistik kuritahtliku kübertegevuse suhtes (10) või ELi hübriidohutõrje operatiivprotokoll, (11) sõltuvalt intsidendist. |
| --- | --- |

(21)

Küberturvalisuse intsidentidele reageerimine võib toimuda mitmel viisil alates sellest, et määratakse kindlaks tehnilised meetmed, mis võivad tähendada seda, et kaks või enam üksust uurivad ühiselt intsidendi tehnilisi põhjuseid (nt pahavara analüüs), või määratakse kindlaks moodused, kuidas organisatsioonid saavad hinnata, kas nad on intsidendist mõjutatud (nt rikkeindikaatorid), ja lõpetades operatiivsete otsustega selliste tehniliste meetmete kohaldamise kohta ja poliitilise tasandi otsustega kasutada muid vahendeid, nagu ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistik kuritahtliku kübertegevuse suhtes (10) või ELi hübriidohutõrje operatiivprotokoll, (11) sõltuvalt intsidendist.

| (22) | Selleks, et digitaalne ühtne turg saaks olla edukas, peab Euroopa kodanikel ja ettevõtjatel olema usaldus digiteenuste vastu. See tähendab, et kriisiolukorra teabevahetusel on küberturvalisuse intsidentide ja kriiside kahjuliku mõju leevendamises eriti oluline roll. Ka ühise diplomaatilise reageerimise raamistiku puhul võib teabevahetust kasutada kui vahendit, millega mõjutada kolmandatest riikidest tegutsevate (potentsiaalsete) agressorite käitumist. Selleks et poliitiline reageerimine oleks tulemuslik, on äärmiselt oluline, et avalik teabevahetus, mis on suunatud küberturvalisuse intsidentide ja kriiside kahjuliku mõju leevendamisele, ja avalik teabevahetus, mis on suunatud agressori mõjutamisele, oleksid omavahel kooskõlas. |
| --- | --- |

(22)

Selleks, et digitaalne ühtne turg saaks olla edukas, peab Euroopa kodanikel ja ettevõtjatel olema usaldus digiteenuste vastu. See tähendab, et kriisiolukorra teabevahetusel on küberturvalisuse intsidentide ja kriiside kahjuliku mõju leevendamises eriti oluline roll. Ka ühise diplomaatilise reageerimise raamistiku puhul võib teabevahetust kasutada kui vahendit, millega mõjutada kolmandatest riikidest tegutsevate (potentsiaalsete) agressorite käitumist. Selleks et poliitiline reageerimine oleks tulemuslik, on äärmiselt oluline, et avalik teabevahetus, mis on suunatud küberturvalisuse intsidentide ja kriiside kahjuliku mõju leevendamisele, ja avalik teabevahetus, mis on suunatud agressori mõjutamisele, oleksid omavahel kooskõlas.

| (23) | Ulatusliku küberturvalisuse intsidendi või kriisi leevendamisel võib tulemuslikuks meetmeks olla see, kui üldsusele jagatakse teavet, kuidas kasutaja ja organisatsiooni tasandil leevendada intsidendi mõju (nt paiga installeerimine, lisameetmed ohu vältimiseks vms). |
| --- | --- |

(23)

Ulatusliku küberturvalisuse intsidendi või kriisi leevendamisel võib tulemuslikuks meetmeks olla see, kui üldsusele jagatakse teavet, kuidas kasutaja ja organisatsiooni tasandil leevendada intsidendi mõju (nt paiga installeerimine, lisameetmed ohu vältimiseks vms).

| (24) | Komisjon tegeleb Euroopa ühendamise rahastu küberturvalisuse digitaalteenuste taristu kaudu osalevate liikmesriikide CSIRTide vahelise tuumteenuste platvormi koostöömehhanismi (MeliCERTes) arendamisega, et parandada CSIRTide valmisoleku taset, koostööd ja esilekerkivatele küberohtudele ja intsidentidele reageerimist. Komisjon kaasrahastab Euroopa ühendamise rahastu toetuste saamiseks korraldatavate konkurentsipõhiste projektikonkursside kaudu liikmesriikide CSIRTe, et parandada nende operatiivsuutlikkust riigi tasandil. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon tegeleb Euroopa ühendamise rahastu küberturvalisuse digitaalteenuste taristu kaudu osalevate liikmesriikide CSIRTide vahelise tuumteenuste platvormi koostöömehhanismi (MeliCERTes) arendamisega, et parandada CSIRTide valmisoleku taset, koostööd ja esilekerkivatele küberohtudele ja intsidentidele reageerimist. Komisjon kaasrahastab Euroopa ühendamise rahastu toetuste saamiseks korraldatavate konkurentsipõhiste projektikonkursside kaudu liikmesriikide CSIRTe, et parandada nende operatiivsuutlikkust riigi tasandil.

| (25) | Liikmesriikide ja erasektori koostöö ergutamiseks ja parandamiseks on olulised ELi tasandil korraldatavad küberõppused. Selleks on ENISA alates 2010. aastast korraldanud regulaarseid üleeuroopalisi küberintsidentide õppusi („Cyber Europe“). |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriikide ja erasektori koostöö ergutamiseks ja parandamiseks on olulised ELi tasandil korraldatavad küberõppused. Selleks on ENISA alates 2010. aastast korraldanud regulaarseid üleeuroopalisi küberintsidentide õppusi („Cyber Europe“).

| (26) | Nõukogu järeldustes (12) Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Komisjoni presidendi ja Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni peasekretäri ühisdeklaratsiooni rakendamise kohta esitati üleskutse tugevdada küberõppustealast koostööd sellega, et vastastikku avatakse oma õppused (eeskätt „Cyber Coalition“ ja „Cyber Europe“) osalemiseks teineteise töötajatele. |
| --- | --- |

(26)

Nõukogu järeldustes (12) Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Komisjoni presidendi ja Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni peasekretäri ühisdeklaratsiooni rakendamise kohta esitati üleskutse tugevdada küberõppustealast koostööd sellega, et vastastikku avatakse oma õppused (eeskätt „Cyber Coalition“ ja „Cyber Europe“) osalemiseks teineteise töötajatele.

| (27) | Ohtude pidev areng ja hiljutised küberturvalisuse intsidendid annavad märku sellest, et liitu ähvardavad riskid suurenevad, ning seetõttu peaksid liikmesriigid käesoleva soovituse täitmiseks meetmeid võtma viivitamata ja igal juhul 2018. aasta lõpuks, |
| --- | --- |

(27)

Ohtude pidev areng ja hiljutised küberturvalisuse intsidendid annavad märku sellest, et liitu ähvardavad riskid suurenevad, ning seetõttu peaksid liikmesriigid käesoleva soovituse täitmiseks meetmeid võtma viivitamata ja igal juhul 2018. aasta lõpuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

| 1) | Liikmesriigid ja ELi institutsioonid peaksid looma küberturvalisuse kriisidele reageerimise ELi raamistiku, millesse tuleks integreerida tegevuskavas tutvustatud eesmärgid ja koostöökord, järgides sealjuures tegevuskavas kirjeldatud juhtpõhimõtteid. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Küberturvalisuse kriisidele reageerimise ELi raamistikus tuleks eeskätt kindlaks määrata kõigi tasandite – tehnilise, operatiivse, strateegilise/poliitilise tasandi – asjaomased osalised, ELi institutsioonid ja liikmesriikide ametiasutused ning töötada vajaduse korral välja standardne töökord, milles kehtestataks nende osaliste vahelise koostöö kord ELi kriisiohjemehhanismide kontekstis. Tähelepanu tuleks pöörata sellele, et teabevahetus saaks toimuda põhjendamatute viivitusteta ning ulatuslike küberturvalisuse intsidentide ja kriiside käigus koordineeritaks vastumeetmeid. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Liikmesriikide pädevad ametiasutused peaksid selle nimel koos tegutsema, et panna veelgi täpsemalt paika teabe jagamise ja koostöö protokollid. Koostöörühm peaks vahetama sellealaseid kogemusi kõigi asjaomaste ELi institutsioonidega. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Liikmesriigid peaksid tagama, et nende riiklikes kriisiohjemehhanismides käsitletakse piisavalt põhjalikult küberturvalisuse intsidentidele reageerimist ning nähakse ette ELi raamistiku kohaselt toimuva ELi tasandi koostöö kord. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Mis puudutab olemasolevaid ELi kriisiohjemehhanisme, peaksid liikmesriigid kooskõlas tegevuskavaga kehtestama koos komisjoni talituste ja Euroopa välisteenistusega praktilised rakendussuunised oma riiklike kriisiohje- ja küberturvalisuse üksuste integreerimiseks olemasolevatesse ELi kriisiohjemehhanismidesse, milleks on IPCR ja Euroopa välisteenistuse kriisidele reageerimise kord (EEAS CRM). Eeskätt peaksid liikmesriigid tagama, et olemas on vajalikud struktuurid, mis võimaldavad ELi kriisimehhanismide raames tõhusat teabe liikumist nende riiklike kriisiohjeasutuste ja nende ELi tasandi esindajate vahel. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Liikmesriigid peaksid täies ulatuses kasutama Euroopa ühendamise rahastu küberturvalisuse digitaalteenuste taristu programmi pakutavaid võimalusi ning tegema komisjoniga koostööd selle nimel, et praegu arendamisjärgus oleva tuumteenuste platvormi koostöömehhanism pakuks vajalikke funktsioone ja vastaks nende koostöövajadustele ka küberturvalisuse kriiside ajal. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Liikmesriigid peaksid tegema ENISA abiga ja varem selles valdkonnas tehtule toetudes koostööd, et arendada välja ja võtta kasutusele ühine taksonoomia ja vorm, mis võimaldaks olukorraaruannetes kirjeldada küberturvalisuse intsidentide tehnilisi põhjuseid ja mõju, et veelgi tõhustada liikmesriikide omavahelist tehnilist ja operatiivkoostööd kriiside ajal. Seoses sellega peaksid liikmesriigid võtma arvesse intsidentidest teavitamise juhiste vallas koostöörühmas pooleli olevat tööd ja eeskätt riikide teadete vormiga seotud aspekte. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Raamistikuga ette nähtud menetlusi tuleks testida ja vajaduse korral tuleks need läbi vaadata, lähtudes kogemustest, mille liikmesriigid on omandanud riiklikel, piirkondlikel ja liidu, aga ka küberdiplomaatia ja NATO küberturvalisuse õppustel osalemise käigus. Eeskätt tuleks neid testida seoses ENISA korraldatud õppustega CyberEurope. Esimese võimaluse selleks annab CyberEurope 2018. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Liikmesriigid ja ELi institutsioonid peaksid pidevalt harjutama reageerimist ulatuslikele küberturvalisuse intsidentidele ja kriisidele nii riigi kui ka Euroopa tasandil; vajaduse korral tuleks harjutada ka poliitilist reageerimist ja kaasata erasektori üksused. |
| --- | --- |

9)

Brüssel, 13. september 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariya GABRIEL

---

(1)  Nõukogu järeldused elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse kohta „Saavutused ja edasised sammud: üleilmse küberjulgeoleku suunas“, dokument 10299/11, Brüssel, 27. mai 2011.

1

(2)  COM(2016) 410 final, 5. juuli 2016.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (ELT L 194, 19.7.2016, lk 1).

3

(4)  Dokument 14540/16, 15. november 2016.

4

(5)  Lisateavet leiab ELi tasandi kriisihaldust, koostöömehhanisme ja osalejaid käsitleva liite punktist 3.1.

5

(6)  Samas.

6

(7)  Nõukogu 22. juuli 2014. aasta otsus 2014/496/ÜVJP Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi kasutuselevõtu, toimimise ja kasutamise aspektide kohta, mis mõjutavad Euroopa Liidu julgeolekut, ning millega tunnistatakse kehtetuks ühismeede 2004/552/ÜVJP (ELT L 219, 25.7.2014, lk 53).

7

(8)  Väljatöötamisel; eeldatavasti võetakse vastu 2017. aasta lõpuks.

8

(9)  Juhised peaksid valmis saama 2017. aasta lõpuks.

9

(10)  Nõukogu järeldused pahatahtlikule kübertegevusele ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistiku kohta („küberdiplomaatia meetmete kogum“), dokument 9916/17.

10

(11)  Talituste ühine töödokument „ELi hübriidohutõrje operatiivprotokoll (ELi käsiraamat)“, SWD(2016) 227 final, 5. juuli 2016.

11

(12)  ST 15283/16, 6. detsember 2016.

12

---

LISA

Tegevuskava koordineeritud reageerimiseks ulatuslike piiriüleste küberturvalisuse intsidentide ja kriiside korral

SISSEJUHATUS

Käesolevat tegevuskava rakendatakse küberturvalisuse intsidentide (edaspidi „küberintsidendid“) suhtes, mille põhjustatud häired on liiga laialdased, et neist mõjutatud liikmesriik üksi suudaks nendega toime tulla, või millel on mitmes liikmesriigis või ELi institutsioonis niivõrd laiaulatuslik tehniline või poliitiline mõju, et need eeldavad õigeaegset poliitika koordineerimist ja reageerimist liidu poliitilisel tasandil.

Sellise ulatusega küberintsidente käsitatakse küberkriisidena.

Kübertunnustega ELi-ülese kriisi korral koordineerib liidus poliitilisel tasandil reageerimist nõukogu, kes lähtub oma tegevuses kriisidele poliitilist reageerimist käsitlevast ELi integreeritud (IPCR) korrast.

Komisjonis kasutatakse koordineerimiseks kiirhoiatussüsteemi ARGUS.

Kui kriisiga kaasneb oluline välispoliitiline või ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud mõõde, siis aktiveeritakse Euroopa välisteenistuse kriisidele reageerimise mehhanism.

Tegevuskavas kirjeldatakse, kuidas need sissetöötatud kriisiohjamismehhanismid peaksid ära kasutama kõik võimalused, mida pakuvad ELi tasandi olemasolevad küberturbeüksused ja liikmesriikidevahelised koostöömehhanismid.

Tegevuskavas lähtutakse teatavatest juhtpõhimõtetest (proportsionaalsus, subsidiaarsus, täiendavus ja teabe konfidentsiaalsus) ja esitatakse koostöö põhieesmärgid (tulemuslik reageerimine, ühine olukorrateadlikkus, avalik kommunikatsioon) kolmel (strateegilisel/poliitilisel, operatiivsel ja tehnilisel) tasandil, seotud mehhanismid ja osalised ning meetmed nimetatud põhieesmärkide saavutamiseks.

Tegevuskava ei hõlma kriisihalduse kogu elutsüklit (ennetamine/leevendamine, valmisolek, reageerimine, taaste), vaid keskendub reageerimisele. Tegevuskavas käsitletakse siiski teatavaid tegevusi, eelkõige selliseid, mis aitavad saavutada ühise olukorrateadlikkuse.

Tuleb ka silmas pidada, et küberintsidendid võivad olla laiema kriisi põhjuseks või sellele kaasa aidata, mõjutades muid sektoreid. Arvestades, et enamik küberkriise mõjutab eeldatavasti füüsilist maailma, peab asjakohane reageerimine tuginema nii küberruumiga seotud kui ka muudele laiematele leevendamise meetmetele. Küberkriisidele reageerimist tuleks koordineerida muude kriisiohjemehhanismidega ELi, riiklikul või valdkondlikul tasandil.

Tegevuskava ei asenda siiski olemasolevaid sektoripõhiseid või poliitikaspetsiifilisi mehhanisme, kordasid või instrumente, nagu Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi programm, (1) ega piira nende kasutamist.

Juhtpõhimõtted

Eesmärkide püstitamisel, vajalike tegevuste kindlakstegemisel ning vastavatele osalejatele või mehhanismidele rollide ja ülesannete määramisel lähtutakse järgmistest juhtpõhimõtetest, mida tuleb järgida ka tulevikus rakendussuuniste koostamisel.

Proportsionaalsus. Suur osa liikmesriike mõjutavatest küberintsidentidest ei ole oma olemuselt midagi sellist, mida saaks käsitada riikliku või veel vähem Euroopa kriisina. Liikmesriikidevaheline koostöö sellistele intsidentidele reageerimisel toimub võrgu- ja infoturbedirektiiviga (2) loodud küberturbe intsidentide lahendamise üksuste (CSIRTide) võrgustiku raames. Riikide CSIRTid teevad kooskõlas CSIRTide võrgustiku standardse töökorraga koostööd ja vahetavad iga päev vabatahtlikult teavet, sh vajaduse korral selleks, et reageerida küberintsidentidele, mis mõjutavad ühte või mitut liikmesriiki. Seepärast peaks tegevuskava kasutama ära kõik standardses töökorras pakutavad võimalused ja töökorras tuleks võtta arvesse kõiki muid spetsiifiliselt küberintsidentidega seotud ülesandeid.

Subsidiaarsus. Subsidiaarsuse põhimõte on kesksel kohal. Esmane vastutus reageerimise eest juhul, kui liikmesriiki mõjutab ulatuslik küberintsident või -kriis, lasub liikmesriigil endal. Kuid ka komisjonil, Euroopa välisteenistusel ja muudel ELi institutsioonidel, asutustel ja organitel on oluline roll. See roll on sõnaselgelt sätestatud IPCR-korras, kuid tuleneb ka liidu õigusest või lihtsalt asjaolust, et küberintsidendid ja -kriisid võivad mõjutada majandustegevuse kõiki sektoreid ühtsel turul, liidu julgeolekut ja rahvusvahelisi suhteid ning institutsioone endid.

Täiendavus. Tegevuskavas võetakse täielikult arvesse olemasolevaid ELi tasandi kriisihalduse mehhanisme, eelkõige kriisidele poliitilist reageerimist käsitlev ELi integreeritud (IPCR) kord, ARGUS ja Euroopa välisteenistuse kriisidele reageerimise mehhanism, ning uue võrgu- ja infoturbedirektiivi struktuure ja mehhanisme, eelkõige CSIRTide võrgustik, ning asjaomaseid asutuseid ja organeid, eelkõige Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA), küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus (Europol/EC3), Euroopa Liidu luureandmete analüüsi keskus (INTCEN), ELi sõjalise staabi luureosakond (EUMS INT) ja INTCENi vaatluskeskus (SITROOM), mis toimivad koos ühtse luureandmete analüüsivõimena (SIAC); ELi hübriidohtude ühisüksus (mis asub INTCENis) ning ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegelev rühm (CERT-EU). Seda tehes tuleks tegevuskavas tagada, et nende omavahelises koostoimes ja koostöös saavutataks maksimaalne täiendavus ja et kattuvust oleks võimalikult vähe.

Teabe konfidentsiaalsus. Kogu tegevuskava raames toimuv teabevahetus peab olema kooskõlas normidega, mis kehtivad julgeoleku (3) ja isikukandmete kaitse suhtes ning fooritulede analoogial põhineva protokolli suhtes teabe tundlikkuse märgistamiseks (4). Salastatud teabe edastamiseks tuleb salastusmärkest sõltumata kasutada kättesaadavaid akrediteeritud vahendeid (5). Isikuandmete töötlemisel järgitakse ELi kohaldatavaid norme, eelkõige isikuandmete kaitse üldmäärust, (6) e-privaatsuse direktiivi (7) ning määrust (8) üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.

Põhieesmärgid

Tegevuskava raames toimuva koostöö puhul järgitakse eespool nimetatud kolmetasandilist – poliitilist, operatiivset ja tehnilist – lähenemisviisi. Igal tasandil võib koostöö hõlmata teabevahetust ja ühistegevust. Koostöö eesmärk on saavutada järgmised põhieesmärgid.

| — | Võimaldada tulemuslik reageerimine. Reageerimine võib toimuda mitmel viisil, nt tehes kindlaks tehnilised meetmed, mis võivad tähendada seda, et kaks või enam üksust uurivad ühiselt intsidendi tehnilisi põhjuseid (nt pahavara analüüs), või tehes kindlaks moodused, kuidas organisatsioonid saavad hinnata, kas nad on intsidendist mõjutatud (nt rikkeindikaatorid). Lisaks võib teha operatiivseid otsuseid selliste tehniliste meetmete kohaldamiseks ja poliitilisel tasandil võidakse otsustada sõltuvalt intsidendist kasutada muid instrumente, nagu kuritahtliku kübertegevuse suhtes kohaldatav ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistik (küberdiplomaatia meetmed) või ELi hübriidohutõrje operatiivprotokoll. |
| --- | --- |

—

Võimaldada tulemuslik reageerimine. Reageerimine võib toimuda mitmel viisil, nt tehes kindlaks tehnilised meetmed, mis võivad tähendada seda, et kaks või enam üksust uurivad ühiselt intsidendi tehnilisi põhjuseid (nt pahavara analüüs), või tehes kindlaks moodused, kuidas organisatsioonid saavad hinnata, kas nad on intsidendist mõjutatud (nt rikkeindikaatorid). Lisaks võib teha operatiivseid otsuseid selliste tehniliste meetmete kohaldamiseks ja poliitilisel tasandil võidakse otsustada sõltuvalt intsidendist kasutada muid instrumente, nagu kuritahtliku kübertegevuse suhtes kohaldatav ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistik (küberdiplomaatia meetmed) või ELi hübriidohutõrje operatiivprotokoll.

| — | Ühine olukorrateadlikkus. Koordineeritud reageerimisel on äärmiselt oluline, et kõik sidusrühmad mõistaksid sündmusi ja nende arengut piisavalt hästi kõigil kolmel tasandil (tehniline, operatiivne, poliitiline). Olukorrateadlikkus võib hõlmata tehnoloogilisi elemente nii intsidendi põhjuste, mõju kui ka päritolu kohta. Küberintsidendid võivad mõjutada väga eri sektoreid (rahandus, energeetika, transport, tervishoid jne). Seepärast peab asjakohane teave jõudma sobivas vormis õigeks ajaks kõigi asjaomaste sidusrühmadeni. |
| --- | --- |

—

Ühine olukorrateadlikkus. Koordineeritud reageerimisel on äärmiselt oluline, et kõik sidusrühmad mõistaksid sündmusi ja nende arengut piisavalt hästi kõigil kolmel tasandil (tehniline, operatiivne, poliitiline). Olukorrateadlikkus võib hõlmata tehnoloogilisi elemente nii intsidendi põhjuste, mõju kui ka päritolu kohta. Küberintsidendid võivad mõjutada väga eri sektoreid (rahandus, energeetika, transport, tervishoid jne). Seepärast peab asjakohane teave jõudma sobivas vormis õigeks ajaks kõigi asjaomaste sidusrühmadeni.

| — | Leppida kokku peamistes avaliku kommunikatsiooni sõnumites (9). Kriisikommunikatsioonil on oluline koht küberintsidentide ja -kriiside negatiivse mõju leevendamisel, kuid seda saab ka kasutada (võimalike) agressorite käitumise mõjutamise vahendina. Õiget sõnumit saab kasutada ka selleks, et saata selge signaal diplomaatilise reageerimise võimalikest tagajärgedest ja mõjutada agressori käitumist. Selleks et poliitiline reageerimine oleks tulemuslik, on äärmiselt oluline, et omavahel oleksid kooskõlas küberintsidentide ja -kriiside negatiivse mõju leevendamisele suunatud avalik kommunikatsioon ja agressori mõjutamisele suunatud avalik kommunikatsioon. Küberturvalisuses on eriti oluline anda täpsemaid tegevusjuhised selle kohta, mida inimesed saavad ise teha intsidendi tagajärgede leevendamiseks (nt kasutama paikamist, võtma lisameetmeid ohtude ärahoidmiseks jne). |
| --- | --- |

—

Leppida kokku peamistes avaliku kommunikatsiooni sõnumites (9). Kriisikommunikatsioonil on oluline koht küberintsidentide ja -kriiside negatiivse mõju leevendamisel, kuid seda saab ka kasutada (võimalike) agressorite käitumise mõjutamise vahendina. Õiget sõnumit saab kasutada ka selleks, et saata selge signaal diplomaatilise reageerimise võimalikest tagajärgedest ja mõjutada agressori käitumist. Selleks et poliitiline reageerimine oleks tulemuslik, on äärmiselt oluline, et omavahel oleksid kooskõlas küberintsidentide ja -kriiside negatiivse mõju leevendamisele suunatud avalik kommunikatsioon ja agressori mõjutamisele suunatud avalik kommunikatsioon. Küberturvalisuses on eriti oluline anda täpsemaid tegevusjuhised selle kohta, mida inimesed saavad ise teha intsidendi tagajärgede leevendamiseks (nt kasutama paikamist, võtma lisameetmeid ohtude ärahoidmiseks jne).

KOOSTÖÖ LIIKMESRIIKIDE VAHEL NING LIIKMESRIIKIDE JA ELI OSALEJATE VAHEL TEHNILISEL, OPERATIIVSEL JA STRATEEGILISEL/POLIITILISEL TASANDIL

Tulemuslik reageerimine ulatuslike ELi tasandi küberintsidentide või -kriiside korral sõltub tulemuslikust tehnilisest, operatiivsest ja strateegilisest/poliitilisest koostööst.

Igal tasandil peaks osaleja täitma konkreetsed ülesanded, et saavutada kolm põhieesmärki:

| — | koordineeritud reageerimine |
| --- | --- |

—

koordineeritud reageerimine

| — | ühine olukorrateadlikkus |
| --- | --- |

—

ühine olukorrateadlikkus

| — | avalik kommunikatsioon |
| --- | --- |

—

avalik kommunikatsioon

Intsidendi või kriisi käigus hoiatavad, teavitavad ja toetavad madalamad koostöötasandid kõrgemaid koostöötasandeid. Kõrgemad koostöötasandid annavad juhiseid (10) ja teevad madalamate tasemete suhtes otsuseid vastavalt vajadusele.

Koostöö tehnilisel tasandil

Tegevuse ulatus

| — | Intsidendikäsitlus (11) küberkriisi ajal |
| --- | --- |

—

Intsidendikäsitlus (11) küberkriisi ajal

| — | Intsidentide seire ja järelevalve, sh ohtude ja riski pidev analüüs |
| --- | --- |

—

Intsidentide seire ja järelevalve, sh ohtude ja riski pidev analüüs

Võimalikud osalejad

Tehnilisel tasandil on tegevuskavas keskne koostöömehhanism CSIRTide võrgustik. Selle eesistujana tegutseb eesistujariik ja sekretariaaditeenused tagab ENISA.

| — | Liikmesriigid:






  — | Võrgu- ja infoturbedirektiivi kohased pädevad asutused ja ühtsed kontaktpunktid |
| --- | --- | --- |

—

Liikmesriigid:

—

Võrgu- ja infoturbedirektiivi kohased pädevad asutused ja ühtsed kontaktpunktid

| — | CSIRTid |
| --- | --- |

—

CSIRTid

| — | ELi organid/asutused






  — | ENISA |
| --- | --- | --- |

—

ELi organid/asutused

—

ENISA

| — | Europol/EC3 |
| --- | --- |

—

Europol/EC3

| — | CERT-EU |
| --- | --- |

—

CERT-EU

| — | Euroopa Komisjon






  — | ERCC (DG ECHO juures asuv ööpäev läbi tegutsev operatiivne talitus) ja määratud juhttalitus (tuleb valida kas DG CNET või DG HOME, sõltuvalt konkreetse intsidendi olemusest), peasekretariaat (ARGUSe sekretariaat), DG HR (julgeoleku direktoraat), DG DIGIT (IT-turbe toimingud) |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa Komisjon

—

ERCC (DG ECHO juures asuv ööpäev läbi tegutsev operatiivne talitus) ja määratud juhttalitus (tuleb valida kas DG CNET või DG HOME, sõltuvalt konkreetse intsidendi olemusest), peasekretariaat (ARGUSe sekretariaat), DG HR (julgeoleku direktoraat), DG DIGIT (IT-turbe toimingud)

| — | Muude ELi asutuste (12) jaoks vastav haldusala peadirektoraat komisjonis või Euroopa välisteenistus (esimene kontaktpunkt) |
| --- | --- |

—

Muude ELi asutuste (12) jaoks vastav haldusala peadirektoraat komisjonis või Euroopa välisteenistus (esimene kontaktpunkt)

| — | Euroopa välisteenistus






  — | SIAC (ühtne luureandmete analüüsivõime: EU INTCEN ja EUMS INT) |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa välisteenistus

—

SIAC (ühtne luureandmete analüüsivõime: EU INTCEN ja EUMS INT)

| — | ELi vaatluskeskus ja määratud geograafiline või valdkonna talitus |
| --- | --- |

—

ELi vaatluskeskus ja määratud geograafiline või valdkonna talitus

| — | ELi hübriidohtude ühisüksus (osa EU INTCENist – küberturvalisus hübriidohtude kontekstis) |
| --- | --- |

—

ELi hübriidohtude ühisüksus (osa EU INTCENist – küberturvalisus hübriidohtude kontekstis)

Ühine olukorrateadlikkus

| — | ENISA peaks liidu olukorrateadlikkust toetava tehnilise tasandi korrapärase koostöö raames korrapäraselt koostama intsidentide ja ohtude kohta ELi küberturvalisuse tehnilist olukorda käsitleva aruande, mis põhineb avalikult kättesaadaval teabel, tema enda analüüsidel ja aruannetel, mida jagavad temaga (vabatahtlikkuse alusel) liikmesriikide CSIRTid või võrgu- ja infoturbedirektiivi kohased ühtsed kontaktpunktid, Europoli juures tegutsev küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus (EC3) ja CERT-EU ja kui asjakohane, siis Euroopa Liidu luureandmete analüüsi keskus (INTCEN) Euroopa välisteenistuse juures. Aruanne tuleks teha kättesaadavaks nõukogu asjakohastele organitele, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja CSIRTide võrgustikule. |
| --- | --- |

—

ENISA peaks liidu olukorrateadlikkust toetava tehnilise tasandi korrapärase koostöö raames korrapäraselt koostama intsidentide ja ohtude kohta ELi küberturvalisuse tehnilist olukorda käsitleva aruande, mis põhineb avalikult kättesaadaval teabel, tema enda analüüsidel ja aruannetel, mida jagavad temaga (vabatahtlikkuse alusel) liikmesriikide CSIRTid või võrgu- ja infoturbedirektiivi kohased ühtsed kontaktpunktid, Europoli juures tegutsev küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus (EC3) ja CERT-EU ja kui asjakohane, siis Euroopa Liidu luureandmete analüüsi keskus (INTCEN) Euroopa välisteenistuse juures. Aruanne tuleks teha kättesaadavaks nõukogu asjakohastele organitele, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja CSIRTide võrgustikule.

| — | Oluliste intsidentide korral koostab CSIRTide võrgustiku eesistuja ENISA abil ELi küberturvalisuse olukorda käsitleva aruande (13). Roteeruva eesistujariigi CSIRT esitab selle eesistujariigile, komisjonile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale. |
| --- | --- |

—

Oluliste intsidentide korral koostab CSIRTide võrgustiku eesistuja ENISA abil ELi küberturvalisuse olukorda käsitleva aruande (13). Roteeruva eesistujariigi CSIRT esitab selle eesistujariigile, komisjonile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale.

| — | Kõik muud ELi asutused annavad aru oma haldusala peadirektoraatidele, kes omakorda annavad aru komisjoni juhttalitusele. |
| --- | --- |

—

Kõik muud ELi asutused annavad aru oma haldusala peadirektoraatidele, kes omakorda annavad aru komisjoni juhttalitusele.

| — | CERT-EU esitab tehnilised aruanded CSIRTide võrgustikule, ELi institutsioonidele ja asutustele (vastavalt vajadusele) ja ARGUSele, kui see on aktiveeritud. |
| --- | --- |

—

CERT-EU esitab tehnilised aruanded CSIRTide võrgustikule, ELi institutsioonidele ja asutustele (vastavalt vajadusele) ja ARGUSele, kui see on aktiveeritud.

| — | Europol/EC3
   (14)
  ja CERT-EU esitavad tehniliste moonutuste kriminalistika-eksperdianalüüsi ja muu tehnilise teabe CSIRTide võrgustikule. |
| --- | --- |

—

Europol/EC3
   (14)
  ja CERT-EU esitavad tehniliste moonutuste kriminalistika-eksperdianalüüsi ja muu tehnilise teabe CSIRTide võrgustikule.

| — | EEAS SIAC: ELi hübriidohtude ühisüksus annab INTCENi nimel aru asjaomastele Euroopa välisteenistuse osakondadele. |
| --- | --- |

—

EEAS SIAC: ELi hübriidohtude ühisüksus annab INTCENi nimel aru asjaomastele Euroopa välisteenistuse osakondadele.

Reageerimine

| — | CSIRTide võrgustik vahetab intsidenti käsitlevaid tehnilisi andmeid ja analüüse, nagu IP-aadress, rikkeindikaatorid (15) jne. Selline teave tuleks ENISA-le esitada ilma põhjendamatu viivituseta ja hiljemalt 24 tunni jooksul pärast intsidendi avastamist. |
| --- | --- |

—

CSIRTide võrgustik vahetab intsidenti käsitlevaid tehnilisi andmeid ja analüüse, nagu IP-aadress, rikkeindikaatorid (15) jne. Selline teave tuleks ENISA-le esitada ilma põhjendamatu viivituseta ja hiljemalt 24 tunni jooksul pärast intsidendi avastamist.

| — | Kooskõlas CSIRTide võrgustiku standardse töökorraga teevad võrgustiku liikmed kättesaadavate tehniliste moonutuste ja muude intsidendiga seotud tehniliste andmete analüüsimisel koostööd, et selgitada välja põhjus ja võimalikud tehnilised leevendamise meetmed. |
| --- | --- |

—

Kooskõlas CSIRTide võrgustiku standardse töökorraga teevad võrgustiku liikmed kättesaadavate tehniliste moonutuste ja muude intsidendiga seotud tehniliste andmete analüüsimisel koostööd, et selgitada välja põhjus ja võimalikud tehnilised leevendamise meetmed.

| — | ENISA abistab CSIRTisid nende tehnilises tegevuses, tuginedes oma eksperditeadmistele ja kooskõlas oma volitustega (16). |
| --- | --- |

—

ENISA abistab CSIRTisid nende tehnilises tegevuses, tuginedes oma eksperditeadmistele ja kooskõlas oma volitustega (16).

| — | Liikmesriikide CSIRTid koordineerivad oma tehnilisi vastumeetmeid ENISA ja komisjoni abiga. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide CSIRTid koordineerivad oma tehnilisi vastumeetmeid ENISA ja komisjoni abiga.

| — | EEAS SIAC: ELi hübriidohtude ühisüksus käivitab INTCENi nimel kogumisprotsessi esialgsete tõendite kogumiseks. |
| --- | --- |

—

EEAS SIAC: ELi hübriidohtude ühisüksus käivitab INTCENi nimel kogumisprotsessi esialgsete tõendite kogumiseks.

Avalik kommunikatsioon

| — | CSIRTid koostavad tehnilisi nõuandeid (17) ja hoiatusi nõrkuste kohta (18) ning jagavad neid kasutajate ja avalikkusega vastavalt konkreetse juhtumi suhtes kohaldatavale volituste andmise korrale. |
| --- | --- |

—

CSIRTid koostavad tehnilisi nõuandeid (17) ja hoiatusi nõrkuste kohta (18) ning jagavad neid kasutajate ja avalikkusega vastavalt konkreetse juhtumi suhtes kohaldatavale volituste andmise korrale.

| — | ENISA lihtsustab CSIRTide võrgustiku ühiste teavituste koostamist ja levitamist. |
| --- | --- |

—

ENISA lihtsustab CSIRTide võrgustiku ühiste teavituste koostamist ja levitamist.

| — | ENISA koordineerib oma avaliku kommunikatsiooni meetmeid CSIRTide võrgustikuga ja komisjoni pressiesindaja talitusega. |
| --- | --- |

—

ENISA koordineerib oma avaliku kommunikatsiooni meetmeid CSIRTide võrgustikuga ja komisjoni pressiesindaja talitusega.

| — | ENISA ja EC3 koordineerivad oma avalikku kommunikatsiooni liikmesriikide kokku lepitud ühisest olukorrateadlikkusest lähtudes. Mõlemad koordineerivad oma avaliku kommunikatsiooni meetmeid komisjoni pressiesindaja talitusega. |
| --- | --- |

—

ENISA ja EC3 koordineerivad oma avalikku kommunikatsiooni liikmesriikide kokku lepitud ühisest olukorrateadlikkusest lähtudes. Mõlemad koordineerivad oma avaliku kommunikatsiooni meetmeid komisjoni pressiesindaja talitusega.

| — | Kui kriisiga kaasneb välispoliitiline või ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud mõõde, tuleks avalik kommunikatsioon koordineerida Euroopa välisteenistuse ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja talitusega. |
| --- | --- |

—

Kui kriisiga kaasneb välispoliitiline või ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud mõõde, tuleks avalik kommunikatsioon koordineerida Euroopa välisteenistuse ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja talitusega.

Koostöö tehnilisel tasandil

Tegevuse ulatus

| — | Valmistada ette otsus poliitilisel tasandil |
| --- | --- |

—

Valmistada ette otsus poliitilisel tasandil

| — | Koordineerida küberkriisi haldamist (kui vaja) |
| --- | --- |

—

Koordineerida küberkriisi haldamist (kui vaja)

| — | Hinnata tagajärgi ja mõju ELi tasandil ja pakkuda välja võimalikke leevendamise meetmeid |
| --- | --- |

—

Hinnata tagajärgi ja mõju ELi tasandil ja pakkuda välja võimalikke leevendamise meetmeid

Võimalikud osalejad

| — | Liikmesriigid:






  — | Võrgu- ja infoturbedirektiivi kohaselt loodud pädevad asutused ja ühtsed kontaktpunktid |
| --- | --- | --- |

—

Liikmesriigid:

—

Võrgu- ja infoturbedirektiivi kohaselt loodud pädevad asutused ja ühtsed kontaktpunktid

| — | CSIRTid, küberturvalisuse asutused |
| --- | --- |

—

CSIRTid, küberturvalisuse asutused

| — | Muud riiklikud valdkondlikud asutused (mitut valdkonda hõlmava intsidendi või kriisi korral) |
| --- | --- |

—

Muud riiklikud valdkondlikud asutused (mitut valdkonda hõlmava intsidendi või kriisi korral)

| — | ELi organid/asutused






  — | ENISA |
| --- | --- | --- |

—

ELi organid/asutused

—

ENISA

| — | Europol/EC3 |
| --- | --- |

—

Europol/EC3

| — | CERT-EU |
| --- | --- |

—

CERT-EU

| — | Euroopa Komisjon






  — | Peasekretariaat, (ase)peasekretär (ARGUS-süsteem) |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa Komisjon

—

Peasekretariaat, (ase)peasekretär (ARGUS-süsteem)

| — | DG CNECT/HOME |
| --- | --- |

—

DG CNECT/HOME

| — | Komisjoni julgeolekuasutus |
| --- | --- |

—

Komisjoni julgeolekuasutus

| — | Muud peadirektoraadid (mitut valdkonda hõlmava intsidendi või kriisi korral) |
| --- | --- |

—

Muud peadirektoraadid (mitut valdkonda hõlmava intsidendi või kriisi korral)

| — | Euroopa välisteenistus






  — | Kriisile reageerimise ja SIAC eest vastutav (ase)peasekretär (EU INTCEN ja EUMS INT) |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa välisteenistus

—

Kriisile reageerimise ja SIAC eest vastutav (ase)peasekretär (EU INTCEN ja EUMS INT)

| — | ELi hübriidohtude ühisüksus |
| --- | --- |

—

ELi hübriidohtude ühisüksus

| — | Nõukogu






  — | Eesistuja (küberküsimustega tegelev horisontaalne töörühm või COREPERi eesistuja), (19) keda toetab nõukogu peasekretariaat või poliitika- ja julgeolekukomitee, (20) kui see aktiveeritakse – IPCRi korra toel |
| --- | --- | --- |

—

Nõukogu

—

Eesistuja (küberküsimustega tegelev horisontaalne töörühm või COREPERi eesistuja), (19) keda toetab nõukogu peasekretariaat või poliitika- ja julgeolekukomitee, (20) kui see aktiveeritakse – IPCRi korra toel

Olukorrateadlikkus

| — | Toetatakse poliitilist/strateegilist olukorda käsitlevate aruannete koostamist (nt integreeritud olukorrateadlikkus ja analüüs IPCRi aktiveerimise korral). |
| --- | --- |

—

Toetatakse poliitilist/strateegilist olukorda käsitlevate aruannete koostamist (nt integreeritud olukorrateadlikkus ja analüüs IPCRi aktiveerimise korral).

| — | Nõukogu horisontaalne küberküsimuste töörühm valmistab vastavalt vajadusele ette COREPERi või poliitika- ja julgeolekukomitee kohtumise |
| --- | --- |

—

Nõukogu horisontaalne küberküsimuste töörühm valmistab vastavalt vajadusele ette COREPERi või poliitika- ja julgeolekukomitee kohtumise

| — | IPCRi aktiveerimise korral






  — | Eesistujariik võib kutsuda COREPERi või poliitika- ja julgeolekukomiteede jaoks tehtava ettevalmistuse toetamiseks kokku ümarlauakohtumise, kaasates asjaomased sidusrühmad liikmesriikides, institutsioonid, asutused ja kolmandad isikud, nagu ELi mittekuuluvad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid. Tegemist on kriisikohtumistega, mille käigus tehakse kindlaks kitsaskohad ja tehakse ettepanekud tegutsemiseks valdkondadeülestes küsimustes. |
| --- | --- | --- |

—

IPCRi aktiveerimise korral

—

Eesistujariik võib kutsuda COREPERi või poliitika- ja julgeolekukomiteede jaoks tehtava ettevalmistuse toetamiseks kokku ümarlauakohtumise, kaasates asjaomased sidusrühmad liikmesriikides, institutsioonid, asutused ja kolmandad isikud, nagu ELi mittekuuluvad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid. Tegemist on kriisikohtumistega, mille käigus tehakse kindlaks kitsaskohad ja tehakse ettepanekud tegutsemiseks valdkondadeülestes küsimustes.

| — | Komisjoni juhttalitus või Euroopa välisteenistus koostab integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi juhttalitusena integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruande, kuhu panustavad ENISA, CSIRTide võrgustik, Europol/EC3, EUMS INT, INTCEN ja kõik muud asjaomased osalejad. Integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruandes esitatakse tehniliste intsidentide ja kriisi hindamise korrelatsioonil põhinev ELi-ülene hinnang (ohuanalüüs, riskihindamine, mitte-tehnilised tagajärjed ja mõju, intsidendi või kriisi muud kui küberruumiga seotud tahud), mida on kohandatud vastavalt operatiivse ja poliitilise tasandi vajadustele. |
| --- | --- |

—

Komisjoni juhttalitus või Euroopa välisteenistus koostab integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi juhttalitusena integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruande, kuhu panustavad ENISA, CSIRTide võrgustik, Europol/EC3, EUMS INT, INTCEN ja kõik muud asjaomased osalejad. Integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruandes esitatakse tehniliste intsidentide ja kriisi hindamise korrelatsioonil põhinev ELi-ülene hinnang (ohuanalüüs, riskihindamine, mitte-tehnilised tagajärjed ja mõju, intsidendi või kriisi muud kui küberruumiga seotud tahud), mida on kohandatud vastavalt operatiivse ja poliitilise tasandi vajadustele.

| — | ARGUS-süsteemi aktiveerimise korral






  — | CERT-EU ja EC3 (21) osalevad komisjonisiseses teabevahetuses otse. |
| --- | --- | --- |

—

ARGUS-süsteemi aktiveerimise korral

—

CERT-EU ja EC3 (21) osalevad komisjonisiseses teabevahetuses otse.

| — | Euroopa välisteenistuse kriisidele reageerimise mehhanismi aktiveerimise korral






  — | SIAC intensiivistab teabekogumist ja koondab kõikidest allikatest saadud teabe ning koostab intsidendi analüüsi ja hinnangu. |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa välisteenistuse kriisidele reageerimise mehhanismi aktiveerimise korral

—

SIAC intensiivistab teabekogumist ja koondab kõikidest allikatest saadud teabe ning koostab intsidendi analüüsi ja hinnangu.

Reageerimine (kui seda taotletakse poliitiliselt tasandilt)

| — | Piiriülene koostöö ühtse kontaktpunkti ja riiklike pädevate asutustega (võrgu- ja infoturbedirektiiv), et leevendada tagajärgi ja mõju. |
| --- | --- |

—

Piiriülene koostöö ühtse kontaktpunkti ja riiklike pädevate asutustega (võrgu- ja infoturbedirektiiv), et leevendada tagajärgi ja mõju.

| — | Aktiveeritakse kõik tehnilised leevendamise meetmed ja koordineeritakse tehnilisi võimeid, mis on vajalikud infosüsteemide vastu suunatud ründe mõju peatamiseks või vähendamiseks. |
| --- | --- |

—

Aktiveeritakse kõik tehnilised leevendamise meetmed ja koordineeritakse tehnilisi võimeid, mis on vajalikud infosüsteemide vastu suunatud ründe mõju peatamiseks või vähendamiseks.

| — | Koostöö ja asjaomase otsuse tegemise korral tehniliste võimekuste koordineerimine ühise või koostööl põhineva reageerimise kujundamiseks kooskõlas
  CSIRTide võrgustiku standardse töökorraga
  . |
| --- | --- |

—

Koostöö ja asjaomase otsuse tegemise korral tehniliste võimekuste koordineerimine ühise või koostööl põhineva reageerimise kujundamiseks kooskõlas
  CSIRTide võrgustiku standardse töökorraga
  .

| — | Hinnatakse koostöövajadust asjaomaste kolmandate isikutega. |
| --- | --- |

—

Hinnatakse koostöövajadust asjaomaste kolmandate isikutega.

| — | Otsuse tegemine ARGUS-süsteemis (kui see aktiveeritakse). |
| --- | --- |

—

Otsuse tegemine ARGUS-süsteemis (kui see aktiveeritakse).

| — | Otsuste ettevalmistamine ja koordineerimine IPCRi-korra alusel (kui see aktiveeritakse). |
| --- | --- |

—

Otsuste ettevalmistamine ja koordineerimine IPCRi-korra alusel (kui see aktiveeritakse).

| — | Euroopa välisteenistuse kriisidele reageerimise mehhanismi kaudu (kui see aktiveeritakse) Euroopa välisteenistuse otsuse tegemise toetamine, sh kontaktid kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, ja kõik meetmed, mis on suunatud ÜJKP sõjaliste missioonide ja operatsioonide ning ELi delegatsioonide kaitsmiseks. |
| --- | --- |

—

Euroopa välisteenistuse kriisidele reageerimise mehhanismi kaudu (kui see aktiveeritakse) Euroopa välisteenistuse otsuse tegemise toetamine, sh kontaktid kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, ja kõik meetmed, mis on suunatud ÜJKP sõjaliste missioonide ja operatsioonide ning ELi delegatsioonide kaitsmiseks.

Avalik kommunikatsioon

| — | Leppida kokku intsidenti puudutavas avalikus kommunikatsioonis. |
| --- | --- |

—

Leppida kokku intsidenti puudutavas avalikus kommunikatsioonis.

| — | Kui kriisiga kaasneb välispoliitiline või ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud mõõde, tuleks avalik kommunikatsioon koordineerida Euroopa välisteenistuse ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja talitusega. |
| --- | --- |

—

Kui kriisiga kaasneb välispoliitiline või ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud mõõde, tuleks avalik kommunikatsioon koordineerida Euroopa välisteenistuse ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja talitusega.

Koostöö strateegilisel/poliitilisel tasandil

Võimalikud osalejad

| — | Liikmesriikides küberturvalisuse eest vastutavad ministrid |
| --- | --- |

—

Liikmesriikides küberturvalisuse eest vastutavad ministrid

| — | Euroopa Ülemkogus eesistuja |
| --- | --- |

—

Euroopa Ülemkogus eesistuja

| — | Nõukogus rotatsiooni korras vahetuv eesistujariik |
| --- | --- |

—

Nõukogus rotatsiooni korras vahetuv eesistujariik

| — | Küberdiplomaatia meetmete raames võetud meetmete korral poliitika- ja julgeolekukomitee ja horisontaalne töörühm |
| --- | --- |

—

Küberdiplomaatia meetmete raames võetud meetmete korral poliitika- ja julgeolekukomitee ja horisontaalne töörühm

| — | Euroopa Komisjonis president või delegeeritud asepresident/volinik |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjonis president või delegeeritud asepresident/volinik

| — | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitikaga seotud küsimuste puhul liidu kõrge esindaja/komisjoni asepresident. |
| --- | --- |

—

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitikaga seotud küsimuste puhul liidu kõrge esindaja/komisjoni asepresident.

Tegevuse ulatus. Kriisi kübertahkude ja muude tahkude strateegiline ja poliitiline haldamine, sealhulgas pahatahtlikule kübertegevusele ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistiku kohase reageerimise meetmed.

Ühine olukorrateadlikkus

| — | Selgitatakse välja kriisist tingitud häirete mõju liidu toimimisele. |
| --- | --- |

—

Selgitatakse välja kriisist tingitud häirete mõju liidu toimimisele.

Reageerimine

| — | Aktiveeritakse kriisihaldusmehhanismid ja -vahendid olenevalt intsidendi laadist ja mõjust, näiteks kodanikukaitse mehhanism. |
| --- | --- |

—

Aktiveeritakse kriisihaldusmehhanismid ja -vahendid olenevalt intsidendi laadist ja mõjust, näiteks kodanikukaitse mehhanism.

| — | Võetakse pahatahtlikule kübertegevusele reageerimise ELi ühise diplomaatilise raamistiku kohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

—

Võetakse pahatahtlikule kübertegevusele reageerimise ELi ühise diplomaatilise raamistiku kohaseid meetmeid.

| — | Tehakse kriisi tõttu kannatavatele liikmesriikidele kättesaadavaks erakorraline toetus, näiteks võttes kasutusele küberturvalisuse kiirreageerimisfondi, (22) kui see on loodud. |
| --- | --- |

—

Tehakse kriisi tõttu kannatavatele liikmesriikidele kättesaadavaks erakorraline toetus, näiteks võttes kasutusele küberturvalisuse kiirreageerimisfondi, (22) kui see on loodud.

| — | Vajaduse korral tehakse koostööd ja koordineeritakse tegevust selliste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsioon (ÜRO), Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) ja eelkõige NATO. |
| --- | --- |

—

Vajaduse korral tehakse koostööd ja koordineeritakse tegevust selliste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsioon (ÜRO), Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) ja eelkõige NATO.

| — | Analüüsitakse mõju riigi julgeolekule ja riigikaitsele. |
| --- | --- |

—

Analüüsitakse mõju riigi julgeolekule ja riigikaitsele.

Avalik kommunikatsioon

Ühise otsusega määratakse kindlaks avaliku kommunikatsiooni strateegia.

IPCRI KOHANE ELI KOORDINEERITUD REAGEERIMINE KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA

Käesolevas jaos on käsitletud eelkõige liikmesriikide ametiasutuste, CSIRTide võrgustiku, ENISA, CERT-EU, Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse (Europol/EC3), Euroopa Liidu luureandmete analüüsi keskuse (INTCEN), ELi hübriidohtude ühisüksuse ja nõukogu horisontaalse küberküsimuste töörühma peaeesmärke, ülesandeid ja tegevust IPCR raames. Seejuures on lähtutud ELi tasandil vastastikuse täiendavuse põhimõttest. Eeldatakse, et osalejad tegutsevad vastavalt ELi või riigi tasandil kehtestatud korrale.

On oluline märkida, et nagu on kujutatud joonisel 1, toimub riiklikul tasandil tegevus ning koostöö CSIRTide võrgustiku raames (kui vaja) kogu intsidendi/kriisi vältel vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele ega sõltu ELi kriisihaldusmehhanismi rakendamisest.

Joonis 1

Küberintsidendile või -kriisile reageerimine ELi tasandil

Image 1

Kogu allpool kirjeldatud tegevus toimub vastavalt standardsele töökorrale ja asjakohaste koostöömehhanismide raames kehtivatele eeskirjadele ning kooskõlas iga osaleja ja institutsiooni volituste ja pädevusega. Nimetatud töökorda ja eeskirju võib vajaduse korral täiendada ja muuta, et tagada parim võimalik koostöö ja tõhus reageerimine suurte küberintsidentide ja -kriiside ajal.

Konkreetse intsidendi lahendamiseks ei tarvitse tingimata vaja minna kõiki allpool nimetatud osalejaid, kuid käesolevas tegevuskavas ja koostöömehhanismide standardses töökorras tuleks arvestada sellega, et neist igaüks võidakse kaasata.

Võttes arvesse, et küberintsidentide mõju ühiskonnale võib olla eri suurusega, tuleb valdkondlike osalejate igal tasandil kaasamise ja mis tahes reageerimise puhul arvestada suure paindlikkusega, mis põhineb nii küber- kui ka muudel leevendusmeetmetel.

Küberkriisi haldamine – küberturvalisuse nõuete arvessevõtmine kriisidele poliitilist reageerimist käsitleva ELi integreeritud korra (IPCR) raames

IPCRi standardses töökorras (23) kirjeldatud IPCR sisaldab järgmisi samme (kuid osa samme tehakse vaid juhul, kui olukord seda nõuab).

Iga sammu puhul on esitatud küberturvalisuse meetmed ja osalejad. Loetavuse huvides on iga sammu kohta esitatud IPCRi standardse töökorra tekst ja selle järel käesoleva tegevuskava kohane tegevus. Selline järkjärguline lähenemisviis võimaldab välja selgitada ka lüngad vajalikus võimekuses ja tegevuskorras, mis takistavad küberkriisile tõhusat reageerimist.

Joonisel 2 (24) on esitatud IPCRi toimimise diagramm. Sellel on uued elemendid esitatud sinisel taustal.

Joonis 2

Küberturvalisuse elemendid IPRCs

Image 2

Märkus. Kuna kübervaldkonna hübriidohtude laad on selline, et nad on kavandatud jääma alla kriisiks tunnistamise künnist, peab EL rakendama ennetus- ja valmisolekut parandavaid meetmeid. ELi hübriidohtude ühisüksuse ülesanne on selliseid intsidente kiiresti analüüsida ning teavitada asjakohaseid koordineerimisstruktuure. Hübriidohtude ühisüksus esitab korrapäraselt aruandeid, mida saab kasutada valmisoleku parandamiseks valdkondliku poliitika raames.

| — | 1. samm: pidev jälgimine ja hoiatamine valdkonniti: juba praegu esitatakse olukorra kohta korrapäraselt aruandeid ja hoiatusi, millest nõukogu eesistujariik võib järeldada kriisi tekkimist ja võimalikku kulgemist.






  — | Väljaselgitatud lünk: praegu ei esitata ELi tasandil korrapäraselt ja koordineeritult aruandeid küberturvalisuse olukorra kohta ega hoiatusi küberintsidentide ja -ohtude kohta. |
| --- | --- | --- |

—

1. samm: pidev jälgimine ja hoiatamine valdkonniti: juba praegu esitatakse olukorra kohta korrapäraselt aruandeid ja hoiatusi, millest nõukogu eesistujariik võib järeldada kriisi tekkimist ja võimalikku kulgemist.

—

Väljaselgitatud lünk: praegu ei esitata ELi tasandil korrapäraselt ja koordineeritult aruandeid küberturvalisuse olukorra kohta ega hoiatusi küberintsidentide ja -ohtude kohta.

| — | Tegevuskava: ELi küberturvalisuse olukorra seire ja aruandlus







  — | ENISA koostab küberintsidentide ja -ohtude kohta korrapäraselt ELi küberjulgeoleku olukorra tehnilise aruande. Ta tugineb avalikult kättesaadavale teabele, oma analüüsi tulemustele ja aruannetele, mille on kättesaadavaks teinud liikmesriikide CSIRTid (vabatahtlikkuse alusel), ELi võrgu- ja infoturbedirektiivi alusel loodud ühtsed kontaktpunktid, Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus (EC3), CERT-EU ja Euroopa välisteenistuse (EEAS) juures asuv Euroopa Liidu luureandmete analüüsi keskus (INTCEN). Aruanne peaks olema kättesaadav nõukogu asjakohastele organitele, komisjonile ja CSIRTide võrgustikule. |
| --- | --- | --- |

—

Tegevuskava: ELi küberturvalisuse olukorra seire ja aruandlus

—

ENISA koostab küberintsidentide ja -ohtude kohta korrapäraselt ELi küberjulgeoleku olukorra tehnilise aruande. Ta tugineb avalikult kättesaadavale teabele, oma analüüsi tulemustele ja aruannetele, mille on kättesaadavaks teinud liikmesriikide CSIRTid (vabatahtlikkuse alusel), ELi võrgu- ja infoturbedirektiivi alusel loodud ühtsed kontaktpunktid, Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus (EC3), CERT-EU ja Euroopa välisteenistuse (EEAS) juures asuv Euroopa Liidu luureandmete analüüsi keskus (INTCEN). Aruanne peaks olema kättesaadav nõukogu asjakohastele organitele, komisjonile ja CSIRTide võrgustikule.

| — | ELi hübriidohtude ühisüksuse ülesanne oleks SIACi nimel koostada ELi küberjulgeoleku olukorra operatiivaruanne. Aruannet kasutataks ka pahatahtlikule kübertegevusele reageerimise ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistikus. |
| --- | --- |

—

ELi hübriidohtude ühisüksuse ülesanne oleks SIACi nimel koostada ELi küberjulgeoleku olukorra operatiivaruanne. Aruannet kasutataks ka pahatahtlikule kübertegevusele reageerimise ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistikus.

| — | Mõlemad aruanded edastatakse ELi ja liikmesriikide sidusrühmadele, kes saavad neid kasutada oma riigi olukorrateadlikkuse parandamiseks ja otsuste tegemiseks, samuti piirkondlikus piiriüleses koostöös. |
| --- | --- |

—

Mõlemad aruanded edastatakse ELi ja liikmesriikide sidusrühmadele, kes saavad neid kasutada oma riigi olukorrateadlikkuse parandamiseks ja otsuste tegemiseks, samuti piirkondlikus piiriüleses koostöös.

Pärast intsidendi avastamist

| — | 2. samm: analüüs ja nõuanded: olemasoleva seire- ja hoiatusteabe alusel hoiavad komisjoni talitused, Euroopa välisteenistus ja nõukogu peasekretariaat üksteist sündmustega kursis, et olla valmis teavitama eesistujariiki vajadusest aktiveerida IPCR kas täis- või teabevahetusrežiimis.






  — | Tegevuskava







  — | Komisjoni puhul sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat, rände ja siseasjade peadirektoraat ja informaatika peadirektoraat; neid toetavad ENISA, EC3 ja CERT-EU. |
| --- | --- | --- | --- |

—

2. samm: analüüs ja nõuanded: olemasoleva seire- ja hoiatusteabe alusel hoiavad komisjoni talitused, Euroopa välisteenistus ja nõukogu peasekretariaat üksteist sündmustega kursis, et olla valmis teavitama eesistujariiki vajadusest aktiveerida IPCR kas täis- või teabevahetusrežiimis.

—

Tegevuskava

—

Komisjoni puhul sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat, rände ja siseasjade peadirektoraat ja informaatika peadirektoraat; neid toetavad ENISA, EC3 ja CERT-EU.

| — | Euroopa välisteenistus. Tuginedes ELi vaatluskeskuse (SITROOM) ja luureallikate tööle, tagab ELi hübriidohtude ühisüksus olukorrateadlikkuse ELi ja tema partnereid ähvardavatest või ähvardada võivatest hübriidohtudest, sealhulgas küberohtudest. Seega kui ELi hübriidohtude ühisüksuse analüüs ja hinnangud näitavad, et mõnda liikmesriiki, partnerriiki või organisatsiooni võib ähvardada küberoht, teavitab INTCEN neid kehtestatud korra kohaselt esmalt operatiivtasandil. Seejärel töötatakse operatiivtasandil välja soovitused poliitilise/strateegilise tasandi jaoks. Soovitustes käsitletakse muu hulgas kriisihalduskava aktiveerimist seirerežiimis (näiteks Euroopa välisteenistuse kriisidele reageerimise mehhanismi rakendamine või IPCRi seireotstarbelise veebilehe loomine). |
| --- | --- |

—

Euroopa välisteenistus. Tuginedes ELi vaatluskeskuse (SITROOM) ja luureallikate tööle, tagab ELi hübriidohtude ühisüksus olukorrateadlikkuse ELi ja tema partnereid ähvardavatest või ähvardada võivatest hübriidohtudest, sealhulgas küberohtudest. Seega kui ELi hübriidohtude ühisüksuse analüüs ja hinnangud näitavad, et mõnda liikmesriiki, partnerriiki või organisatsiooni võib ähvardada küberoht, teavitab INTCEN neid kehtestatud korra kohaselt esmalt operatiivtasandil. Seejärel töötatakse operatiivtasandil välja soovitused poliitilise/strateegilise tasandi jaoks. Soovitustes käsitletakse muu hulgas kriisihalduskava aktiveerimist seirerežiimis (näiteks Euroopa välisteenistuse kriisidele reageerimise mehhanismi rakendamine või IPCRi seireotstarbelise veebilehe loomine).

| — | CSIRTde võrgustiku eesistuja koostab ENISA abil ELi küberturvalisuse olukorda käsitleva aruande (25). Roteeruva eesistujariigi CSIRT esitab selle eesistujariigile, komisjonile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale. |
| --- | --- |

—

CSIRTde võrgustiku eesistuja koostab ENISA abil ELi küberturvalisuse olukorda käsitleva aruande (25). Roteeruva eesistujariigi CSIRT esitab selle eesistujariigile, komisjonile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale.

| — | 3. samm: IPRC aktiveerimise analüüs/otsus IPCR aktiveerimise kohta: eesistujariik hindab, kas poliitiline koordineerimine, teabevahetus ja otsuste tegemine peaks toimuma ELi tasandil. Sel eesmärgil võib eesistujariik kutsuda kokku mitteametliku ümarlauakohtumise. Eesistujariik määrab esialgu kindlaks valdkonnad, kuhu tuleb kaasata COREPER või nõukogu. Sellest lähtutakse integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruannete koostamise suuniste väljatöötamisel. Võttes arvesse kriisi laadi, selle võimalikke tagajärgi ja sellest tulenevaid poliitilisi vajadusi, otsustab eesistujariik, kas tuleks kokku kutsuda asjaomaste nõukogu töörühmade ja/või COREPERi ja/või poliitika- ja julgeolekukomitee koosolek.






  — | Tegevuskava







  — | Ümarlaual osalejad:






  — | komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus nõustavad eesistujariiki oma pädevusvaldkondadesse kuuluvates küsimustes. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

3. samm: IPRC aktiveerimise analüüs/otsus IPCR aktiveerimise kohta: eesistujariik hindab, kas poliitiline koordineerimine, teabevahetus ja otsuste tegemine peaks toimuma ELi tasandil. Sel eesmärgil võib eesistujariik kutsuda kokku mitteametliku ümarlauakohtumise. Eesistujariik määrab esialgu kindlaks valdkonnad, kuhu tuleb kaasata COREPER või nõukogu. Sellest lähtutakse integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruannete koostamise suuniste väljatöötamisel. Võttes arvesse kriisi laadi, selle võimalikke tagajärgi ja sellest tulenevaid poliitilisi vajadusi, otsustab eesistujariik, kas tuleks kokku kutsuda asjaomaste nõukogu töörühmade ja/või COREPERi ja/või poliitika- ja julgeolekukomitee koosolek.

—

Tegevuskava

—

Ümarlaual osalejad:

—

komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus nõustavad eesistujariiki oma pädevusvaldkondadesse kuuluvates küsimustes.

| — | Liikmesriikide esindajad horisontaalses küberküsimuste töörühmas, keda abistavad riikide eksperdid (CSIRTid, pädevad küberjulgeolekuasutused, muud). |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide esindajad horisontaalses küberküsimuste töörühmas, keda abistavad riikide eksperdid (CSIRTid, pädevad küberjulgeolekuasutused, muud).

| — | Integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruanded poliitiliste ja strateegiliste suuniste koostamiseks põhinevad ELi küberturvalisuse olukorda käsitleval aruandel ja ümarlaual osalejate esitataval lisateabel. |
| --- | --- |

—

Integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruanded poliitiliste ja strateegiliste suuniste koostamiseks põhinevad ELi küberturvalisuse olukorda käsitleval aruandel ja ümarlaual osalejate esitataval lisateabel.

| — | Asjaomased töörühmad ja komiteed:






  — | horisontaalne küberküsimuste töörühm. |
| --- | --- | --- |

—

Asjaomased töörühmad ja komiteed:

—

horisontaalne küberküsimuste töörühm.

Komisjon, Euroopa välisteenistus ja nõukogu peasekretariaat võivad omavahelisel täielikul kokkuleppel ja koostöös eesistujariigiga ka otsustada aktiveerida IPCR teabevahetusrežiimis, luues kriisi veebilehe. Sellega valmistatakse ette IPCRi rakendamist täisrežiimis, kui seda peaks vaja olema.

| — | 4. samm: IPCRi aktiveerimine / teabe kogumine ja vahetamine: kui IPCR aktiveeritakse (kas täis- või teabevahetusrežiimis), luuakse IPCRi veebiplatvormil kriisi veebileht, mille kaudu vahetatakse teavet eelkõige küsimustes, mis vastavad integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi eesmärkidele ning aitavad ette valmistada arutelu poliitilisel tasandil. See, milline talitus vastutab integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi eest (mõni komisjoni talitus või Euroopa välisteenistus), sõltub juhtumi asjaoludest. |
| --- | --- |

—

4. samm: IPCRi aktiveerimine / teabe kogumine ja vahetamine: kui IPCR aktiveeritakse (kas täis- või teabevahetusrežiimis), luuakse IPCRi veebiplatvormil kriisi veebileht, mille kaudu vahetatakse teavet eelkõige küsimustes, mis vastavad integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi eesmärkidele ning aitavad ette valmistada arutelu poliitilisel tasandil. See, milline talitus vastutab integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi eest (mõni komisjoni talitus või Euroopa välisteenistus), sõltub juhtumi asjaoludest.

| — | 5. samm: integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruande koostamine: alustatakse integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruande koostamist. Komisjon / Euroopa välisteenistus esitab integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi standardses töökorras kirjeldatud integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruanded ja võib algatada teabevahetuse IPCRi veebiplatvormi kaudu või taotleda konkreetse teabe esitamist. Integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruanded koostatakse vastavalt eesistujariigi suunistele ja tema määratud konkreetse poliitilise tasandi (COREPERi või nõukogu) vajadustele. Eesmärk on saada olukorrast strateegiline ülevaade ja rajada eesistujariigi poolt kindlaks määratud päevakorrapunktides toimuv arutelu konkreetsele teabele. Olenevalt küberkriisi laadist otsustatakse integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi standardse töökorra kohaselt, kas integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruande koostab mõni komisjoni talitus (sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat või rände ja siseasjade peadirektoraat) või Euroopa välisteenistus.
  Kui IPCR aktiveeritakse, määrab eesistujariik kindlaks konkreetsed valdkonnad, millele integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruandes keskendutakse, et toetada poliitilist koordineerimist ja otsustusprotsessi nõukogus. Pärast konsulteerimist komisjoni talituste või Euroopa välisteenistusega määrab eesistujariik kindlaks ka aruande esitamise tähtaja.






  — | Tegevuskava:







  — | integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruande koostamisel võetakse arvesse tööd, mida on teinud asjaomased talitused, sealhulgas:






  — | CSIRTide võrgustik (ELi küberturvalisuse olukorda käsitlev aruanne); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

5. samm: integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruande koostamine: alustatakse integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruande koostamist. Komisjon / Euroopa välisteenistus esitab integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi standardses töökorras kirjeldatud integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruanded ja võib algatada teabevahetuse IPCRi veebiplatvormi kaudu või taotleda konkreetse teabe esitamist. Integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruanded koostatakse vastavalt eesistujariigi suunistele ja tema määratud konkreetse poliitilise tasandi (COREPERi või nõukogu) vajadustele. Eesmärk on saada olukorrast strateegiline ülevaade ja rajada eesistujariigi poolt kindlaks määratud päevakorrapunktides toimuv arutelu konkreetsele teabele. Olenevalt küberkriisi laadist otsustatakse integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi standardse töökorra kohaselt, kas integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruande koostab mõni komisjoni talitus (sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat või rände ja siseasjade peadirektoraat) või Euroopa välisteenistus.

Kui IPCR aktiveeritakse, määrab eesistujariik kindlaks konkreetsed valdkonnad, millele integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruandes keskendutakse, et toetada poliitilist koordineerimist ja otsustusprotsessi nõukogus. Pärast konsulteerimist komisjoni talituste või Euroopa välisteenistusega määrab eesistujariik kindlaks ka aruande esitamise tähtaja.

—

Tegevuskava:

—

integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruande koostamisel võetakse arvesse tööd, mida on teinud asjaomased talitused, sealhulgas:

—

CSIRTide võrgustik (ELi küberturvalisuse olukorda käsitlev aruanne);

| — | EC3, SITROOM, ELi hübriidohtude ühisüksus, CERT-EU. ELi hübriidohtude ühisüksus annab vastavalt vajadusele abi ja esitab kaastööd integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi juhttalitusele ja IPCRi ümarlauale; |
| --- | --- |

—

EC3, SITROOM, ELi hübriidohtude ühisüksus, CERT-EU. ELi hübriidohtude ühisüksus annab vastavalt vajadusele abi ja esitab kaastööd integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi juhttalitusele ja IPCRi ümarlauale;

| — | ELi valdkondlikud ametid ja organid sõltuvalt sektorist, kus oht on tekkinud; |
| --- | --- |

—

ELi valdkondlikud ametid ja organid sõltuvalt sektorist, kus oht on tekkinud;

| — | liikmesriikide ametiasutused (v.a CSIRTid); |
| --- | --- |

—

liikmesriikide ametiasutused (v.a CSIRTid);

| — | andmete kogumine integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruande jaoks (26):






  — | komisjon ja ELi ametid: integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi sisemine tuumvõrk on IT-süsteem ARGUS. ELi ametid saadavad oma kaastöö oma vastutavatele peadirektoraatidele, kes sisestavad asjakohased andmed ARGUSesse. Komisjoni talitused ja ametid koguvad teavet olemasolevatest, koos liikmesriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega loodud valdkondlikest võrgustikest ja muudest asjakohastest allikatest; |
| --- | --- | --- |

—

andmete kogumine integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruande jaoks (26):

—

komisjon ja ELi ametid: integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi sisemine tuumvõrk on IT-süsteem ARGUS. ELi ametid saadavad oma kaastöö oma vastutavatele peadirektoraatidele, kes sisestavad asjakohased andmed ARGUSesse. Komisjoni talitused ja ametid koguvad teavet olemasolevatest, koos liikmesriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega loodud valdkondlikest võrgustikest ja muudest asjakohastest allikatest;

| — | Euroopa välisteenistus: integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi sisemine tuumvõrk ja ühtne kontaktpunkt on ELi vaatluskeskus, keda toetavad muud asjaomased Euroopa välisteenistuse osakonnad. Euroopa välisteenistus kogub teavet kolmandatest riikidest ja asjaomastest rahvusvahelistest organisatsioonidest. |
| --- | --- |

—

Euroopa välisteenistus: integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi sisemine tuumvõrk ja ühtne kontaktpunkt on ELi vaatluskeskus, keda toetavad muud asjaomased Euroopa välisteenistuse osakonnad. Euroopa välisteenistus kogub teavet kolmandatest riikidest ja asjaomastest rahvusvahelistest organisatsioonidest.

| — | 6. samm: eesistujariigi mitteametliku ümarlaua kohtumise ettevalmistamine: eesistujariigi mitteametliku ümarlaua kohtumise aja, päevakorra, osalejad ja oodatavad eesmärgid (tulemused) määrab kindlaks eesistujariik, keda abistab nõukogu peasekretariaat. Nõukogu peasekretariaat edastab eesistujariigi nimel asjakohase teabe IPCRi veebiplatvormile ja teavitab kohtumise toimumisest. |
| --- | --- |

—

6. samm: eesistujariigi mitteametliku ümarlaua kohtumise ettevalmistamine: eesistujariigi mitteametliku ümarlaua kohtumise aja, päevakorra, osalejad ja oodatavad eesmärgid (tulemused) määrab kindlaks eesistujariik, keda abistab nõukogu peasekretariaat. Nõukogu peasekretariaat edastab eesistujariigi nimel asjakohase teabe IPCRi veebiplatvormile ja teavitab kohtumise toimumisest.

| — | 7. samm: eesistujariigi ümarlaud / ELi poliitilise koordineerimise/otsustamise ettevalmistavad meetmed: eesistujariik kutsub kokku mitteametliku ümarlaua, kus analüüsitakse olukorda ning koostatakse ja vaadatakse läbi COREPERile või nõukogule esitatavad päevakorrapunktid. Eesistujariigi mitteametlik ümarlaud on ühtlasi foorum, kus töötatakse välja ning vaadatakse ja arutatakse läbi COREPERile või nõukogule esitatavad meetmete ettepanekud.






  — | Tegevuskava:







  — | horisontaalne küberküsimuste töörühm valmistab ette poliitika- ja julgeolekukomitee või COREPERi koosoleku. |
| --- | --- | --- | --- |

—

7. samm: eesistujariigi ümarlaud / ELi poliitilise koordineerimise/otsustamise ettevalmistavad meetmed: eesistujariik kutsub kokku mitteametliku ümarlaua, kus analüüsitakse olukorda ning koostatakse ja vaadatakse läbi COREPERile või nõukogule esitatavad päevakorrapunktid. Eesistujariigi mitteametlik ümarlaud on ühtlasi foorum, kus töötatakse välja ning vaadatakse ja arutatakse läbi COREPERile või nõukogule esitatavad meetmete ettepanekud.

—

Tegevuskava:

—

horisontaalne küberküsimuste töörühm valmistab ette poliitika- ja julgeolekukomitee või COREPERi koosoleku.

| — | 8. samm: poliitiline kooskõlastamine ja otsuste tegemine COREPERis või nõukogus: COREPERi või nõukogu istungite tulemuseks on vastumeetmete koordineerimine kõikidel tasanditel, otsused erakorraliste meetmete kohta, poliitilised deklaratsioonid jms. Need otsused kujutavad endast ka ajakohaseid poliitilisi ja strateegilisi suuniseid, millest lähtutakse integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruannete koostamisel.






  — | Tegevuskava:







  — | poliitilist otsust koordineerida reageerimist küberkriisile rakendavad avaliku sektori osalejad, kes rakendavad 1. jaos pealkirja „Koostöö strateegilisel/poliitilisel, operatiiv- ja tehnilisel tasandil“ all kirjeldatud reageerimise ja avaliku kommunikatsiooni meetmeid; |
| --- | --- | --- | --- |

—

8. samm: poliitiline kooskõlastamine ja otsuste tegemine COREPERis või nõukogus: COREPERi või nõukogu istungite tulemuseks on vastumeetmete koordineerimine kõikidel tasanditel, otsused erakorraliste meetmete kohta, poliitilised deklaratsioonid jms. Need otsused kujutavad endast ka ajakohaseid poliitilisi ja strateegilisi suuniseid, millest lähtutakse integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruannete koostamisel.

—

Tegevuskava:

—

poliitilist otsust koordineerida reageerimist küberkriisile rakendavad avaliku sektori osalejad, kes rakendavad 1. jaos pealkirja „Koostöö strateegilisel/poliitilisel, operatiiv- ja tehnilisel tasandil“ all kirjeldatud reageerimise ja avaliku kommunikatsiooni meetmeid;

| — | olukorrateadlikkuse küsimuses jätkub integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruannete koostamisel koostöö tehnilisel, operatiiv- ja poliitilisel/strateegilisel tasandil, nagu on kirjeldatud 1. jaos. |
| --- | --- |

—

olukorrateadlikkuse küsimuses jätkub integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruannete koostamisel koostöö tehnilisel, operatiiv- ja poliitilisel/strateegilisel tasandil, nagu on kirjeldatud 1. jaos.

| — | 9. samm: mõju seire: integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi eest vastutav talitus koos muude integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsiga tegelejatega annab teavet kriisi kulgemise ning tehtud poliitiliste otsuste mõju kohta. Tegemist on pideva tagasiside tsükliga, mida võetakse arvesse vastavalt kriisi kulgemisele ja mida eesistujariik arvestab otsuse tegemisel selle kohta, kas ELi poliitilise tasandi osalemine peaks jätkuma või võib IPCRi rakendamist hakata järk-järgult lõpetama. |
| --- | --- |

—

9. samm: mõju seire: integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi eest vastutav talitus koos muude integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsiga tegelejatega annab teavet kriisi kulgemise ning tehtud poliitiliste otsuste mõju kohta. Tegemist on pideva tagasiside tsükliga, mida võetakse arvesse vastavalt kriisi kulgemisele ja mida eesistujariik arvestab otsuse tegemisel selle kohta, kas ELi poliitilise tasandi osalemine peaks jätkuma või võib IPCRi rakendamist hakata järk-järgult lõpetama.

| — | 10. samm: järkjärguline lõpetamine: eesistujariik võib IPCRi rakendamise järkjärguliseks lõpetamiseks kokku kutsuda mitteametliku ümarlauakohtumise, et analüüsida, kas selle korra rakendamist tuleks jätkata või mitte. Ümarlauakohtumine kutsutakse kokku sama korra kohaselt kui ümarlauakohtumine korra rakendamise otsustamiseks. Eesistujariik võib otsustada korra rakendamist piirata või see täielikult lõpetada.






  — | Tegevuskava:







  — | ENISAt võib paluda intsidendi lõppemise järel koostada selle tehniline analüüs või osaleda analüüsi läbiviimisel vastavalt oma volitustele. |
| --- | --- | --- | --- |

—

10. samm: järkjärguline lõpetamine: eesistujariik võib IPCRi rakendamise järkjärguliseks lõpetamiseks kokku kutsuda mitteametliku ümarlauakohtumise, et analüüsida, kas selle korra rakendamist tuleks jätkata või mitte. Ümarlauakohtumine kutsutakse kokku sama korra kohaselt kui ümarlauakohtumine korra rakendamise otsustamiseks. Eesistujariik võib otsustada korra rakendamist piirata või see täielikult lõpetada.

—

Tegevuskava:

—

ENISAt võib paluda intsidendi lõppemise järel koostada selle tehniline analüüs või osaleda analüüsi läbiviimisel vastavalt oma volitustele.

---

(1)  Otsus 2014/496/ÜVJP.

(2)  Direktiiv (EL) 2016/1148.

(3)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/443 komisjoni julgeoleku kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 41) ja komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53); liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 19. aprilli 2013. aasta otsus Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjade kohta (ELT C 190, 29.6.2013, lk 1); nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

(4)  https://www.first.org/tlp/

(5)  2016. aasta juunis olid sellisteks edastuskanaliteks CIMS (salastatud teabe haldamise süsteem), ACID (krüpteerimisalgoritm), RUE (RESTREINT UE / EU RESTRICTED dokumentide loomiseks, vahetamiseks ja salvestamiseks mõeldud süsteem) ja SOLAN. Muud salastatud teabe vahetamiseks mõeldud süsteemid on PGP või S/MIME.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1) – läbivaatamisel.

(9)  Siinkohal on oluline märkida, et avalik kommunikatsioon hõlmab nii sellist kommunikatsiooni, mis on suunatud avalikkusele tervikuna, kui ka sellist, mis on suunatud elutähtsatele sektoritele ja/või neile, keda intsident on mõjutanud, ning mis on tehnilisem ja operatiivsem. Selleks võib olla vajalik kasutada konfidentsiaalseid edastuskanaleid ja spetsiifilisi tehnilisi vahendeid/platvorme. Iga juhul on kommunikatsioon liikmesriikides operaatorite ja laiema avalikkusega iga liikmesriigi eesõigus ja kohustus. Seepärast vastutavad kooskõlas eespool selgitatud subsidiaarsuse põhimõttega lõppastmes liikmesriigid ja riikide CSIRTid selle eest, millist teavet nad oma territooriumil ja kasutajate hulgas levitavad.

(10)  
  „Luba tegutsemiseks“ – küberkriisi korral on kiire tegutsemine asjakohaste leevendamise meetmete võtmiseks äärmiselt oluline. Selleks et oleks võimalik kiiresti tegutsema hakata, saab üks liikmesriik anda teisele vabatahtlikult loa tegutsemiseks, mis annab liikmesriigile loa hakata viivitamata tegutsema, ilma et ta peaks konsulteerima kõrgemate tasanditega või ELi institutsioonidega ja läbima kõiki tavaliselt nõutud ametlikke kanaleid, kui see ei ole konkreetse intsidendi puhul vajalik (nt CSIRTidel ei peaks olema vaja konsulteerida kõrgemate tasanditega, selleks et edastada väärtuslikku teavet CSIRTile teises liikmesriigis).

(11)  
  „Intsidendikäsitlus“ – intsidendi tuvastamist, analüüsimist ja ohjeldamist ning intsidendile reageerimist toetavad toimingud.

(12)  Sõltuvalt intsidendi olemusest ja mõjust eri tegevusvaldkondadele (rahandus, transport, energeetika, tervishoid jne) osalevad eri ELi asutused või organid.

(13)  ELi küberturvalisuse olukorda käsitlev aruanne on kokkuvõte riikide CSIRTide olukorraaruannetest. Aruande vormi tuleks kirjeldada CSIRTide võrgustiku standardses töökorras.

(14)  Kooskõlas EC3 õigusliku raamistiku ja selles sätestatud tingimuste ja menetlustega.

(15)  Rikkeindikaator – arvutikriminalistikas võrgus või operatsioonisüsteemis täheldatud moonutus, mis viitab sellele, et suure tõenäosusega on arvutisse sisse tungitud. Tüüpilised rikkeindikaatorid on viiruse signatuurid ja IP-aadressid, pahavara failide MD5 räsid või URLid või robotvõrgu juhtserverite domeeninimed.

(16)  Ettepanek: määrus, mis käsitleb Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeametit (ENISA) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 526/2013 ja mis käsitleb info- ja kommunikatsioonitehnoloogia küberturvalisuse sertifitseerimist („Küberturvalisust käsitlev õigusakt“), 13. september 2017.

(17)  Tehniline nõuanne intsidendi põhjuste ja võimalike leevendamise meetmete kohta.

(18)  Teave tehniliste nõrkuste kohta, mida kasutatakse ära IT-süsteemide negatiivseks mõjutamiseks.

(19)  Alaliste esindajate komitee ehk COREPER (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 240) vastutab Euroopa Liidu Nõukogu töö ettevalmistamise eest.

(20)  Euroopa Liidu lepingu artiklis 38 nimetatud poliitika- ja julgeolekukomitee on Euroopa Liidu Nõukogu komitee, mis tegeleb ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga.

(21)  Kooskõlas EC3 õigusliku raamistiku ja selles sätestatud tingimuste ja menetlustega.

(22)  Ettepanek luua küberturvalisuse kiirreageerimisfond on esitatud ühisteatises „Vastupidavusvõime, heidutus ja kaitse – tugeva küberturvalisuse tagamine ELis“ (JOIN(2017) 450/1).

(23)  Vastavalt eesistujariigi sõprade rühmas heaks kiidetud dokumendile 12607/15 „IPCRi standardne töökord“, mis esitati COREPERile 2015. aasta oktoobris.

(24)  Lisas on sama joonis esitatud suuremana.

(25)  ELi küberturvalisuse olukorda käsitlev aruanne on kokkuvõte liikmesriikide CSIRTide olukorraaruannetest. Aruande ülesehitus tuleks ette näha CSIRTide võrgustiku standardse töökorraga.

(26)  Integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi standardsed töökorrad.

---

LIIDE

1.   KRIISIHALDUS, KOOSTÖÖMEHHANISMID JA ELI TASANDI OSALEJAD

Kriisihaldusmehhanismid

Kriisidele poliitilist reageerimist käsitlev ELi integreeritud kord (IPCR): 25. juunil 2013 kiitis nõukogu heaks kriisidele poliitilise reageerimise integreeritud korra, (1) mille eesmärk on tagada suure kriisi korral õigeaegne koordineerimine ja reageerimine ELi poliitilisel tasandil. IPCR võimaldab ka koordineerimist poliitilisel tasandil, kui võetakse kasutusele solidaarsusklausel (ELi toimimise lepingu artikkel 222), nagu on kindlaks määratud nõukogu 24. juuni 2014. aasta otsuses 2014/415/EL solidaarsusklausli liidupoolse rakendamise korra kohta. Aktiveerimise kord ja järgnev tegevus on sätestatud ICPRi standardsetes töökordades (2).

ARGUS: Euroopa Komisjoni poolt 2005. aastal loodud kriisidele reageerimise koordineerimise süsteem, mille raames on ette nähtud konkreetne tegevuse koordineerimise kord valdkondadeülese kriisi korral. Seda toetab samanimeline IT-vahend – üldine kiirhoiatussüsteem. ARGUS on kaheetapiline, kusjuures II etapi (suur valdkondadeülene kriis) puhul kutsutakse kokku kriisikoordineerimiskomitee, kes tegutseb komisjoni presidendi või selleks volitatud voliniku alluvuses. Kriisikoordineerimiskomitee ülesanne on juhtida ja koordineerida komisjoni reageerimist kriisile ning sellesse kuuluvad komisjoni asjaomaste peadirektoraatide, kabinettide ja muude ELi teenistuste esindajad. Kriisikoordineerimiskomiteed juhatab asepeasekretär. Komitee analüüsib olukorda, kaalub eri reageerimisvõimalusi, teeb täitmisele kuuluvaid otsuseid komisjoni nimel ELi vahendite ja instrumentide kasutuselevõtuks ning tagab otsuste elluviimise (3)
   (4).

Euroopa välisteenistuse kriisidele reageerimise mehhanism: Euroopa välisteenistuse kriisidele reageerimise mehhanism on Euroopa välisteenistuse struktureeritud süsteem reageerimiseks välis- või olulise välismõõtmega kriisidele ja hädaolukordadele, sealhulgas hübriidohtudele, mis mõjutavad või võivad mõjutada ELi või mõne liikmesriigi huve. Kuna kriisidele reageerimise mehhanismi kohtumistel osalevad komisjoni ja nõukogu sekretariaadi asjaomased ametnikud, soodustab mehhanism diplomaatiliste, julgeoleku- ja kaitsealaste jõupingutuste vahelist sünergiat komisjoni hallatavate finants-, kaubandus- ja koostööinstrumentidega. Kriisi ajal võidakse kasutada ka kriisiüksust.

Koostöömehhanismid

CSIRTide võrgustik: küberintsidentide lahendamise üksuste võrgustikku (CSIRTide võrgustik) kuuluvad kõikide liikmesriikide ja valitsusasutuste CSIRTide ja CERT-EU esindajad. Võrgustiku eesmärk on võimaldada ja tõhustada CSIRTide-vahelist teabevahetust ohtude ja küberintsidentide kohta ning teha koostööd küberintsidentidele ja -kriisidele reageerimisel.

Horisontaalne küberküsimuste töörühm: töörühm loodi nõukogus kübervaldkonna strateegiliseks ja horisontaalseks koordineerimiseks ja seda võib kaasata nii seadusandlikku kui ka muusse tegevusse.

Osalejad

ENISA: Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet loodi 2004. aastal. Amet teeb tihedat koostööd liikmesriikide ja erasektoriga, pakkudes nõuandeid ja lahendusi näiteks üleeuroopaliste küberjulgeolekuõppuste, riikliku küberjulgeoleku strateegia väljatöötamise, CSIRTide koostöö ja suutlikkuse suurendamise küsimustes. ENISA teeb vahetut koostööd kogu ELi CSIRTidega ja on ka CSIRTide võrgustiku sekretariaadi liige.

ERCC: hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus (mis on Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi (ECHO) alluvuses) toetab ja koordineerib mitmesuguseid ennetus-, valmisoleku- ja reageerimismeetmeid iga päev ööpäev läbi. See alustas tegevust 2013. aastal ja kujutab endast komisjoni kriisidele reageerimise keskust suhtlemisel ELi kriisitalitustega. Lisaks on ta IPCRi keskne kontaktpunkt, mis toimib iga päev ööpäev läbi.

Europol/EC3: 2013. aastal loodi Europolis küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus (EC3), mis aitab õiguskaitseasutustel võidelda küberkuritegevusega ELis. EC3 pakub operatiiv- ja analüütilist tuge uurimiste läbiviimiseks liikmesriikides. See on kuritegusid puudutava ja luureteabe keskus, mis pakub liikmesriikidele operatsioonide ja uurimiste läbiviimiseks operatiivanalüüsi, koordineerimist ja eksperditeadmisi ning ülimalt spetsiifilist tehnilist ja digitaalset kohtuekspertiisi tasemel abi.

CERT-EU: selle ELi institutsioonide, organite ja asutuste infoturbeintsidentidega tegeleva rühma ülesanne on parandada ELi institutsioonide, organite ja ametite kaitset küberohtude eest. Ta on CSIRTide võrgustiku liige. CERT-EU-l on küberohte käsitleva teabe vahetamiseks tehnilised kokkulepped NATO CIRCi, teatavate kolmandate riikide ja oluliste küberjulgeoleku valdkonna ettevõtetega.

Ühtse luureandmete analüüsivõime (SIAC) lepingu kohaselt kuuluvad ELi luureasutuste ühendusse ELi luureandmete analüüsi keskus (INTCEN) ja ELi sõjalise staabi luureosakond (EUMS INT). SIACi ülesanne on pakkuda Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja Euroopa välisteenistusele luureandmete analüüse, varajasi hoiatusi ja olukorrateadlikkust. SIAC pakub oma teenuseid ka ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) ja terrorismivastase võitluse valdkonnas otsuseid tegevatele ELi asutustele ning liikmesriikidele. EU INTCEN ja EUMS INT ei ole operatiivasutused ega tegele andmete kogumisega. Luureandmete kogumisteks tehtav operatiivtöö kuulub liikmesriikide pädevusse. SIAC tegeleb ainult strateegilise analüüsiga.

ELi hübriidohtude ühisüksus: 2016. aasta aprilli ühisteatisega hübriidohtudega võitlemise kohta nimetati ELi hübriidohtude ühisüksus ELi hübriidohte käsitlevate algandmete analüüsi keskuseks. Komisjon kiitis selle volitused heaks 2016. aasta detsembris talitustevahelise konsulteerimise teel. ELi hübriidohtude ühisüksus tegutseb INTCENi juures ja kuulub SIACi. Seega toimib ta koos EUMS INTiga ja selle koosseisu on määratud alaline sõjaväeline liige. Hübriidoht on oht, mille puhul teadlikult kasutatakse riiklike ja mitteriiklike osalejate ning mitmesuguste varjatud ja avalike ning sõjaväeliste ja tsiviilvaldkonna vahendite kombinatsiooni – küberrünnakuid, desinformatsiooni kampaaniaid, spionaaži, majanduslikku survet, kolmandate osapoolte jõude ja muud õõnestustegevust. ELi hübriidohtude ühisüksusel on komisjonis ja liikmesriikides ulatuslik kontaktpunktide võrk, mis võimaldab tal pakkuda integreeritud reageerimist ja kogu valitsemissektorit hõlmavat lähenemisviisi, et võidelda mitmetahuliste probleemidega.

ELi vaatluskeskus (SITROOM): ELi vaatluskeskus tegutseb ELi luureandmete analüüsi keskuse (EU INTCEN) koosseisus ning annab Euroopa välisteenistusele operatiivsuutlikkuse kriisidele kiire ja tõhusa reageerimise tagamiseks. See on alaline tsiviil-sõjaline organ, mis pakub üleilmset seiret ja olukorrateadlikkust iga päev ööpäev läbi.

Asjakohased vahendid

Pahatahtlikule kübertegevusele reageerimise ELi ühine diplomaatiline raamistik: see 2017. aasta juunis heaks kiidetud raamistik kuulub ELi küberdiplomaatia lähenemisviisi, mis aitab kaasa konfliktide ennetamisele, küberohtude leevendamisele ja rahvusvahelistes suhetes stabiilsuse suurendamisele. Raamistikus on ette nähtud kõigi välis- ja julgeolekupoliitika meetmete, sealhulgas vajaduse korral piiravate meetmete kasutamine. Raamistiku meetmete eesmärk on edendada koostööd, hõlbustada vahetute ja pikaajaliste ohtude leevendamist ning avaldada kuriteo ja võimalikele rünnaku toimepanijatele mõju pikas perspektiivis.

2.   KÜBERJULGEOLEKU KRIISIDE KOORDINEERIMINE IPCRI RAAMES – HORISONTAALNE KOORDINATSIOONITASAND JA POLIITILISE REAKTSIOONI SÜVENDAMINE

IPCRi on kasutatud ja kasutatakse tehniliste ja operatiivprobleemide lahendamiseks, kuid ainult lähtudes poliitilisest/strateegilisest vaatenurgast.

Kui kriis laieneb, võib IPCRi seirerežiimilt üle minna teabevahetusrežiimile (mis on IPCRi aktiveerimise esimene tase) ja IPCRi täisrežiimile.

Täisrežiimis aktiveerimise kohta teeb otsuse ELi nõukogu rotatsiooni korras vahetuv eesistujariik. Komisjon, Euroopa välisteenistus ja nõukogu peasekretariaat võivad aktiveerida IPCRi teabevahetusrežiimis. Seire- ja teabevahetusrežiimis võetakse kasutusele erinevad teabevahetuse tasandid, kusjuures teabevahetusrežiimis tekib vajadus integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruannete järele. Kui IPCR aktiveeritakse täisrežiimis, võetakse kasutusele veel üks vahend – ümarlauakohtumised, millel osaleb ka eesistujariik (tavaliselt COREPER II eesistuja või teema asjatundja alalise esinduse nõuniku tasemel, kuid erandkorras on ümarlaudu peetud ka ministrite tasandil).

Osalejad

| | Juhataja – rotatsiooni korras vahetuv eesistujariik (tavaliselt COREPERi eesistuja) |
| --- | --- |

Juhataja – rotatsiooni korras vahetuv eesistujariik (tavaliselt COREPERi eesistuja)

| | Euroopa Ülemkogu poolt eesistuja kabinet |
| --- | --- |

Euroopa Ülemkogu poolt eesistuja kabinet

| | Euroopa Komisjoni poolt asepeasekretäri/peadirektoraadi tasand ja/või teemaeksperdid |
| --- | --- |

Euroopa Komisjoni poolt asepeasekretäri/peadirektoraadi tasand ja/või teemaeksperdid

| | Euroopa välisteenistuse poolt asepeasekretäri/tegevdirektori tasand ja/või teemaeksperdid |
| --- | --- |

Euroopa välisteenistuse poolt asepeasekretäri/tegevdirektori tasand ja/või teemaeksperdid

| | Nõukogu peasekretariaadi puhul peasekretäri kabinet, IPCRi üksus ja vastutavad peadirektoraadid. |
| --- | --- |

Nõukogu peasekretariaadi puhul peasekretäri kabinet, IPCRi üksus ja vastutavad peadirektoraadid.

Tegevuse ulatus: kõigil kolmel tasandil luuakse ühine terviklik ülevaade olukorrast ning suurendatakse teadlikkust kitsaskohtadest ja puudustest, et need lahendada poliitilisel tasandil, tehes ümarlauas need otsused, mis kuuluvad osalejate pädevusse, või esitades ettepanekud nende meetmete kohta, mida saavad võtta teised – COREPER II-st kuni nõukoguni.

Ühine olukorrateadlikkus:

| | (kui IPCRi ei ole aktiveeritud): võib luua IPCRi seirelehed, mille kaudu jälgitakse olukorda, mis võib muutuda ELi mõjutavaks kriisiks; |
| --- | --- |

(kui IPCRi ei ole aktiveeritud): võib luua IPCRi seirelehed, mille kaudu jälgitakse olukorda, mis võib muutuda ELi mõjutavaks kriisiks;

| | (IPCRi teabevahetusrežiim): integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi juhttalitus koostab integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruandeid komisjoni talitustelt, Euroopa välisteenistuselt ja liikmesriikidelt saadud teabe alusel. Teavet saadakse IPCRi küsimustike kaudu; |
| --- | --- |

(IPCRi teabevahetusrežiim): integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi juhttalitus koostab integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruandeid komisjoni talitustelt, Euroopa välisteenistuselt ja liikmesriikidelt saadud teabe alusel. Teavet saadakse IPCRi küsimustike kaudu;

| | (IPCRi täisrežiim): koostatakse integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruandeid ning lisaks korraldatakse puuduste ja kitsaskohtade arutamiseks mitteametlikke IPCRi ümarlaudu, kus osalevad liikmesriikide asjakohased talitused, komisjon, Euroopa välisteenistus, asjaomaste ametid jt. |
| --- | --- |

(IPCRi täisrežiim): koostatakse integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruandeid ning lisaks korraldatakse puuduste ja kitsaskohtade arutamiseks mitteametlikke IPCRi ümarlaudu, kus osalevad liikmesriikide asjakohased talitused, komisjon, Euroopa välisteenistus, asjaomaste ametid jt.

Koostöö ja reageerimine:

olenevalt intsidendi laadist ja mõjust aktiveeritakse/ühtlustatakse täiendavad kriisihaldusmehhanismid ja -vahendid, näiteks kodanikukaitse mehhanism, pahatahtlikule kübertegevusele reageerimise ELi ühine diplomaatiline raamistik või hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik.

Kriisiolukorras teavitamine:

pärast konsulteerimist komisjoni asjaomaste talituste, nõukogu peasekretariaadi ja Euroopa välisteenistusega võib eesistujariik aktiveerida IPCRi kriisiteavitusvõrgustiku eesmärgiga toetada ühiste sõnumite koostamist. Ta võib ka teha ettepanekuid kõige tulemuslikumate kommunikatsioonivahendite kasutamiseks.

3.   KÜBERKRIISI HALDAMINE ARGUSE KAUDU – EUROOPA KOMISJONI SISENE TEABEVAHETUS

Pärast Euroopa tasandil meetmete võtmist nõudvaid ootamatuid kriise, nagu terrorirünnakud Madridis 2004. aasta märtsis, Kagu-Aasia tsunami 2004. aasta detsembris ja terrorirünnakud Londonis 2005. aasta juulis, lõi komisjon 2005. aastal koordineerimissüsteemi ARGUS koos samanimelise üldise kiirhoiatussüsteemiga (5)
   (6). Selle eesmärk on tagada konkreetse kriisi koordineerimine mitut valdkonda hõlmava ulatusliku kriisi korral, et võimaldada reaalajas vahetada kriisiga seotud teavet ja teha kiiresti otsuseid.

ARGUSe süsteemi raames eristatakse juhtumi raskusastmest olenevalt kahte etappi.

| | I etapp: teabevahetus väikse kriisi puhul
  Hiljutiste I etapis teatavaks tehtud sündmuste hulka kuuluvad näiteks metsatulekahjud Portugalis ja Iisraelis, 2016. aasta terrorirünnak Berliinis, üleujutused Albaanias, orkaan Matthew Haitil ja põud Boliivias. I etapi sündmuse saab avada iga peadirektoraat, kui ta leiab, et olukord tema pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes on piisavalt tõsine, et selle kohta teavet vahetada. Nii näiteks võivad I etapi sündmuse avada sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat ning rände ja siseasjade peadirektoraat, kui nad leiavad, et olukord nende pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes on piisavalt tõsine, et selle kohta teavet vahetada. |
| --- | --- |

I etapp: teabevahetus väikse kriisi puhul

Hiljutiste I etapis teatavaks tehtud sündmuste hulka kuuluvad näiteks metsatulekahjud Portugalis ja Iisraelis, 2016. aasta terrorirünnak Berliinis, üleujutused Albaanias, orkaan Matthew Haitil ja põud Boliivias. I etapi sündmuse saab avada iga peadirektoraat, kui ta leiab, et olukord tema pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes on piisavalt tõsine, et selle kohta teavet vahetada. Nii näiteks võivad I etapi sündmuse avada sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat ning rände ja siseasjade peadirektoraat, kui nad leiavad, et olukord nende pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes on piisavalt tõsine, et selle kohta teavet vahetada.

| | II etapp: käivitatakse suure, mitut valdkonda hõlmava kriisi ja liitu ähvardava ennustatava või vahetu ohu puhul.
  II etapis käivitatakse konkreetne koordineerimisprotsess asjaomase pädevusvaldkonna kõrgeimal tasandil ja koostöös teiste institutsioonidega, et komisjon saaks vastu võtta otsused ning korraldada kiire, koordineeritud ja järjekindla reageerimise. II etapp võetakse kasutusele mitut valdkonda hõlmava suure kriisi või ennustatava või vahetu suure kriisi tekkimise ohu puhul. Tegelikult toimunud II etapi sündmused on näiteks 2015. aastal alanud ja seni kestev rände- ja pagulaskriis, Fukushima kolmikkatastroof 2011. aastal ja Islandi Eyjafjallajökulli vulkaani purse 2010. aastal.
  II etapi aktiveerib president omal algatusel või komisjoni liikme taotlusel. President võib määrata komisjoni reageerimise eest poliitiliseks vastutajaks kriisiga enim seotud valdkonda juhtiva voliniku või otsustada, et vastutab ise.
  Ette on nähtud kriisikoordineerimiskomitee erakorraliste koosolekute korraldamine. Need kutsutakse kokku presidendi või selle komisjoni liikme alluvuses, kelle pädevusse see juhtum on antud. Koosolekud kutsub kokku peasekretariaat IT-vahendi ARGUS kaudu. Kriisikoordineerimiskomitee on spetsiaalne kriiside reguleerimise toimimisstruktuur, mis on loodud selleks, et juhtida ja kooskõlastada kriisile reageerimist ning ühendada asjaomaste komisjoni peadirektoraatide, kabinettide ja talituste esindajaid. Kriisikoordineerimiskomiteed juhatab asepeasekretär. Komitee analüüsib olukorda, kaalub eri reageerimisvõimalusi ning tagab otsuste elluviimise ja selle, et reageerimine on sidus ja järjekindel. Kriisikoordineerimiskomitee tegevust toetab peasekretariaat. |
| --- | --- |

II etapp: käivitatakse suure, mitut valdkonda hõlmava kriisi ja liitu ähvardava ennustatava või vahetu ohu puhul.

II etapis käivitatakse konkreetne koordineerimisprotsess asjaomase pädevusvaldkonna kõrgeimal tasandil ja koostöös teiste institutsioonidega, et komisjon saaks vastu võtta otsused ning korraldada kiire, koordineeritud ja järjekindla reageerimise. II etapp võetakse kasutusele mitut valdkonda hõlmava suure kriisi või ennustatava või vahetu suure kriisi tekkimise ohu puhul. Tegelikult toimunud II etapi sündmused on näiteks 2015. aastal alanud ja seni kestev rände- ja pagulaskriis, Fukushima kolmikkatastroof 2011. aastal ja Islandi Eyjafjallajökulli vulkaani purse 2010. aastal.

II etapi aktiveerib president omal algatusel või komisjoni liikme taotlusel. President võib määrata komisjoni reageerimise eest poliitiliseks vastutajaks kriisiga enim seotud valdkonda juhtiva voliniku või otsustada, et vastutab ise.

Ette on nähtud kriisikoordineerimiskomitee erakorraliste koosolekute korraldamine. Need kutsutakse kokku presidendi või selle komisjoni liikme alluvuses, kelle pädevusse see juhtum on antud. Koosolekud kutsub kokku peasekretariaat IT-vahendi ARGUS kaudu. Kriisikoordineerimiskomitee on spetsiaalne kriiside reguleerimise toimimisstruktuur, mis on loodud selleks, et juhtida ja kooskõlastada kriisile reageerimist ning ühendada asjaomaste komisjoni peadirektoraatide, kabinettide ja talituste esindajaid. Kriisikoordineerimiskomiteed juhatab asepeasekretär. Komitee analüüsib olukorda, kaalub eri reageerimisvõimalusi ning tagab otsuste elluviimise ja selle, et reageerimine on sidus ja järjekindel. Kriisikoordineerimiskomitee tegevust toetab peasekretariaat.

4.   EUROOPA VÄLISTEENISTUSE KRIISIDELE REAGEERIMISE MEHHANISM

Euroopa välisteenistuse kriisidele reageerimise mehhanism aktiveeritakse sellise raske juhtumi või hädaolukorra puhul, mis mõjutab mingil viisil ELi välismõõdet. Asepeasekretär aktiveerib kriisidele reageerimise mehhanismi pärast konsulteerimist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja või peasekretäriga. Kriisidele reageerimise mehhanismi käivitamist võivad kriisidele reageerimise eest vastutavalt asepeasekretärilt taotleda ka liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, peasekretär või mõni muu asepeasekretär ja tegevdirektor.

Kriisidele reageerimise mehhanism aitab kaasa sellele, et julgeolekustrateegia kohane ELi reageerimine kriisidele on sidus. Kriisidele reageerimise mehhanism soodustab diplomaatiliste, julgeoleku- ja kaitsealaste jõupingutuste vahelist sünergiat komisjoni hallatavate finants-, kaubandus- ja koostööinstrumentidega.

Kriisidele reageerimise mehhanism on seotud komisjoni üldise hädaolukordadele reageerimise süsteemiga ARGUS ja IPCRiga, mille samaaegne aktiveerimine võimaldab saavutada sünergiat. Euroopa välisteenistuse vaatluskeskus toimib välisteenistuse ning nõukogu ja komisjoni hädaolukordadele reageerimise süsteemide vahelise teabevahetuskeskusena.

Tavaliselt algab kriisidele reageerimise mehhanismi rakendamine Euroopa välisteenistuse, komisjoni ja nõukogu kriisiga seotud tippjuhtide kriisikoosoleku kokkukutsumisega. Kriisikoosolekul analüüsitakse kriisi lühiajalist mõju ja võidakse otsustada kiireloomuliste meetmete võtmine, kriisiüksuse kasutamine või kriisiplatvormi kokkukutsumine. Seda võib teha mis tahes järjekorras.

Kriisiüksus on väikesearvuline operatiivüksus, kuhu kuuluvad Euroopa välisteenistuse, komisjoni ja nõukogu kriisile reageerimisega seotud talitused. Kriisiüksus jälgib pidevalt olukorda, toetades Euroopa välisteenistuse peakorteri otsusetegijaid. Oma tegutsemise ajal toimib kriisirühm iga päev ööpäev läbi.

Kriisiplatvorm ühendab Euroopa välisteenistuse, komisjoni ja nõukogu asjaomaseid teenistusi, kes analüüsivad kriiside keskpikka ja pikaajalist mõju ning lepivad kokku, milliseid meetmeid võetakse. Kriisiplatvormi juhib liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, peasekretär või kriisidele reageerimise eest vastutav asepeasekretär. Kriisiplatvorm analüüsib ELi meetmete mõju kriisist mõjutatud riigile või piirkonnale, langetab otsuseid lisameetmete võtmise kohta ja arutab nõukogu meetmete kohta esitatud ettepanekuid. Kriisiplatvorm toimib ad hoc koosolekutena ega tegutse pidevalt.

Töökond koosneb reageerimisega seotud talituste esindajatest ja seda võib kasutada ELi reageerimise jälgimiseks ja reageerimisele kaasaaitamiseks. Töökond analüüsib ELi meetmete mõju, valmistab ette poliitika- ja reageerimisvõimalusi käsitlevaid dokumente, aitab ette valmistada kriisiga tegelemise poliitilist raamistikku, osaleb teavitamise strateegia väljatöötamises ning teeb muid ELi reageerimist soodustavaid korraldusi.

5.   KASUTATUD DOKUMENDID

Allpool on esitatud loetelu dokumentidest, mida on kasutatud tegevuskava ettevalmistamisel.

| — | The European Cyber Crises Cooperation Framework, Version 1 (17. oktoober 2012) |
| --- | --- |

—

The European Cyber Crises Cooperation Framework, Version 1 (17. oktoober 2012)

| — | Report on Cyber Crisis Cooperation and Management (ENISA, 2014) |
| --- | --- |

—

Report on Cyber Crisis Cooperation and Management (ENISA, 2014)

| — | Actionable Information for Security Incident Response (ENISA, 2014) |
| --- | --- |

—

Actionable Information for Security Incident Response (ENISA, 2014)

| — | Common practices of EU-level crisis management and applicability to cyber crises (ENISA, 2015) |
| --- | --- |

—

Common practices of EU-level crisis management and applicability to cyber crises (ENISA, 2015)

| — | Strategies for Incident Response and Cyber Crisis Cooperation (ENISA, 2016) |
| --- | --- |

—

Strategies for Incident Response and Cyber Crisis Cooperation (ENISA, 2016)

| — | EU Cyber Standard Operating Procedures (ENISA, 2016) |
| --- | --- |

—

EU Cyber Standard Operating Procedures (ENISA, 2016)

| — | A good practice guide of using taxonomies in incident prevention and detection (ENISA, 2017) |
| --- | --- |

—

A good practice guide of using taxonomies in incident prevention and detection (ENISA, 2017)

| — | Teatis „Euroopa kübervastupidavusvõime süsteemi tugevdamine ning konkurentsivõimelise ja uuendusliku küberjulgeolekutööstuse soodustamine“ (COM(2016) 410 final, 5. juuli 2016) |
| --- | --- |

—

Teatis „Euroopa kübervastupidavusvõime süsteemi tugevdamine ning konkurentsivõimelise ja uuendusliku küberjulgeolekutööstuse soodustamine“ (COM(2016) 410 final, 5. juuli 2016)

| — | Nõukogu järeldused Euroopa kübervastupidavusvõime süsteemi tugevdamise ning konkurentsivõimelise ja uuendusliku küberjulgeolekusektori toetamise kohta (15. november 2016, 14540/16) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused Euroopa kübervastupidavusvõime süsteemi tugevdamise ning konkurentsivõimelise ja uuendusliku küberjulgeolekusektori toetamise kohta (15. november 2016, 14540/16)

| — | Nõukogu 24. juuni 2014. aasta otsus 2014/415/EL solidaarsusklausli liidupoolse rakendamise korra kohta (ELT L 192, 1.7.2014, lk 53) |
| --- | --- |

—

Nõukogu 24. juuni 2014. aasta otsus 2014/415/EL solidaarsusklausli liidupoolse rakendamise korra kohta (ELT L 192, 1.7.2014, lk 53)

| — | Kriiside koordineerimise korra läbivaatamise lõpuleviimine: ELi integreeritud poliitiline kriisidele reageerimise kord (IPCR) (10708/13, 7. juuni 2013) |
| --- | --- |

—

Kriiside koordineerimise korra läbivaatamise lõpuleviimine: ELi integreeritud poliitiline kriisidele reageerimise kord (IPCR) (10708/13, 7. juuni 2013)

| — | Integrated Situational Awareness and Analysis (ISAA) – Standard Operating Procedures (DS 1570/15, 22. oktoober 2015) |
| --- | --- |

—

Integrated Situational Awareness and Analysis (ISAA) – Standard Operating Procedures (DS 1570/15, 22. oktoober 2015)

| — | Komisjoni sätted üldise kiirhoiatussüsteemi ARGUS kohta (KOM(2005) 662 (lõplik), 23. detsember 2005) |
| --- | --- |

—

Komisjoni sätted üldise kiirhoiatussüsteemi ARGUS kohta (KOM(2005) 662 (lõplik), 23. detsember 2005)

| — | Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta otsus 2006/25/EÜ,Euratom, millega muudetakse komisjoni töökorda (ELT L 19, 24.1.2006, lk 20) |
| --- | --- |

—

Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta otsus 2006/25/EÜ,Euratom, millega muudetakse komisjoni töökorda (ELT L 19, 24.1.2006, lk 20)

| — | ARGUS Modus Operandi (Euroopa Komisjon, 23. oktoober 2013) |
| --- | --- |

—

ARGUS Modus Operandi (Euroopa Komisjon, 23. oktoober 2013)

| — | Nõukogu järeldused pahatahtlikule kübertegevusele ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistiku kohta („küberdiplomaatia meetmete kogum“), dokument 9916/17 |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused pahatahtlikule kübertegevusele ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistiku kohta („küberdiplomaatia meetmete kogum“), dokument 9916/17

| — | EU operational protocol for countering hybrid threats ’EU Playbook’ (SWD(2016) 227) |
| --- | --- |

—

EU operational protocol for countering hybrid threats ’EU Playbook’ (SWD(2016) 227)

| — | EEAS Crisis Response Mechanism (8. november 2016, Ares(2017)880661). Talituste ühine töödokument „EU operational protocol for countering hybrid threats, ’EU Playbook’
  “ (SWD(2016) 227 final, 5. juuli 2016) |
| --- | --- |

—

EEAS Crisis Response Mechanism (8. november 2016, Ares(2017)880661). Talituste ühine töödokument „EU operational protocol for countering hybrid threats, ’EU Playbook’
  “ (SWD(2016) 227 final, 5. juuli 2016)

| — | Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: „Hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik – Euroopa Liidu lahendus“ (JOIN/2016/18 final, 6. aprill 2016) |
| --- | --- |

—

Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: „Hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik – Euroopa Liidu lahendus“ (JOIN/2016/18 final, 6. aprill 2016)

| — | EEAS(2016) 1674 – Working Document of the European External Action Service – EU Hybrid Fusion Cell – Terms of Reference |
| --- | --- |

—

EEAS(2016) 1674 – Working Document of the European External Action Service – EU Hybrid Fusion Cell – Terms of Reference

6.   KÜBERTURVALISUSE ELEMENDID IPCRIS

Image 3

---

(1)  10708/13 „Kriiside koordineerimise korra läbivaatamise lõpuleviimine: kriisidele poliitilist reageerimist käsitlev ELi integreeritud kord“ (nõukogus heaks kiidetud 24. juunil 2013).

(2)  12607/15 „IPCRi standardne töökord“ (heaks kiidetud eesistujariigi sõprade rühmas ja esitatud COREPERile 2015. aasta oktoobris).

(3)  Komisjoni sätted üldise kiirhoiatussüsteemi ARGUS kohta, KOM(2005) 662 (lõplik), 23. detsember 2005.

(4)  Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta otsus 2006/25/EÜ, Euratom, millega muudetakse komisjoni töökorda (ELT L 19, 24.1.2006, lk 20), millega luuakse üldine kiirhoiatussüsteem ARGUS.

(5)  Euroopa Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Komisjoni sätted üldise kiirhoiatussüsteemi ARGUS kohta“, KOM(2005) 662 (lõplik).

(6)  Otsus 2006/25/EÜ, Euratom.

---