# Euroopa Liidu L 314/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 314 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik30. november 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 314

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik30. november 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2204, 17. november 2017, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Međimursko meso 'z tiblice (KGT)) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2205, 29. november 2017, üksikasjalike eeskirjade kohta, mille alusel teatatakse oluliste või ohtlike puudustega tarbesõidukitest, mis on avastatud liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2206, 29. november 2017, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2207, 29. november 2017, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 412/2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse ajutine tollimaks, mis on kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes | 31 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2208, 29. november 2017, millega määratakse kindlaks määruses (EÜ) nr 1187/2009 osutatud kvoodi alusel Dominikaani Vabariiki eksporditavate teatavate piimatoodete ekspordilitsentside jaotuskoefitsient | 33 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2204, 17. november 2017, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Međimursko meso 'z tiblice (KGT))

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2205, 29. november 2017, üksikasjalike eeskirjade kohta, mille alusel teatatakse oluliste või ohtlike puudustega tarbesõidukitest, mis on avastatud liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2206, 29. november 2017, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

12

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2207, 29. november 2017, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 412/2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse ajutine tollimaks, mis on kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes

31

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2208, 29. november 2017, millega määratakse kindlaks määruses (EÜ) nr 1187/2009 osutatud kvoodi alusel Dominikaani Vabariiki eksporditavate teatavate piimatoodete ekspordilitsentside jaotuskoefitsient

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 30.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 314/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2204,

17. november 2017,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Međimursko meso 'z tiblice“ (KGT))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Horvaatia taotlus registreerida nimetus „Međimursko meso 'z tiblice“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Horvaatia taotlus registreerida nimetus „Međimursko meso 'z tiblice“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Međimursko meso 'z tiblice“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Međimursko meso 'z tiblice“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Međimursko meso 'z tiblice“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.2 „lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. november 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 252, 3.8.2017, lk 17.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 30.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 314/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 314/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2205,

29. november 2017,

üksikasjalike eeskirjade kohta, mille alusel teatatakse oluliste või ohtlike puudustega tarbesõidukitest, mis on avastatud liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/47/EL, milles käsitletakse liidus liiklevate ärilisel otstarbel kasutatavate sõidukite tehnokontrolli ja -ülevaatust ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/30/EÜ, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kui sõidukil, mis ei ole registreeritud tehnokontrolli toimumise liikmesriigis, ilmneb muu hulgas olulisi või ohtlikke puudusi, on tehnokontrolli toimumise liikmesriigi kontaktpunkt direktiivi 2014/47/EL artikli 18 lõike 1 kohaselt kohustatud teavitama kontrolli tulemustest selle liikmesriigi kontaktpunkti, kus sõiduk on registreeritud. Teade sisaldab elemente liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruandest, mis on sätestatud direktiivi IV lisas ja mille vastavalt direktiivi 2014/47/EL artikli 16 lõikele 2 koostab inspektor pärast üksikasjalikumat kontrolli. |
| --- | --- |

(1)

Kui sõidukil, mis ei ole registreeritud tehnokontrolli toimumise liikmesriigis, ilmneb muu hulgas olulisi või ohtlikke puudusi, on tehnokontrolli toimumise liikmesriigi kontaktpunkt direktiivi 2014/47/EL artikli 18 lõike 1 kohaselt kohustatud teavitama kontrolli tulemustest selle liikmesriigi kontaktpunkti, kus sõiduk on registreeritud. Teade sisaldab elemente liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruandest, mis on sätestatud direktiivi IV lisas ja mille vastavalt direktiivi 2014/47/EL artikli 16 lõikele 2 koostab inspektor pärast üksikasjalikumat kontrolli.

| (2) | Selleks et hõlbustada teabevahetust riiklike kontaktpunktide vahel, peab komisjon võtma vastu üksikasjalikud eeskirjad teatamiskorra rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et hõlbustada teabevahetust riiklike kontaktpunktide vahel, peab komisjon võtma vastu üksikasjalikud eeskirjad teatamiskorra rakendamise kohta.

| (3) | Vastavalt direktiivi 2014/47/EL artikli 18 lõikele 1 edastatakse teade eelistatult Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 (2) artiklis 16 osutatud riikliku elektroonilise registri kaudu. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt direktiivi 2014/47/EL artikli 18 lõikele 1 edastatakse teade eelistatult Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 (2) artiklis 16 osutatud riikliku elektroonilise registri kaudu.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 16 lõikes 2 on täpsustatud riiklike elektrooniliste registrite miinimumsisu. Kuid direktiivi 2014/47/EL IV lisas sätestatud liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruande elemendid ei kuulu kohustusliku miinimumsisu hulka. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 16 lõikes 2 on täpsustatud riiklike elektrooniliste registrite miinimumsisu. Kuid direktiivi 2014/47/EL IV lisas sätestatud liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruande elemendid ei kuulu kohustusliku miinimumsisu hulka.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 16 lõikega 5 on ette nähtud, et riiklikud elektroonilised registrid peavad olema omavahel ühendatud. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 16 lõikega 5 on ette nähtud, et riiklikud elektroonilised registrid peavad olema omavahel ühendatud.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 16 lõike 2 piiratud kohaldamisala tõttu on ka Euroopa autoveo-ettevõtjate registri (Registers of Road Transport Undertakings, ERRU) kohaldamisala piiratud ning direktiivi 2014/47/EL artikli 18 lõike 1 kohaseid teateid ei saa seda süsteemi kasutades riiklike elektrooniliste registrite kaudu edastada. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 16 lõike 2 piiratud kohaldamisala tõttu on ka Euroopa autoveo-ettevõtjate registri (Registers of Road Transport Undertakings, ERRU) kohaldamisala piiratud ning direktiivi 2014/47/EL artikli 18 lõike 1 kohaseid teateid ei saa seda süsteemi kasutades riiklike elektrooniliste registrite kaudu edastada.

| (7) | Selleks et vältida tarbetut halduskoormust ja -kulusid, tuleks ERRU süsteemi ülesehitust kasutades arendada teavitussüsteem direktiivi 2014/47/EL artikli 18 lõikes 1 sätestatud teadete edastamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et vältida tarbetut halduskoormust ja -kulusid, tuleks ERRU süsteemi ülesehitust kasutades arendada teavitussüsteem direktiivi 2014/47/EL artikli 18 lõikes 1 sätestatud teadete edastamiseks.

| (8) | Ühiseeskirjad, mis käsitlevad ERRU kaudu toimuvat ühendust, on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 1213/2010 (3). |
| --- | --- |

(8)

Ühiseeskirjad, mis käsitlevad ERRU kaudu toimuvat ühendust, on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 1213/2010 (3).

| (9) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/480 (4) on ette nähtud märkimisväärsed muudatused ERRU üldfunktsioonides ning sama määrusega asendatakse alates 30. jaanuarist 2019 määrus (EL) nr 1213/2010. Teavitussüsteem liiklevate sõidukite tehnokontrolli kohta rajatakse ERRU üldfunktsioonide alusel. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/480 (4) on ette nähtud märkimisväärsed muudatused ERRU üldfunktsioonides ning sama määrusega asendatakse alates 30. jaanuarist 2019 määrus (EL) nr 1213/2010. Teavitussüsteem liiklevate sõidukite tehnokontrolli kohta rajatakse ERRU üldfunktsioonide alusel.

| (10) | Selleks et vähendada halduskoormust ja tagada sidusus, peaks liiklevate sõidukite tehnokontrolli korral kasutatav teavitussüsteem olema kasutuses alates 30. jaanuarist 2019. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et vähendada halduskoormust ja tagada sidusus, peaks liiklevate sõidukite tehnokontrolli korral kasutatav teavitussüsteem olema kasutuses alates 30. jaanuarist 2019.

| (11) | Isikuandmete kaitse sätteid, mis on kehtestatud eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ, (5) kohaldatakse direktiivi 2014/47/EL kohase igasuguse isikuandmete töötlemise suhtes. Liikmesriigid peaksid kindlasti rakendama vajalikke turvameetmeid, et vältida isikuandmete väärkasutust. |
| --- | --- |

(11)

Isikuandmete kaitse sätteid, mis on kehtestatud eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ, (5) kohaldatakse direktiivi 2014/47/EL kohase igasuguse isikuandmete töötlemise suhtes. Liikmesriigid peaksid kindlasti rakendama vajalikke turvameetmeid, et vältida isikuandmete väärkasutust.

| (12) | Asjakohasel juhul kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (6) kehtestatud isikuandmete kaitse sätteid direktiivi 2014/47/EL kohase igasuguse isikuandmete töötlemise suhtes. |
| --- | --- |

(12)

Asjakohasel juhul kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (6) kehtestatud isikuandmete kaitse sätteid direktiivi 2014/47/EL kohase igasuguse isikuandmete töötlemise suhtes.

| (13) | Käesoleva määrusega kehtestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/45/EL (7) artikli 19 lõike 1 alusel moodustatud alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega kehtestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/45/EL (7) artikli 19 lõike 1 alusel moodustatud alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad teavitamise kohta, mida tehakse selliste liiklevate tarbesõidukite tehnokontrolli tulemuste alusel, millel on ilmnenud olulisi või ohtlikke puudusi, millest teatatakse artiklis 3 osutatud liiklevate sõidukite tehnokontrolli teavitussüsteemi kaudu.

Artikkel 2

Mõisted

Lisaks rakendusmääruses (EL) 2016/480 sätestatud mõistetele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:

| 1) | „liiklevate sõidukite tehnokontrolli teade“ – teade, mis edastatakse pärast direktiivi 2014/47/EL artikli 10 lõikes 3 osutatud üksikasjalikumat liiklevate sõidukite tehnokontrolli kas liiklevate sõidukite tehnokontrolli teavitussüsteemi või muu turvalise võrgu kaudu ja struktureeritult, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas; |
| --- | --- |

1)

„liiklevate sõidukite tehnokontrolli teade“ – teade, mis edastatakse pärast direktiivi 2014/47/EL artikli 10 lõikes 3 osutatud üksikasjalikumat liiklevate sõidukite tehnokontrolli kas liiklevate sõidukite tehnokontrolli teavitussüsteemi või muu turvalise võrgu kaudu ja struktureeritult, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas;

| 2) | üksikasjalikum liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruanne on dokument, mis antakse välja pärast direktiivi 2014/47/EL artikli 16 lõikes 2 osutatud üksikasjalikumat liiklevate sõidukite tehnokontrolli; |
| --- | --- |

2)

üksikasjalikum liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruanne on dokument, mis antakse välja pärast direktiivi 2014/47/EL artikli 16 lõikes 2 osutatud üksikasjalikumat liiklevate sõidukite tehnokontrolli;

| 3) | „sõiduki registreerimise liikmesriik“ – liikmesriik, kus sõiduk on registreeritud, või juhul, kui siseriiklike õigusnormide kohaselt ei kuulu sõiduk registreerimisele, siis liikmesriik, kus sõiduk on kasutusele võetud. |
| --- | --- |

3)

„sõiduki registreerimise liikmesriik“ – liikmesriik, kus sõiduk on registreeritud, või juhul, kui siseriiklike õigusnormide kohaselt ei kuulu sõiduk registreerimisele, siis liikmesriik, kus sõiduk on kasutusele võetud.

Artikkel 3

Liiklevate sõidukite tehnokontrolli teavitussüsteem

1.   Komisjon loob liiklevate sõidukite tehnokontrolli teavitussüsteemi („teavitussüsteem“), kasutades Euroopa autoveo-ettevõtjate registri ülesehitust vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2016/480. Teavitussüsteem võimaldab täita direktiivi 2014/47/EL artikli 18 lõikes 1 sätestatud teatamiskohustust.

2.   Teavitussüsteem vastab tehnilistele kirjeldustele, mis on sätestatud rakendusmääruse (EL) 2016/480 I lisas, III lisa punktides 1 ja 2, V, VI ja VII lisas ning käesoleva määruse lisas.

Artikkel 4

Teatamine

1.   Liiklevate sõidukite tehnokontrolli tegemise liikmesriigi kontaktpunkt teatab viivitamata kontrolli tulemused sõiduki registreerimise liikmesriigi kontaktpunktile.

2.   Liiklevate sõidukite tehnokontrolli tegemise liikmesriik teavitab sõiduki registreerimise liikmesriiki teavitussüsteemi kaudu vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatud menetlusele ja tehnilistele nõuetele.

Artikkel 5

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 30. juunist 2020.

Artikli 4 lõiget 1 kohaldatakse alates 20. maist 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 127, 29.4.2014, lk 134.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51).

2

(3)  Komisjoni 16. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1213/2010, millega kehtestatakse autoveo-ettevõtjate riiklike elektrooniliste registrite omavahelist ühendamist käsitlevad ühiseeskirjad (ELT L 335, 18.12.2010, lk 21).

3

(4)  Komisoni 1. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/480, millega kehtestatakse autoveo-ettevõtjate riiklike elektrooniliste registrite omavahelist ühendamist käsitlevad ühiseeskirjad ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1213/2010 (ELT L 87, 2.4.2016, lk 4).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51).

7

---

LISA

XML-teadete miinimumnõuded

1.   Päis

Kõigil süsteemiga vahetatavatel XML-teadetel on ühesugune päis, mis sisaldab andmeid, mille järgi tehakse kindlaks saatja, vastuvõtja, saatmiskuupäev ja -kellaaeg, ning teatavaid tehnilisi andmeid.

| Ühtne päis | Kohustuslik |
| --- | --- |
| Versioon | Märgistuskeele XML ametlik versioon määratakse kindlaks teate andmetüübi määratlusfailis (Schema Definition file, XSD) määratletud nimeruumiga ning iga XML-tüüpi teate päiseelemendi versiooni tunnusega. Versiooni number („n.m“) määratakse kindlaks fikseeritud väärtusena iga XSD versiooni puhul. | Jah |
| Katse tunnuskood | Valikuline tunnuskood katsetamiseks. Katse korraldaja sisestab tunnuskoodi ja kõik töövoos osalejad edastavad või saadavad tagasi sama tunnuskoodi. Tavatöös sellele tähelepanu ei pöörata ning seda ei kasutata, kui see edastatakse. | Ei |
| Tehniline tunnus | UUID (üldine ainulaadne identifikaator) – igale teatele antav ainulaadne tunnus. Saatja loob tunnuse UUID ja sisestab selle tunnuse. Neid andmeid ei kasutata äriotstarbel. | Jah |
| Töövoo tunnus | Töövoo tunnus on UUID ja selle loob päringut esitav liikmesriik. Seejärel kasutatakse seda tunnust kõikides teadetes töövoo vastavuse näitamiseks. | Jah |
| Millal saadetud | Teate saatmise kuupäev ja kellaaeg koordineeritud maailmaaja (UTC) järgi. | Jah |
| Aegumisaeg | See on valikuline tunnus kuupäeva ja kellaaja vormingus (UTC vorming). Selle väärtuse omistab edastatud päringutele üksnes kesksüsteem. See annab vastajaliikmesriigile teada, millal päring aegub. Selle kasutamine on vabatahtlik, seega saab sama päise määratlust kasutada kõikide teatetüüpide puhul, sõltumata sellest, kas aegumisaja tunnust nõutakse.
  EI KASUTATA, kuna saadetud teadetele vastust ei oodata. | Ei |
| Kellelt | Teate saatnud liikmesriigi standardile ISO 3166-1 vastav kahekohaline liikmesriigi kood või „EL“ (koodi „EL“ kasutatakse keskusest veateadete saatmise korral). | Jah |
| Kellele | Teate saava liikmesriigi standardile ISO 3166-1 vastav kahekohaline liikmesriigi kood või „EL“ (koodi „EL“ kasutatakse keskusesse veateadete saatmise korral). | Jah |

Ühtne päis

Kohustuslik

Versioon

Märgistuskeele XML ametlik versioon määratakse kindlaks teate andmetüübi määratlusfailis (Schema Definition file, XSD) määratletud nimeruumiga ning iga XML-tüüpi teate päiseelemendi versiooni tunnusega. Versiooni number („n.m“) määratakse kindlaks fikseeritud väärtusena iga XSD versiooni puhul.

Jah

Katse tunnuskood

Valikuline tunnuskood katsetamiseks. Katse korraldaja sisestab tunnuskoodi ja kõik töövoos osalejad edastavad või saadavad tagasi sama tunnuskoodi. Tavatöös sellele tähelepanu ei pöörata ning seda ei kasutata, kui see edastatakse.

Ei

Tehniline tunnus

UUID (üldine ainulaadne identifikaator) – igale teatele antav ainulaadne tunnus. Saatja loob tunnuse UUID ja sisestab selle tunnuse. Neid andmeid ei kasutata äriotstarbel.

Jah

Töövoo tunnus

Töövoo tunnus on UUID ja selle loob päringut esitav liikmesriik. Seejärel kasutatakse seda tunnust kõikides teadetes töövoo vastavuse näitamiseks.

Jah

Millal saadetud

Teate saatmise kuupäev ja kellaaeg koordineeritud maailmaaja (UTC) järgi.

Jah

Aegumisaeg

See on valikuline tunnus kuupäeva ja kellaaja vormingus (UTC vorming). Selle väärtuse omistab edastatud päringutele üksnes kesksüsteem. See annab vastajaliikmesriigile teada, millal päring aegub. Selle kasutamine on vabatahtlik, seega saab sama päise määratlust kasutada kõikide teatetüüpide puhul, sõltumata sellest, kas aegumisaja tunnust nõutakse.

EI KASUTATA, kuna saadetud teadetele vastust ei oodata.

Ei

Kellelt

Teate saatnud liikmesriigi standardile ISO 3166-1 vastav kahekohaline liikmesriigi kood või „EL“ (koodi „EL“ kasutatakse keskusest veateadete saatmise korral).

Jah

Kellele

Teate saava liikmesriigi standardile ISO 3166-1 vastav kahekohaline liikmesriigi kood või „EL“ (koodi „EL“ kasutatakse keskusesse veateadete saatmise korral).

Jah

2.   Üksikasjalikum aruanne

Kui saadetakse liiklevate sõidukite tehnokontrolli üksikasjalikuma aruande teade, koostatakse asjaomane teade ja selle kinnitusteade järgmiselt.

Selleks et lihtsustada teatamist, lisatakse liiklevate sõidukite tehnokontrolli teatesse valikulise teabena direktiivi 2014/47/EL IV lisas sätestatud kontrollnimekiri ning kõnealuse direktiivi II lisas sätestatud tehnokontrolli mitteläbimise põhjused ja puuduste hinnang.

Liiklevate sõidukite tehnokontrolli teate saadab alati tehnokontrolli toimumise liikmesriik registreerimisliikmesriigile. Liiklevate sõidukite tehnokontrolli teadet ei tohi tagasi lükata.

Kinnitusteatega kinnitatakse teate kättesaamist.

| Liiklevate sõidukite tehnokontrolli teate päring | Kohustuslik |
| --- | --- |
| Ärijuhtumi tunnus | Järjekorranumber või viitenumber iga juhtumi identifitseerimiseks.
  Juhtumi tunnusnumbrit kasutatakse juhul, kui ühe ja sama juhtumi käsitlemiseks kasutatakse rohkem kui ühte töövoo teadet, nt alguses saadetakse esialgne teade ja hiljem sama juhtumi kohta üksikasjalikum teade.
  (Tekst) | Jah |
| Saatev asutus | Pädev asutus, kes saadab välja liiklevate sõidukite tehnokontrolli teate.
  (Tekst) | Jah |
| Liiklevate sõidukite tehnokontrolli andmed | Jah |
| Liiklevate sõidukite tehnokontrolli tunnus | Liiklevate sõidukite tehnokontrolli kordumatu tunnuskood tehnokontrolli toimumise liikmesriigis.
  Hõlbustab teabevahetust ja võimaldab registreerimisliikmesriigil küsida täiendavaid üksikasju tehnokontrolli toimumise liikmesriigilt, kes võib tunnust kasutada oma andmebaasis päringute tegemiseks.
  (Tekst) | Ei |
| Asukoht | Liiklevate sõidukite tehnokontrolli toimumise koht. Asukoha võib esitada kas koordinaatidena või omavalitsusüksuse, linna jm nimetusena.
  (Tekst) | Jah |
| Kuupäev/kellaaeg | Liiklevate sõidukite tehnokontrolli toimumise aeg ISO 8601 vormingus koordineeritud maailmaaja järgi: (YYYY-MM-DDThh:mm:ssZ) (AAAA-KK-PP tunnid:minutid:sekundid). | Jah |
| Inspektor | Liiklevate sõidukite tehnokontrolli teinud ametniku, inspektori või asutuse nimi.
  (Tekst) | Jah |
| Sõiduki andmed | Jah |
| Kategooria | Sõidukikategooria






  — | N2 (3,5–12 t) |

Liiklevate sõidukite tehnokontrolli teate päring

Kohustuslik

Ärijuhtumi tunnus

Järjekorranumber või viitenumber iga juhtumi identifitseerimiseks.

Juhtumi tunnusnumbrit kasutatakse juhul, kui ühe ja sama juhtumi käsitlemiseks kasutatakse rohkem kui ühte töövoo teadet, nt alguses saadetakse esialgne teade ja hiljem sama juhtumi kohta üksikasjalikum teade.

(Tekst)

Jah

Saatev asutus

Pädev asutus, kes saadab välja liiklevate sõidukite tehnokontrolli teate.

(Tekst)

Jah

Liiklevate sõidukite tehnokontrolli andmed

Jah

Liiklevate sõidukite tehnokontrolli tunnus

Liiklevate sõidukite tehnokontrolli kordumatu tunnuskood tehnokontrolli toimumise liikmesriigis.

Hõlbustab teabevahetust ja võimaldab registreerimisliikmesriigil küsida täiendavaid üksikasju tehnokontrolli toimumise liikmesriigilt, kes võib tunnust kasutada oma andmebaasis päringute tegemiseks.

(Tekst)

Ei

Asukoht

Liiklevate sõidukite tehnokontrolli toimumise koht. Asukoha võib esitada kas koordinaatidena või omavalitsusüksuse, linna jm nimetusena.

(Tekst)

Jah

Kuupäev/kellaaeg

Liiklevate sõidukite tehnokontrolli toimumise aeg ISO 8601 vormingus koordineeritud maailmaaja järgi: (YYYY-MM-DDThh:mm:ssZ) (AAAA-KK-PP tunnid:minutid:sekundid).

Jah

Inspektor

Liiklevate sõidukite tehnokontrolli teinud ametniku, inspektori või asutuse nimi.

(Tekst)

Jah

Sõiduki andmed

Jah

Kategooria

Sõidukikategooria

—

N2 (3,5–12 t)

| — | N3 (üle 12 t) |
| --- | --- |

—

N3 (üle 12 t)

| — | O3 (3,5–12 t) |
| --- | --- |

—

O3 (3,5–12 t)

| — | O4 (üle 10 t) |
| --- | --- |

—

O4 (üle 10 t)

| — | M2 (rohkem kui 9 istekohta, kuni 5 t) |
| --- | --- |

—

M2 (rohkem kui 9 istekohta, kuni 5 t)

| — | M3 (rohkem kui 9 istekohta, üle 5 t) |
| --- | --- |

—

M3 (rohkem kui 9 istekohta, üle 5 t)

| — | T5 |
| --- | --- |

—

T5

| — | T1b |
| --- | --- |

—

T1b

| — | T2b |
| --- | --- |

—

T2b

| — | T3b |
| --- | --- |

—

T3b

| — | T4.1b |
| --- | --- |

—

T4.1b

| — | T4.2b |
| --- | --- |

—

T4.2b

| — | T4.3b |
| --- | --- |

—

T4.3b

| — | Muu sõidukikategooria |
| --- | --- |

—

Muu sõidukikategooria

(valikute loetelu, kust valitakse ainult üks kirje)

Jah

Muu kategooria

Täpsustage muu kategooria:

| — | M1, N1, O1, O2, T1a, T2a, T3a, T4a, T4.1a, T4.2a, T4.3a, C, R1a, R1b, R2a, R2b, R3a, R3b, R4a, R4b, S1a, S1b, S2a, S2b, L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e, L7e |
| --- | --- |

—

M1, N1, O1, O2, T1a, T2a, T3a, T4a, T4.1a, T4.2a, T4.3a, C, R1a, R1b, R2a, R2b, R3a, R3b, R4a, R4b, S1a, S1b, S2a, S2b, L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e, L7e

(Valikute loetelu, kust valitakse ainult üks kirje üksnes siis, kui on valitud „muu“; ei ole kohustuslik)

Ei

Registreerimine

Sõiduki registreerimisnumber.

(Tekst)

Jah

Valmistajatehase tähis

Sõiduki valmistajatehase tähis.

(Tekst)

Jah

Läbisõidumõõdik

Läbisõidumõõdiku näit tehnokontrolli ajal.

TÄHTIS: kui sõidukile on paigaldatud läbisõidumõõdik, tuleb see väli täita, vastasel juhul märgitakse „0“.

(Arvnäit)

Jah

Veoettevõtja või omaniku andmed

Jah (neist ühe, kas ettevõtja või omaniku andmed)

Veoettevõtja

Jah (ainult ettevõtja puhul)

Ettevõtja nimi

Veoettevõtja nimi.

(Tekst)

Jah

Ettevõtja aadress

Veoettevõtja aadress (aadress, sihtnumber, linn, riik).

(Tekst)

Jah

Ettevõtja ühenduse tegevusluba

Ühenduse tegevusloa number (vastavalt määrustele (EÜ) nr 1072/2009 ja (EÜ) nr 1073/2009)

TÄHTIS: kui ühenduse tegevusluba on teada, tuleb väli täita.

(Tekst)

Jah

Omanik (kui ei ole tegemist ettevõtjaga)

Jah (üksnes juhul, kui tegemist on omanikuga)

Äriühing

Jah (üksnes juhul, kui omanik on äriühing)

Nimetus

Äriühingust omaniku nimetus.

(Tekst)

Jah

Aadress

Äriühingust omaniku aadress (aadress, sihtnumber, linn, riik).

(Tekst)

Jah

Füüsiline isik

Jah (üksnes juhul, kui omanik on füüsiline isik)

Perekonnanimi

Omaniku nimi.

(Tekst)

Jah

Eesnimi

Omaniku eesnimi (eesnimed).

(Tekst)

Jah

Aadress

Omaniku aadress (aadress, sihtnumber, linn, riik).

(Tekst)

Jah

Registreerimistunnistus

Registreerimistunnistuse number.

Ei

Juhi andmed

Jah

Perekonnanimi

Juhi perekonnanimi.

(Tekst)

Jah

Eesnimi

Juhi eesnimi (eesnimed).

(Tekst)

Jah

Juhiluba

Juhiloa number. Võimaluse korral, et hõlbustada tuvastamist.

(Tekst)

Ei

Juhiloariik

Juhiloa väljastanud riigi kahetäheline kood standardi ISO 3166-1 järgi.

Ei

Kontrollitud punkt

(seda osa tuleb korrata iga kontrollitud punkti puhul; liiklevate sõidukite tehnokontrolli teates on see kohustuslik ja vähemalt üks punkt tuleb märkida kontrollituks).

Jah

Punkt

Kontrollnimekirja punktid, nagu need on sätestatud direktiivi 2014/47/EL IV lisas.

Kui punkt on valitud, tähendab see, et seda on kontrollitud.

Loetelu punktid:

| 0) | identifitseerimine |
| --- | --- |

0)

identifitseerimine

| 1) | pidurisüsteem |
| --- | --- |

1)

pidurisüsteem

| 2) | rooliseade |
| --- | --- |

2)

rooliseade

| 3) | nähtavus |
| --- | --- |

3)

nähtavus

| 4) | valgustusseadmed ja elektrisüsteem |
| --- | --- |

4)

valgustusseadmed ja elektrisüsteem

| 5) | teljed, veljed, rehvid, vedrustus |
| --- | --- |

5)

teljed, veljed, rehvid, vedrustus

| 6) | šassii ja selle kinnitused |
| --- | --- |

6)

šassii ja selle kinnitused

| 7) | muud seadmed, sh sõidumeerik ja kiiruspiirik |
| --- | --- |

7)

muud seadmed, sh sõidumeerik ja kiiruspiirik

| 8) | saaste, sh heide ning kütuse- ja/või õlilekked |
| --- | --- |

8)

saaste, sh heide ning kütuse- ja/või õlilekked

| 9) | M2- ja M3-kategooria sõidukite täiendavad ülevaatused |
| --- | --- |

9)

M2- ja M3-kategooria sõidukite täiendavad ülevaatused

| 10) | veose kinnitamine |
| --- | --- |

10)

veose kinnitamine

(Valikute loetelu, millest valitakse ainult üks punkt)

Jah

Kas ei vasta nõuetele?

Iga kontrollitud punkti kohta kontrolli tulemus (vastab / ei vasta nõuetele): tõene, kui tulemuseks on „ei vasta nõuetele“

(Tõene/väär)

Jah

Kontrollitud punkti andmed

(kui tulemuseks on „ei vasta nõuetele“, korratakse seda osa iga kontrollimisel ilmnenud puuduse korral)

Ei (üksnes siis, kui tulemuseks on „ei vasta nõuetele“, kuid täpsemat teavet esitama ei pea)

Tehnokontrolli mitteläbimise põhjused

Iga kontrollitud punkti korral, mille tulemus = ei vasta nõuetele, puuduse üksikasjalikud andmed vastavalt direktiivi 2014/47/EL II lisale.

Loetelu punktid:

| — | 0.1.a SÕIDUKI IDENTIFITSEERIMINE > Registreerimismärgid (kui need on nõuete tõttu vajalikud) > Registreerimismärk puudub (registreerimismärgid puuduvad) või on kinnitatud nii ebakindlalt, et võib (võivad) ära kukkuda |
| --- | --- |

—

0.1.a SÕIDUKI IDENTIFITSEERIMINE > Registreerimismärgid (kui need on nõuete tõttu vajalikud) > Registreerimismärk puudub (registreerimismärgid puuduvad) või on kinnitatud nii ebakindlalt, et võib (võivad) ära kukkuda

| — | 1.1.1.a PIDURISÜSTEEM > mehaaniline seisund ja toimimine > Sõidupiduri pedaali/käsipiduri hoova liikumine > Šarniir on liiga tihke |
| --- | --- |

—

1.1.1.a PIDURISÜSTEEM > mehaaniline seisund ja toimimine > Sõidupiduri pedaali/käsipiduri hoova liikumine > Šarniir on liiga tihke

| — | 6.2.5.a.1 ŠASSII JA SELLELE KINNITATUD SEADISED > Kabiin ja kere > Juhiiste > Istmekonstruktsiooni puudused |
| --- | --- |

—

6.2.5.a.1 ŠASSII JA SELLELE KINNITATUD SEADISED > Kabiin ja kere > Juhiiste > Istmekonstruktsiooni puudused

| — | jne |
| --- | --- |

—

jne

(valikute loetelust valida korraga ainult üks punkt, kui puudusi on rohkem, korrata seda osa iga puuduse jaoks)

Puuduste hindamist siin ei käsitleta, see tehakse vastavalt direktiivi 2014/47/EL II lisale.

TÄHTIS: II lisas ei ole mõnda nõuetele mittevastavuse põhjust numbriga tähistatud, nt punktis 6.2.5.a on kaks võimalust; et oleks teada, millisega neist on tegemist, tuleb need süsteemis tähistada numbritega 1 ja 2.

Jah

Kas tuleb parandada?

Kas puudus on kõrvaldatud tehnokontrolli toimumise liikmesriigis? „Tõene“ = jah

(Tõene/väär)

Ei

Tehnokontrolli tulemused

Jah

Tehnokontrolli tulemused

Liiklevate sõidukite tehnokontrolli tulemus (vastab / ei vasta nõuetele): tõene, kui sõiduk vastab nõuetele

(Tõene/väär)

Jah

Keelamine või piiramine

Ohtlike puudustega sõiduki kasutamise keelamine või piiramine

(Tõene/väär)

Jah

Kas on vaja teha korraline tehnoülevaatus?

Kas tehnokontrolli toimumise liikmesriik nõuab, et registreerimisliikmesriik peab tegema korralise tehnoülevaatuse? „Tõene“ = jah

(Tõene/väär)

Jah

| Liiklevate sõidukite tehnokontrolli kinnitusteade
  (saadetakse automaatselt) | Kohustuslik |
| --- | --- |
| Staatuse kood | Kinnitusteate staatuse kood.
  (Valikute loetelu, millest valitakse ainult üks) | Jah |
| Staatuseteade | Täiendavad märkused staatuse koodi kohta.
  (Tekst) | Ei |

Liiklevate sõidukite tehnokontrolli kinnitusteade

(saadetakse automaatselt)

Kohustuslik

Staatuse kood

Kinnitusteate staatuse kood.

(Valikute loetelu, millest valitakse ainult üks)

Jah

Staatuseteade

Täiendavad märkused staatuse koodi kohta.

(Tekst)

Ei

---

| 30.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 314/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 314/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2206,

29. november 2017,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eelkõige selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

| (1) | 2005. aasta juulis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1174/2005 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“ või „Hiina“) pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Meetmed seisnesid 7,6–46,7 % suuruse väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu kohaldamises (edaspidi „esialgsed meetmed“). |
| --- | --- |

(1)

2005. aasta juulis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1174/2005 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“ või „Hiina“) pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Meetmed seisnesid 7,6–46,7 % suuruse väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu kohaldamises (edaspidi „esialgsed meetmed“).

2

| (2) | 2008. aasta juulis, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast ex officio osalist vahepealset läbivaatamist, täpsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 684/2008 (3) meetmete ulatust ja jättis esialgsete dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast välja teatavad tooted, nagu tõstukid, virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid, mis leiti erinevat käsikahveltõstukitest oma omaduste, erifunktsioonide ning kasutusotstarbe poolest. |
| --- | --- |

(2)

2008. aasta juulis, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast ex officio osalist vahepealset läbivaatamist, täpsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 684/2008 (3) meetmete ulatust ja jättis esialgsete dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast välja teatavad tooted, nagu tõstukid, virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid, mis leiti erinevat käsikahveltõstukitest oma omaduste, erifunktsioonide ning kasutusotstarbe poolest.

ex officio

3

| (3) | 2009. aasta juunis, pärast alusmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 499/2009 (4)„kõigi ülejäänud äriühingute suhtes“ kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1174/2005, Taist lähetatud käsikahveltõstukitele, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Taist pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(3)

2009. aasta juunis, pärast alusmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 499/2009 (4)„kõigi ülejäänud äriühingute suhtes“ kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1174/2005, Taist lähetatud käsikahveltõstukitele, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Taist pärinevana või mitte.

4

| (4) | 2011. aasta oktoobris, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist, kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011 (5) HRVst pärit käsikahveltõstukite impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(4)

2011. aasta oktoobris, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist, kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011 (5) HRVst pärit käsikahveltõstukite impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

5

| (5) | 2013. aasta aprillis, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist, muutis nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013 (6) määrust (EL) nr 1008/2011 ja kehtestas HRVst pärit käsikahveltõstukite liitu impordi suhtes 70,8 % suuruse tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(5)

2013. aasta aprillis, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist, muutis nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013 (6) määrust (EL) nr 1008/2011 ja kehtestas HRVst pärit käsikahveltõstukite liitu impordi suhtes 70,8 % suuruse tollimaksumäära.

6

| (6) | 2014. aasta septembris, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist, muutis komisjon rakendusmäärusega (EL) nr 946/2014 (7) määrust (EL) nr 1008/2011, kehtestades Ningbo Logitrans Handling Equipment Co. käsikahveltõstukite impordi suhtes 54,1 % suuruse individuaalse tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(6)

2014. aasta septembris, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist, muutis komisjon rakendusmäärusega (EL) nr 946/2014 (7) määrust (EL) nr 1008/2011, kehtestades Ningbo Logitrans Handling Equipment Co. käsikahveltõstukite impordi suhtes 54,1 % suuruse individuaalse tollimaksumäära.

7

| (7) | 2016. aasta augustis, pärast alusmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist laiendas komisjon kehtivaid lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse rakendusmäärusega (EL) 2016/1346 (8) HRVst pärit väheste muudatustega (šassiisse (tõstekahvlitesse) sisseehitamata kaalunäidusüsteemiga) käsikahveltõstukite impordile. |
| --- | --- |

(7)

2016. aasta augustis, pärast alusmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist laiendas komisjon kehtivaid lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse rakendusmäärusega (EL) 2016/1346 (8) HRVst pärit väheste muudatustega (šassiisse (tõstekahvlitesse) sisseehitamata kaalunäidusüsteemiga) käsikahveltõstukite impordile.

8

| (8) | Kehtivad meetmed seisnevad 70,8 % suuruse määraga väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu kohaldamises HRVst pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Kehtivad meetmed seisnevad 70,8 % suuruse määraga väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu kohaldamises HRVst pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes.

1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

Aegumise läbivaatamise taotlus

| (9) | Pärast teate avaldamist kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (9) sai komisjon taotluse HRV suhtes kehtivate meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(9)

Pärast teate avaldamist kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (9) sai komisjon taotluse HRV suhtes kehtivate meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

9

| (10) | Taotluse esitasid kaks liidu tootjat – Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB ja PR Industrial S.r.l. – (edaspidi „taotluse esitajad“), kelle toodang moodustab üle 25 % liidu käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade kogutoodangust. |
| --- | --- |

(10)

Taotluse esitasid kaks liidu tootjat – Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB ja PR Industrial S.r.l. – (edaspidi „taotluse esitajad“), kelle toodang moodustab üle 25 % liidu käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade kogutoodangust.

| (11) | Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ning liidu tootmisharule kahju tekitamise jätkumise. |
| --- | --- |

(11)

Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ning liidu tootmisharule kahju tekitamise jätkumise.

1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (12) | Olles pärast alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 12. oktoobril 2016Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (10) (edaspidi „algatamisteade“) teada aegumise läbivaatamise algatamisest alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(12)

Olles pärast alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 12. oktoobril 2016Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (10) (edaspidi „algatamisteade“) teada aegumise läbivaatamise algatamisest alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt.

Euroopa Liidu Teatajas

10

1.4.   Võimaliku kõrvalehoidmise samaaegne uurimine

Võimaliku kõrvalehoidmise samaaegne uurimine

| (13) | 19. juulil 2017 algatas komisjon vastavalt alusmääruse artiklile 13 rakendusmäärusega (EL) 2017/1348 (11) uurimise seoses võimaliku kõrvalehoidmisega dumpinguvastastest meetmetest, mida kohaldatakse Vietnamist lähetatud käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes olenemata sellest, kas neid tooteid deklareeritakse Vietnamist pärinevatena või mitte. |
| --- | --- |

(13)

19. juulil 2017 algatas komisjon vastavalt alusmääruse artiklile 13 rakendusmäärusega (EL) 2017/1348 (11) uurimise seoses võimaliku kõrvalehoidmisega dumpinguvastastest meetmetest, mida kohaldatakse Vietnamist lähetatud käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes olenemata sellest, kas neid tooteid deklareeritakse Vietnamist pärinevatena või mitte.

11

1.5.   Uurimine

Uurimine

1.5.1.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (14) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi taotluse esitajaid, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, Hiina ametiasutusi, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid, kutsudes neid uurimises osalema. |
| --- | --- |

(14)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi taotluse esitajaid, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, Hiina ametiasutusi, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid, kutsudes neid uurimises osalema.

| (15) | Huvitatud isikutel oli võimalus teha oma seisukohad teatavaks ja taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku juures algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(15)

Huvitatud isikutel oli võimalus teha oma seisukohad teatavaks ja taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku juures algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

1.6.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

| (16) | Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et kavatseb kolmanda turumajandusliku riigina alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses kasutada Brasiiliat (edaspidi „võrdlusriik“). Huvitatud isikutel oli võimalus selle kohta märkusi esitada. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(16)

Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et kavatseb kolmanda turumajandusliku riigina alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses kasutada Brasiiliat (edaspidi „võrdlusriik“). Huvitatud isikutel oli võimalus selle kohta märkusi esitada. Ühtegi märkust ei esitatud.

| (17) | Komisjon võttis ühendust Brasiilia ametiasutustega ja teatas Brasiilia kahele teadaolevale käsikahveltõstukite tootjale uurimise algatamisest ning kutsus neid üles uurimises osalema. Üks Brasiilia tootja oli valmis koostööd tegema. Ükski teine teadaolev tootja ega ükski teine Brasiilia tootja ei vastanud. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon võttis ühendust Brasiilia ametiasutustega ja teatas Brasiilia kahele teadaolevale käsikahveltõstukite tootjale uurimise algatamisest ning kutsus neid üles uurimises osalema. Üks Brasiilia tootja oli valmis koostööd tegema. Ükski teine teadaolev tootja ega ükski teine Brasiilia tootja ei vastanud.

| (18) | Komisjon soovis teha koostööd ka muude võimalike võrdlusriikide teadaolevate tootjatega ning võttis ühendust India, Kambodža, Malaisia, Taiwani, Türgi ja USA asjaomaste ametiasutustega, paludes neil esitada nende tootjate ühenduste ja tootjate nimed ja aadressid, kes teadaolevalt toodavad ja müüvad käsikahveltõstukeid nende turul. Ükski riik, kellega ühendust võeti, sellist teavet siiski ei esitanud, ja ükski nende riikide tootja ei nõustunud koostööd tegema. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon soovis teha koostööd ka muude võimalike võrdlusriikide teadaolevate tootjatega ning võttis ühendust India, Kambodža, Malaisia, Taiwani, Türgi ja USA asjaomaste ametiasutustega, paludes neil esitada nende tootjate ühenduste ja tootjate nimed ja aadressid, kes teadaolevalt toodavad ja müüvad käsikahveltõstukeid nende turul. Ükski riik, kellega ühendust võeti, sellist teavet siiski ei esitanud, ja ükski nende riikide tootja ei nõustunud koostööd tegema.

| (19) | Nagu eespool põhjenduses 17 mainitud, tegi koostööd ainult Brasiilia, mille kahest suurest tootjast üks soostus koostööd tegema. Igal juhul peetakse Brasiiliat pärast kättesaadava turuteabe täiendavat uurimist sobivaks võrdlusriigiks ka tema konkurentsivõimelise turu pärast. Tõelisest konkurentsist annavad tunnistust vähemalt kahe omamaise tootja olemasolu ja faktid impordi kohta. Brasiilias ei ole kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid ja 14 % suurusest tavapärasest enamsoodustusrežiimi imporditollimaksust hoolimata leiti, et Brasiilia turg on impordile avatud, nagu Rahvusvahelise Kaubanduskeskuse avalikult kättesaadavad impordiandmed (12) 2012.–2016. aasta kohta näitavad. Uurimisel ei tuvastatud, et Brasiilia ei oleks sobiv valik, arvestades tema konkurentsivõimelist turuolukorda. Seega valiti võrdlusriigiks Brasiilia. |
| --- | --- |

(19)

Nagu eespool põhjenduses 17 mainitud, tegi koostööd ainult Brasiilia, mille kahest suurest tootjast üks soostus koostööd tegema. Igal juhul peetakse Brasiiliat pärast kättesaadava turuteabe täiendavat uurimist sobivaks võrdlusriigiks ka tema konkurentsivõimelise turu pärast. Tõelisest konkurentsist annavad tunnistust vähemalt kahe omamaise tootja olemasolu ja faktid impordi kohta. Brasiilias ei ole kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid ja 14 % suurusest tavapärasest enamsoodustusrežiimi imporditollimaksust hoolimata leiti, et Brasiilia turg on impordile avatud, nagu Rahvusvahelise Kaubanduskeskuse avalikult kättesaadavad impordiandmed (12) 2012.–2016. aasta kohta näitavad. Uurimisel ei tuvastatud, et Brasiilia ei oleks sobiv valik, arvestades tema konkurentsivõimelist turuolukorda. Seega valiti võrdlusriigiks Brasiilia.

12

1.7.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (20) | Komisjon teatas algatamisteates, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikutest valimi. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon teatas algatamisteates, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikutest valimi.

1.7.1.   HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (21) | Arvestades HRV eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu tegemine. |
| --- | --- |

(21)

Arvestades HRV eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu tegemine.

| (22) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, paluti HRV eksportivatel tootjatel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Kuid ükski eksportiv tootja sellele üleskutsele ei vastanud. Seetõttu ei peetud väljavõttelist uuringut vajalikuks. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, paluti HRV eksportivatel tootjatel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Kuid ükski eksportiv tootja sellele üleskutsele ei vastanud. Seetõttu ei peetud väljavõttelist uuringut vajalikuks.

1.7.2.   Importijate valim

Importijate valim

| (23) | Arvestades sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks teha väljavõtteline uuring kooskõlas alusmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Kuid ükski sõltumatu importija ei avaldanud soovi koostööd teha. Seetõttu ei peetud väljavõttelise uuringu tegemist vajalikuks. |
| --- | --- |

(23)

Arvestades sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks teha väljavõtteline uuring kooskõlas alusmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Kuid ükski sõltumatu importija ei avaldanud soovi koostööd teha. Seetõttu ei peetud väljavõttelise uuringu tegemist vajalikuks.

1.7.3.   Liidu tootjate valim

Liidu tootjate valim

| (24) | Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Läbivaatamistaotluse kohaselt on liidus kuus käsikahveltõstukite tootjat. Käesoleva uurimise raames andis endast teada viis liidu tootjat. Uurimise algatamise ajal oli teada veel üks liidu tootja. Nende kuue liidu tootja toodang moodustab kogu liidu toodangu. Komisjon kavatses uurida kõiki kuut tootjat ja väljavõttelist uuringut ei kohaldatud. Komisjon teatas sellest kõigile huvitatud isikutele ja kutsus neid üles märkusi esitama. Ettenähtud tähtajaks ei saadud ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Läbivaatamistaotluse kohaselt on liidus kuus käsikahveltõstukite tootjat. Käesoleva uurimise raames andis endast teada viis liidu tootjat. Uurimise algatamise ajal oli teada veel üks liidu tootja. Nende kuue liidu tootja toodang moodustab kogu liidu toodangu. Komisjon kavatses uurida kõiki kuut tootjat ja väljavõttelist uuringut ei kohaldatud. Komisjon teatas sellest kõigile huvitatud isikutele ja kutsus neid üles märkusi esitama. Ettenähtud tähtajaks ei saadud ühtegi märkust.

1.8.   Küsimustikud

Küsimustikud

| (25) | Küsimustikud saadeti kuuele teadaolevale liidu tootjale ja kahele Brasiilia käsikahveltõstukite tootjale. Komisjoni küsimustikule vastas viis liidu tootjat ja üks Brasiilia käsikahveltõstukite tootja. |
| --- | --- |

(25)

Küsimustikud saadeti kuuele teadaolevale liidu tootjale ja kahele Brasiilia käsikahveltõstukite tootjale. Komisjoni küsimustikule vastas viis liidu tootjat ja üks Brasiilia käsikahveltõstukite tootja.

| (26) | Ükski kasutaja ei esitanud uurimise käigus komisjonile mingit teavet ega andnud endast teada. |
| --- | --- |

(26)

Ükski kasutaja ei esitanud uurimise käigus komisjonile mingit teavet ega andnud endast teada.

1.9.   Kontrollkäigud

Kontrollkäigud

| (27) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse. | Liidu tootjad:







  — | PR Industrial S.r.l., Casole d'Elsa, Itaalia |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

Liidu tootjad:

Liidu tootjad:

—

PR Industrial S.r.l., Casole d'Elsa, Itaalia

| — | Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB, Mjölby, Rootsi |
| --- | --- |

—

Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB, Mjölby, Rootsi

| — | Logitrans A/S – Denmark, Ribe, Taani |
| --- | --- |

—

Logitrans A/S – Denmark, Ribe, Taani

| — | ZAKREM Sp. z o.o., Grajewo, Poola |
| --- | --- |

—

ZAKREM Sp. z o.o., Grajewo, Poola

| — | VMH – Material Handling s.r.o., Veľký Šariš, Slovakkia |
| --- | --- |

—

VMH – Material Handling s.r.o., Veľký Šariš, Slovakkia

| | Võrdlusriigi tootja:







  — | Paletrans Equipamentos, Cravinhos, Brasiilia |
| --- | --- | --- |

Võrdlusriigi tootja:

Võrdlusriigi tootja:

—

Paletrans Equipamentos, Cravinhos, Brasiilia

1.10.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (28) | Dumpingu ja kahju uurimine kestis 1. oktoobrist 2015 kuni 30. septembrini 2016 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine kestis 1. jaanuarist 2013 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(28)

Dumpingu ja kahju uurimine kestis 1. oktoobrist 2015 kuni 30. septembrini 2016 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine kestis 1. jaanuarist 2013 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (29) | Vaatlusaluseks tooteks on Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukid ja nende olulised osad, st šassii ja hüdraulikaseadmed, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8427 90 00 (TARICi koodid 8427900011, 8427900013 ja 8427900019) ja ex 8431 20 00 (TARICi koodid 8431200011, 8431200013 ja 8431200019) alla. Selle toote suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid laiendati samasugusele tootele, mis esitatakse importimisel koos nn kaalunäidusüsteemiga, mis koosneb šassiisse sisseehitamata kaalumismehhanismist, see tähendab, mis ei ole käsikahveltõstukisse sisse ehitatud, ning mis praegu kuulub TARICi koodide 8427900030 ja 8431200050 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). Seda tootemääratlust ajakohastati komisjoni 8. augusti 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/1346 parandusega (13). |
| --- | --- |

(29)

Vaatlusaluseks tooteks on Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukid ja nende olulised osad, st šassii ja hüdraulikaseadmed, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8427 90 00 (TARICi koodid 8427900011, 8427900013 ja 8427900019) ja ex 8431 20 00 (TARICi koodid 8431200011, 8431200013 ja 8431200019) alla. Selle toote suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid laiendati samasugusele tootele, mis esitatakse importimisel koos nn kaalunäidusüsteemiga, mis koosneb šassiisse sisseehitamata kaalumismehhanismist, see tähendab, mis ei ole käsikahveltõstukisse sisse ehitatud, ning mis praegu kuulub TARICi koodide 8427900030 ja 8431200050 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). Seda tootemääratlust ajakohastati komisjoni 8. augusti 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/1346 parandusega (13).

13

| (30) | Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalusel tootel ning HRVs toodetud ja selle siseturul müüdud toodetel, võrdlusriigis toodetud ja selle turul müüdud toodetel ning liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud toodetel on samasugused põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ja kasutusalad, ning seega käsitatakse neid alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena. |
| --- | --- |

(30)

Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalusel tootel ning HRVs toodetud ja selle siseturul müüdud toodetel, võrdlusriigis toodetud ja selle turul müüdud toodetel ning liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud toodetel on samasugused põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ja kasutusalad, ning seega käsitatakse neid alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.

3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

3.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (31) | Alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esines dumping ning kas kehtivate meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(31)

Alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esines dumping ning kas kehtivate meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise või kordumise.

| (32) | Nagu on märgitud põhjenduses 22, ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja uurimise käigus koostööd. Seepärast teatas komisjon Hiina ametiasutustele, et alusmääruse artikli 18 kohaselt võidakse Hiina eksportiva tootja puhul kasutada kättesaadavaid andmeid, et kindlaks teha, kas dumpingut praegu esineb ja milline on dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus. Komisjon ei saanud Hiina ametiasutustelt selle kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks. |
| --- | --- |

(32)

Nagu on märgitud põhjenduses 22, ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja uurimise käigus koostööd. Seepärast teatas komisjon Hiina ametiasutustele, et alusmääruse artikli 18 kohaselt võidakse Hiina eksportiva tootja puhul kasutada kättesaadavaid andmeid, et kindlaks teha, kas dumpingut praegu esineb ja milline on dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus. Komisjon ei saanud Hiina ametiasutustelt selle kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks.

| (33) | Sellega seoses tuleb märkida, et vastavalt alusmääruse artikli 18 lõikele 1 lähtuti dumpingu olemasolu ning selle jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta allpool esitatud järelduste tegemisel kättesaadavatest andmetest, mille hulka kuulusid eelkõige:






  i) | taotluses sisaldunud teave; |
| --- | --- | --- |

(33)

Sellega seoses tuleb märkida, et vastavalt alusmääruse artikli 18 lõikele 1 lähtuti dumpingu olemasolu ning selle jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta allpool esitatud järelduste tegemisel kättesaadavatest andmetest, mille hulka kuulusid eelkõige:

i)

taotluses sisaldunud teave;

| ii) | Eurostati statistika ja komisjonile liikmesriikide poolt alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt esitatud andmed (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“); |
| --- | --- |

ii)

Eurostati statistika ja komisjonile liikmesriikide poolt alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt esitatud andmed (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“);

| iii) | avalikult kättesaadav Hiina ekspordistatistika; |
| --- | --- |

iii)

avalikult kättesaadav Hiina ekspordistatistika;

| iv) | USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni interaktiivse kaubandusandmete veebi (USITC DataWeb) avalikult kättesaadavad andmed, mille puhul on kasutatud USA statistikaametist (Bureau of the Census) saadud andmeid; |
| --- | --- |

iv)

USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni interaktiivse kaubandusandmete veebi (USITC DataWeb) avalikult kättesaadavad andmed, mille puhul on kasutatud USA statistikaametist (Bureau of the Census) saadud andmeid;

| v) | Šveitsis Genfis asuva Rahvusvahelise Kaubanduskeskuse (ITC) turuanalüüsi ja -uuringute osakonna statistikavahendi Trade Map avalikult kättesaadav statistika. |
| --- | --- |

v)

Šveitsis Genfis asuva Rahvusvahelise Kaubanduskeskuse (ITC) turuanalüüsi ja -uuringute osakonna statistikavahendi Trade Map avalikult kättesaadav statistika.

3.2.   Dumping

Dumping

3.2.1.   Eksportivad tootjad, kelle suhtes kohaldati esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist

Eksportivad tootjad, kelle suhtes kohaldati esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist

3.2.1.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (34) | Ühe eksportiva tootja suhtes kohaldati alusmääruse artikli 11 lõike 4 kohase uut eksportijat käsitleva läbivaatamise raames turumajanduslikku kohtlemist, nagu on märgitud põhjenduses 7. Selle eksportiva tootja koostööst keeldumise tõttu võeti tema puhul normaalväärtuse arvutamisel alusmääruse artikli 18 kohaselt arvesse kättesaadavaid andmeid. |
| --- | --- |

(34)

Ühe eksportiva tootja suhtes kohaldati alusmääruse artikli 11 lõike 4 kohase uut eksportijat käsitleva läbivaatamise raames turumajanduslikku kohtlemist, nagu on märgitud põhjenduses 7. Selle eksportiva tootja koostööst keeldumise tõttu võeti tema puhul normaalväärtuse arvutamisel alusmääruse artikli 18 kohaselt arvesse kättesaadavaid andmeid.

| (35) | Normaalväärtus määrati kindlaks, lähtudes ekspordihindadest toodete eksportimisel asjaomasesse kolmandasse riiki, korrigeerituna Hiina tehasehindade tasemele. Käesoleval juhul kasutati Hiinast pärit käsikahveltõstukite USAsse impordi andmeid (14). 2016. aasta imporditi USAsse umbes 424 000 HRVst pärit käsikahveltõstukit väärtusega umbes 76,115 miljonit USA dollarit. Pärast sama aasta euro keskmise vahetuskursi kohaldamist ning samas ulatuses mereveo- (5,5 %), merekindlustus- (0,05 %) ja riigisisese veo kulude (1,67 %) kohanduste mahaarvamist, nagu kasutati põhjenduses 5 märgitud osalises vahepealses läbivaatamises, arvutati tehasehind. |
| --- | --- |

(35)

Normaalväärtus määrati kindlaks, lähtudes ekspordihindadest toodete eksportimisel asjaomasesse kolmandasse riiki, korrigeerituna Hiina tehasehindade tasemele. Käesoleval juhul kasutati Hiinast pärit käsikahveltõstukite USAsse impordi andmeid (14). 2016. aasta imporditi USAsse umbes 424 000 HRVst pärit käsikahveltõstukit väärtusega umbes 76,115 miljonit USA dollarit. Pärast sama aasta euro keskmise vahetuskursi kohaldamist ning samas ulatuses mereveo- (5,5 %), merekindlustus- (0,05 %) ja riigisisese veo kulude (1,67 %) kohanduste mahaarvamist, nagu kasutati põhjenduses 5 märgitud osalises vahepealses läbivaatamises, arvutati tehasehind.

14

| (36) | Seda peeti käesoleva aegumise läbivaatamise raames kõige põhjendatumaks meetodiks, kuna koostööst keeldumise tõttu ei olnud muu teave kättesaadav. |
| --- | --- |

(36)

Seda peeti käesoleva aegumise läbivaatamise raames kõige põhjendatumaks meetodiks, kuna koostööst keeldumise tõttu ei olnud muu teave kättesaadav.

3.2.1.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (37) | Selle eksportiva tootja ekspordihinna arvutamisel tugineti tema vaatlusaluse toote impordile liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu see on registreeritud artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis. |
| --- | --- |

(37)

Selle eksportiva tootja ekspordihinna arvutamisel tugineti tema vaatlusaluse toote impordile liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu see on registreeritud artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis.

3.2.1.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (38) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja tehasehindade põhjal arvutatud ekspordihinda. Õiglase võrdluse eesmärgil kohandati nii ekspordihinda kui ka normaalväärtust hindu ja nende võrreldavust mõjutavate erinevuste arvessevõtmiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Alusmääruse artikli 18 kohaselt tehti põhjenduses 5 märgitud osalise vahepealse läbivaatamise järeldustes kasutatud teabe põhjal kohandusi seoses mereveo-, käitlemis- ja riigisisese veo kuludega. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja tehasehindade põhjal arvutatud ekspordihinda. Õiglase võrdluse eesmärgil kohandati nii ekspordihinda kui ka normaalväärtust hindu ja nende võrreldavust mõjutavate erinevuste arvessevõtmiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Alusmääruse artikli 18 kohaselt tehti põhjenduses 5 märgitud osalise vahepealse läbivaatamise järeldustes kasutatud teabe põhjal kohandusi seoses mereveo-, käitlemis- ja riigisisese veo kuludega.

3.2.1.4.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (39) | Komisjon võrdles alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kaalutud keskmist normaalväärtust eespool kirjeldatud viisil kindlaks määratud kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon võrdles alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kaalutud keskmist normaalväärtust eespool kirjeldatud viisil kindlaks määratud kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (40) | Selle põhjal oli kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist Ningbo Logitrans Handling Equipment Co. puhul 5,7 %. |
| --- | --- |

(40)

Selle põhjal oli kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist Ningbo Logitrans Handling Equipment Co. puhul 5,7 %.

3.2.2.   Eksportivad tootjad, kelle suhtes ei kohaldatud esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist

Eksportivad tootjad, kelle suhtes ei kohaldatud esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist

3.2.2.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (41) | Nende Hiina eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldatud esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist, tuleks normaalväärtus kindlaks määrata alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt, st asjaomases turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriik“) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. |
| --- | --- |

(41)

Nende Hiina eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldatud esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist, tuleks normaalväärtus kindlaks määrata alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt, st asjaomases turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriik“) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel.

| (42) | Nagu põhjendustes 16–18 selgitatud, valiti võrdlusriigiks Brasiilia ja uurimises tegi koostööd üks Brasiilia tootja. Normaalväärtus määrati sellega seoses kindlaks võrdlusriigis toimunud käsikahveltõstukite kasumliku müügi (mis moodustas üle 20 % kogumüügist) tehasehindade põhjal ja kõigil muudel juhtudel arvutati alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt. |
| --- | --- |

(42)

Nagu põhjendustes 16–18 selgitatud, valiti võrdlusriigiks Brasiilia ja uurimises tegi koostööd üks Brasiilia tootja. Normaalväärtus määrati sellega seoses kindlaks võrdlusriigis toimunud käsikahveltõstukite kasumliku müügi (mis moodustas üle 20 % kogumüügist) tehasehindade põhjal ja kõigil muudel juhtudel arvutati alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt.

3.2.2.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (43) | Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tehti ekspordihinnad vastavalt alusmääruse artiklile 18 kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi alusel, millest selgus kõnealuste tootjate import liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Selleks et arvutada ekspordihind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kasutati eelkõige impordihindu, mis on esitatud põhjenduses 70 ja millest arvati maha samas ulatuses mereveo-, käitlemis- ja riigisisese veo kulude kohandused, nagu kasutati põhjenduses 5 märgitud osalise vahepealse läbivaatamise järeldustes. |
| --- | --- |

(43)

Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tehti ekspordihinnad vastavalt alusmääruse artiklile 18 kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi alusel, millest selgus kõnealuste tootjate import liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Selleks et arvutada ekspordihind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kasutati eelkõige impordihindu, mis on esitatud põhjenduses 70 ja millest arvati maha samas ulatuses mereveo-, käitlemis- ja riigisisese veo kulude kohandused, nagu kasutati põhjenduses 5 märgitud osalise vahepealse läbivaatamise järeldustes.

3.2.2.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (44) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja tehasehindade põhjal arvutatud ekspordihinda. Õiglase võrdluse eesmärgil kohandati põhjendatud juhtudel ekspordihinda ja normaalväärtust hindu ja nende võrreldavust mõjutavate erinevuste arvessevõtmiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Alusmääruse artikli 18 kohaselt tehti põhjenduses 5 märgitud osalise vahepealse läbivaatamise järeldustes kasutatud teabe põhjal kohandusi seoses mereveo-, käitlemis- ja riigisisese veo kuludega. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja tehasehindade põhjal arvutatud ekspordihinda. Õiglase võrdluse eesmärgil kohandati põhjendatud juhtudel ekspordihinda ja normaalväärtust hindu ja nende võrreldavust mõjutavate erinevuste arvessevõtmiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Alusmääruse artikli 18 kohaselt tehti põhjenduses 5 märgitud osalise vahepealse läbivaatamise järeldustes kasutatud teabe põhjal kohandusi seoses mereveo-, käitlemis- ja riigisisese veo kuludega.

3.2.2.4.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (45) | Komisjon võrdles alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kaalutud keskmist normaalväärtust eespool kirjeldatud viisil kindlaks määratud kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon võrdles alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kaalutud keskmist normaalväärtust eespool kirjeldatud viisil kindlaks määratud kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (46) | Selle põhjal oli kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast (hind, kindlustus, vedu) liidu piiril enne tollimaksu tasumist kõigi selliste HRV tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldatud esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist, 29,2 %. |
| --- | --- |

(46)

Selle põhjal oli kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast (hind, kindlustus, vedu) liidu piiril enne tollimaksu tasumist kõigi selliste HRV tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldatud esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist, 29,2 %.

3.2.3.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (47) | Lisaks dumpingu avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil analüüsis komisjon dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi elemente: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, Hiina eksporditegevus muudes kolmandates riikides ning liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(47)

Lisaks dumpingu avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil analüüsis komisjon dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi elemente: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, Hiina eksporditegevus muudes kolmandates riikides ning liidu turu atraktiivsus.

| (48) | Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, lähtuti dumpingu kordumise tõenäosuse kohta allpool esitatud järelduste tegemisel kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatest andmetest, nimelt põhjenduses 22 mainitud allikatest. |
| --- | --- |

(48)

Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, lähtuti dumpingu kordumise tõenäosuse kohta allpool esitatud järelduste tegemisel kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatest andmetest, nimelt põhjenduses 22 mainitud allikatest.

3.2.4.   Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (49) | Muude teabeallikate puudumise tõttu analüüsiti Hiina toodangut ja tootmisvõimsust taotluse esitajate poolt uurimise käigus 22 suurima Hiina tootja kohta esitatud andmete alusel. |
| --- | --- |

(49)

Muude teabeallikate puudumise tõttu analüüsiti Hiina toodangut ja tootmisvõimsust taotluse esitajate poolt uurimise käigus 22 suurima Hiina tootja kohta esitatud andmete alusel.

| (50) | Selle põhjal hinnati Hiina tootmisvõimsuse suuruseks vähemalt 2,5 miljonit ühikut aastas, tegeliku toodangu suuruseks umbes 2 miljonit ühikut aastas ja Hiina vaba tootmisvõimsuse suuruseks seega vähemalt pool miljonit ühikut aastas. See on siiski tagasihoidlik hinnang, sest taotluse esitajate väitel on veel 34 teadaolevat Hiina äriühingut, kes toodavad Hiinas käsikahveltõstukeid väiksemas mahus. |
| --- | --- |

(50)

Selle põhjal hinnati Hiina tootmisvõimsuse suuruseks vähemalt 2,5 miljonit ühikut aastas, tegeliku toodangu suuruseks umbes 2 miljonit ühikut aastas ja Hiina vaba tootmisvõimsuse suuruseks seega vähemalt pool miljonit ühikut aastas. See on siiski tagasihoidlik hinnang, sest taotluse esitajate väitel on veel 34 teadaolevat Hiina äriühingut, kes toodavad Hiinas käsikahveltõstukeid väiksemas mahus.

| (51) | See hinnanguline vaba tootmisvõimsus vastab umbes 100 %-le liidu turu keskmisest aastasest kogutarbimisest 2014.–2016. aastal. Vastupidiste tõendite puudumise tõttu pidas komisjon seda hinnangut põhjendatuks. |
| --- | --- |

(51)

See hinnanguline vaba tootmisvõimsus vastab umbes 100 %-le liidu turu keskmisest aastasest kogutarbimisest 2014.–2016. aastal. Vastupidiste tõendite puudumise tõttu pidas komisjon seda hinnangut põhjendatuks.

3.2.5.   Hiina eksporditegevus muudes kolmandates riikides

Hiina eksporditegevus muudes kolmandates riikides

| (52) | Seoses Hiina eksporditegevusega muudes kolmandates riikides ei ole vaatlusaluse toote kohta eraldi statistika kättesaadav. Hiina ekspordistatistika andmebaasi asjakohased kaubakoodid hõlmavad ka muid tooteid, täpsemalt tõste- või teisaldusmehhanismiga varustatud mootorita veokeid, millel on käsikahveltõstukitest kõrgem ühikuhind, mis tõstab keskmist ekspordihinda. |
| --- | --- |

(52)

Seoses Hiina eksporditegevusega muudes kolmandates riikides ei ole vaatlusaluse toote kohta eraldi statistika kättesaadav. Hiina ekspordistatistika andmebaasi asjakohased kaubakoodid hõlmavad ka muid tooteid, täpsemalt tõste- või teisaldusmehhanismiga varustatud mootorita veokeid, millel on käsikahveltõstukitest kõrgem ühikuhind, mis tõstab keskmist ekspordihinda.

| (53) | Läbivaatamistaotluses ei ole andmeid esitatud. Ekspordimahu suundumuste ligikaudse näitajana saab kasutada Hiina ekspordistatistika andmebaasi, kuid siiski eespool põhjenduses 52 esile toodud piirangutega (15). Selle põhjal tehti kindlaks, et ekspordimahud püsisid 2014.–2016. aastal märkimisväärsed ja suhteliselt stabiilsed. |
| --- | --- |

(53)

Läbivaatamistaotluses ei ole andmeid esitatud. Ekspordimahu suundumuste ligikaudse näitajana saab kasutada Hiina ekspordistatistika andmebaasi, kuid siiski eespool põhjenduses 52 esile toodud piirangutega (15). Selle põhjal tehti kindlaks, et ekspordimahud püsisid 2014.–2016. aastal märkimisväärsed ja suhteliselt stabiilsed.

15

| (54) | Hiina ekspordiandmebaasi kohaselt oli keskmine müügihind ELis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 221 eurot ühiku kohta, samal ajal kui muude kolmandate riikide turgudel oli see ainult 162 eurot ühiku kohta. Samadel põhjustel, mida on kirjeldatud eespool põhjenduses 52, tuleks meenutada, et vaatlusaluse toote hinnatase muudes kolmandates riikides on tegelikult isegi madalam. |
| --- | --- |

(54)

Hiina ekspordiandmebaasi kohaselt oli keskmine müügihind ELis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 221 eurot ühiku kohta, samal ajal kui muude kolmandate riikide turgudel oli see ainult 162 eurot ühiku kohta. Samadel põhjustel, mida on kirjeldatud eespool põhjenduses 52, tuleks meenutada, et vaatlusaluse toote hinnatase muudes kolmandates riikides on tegelikult isegi madalam.

| (55) | Hiina sisetarbimise kohta oli taotluses märgitud, et see on umbes pool miljonit ühikut aastas. Arvestades koostööst keeldumist ja muude andmete puudumist, ei ole siiski täiendavaid tõendeid Hiina suutlikkuse kohta vabast tootmisvõimsusest tulenev toodang tulevikus ära tarbida. Sellegipoolest on liidu turg vaatlusalusele tootele eeldatavasti atraktiivne, nagu selgub allpool põhjendustest 56 ja 57. |
| --- | --- |

(55)

Hiina sisetarbimise kohta oli taotluses märgitud, et see on umbes pool miljonit ühikut aastas. Arvestades koostööst keeldumist ja muude andmete puudumist, ei ole siiski täiendavaid tõendeid Hiina suutlikkuse kohta vabast tootmisvõimsusest tulenev toodang tulevikus ära tarbida. Sellegipoolest on liidu turg vaatlusalusele tootele eeldatavasti atraktiivne, nagu selgub allpool põhjendustest 56 ja 57.

3.2.6.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (56) | Liidu turg on Hiina eksportivatele käsikahveltõstukite tootjatele alati atraktiivne olnud. Seda näitavad nende pidev kohalolek alates esialgsest uurimisest ning varem kehtinud meetmetest Tai kaudu (nagu märgitud põhjenduses 3) ja väheste muudatustega toote abil (nagu märgitud põhjenduses 7) kõrvalehoidmiseks tehtud jõupingutused. |
| --- | --- |

(56)

Liidu turg on Hiina eksportivatele käsikahveltõstukite tootjatele alati atraktiivne olnud. Seda näitavad nende pidev kohalolek alates esialgsest uurimisest ning varem kehtinud meetmetest Tai kaudu (nagu märgitud põhjenduses 3) ja väheste muudatustega toote abil (nagu märgitud põhjenduses 7) kõrvalehoidmiseks tehtud jõupingutused.

| (57) | Lisaks kinnitab liidu turu atraktiivsust asjaolu, et Hiina eksportivad tootjad saavad liidu turul küsida kõrgemat hinda kui muude kolmandate riikide turgudel keskmiselt, nagu mainitud põhjenduses 54. |
| --- | --- |

(57)

Lisaks kinnitab liidu turu atraktiivsust asjaolu, et Hiina eksportivad tootjad saavad liidu turul küsida kõrgemat hinda kui muude kolmandate riikide turgudel keskmiselt, nagu mainitud põhjenduses 54.

3.3.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (58) | Komisjon leidis eeltoodu põhjal, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on dumpingu jätkumine väga tõenäoline. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaalide põhjal liidu turule suunatud impordi puhul on tõenäoline, et Hiinast pärit import jätkub dumpinguhinnaga. Lisaks, pidades silmas Hiina märkimisväärset tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust (olgugi et puuduvad viited tarbimissuutlikkusele) ning liidu turu atraktiivsust, on tõenäoline, et see import siseneb liidu turule endiselt suurtes kogustes, mis tõenäoliselt märkimisväärselt suurenevad, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon leidis eeltoodu põhjal, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on dumpingu jätkumine väga tõenäoline. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaalide põhjal liidu turule suunatud impordi puhul on tõenäoline, et Hiinast pärit import jätkub dumpinguhinnaga. Lisaks, pidades silmas Hiina märkimisväärset tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust (olgugi et puuduvad viited tarbimissuutlikkusele) ning liidu turu atraktiivsust, on tõenäoline, et see import siseneb liidu turule endiselt suurtes kogustes, mis tõenäoliselt märkimisväärselt suurenevad, kui meetmetel lastakse aeguda.

4.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (59) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet kuus liidu tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(59)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet kuus liidu tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (60) | Ainult viis liidu tootjat vastasid küsimustikule. Kuues liidu tootja oli valmis koostööd tegema, kuid ei vastanud küsimustikule. Tema toodang moodustab 2 % liidu kogutoodangust. Seetõttu sai komisjon teha oma järeldused viie tootja põhjal, kelle toodang moodustab 98 % liidu kogutoodangust, ning kuuendat tootjat käsitleva hinnangu põhjal, mis saadi käesoleva uurimise käigus esitatud teabest. |
| --- | --- |

(60)

Ainult viis liidu tootjat vastasid küsimustikule. Kuues liidu tootja oli valmis koostööd tegema, kuid ei vastanud küsimustikule. Tema toodang moodustab 2 % liidu kogutoodangust. Seetõttu sai komisjon teha oma järeldused viie tootja põhjal, kelle toodang moodustab 98 % liidu kogutoodangust, ning kuuendat tootjat käsitleva hinnangu põhjal, mis saadi käesoleva uurimise käigus esitatud teabest.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (61) | Komisjon arvutas liidu tarbimise liidu tootmisharu müügimahu alusel liidu turul ja Eurostati impordiandmete põhjal. |
| --- | --- |

(61)

Komisjon arvutas liidu tarbimise liidu tootmisharu müügimahu alusel liidu turul ja Eurostati impordiandmete põhjal.

| (62) | Liidu tootmisharu kogumüügi kindlakstegemisel lähtuti viie liidu tootja poolt küsimustikule antud vastustest ja kuuenda äriühingu puhul tema turuosal põhinevast hinnangust. |
| --- | --- |

(62)

Liidu tootmisharu kogumüügi kindlakstegemisel lähtuti viie liidu tootja poolt küsimustikule antud vastustest ja kuuenda äriühingu puhul tema turuosal põhinevast hinnangust.

| (63) | Nende andmete alusel arenes liidu tarbimine järgmiselt.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tarbimine (ühikut) | 363 641 | 543 535 | 427 879 | 529 212 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 149 | 118 | 146 |
| Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku vastused ja Eurostati statistika. |

(63)

Nende andmete alusel arenes liidu tarbimine järgmiselt.

Tabel 1

Tabel 1

Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu tarbimine (ühikut)

363 641

543 535

427 879

529 212

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

149

149

118

118

146

146

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku vastused ja Eurostati statistika.

Allikas:

| (64) | Alates 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenes liidu tarbimine 46 %. 2014.-2015. aastal see vähenes, kuid suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas 2014. aastaga samale tasemele. |
| --- | --- |

(64)

Alates 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenes liidu tarbimine 46 %. 2014.-2015. aastal see vähenes, kuid suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas 2014. aastaga samale tasemele.

4.3.   Vaatlusalusest riigist pärit import

Vaatlusalusest riigist pärit import

| (65) | Kuna ükski Hiina eksportiv tootja uurimise käigus koostööd ei teinud, kasutas komisjon vaatlusalusel perioodil HRVst liitu suunatud impordi mahu ja hindade kindlakstegemiseks kättesaadavat Eurostati statistikat. |
| --- | --- |

(65)

Kuna ükski Hiina eksportiv tootja uurimise käigus koostööd ei teinud, kasutas komisjon vaatlusalusel perioodil HRVst liitu suunatud impordi mahu ja hindade kindlakstegemiseks kättesaadavat Eurostati statistikat.

4.3.1.   Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (66) | Vaatlusalusest riigist liitu suunatud impordi maht ja turuosa kujunesid järgmiselt.

  Tabel 2


  Impordi maht ja turuosa | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import Hiinast (ühikut) | 239 251 | 113 929 | 85 976 | 85 482 |
| Indeks | 100 | 48 | 36 | 36 |
| Hiina turuosa (%) | 66 | 21 | 20 | 16 |
| Indeks | 100 | 32 | 31 | 25 |
| Allikas: Eurostati statistika. |

(66)

Vaatlusalusest riigist liitu suunatud impordi maht ja turuosa kujunesid järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Impordi maht ja turuosa

Impordi maht ja turuosa

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Import Hiinast (ühikut)

239 251

113 929

85 976

85 482

Indeks

Indeks

100

100

48

48

36

36

36

36

Hiina turuosa (%)

66

21

20

16

Indeks

Indeks

100

100

32

32

31

31

25

25

Allikas: Eurostati statistika.

Allikas:

| (67) | Hiinast pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 64 %. Import vähenes peamiselt 2013.–2015. aastal, ent läbivaatamisega seotud uurimisperioodi impordi maht oli 2015. aasta mahuga samal tasemel. |
| --- | --- |

(67)

Hiinast pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 64 %. Import vähenes peamiselt 2013.–2015. aastal, ent läbivaatamisega seotud uurimisperioodi impordi maht oli 2015. aasta mahuga samal tasemel.

| (68) | Selle vähenemise puhul tuleb silmas pidada 2013. aastal pärast põhjenduses 5 mainitud vahepealset läbivaatamist toimunud dumpinguvastase tollimaksu tõusu (46,7 %-st 70,8 %-ni). |
| --- | --- |

(68)

Selle vähenemise puhul tuleb silmas pidada 2013. aastal pärast põhjenduses 5 mainitud vahepealset läbivaatamist toimunud dumpinguvastase tollimaksu tõusu (46,7 %-st 70,8 %-ni).

| (69) | Hiina turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 66 %-st 16 %-ni, mis tähendab kokkuvõttes 50-protsendipunktilist (ehk 75 %) vähenemist. |
| --- | --- |

(69)

Hiina turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 66 %-st 16 %-ni, mis tähendab kokkuvõttes 50-protsendipunktilist (ehk 75 %) vähenemist.

4.3.2.   Vaatlusalusest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

Vaatlusalusest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (70) | Vaatlusalusest riigist liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordihinnad | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiinast pärit impordi hinnad (eurot/ühik) | 117 | 119 | 146 | 154 |
| Indeks | 100 | 102 | 125 | 132 |
| Hinnad ei sisalda kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse.

  Allikas: Eurostati statistika. |

(70)

Vaatlusalusest riigist liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordihinnad

Impordihinnad

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiinast pärit impordi hinnad (eurot/ühik)

117

119

146

154

Indeks

Indeks

100

100

102

102

125

125

132

132

Hinnad ei sisalda kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse.

Allikas: Eurostati statistika.

Allikas:

| (71) | Hiinast pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil pidevalt ja 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini kokku 32 %. |
| --- | --- |

(71)

Hiinast pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil pidevalt ja 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini kokku 32 %.

| (72) | Kuna ükski käesoleva uurimisega hõlmatud Hiina eksportiv tootja ei teinud koostööd, võrdles komisjon hinna allalöömise kindlaksmääramiseks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järgmist:






  — | liidu tootja kaalutud keskmine müügihind liidu turul sõltumatutele klientidele, korrigeerituna tehasehindade tasemele, ning |
| --- | --- | --- |

(72)

Kuna ükski käesoleva uurimisega hõlmatud Hiina eksportiv tootja ei teinud koostööd, võrdles komisjon hinna allalöömise kindlaksmääramiseks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järgmist:

—

liidu tootja kaalutud keskmine müügihind liidu turul sõltumatutele klientidele, korrigeerituna tehasehindade tasemele, ning

| — | Hiinast pärit impordi keskmine hind (sh dumpinguvastased tollimaksud) Eurostati statistika põhjal. |
| --- | --- |

—

Hiinast pärit impordi keskmine hind (sh dumpinguvastased tollimaksud) Eurostati statistika põhjal.

| (73) | Selle põhjal lõid Hiinast pärit impordi hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad 1,9 % alla (või 41 %, kui arvestada Hiina impordihindu ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta). |
| --- | --- |

(73)

Selle põhjal lõid Hiinast pärit impordi hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad 1,9 % alla (või 41 %, kui arvestada Hiina impordihindu ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta).

4.4.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (74) | Liitu suunatud impordi maht muudest kolmandatest riikidest kui vaatlusalusest riigist on esitatud allpool toodud tabelis. Koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel. Nende põhjal muutus kolmandatest riikidest pärit import liitu järgmiselt.

  Tabel 4


  Kolmandatest riikidest pärit impordi mahud, turuosa ja hinnad | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malaisia (ühikut) | 2 933 | 252 004 | 136 046 | 182 177 |
| Indeks | 100 | 8 592 | 4 638 | 6 211 |
| Turuosa (%) | 1 | 46 | 32 | 34 |
| Indeks | 100 | 5 748 | 3 942 | 4 268 |
| Keskmine hind (eurot/ühik) | 118 | 146 | 153 | 149 |
| Indeks | 100 | 124 | 130 | 127 |
| Vietnam (ühikut) | 6 817 | 22 133 | 30 329 | 58 512 |
| Indeks | 100 | 325 | 445 | 858 |
| Turuosa (%) | 2 | 4 | 7 | 11 |
| Indeks | 100 | 217 | 378 | 590 |
| Keskmine hind (eurot/ühik) | 112 | 123 | 141 | 135 |
| Indeks | 100 | 110 | 126 | 121 |
| Muud kolmandad riigid
   (*1)
  (ühikut) | 6 893 | 9 328 | 11 442 | 17 528 |
| Indeks | 100 | 135 | 166 | 254 |
| Turuosa (%) | 2 | 2 | 3 | 3 |
| Indeks | 100 | 91 | 141 | 175 |
| Keskmine hind (eurot/ühik) | 951 | 430 | 288 | 346 |
| Indeks | 100 | 45 | 30 | 36 |
| Kolmandad riigid kokku (ühikut) | 16 643 | 283 465 | 177 817 | 258 217 |
| Indeks | 100 | 1 703 | 1 068 | 1 552 |
| Turuosa (%) | 5 | 52 | 42 | 49 |
| Indeks | 100 | 1 139 | 908 | 1 066 |
| Keskmine hind (eurot/ühik) | 461 | 153 | 160 | 160 |
| Indeks | 100 | 33 | 35 | 35 |
| Allikas: Eurostati statistika ja artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis kättesaadav statistika (Malaisia kohta 2014. aastal). |

(74)

Liitu suunatud impordi maht muudest kolmandatest riikidest kui vaatlusalusest riigist on esitatud allpool toodud tabelis. Koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel. Nende põhjal muutus kolmandatest riikidest pärit import liitu järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Kolmandatest riikidest pärit impordi mahud, turuosa ja hinnad

Kolmandatest riikidest pärit impordi mahud, turuosa ja hinnad

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Malaisia (ühikut)

Malaisia (ühikut)

2 933

2 933

252 004

252 004

136 046

136 046

182 177

182 177

Indeks

Indeks

100

100

8 592

8 592

4 638

4 638

6 211

6 211

Turuosa (%)

1

46

32

34

Indeks

Indeks

100

100

5 748

5 748

3 942

3 942

4 268

4 268

Keskmine hind (eurot/ühik)

118

146

153

149

Indeks

Indeks

100

100

124

124

130

130

127

127

Vietnam (ühikut)

Vietnam (ühikut)

6 817

6 817

22 133

22 133

30 329

30 329

58 512

58 512

Indeks

Indeks

100

100

325

325

445

445

858

858

Turuosa (%)

2

4

7

11

Indeks

Indeks

100

100

217

217

378

378

590

590

Keskmine hind (eurot/ühik)

112

123

141

135

Indeks

Indeks

100

100

110

110

126

126

121

121

Muud kolmandad riigid
   (*1)
  (ühikut)

Muud kolmandad riigid

*1

(ühikut)

6 893

6 893

9 328

9 328

11 442

11 442

17 528

17 528

Indeks

Indeks

100

100

135

135

166

166

254

254

Turuosa (%)

2

2

3

3

Indeks

Indeks

100

100

91

91

141

141

175

175

Keskmine hind (eurot/ühik)

951

430

288

346

Indeks

Indeks

100

100

45

45

30

30

36

36

Kolmandad riigid kokku (ühikut)

Kolmandad riigid kokku (ühikut)

16 643

16 643

283 465

283 465

177 817

177 817

258 217

258 217

Indeks

Indeks

100

100

1 703

1 703

1 068

1 068

1 552

1 552

Turuosa (%)

5

52

42

49

Indeks

Indeks

100

100

1 139

1 139

908

908

1 066

1 066

Keskmine hind (eurot/ühik)

461

153

160

160

Indeks

Indeks

100

100

33

33

35

35

35

35

Allikas: Eurostati statistika ja artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis kättesaadav statistika (Malaisia kohta 2014. aastal).

Allikas:

| (75) | Kolmandate riikide turgudelt pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt (suurenedes 16 643 ühikust 2013. aastal 258 217 ühikuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes nende ühendatud turuosa 49 %-ni. Selle suurenemise puhul tuleks silmas pidada põhjenduses 69 käsitletud Hiina impordi turuosa vähenemist (– 75 %). |
| --- | --- |

(75)

Kolmandate riikide turgudelt pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt (suurenedes 16 643 ühikust 2013. aastal 258 217 ühikuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes nende ühendatud turuosa 49 %-ni. Selle suurenemise puhul tuleks silmas pidada põhjenduses 69 käsitletud Hiina impordi turuosa vähenemist (– 75 %).

| (76) | Kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine hind tõusis 2013. aasta ja uurimisperioodi vahel 13 %. |
| --- | --- |

(76)

Kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine hind tõusis 2013. aasta ja uurimisperioodi vahel 13 %.

| (77) | Kõnealuse impordi puhul suurenes vaatlusalusel perioodil järsult Malaisiast pärit impordi maht ja selle turuosa kasvas 1 %-st 2013. aastal 34 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Malaisiast pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 27 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid need keskmiselt 3 % madalamad kui Hiina hinnad (ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta) ja 13 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad. |
| --- | --- |

(77)

Kõnealuse impordi puhul suurenes vaatlusalusel perioodil järsult Malaisiast pärit impordi maht ja selle turuosa kasvas 1 %-st 2013. aastal 34 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Malaisiast pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 27 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid need keskmiselt 3 % madalamad kui Hiina hinnad (ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta) ja 13 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad.

| (78) | Vietnamist pärit impordi maht suurenes samuti märkimisväärselt ja selle turuosa kasvas 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 2 %-st 11 %-ni. Vietnamist pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 21 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid need keskmiselt 12 % madalamad kui Hiina hinnad (ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta) ja 22 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad. |
| --- | --- |

(78)

Vietnamist pärit impordi maht suurenes samuti märkimisväärselt ja selle turuosa kasvas 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 2 %-st 11 %-ni. Vietnamist pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 21 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid need keskmiselt 12 % madalamad kui Hiina hinnad (ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta) ja 22 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad.

5.   LIIDU TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD

LIIDU TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD

5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (79) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule avaldatud mõju uurimine kõigi majandusnäitajate hindamist, mis kujundasid vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda. |
| --- | --- |

(79)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule avaldatud mõju uurimine kõigi majandusnäitajate hindamist, mis kujundasid vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda.

| (80) | Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid küsimustiku vastustes esitatud andmete põhjal ning andis kuuenda tootja kohta hinnangu käesoleva uurimise käigus esitatud teabe põhjal. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid viie küsimustikule vastanud liidu tootja vastustes esitatud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(80)

Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid küsimustiku vastustes esitatud andmete põhjal ning andis kuuenda tootja kohta hinnangu käesoleva uurimise käigus esitatud teabe põhjal. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid viie küsimustikule vastanud liidu tootja vastustes esitatud andmete põhjal.

| (81) | Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaali suurus ning varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(81)

Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaali suurus ning varasemast dumpingust taastumine.

| (82) | Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, keskmine ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(82)

Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, keskmine ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

5.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (83) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Liidu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (ühikut) | 134 632 | 187 979 | 194 129 | 226 379 |
| Indeks | 100 | 140 | 144 | 168 |
| Tootmisvõimsus (ühikut) | 412 539 | 412 305 | 422 716 | 422 862 |
| Indeks | 100 | 100 | 102 | 103 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 33 | 46 | 46 | 54 |
| Indeks | 100 | 140 | 141 | 164 |
| Allikas: küsimustiku vastused, hinnang kuuenda tootja kohta (olemasolevate vastuste põhjal). |

(83)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Liidu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Liidu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (ühikut)

134 632

187 979

194 129

226 379

Indeks

Indeks

100

100

140

140

144

144

168

168

Tootmisvõimsus (ühikut)

412 539

412 305

422 716

422 862

Indeks

Indeks

100

100

100

100

102

102

103

103

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

33

46

46

54

Indeks

Indeks

100

100

140

140

141

141

164

164

Allikas: küsimustiku vastused, hinnang kuuenda tootja kohta (olemasolevate vastuste põhjal).

Allikas:

| (84) | 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenes liidu tootmisharu toodang pidevalt, 68 % kogu vaatlusalusel perioodil, samal ajal kui tema tootmisvõimsus püsis suhteliselt stabiilne, kasvades sel perioodil vaid 3 %. Sellest tulenevalt suurenes tootmisvõimsuse rakendamine 64 %. Sellest suurenemisest hoolimata jäi tootmisvõimsuse rakendamine madalale tasemele ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid 54 %-ni. |
| --- | --- |

(84)

2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenes liidu tootmisharu toodang pidevalt, 68 % kogu vaatlusalusel perioodil, samal ajal kui tema tootmisvõimsus püsis suhteliselt stabiilne, kasvades sel perioodil vaid 3 %. Sellest tulenevalt suurenes tootmisvõimsuse rakendamine 64 %. Sellest suurenemisest hoolimata jäi tootmisvõimsuse rakendamine madalale tasemele ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid 54 %-ni.

5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (85) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Müügimaht ja turuosa | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (ühikut) | 107 747 | 146 141 | 164 086 | 185 513 |
| Indeks | 100 | 136 | 152 | 172 |
| Turuosa (%) | 30 | 27 | 38 | 35 |
| Indeks | 100 | 91 | 129 | 118 |
| Allikas: küsimustiku vastused, hinnang kuuenda tootja kohta (olemasolevate vastuste põhjal). |

(85)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht (ühikut)

107 747

146 141

164 086

185 513

Indeks

Indeks

100

100

136

136

152

152

172

172

Turuosa (%)

30

27

38

35

Indeks

Indeks

100

100

91

91

129

129

118

118

Allikas: küsimustiku vastused, hinnang kuuenda tootja kohta (olemasolevate vastuste põhjal).

Allikas:

| (86) | Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidus suurenes vaatlusalusel perioodil pidevalt ja märkimisväärselt (kokku 72 %). |
| --- | --- |

(86)

Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidus suurenes vaatlusalusel perioodil pidevalt ja märkimisväärselt (kokku 72 %).

| (87) | Turuosa vähenes 2013.-2014. aastal 9 %, sest müügimaht kasvas aeglasemalt (36 %) kui tarbimine (49 %). Järgmisel aastal suurenes müügimaht 12 %, samal ajal kui tarbimine vähenes 21 %. Sellest tulenevalt kasvas turuosa 42 %. Lõpuks vähenes liidu turuosa 2015. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 8 %. |
| --- | --- |

(87)

Turuosa vähenes 2013.-2014. aastal 9 %, sest müügimaht kasvas aeglasemalt (36 %) kui tarbimine (49 %). Järgmisel aastal suurenes müügimaht 12 %, samal ajal kui tarbimine vähenes 21 %. Sellest tulenevalt kasvas turuosa 42 %. Lõpuks vähenes liidu turuosa 2015. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 8 %.

5.2.3.   Kasv

Kasv

| (88) | Alates 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini, kui tarbimine kasvas (34 %), suurenes müügimaht (72 %), nagu märgitud põhjenduses 64. Peale selle suurenes sel perioodil 34 % ka muudest kolmandatest riikidest (v.a Hiina) pärit impordi maht, nagu on märgitud põhjenduses 75, samal ajal kui Hiinast pärit impordi maht vähenes 64 % (vt põhjendus 67). Sellest tulenevalt suurenes liidu tootmisharu turuosa 30 %-st 2013. aastal 35 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (5-protsendipunktine kasv). |
| --- | --- |

(88)

Alates 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini, kui tarbimine kasvas (34 %), suurenes müügimaht (72 %), nagu märgitud põhjenduses 64. Peale selle suurenes sel perioodil 34 % ka muudest kolmandatest riikidest (v.a Hiina) pärit impordi maht, nagu on märgitud põhjenduses 75, samal ajal kui Hiinast pärit impordi maht vähenes 64 % (vt põhjendus 67). Sellest tulenevalt suurenes liidu tootmisharu turuosa 30 %-st 2013. aastal 35 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (5-protsendipunktine kasv).

5.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (89) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Tööhõive ja tootlikkus










  Indeks | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 222 | 265 | 271 | 289 |
| Indeks | 100 | 119 | 122 | 130 |
| Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta) | 607 | 710 | 716 | 785 |
| Indeks | 100 | 117 | 118 | 129 |
| Allikas: küsimustiku vastused, hinnang kuuenda tootja kohta (olemasolevate vastuste põhjal). |

(89)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

Indeks

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

222

265

271

289

Indeks

Indeks

100

100

119

119

122

122

130

130

Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta)

607

710

716

785

Indeks

Indeks

100

100

117

117

118

118

129

129

Allikas: küsimustiku vastused, hinnang kuuenda tootja kohta (olemasolevate vastuste põhjal).

Allikas:

| (90) | Liidu tootmisharu töötajate arv suurenes vaatlusalusel perioodil 30 %. Kuna toodang suurenes sel perioodil veelgi kiiremini (st 68 %), kasvas tootlikkus, mis kajastab töötaja kohta toodetud keskmist ühikuarvu, 29 %. |
| --- | --- |

(90)

Liidu tootmisharu töötajate arv suurenes vaatlusalusel perioodil 30 %. Kuna toodang suurenes sel perioodil veelgi kiiremini (st 68 %), kasvas tootlikkus, mis kajastab töötaja kohta toodetud keskmist ühikuarvu, 29 %.

5.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (91) | HRVst pärit impordi suhtes kehtestati dumpinguvastased meetmed esimest korda 2005. aastal. Nende meetmete määra tõsteti 2013. aastal pärast vahepealset läbivaatamist. |
| --- | --- |

(91)

HRVst pärit impordi suhtes kehtestati dumpinguvastased meetmed esimest korda 2005. aastal. Nende meetmete määra tõsteti 2013. aastal pärast vahepealset läbivaatamist.

| (92) | Nagu märgitud põhjendustes 40 ja 46, ületasid tuvastatud dumpingumarginaalid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil miinimumtaset. HRVst pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 34 %, mis tähendas ka Hiina turuosa vähenemist 66 %-st 2013. aastal 16 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nagu kirjeldatud põhjenduses 73, lõid Hiinast pärit impordi hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul 1,9 % alla. Kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid võib seetõttu pidada tõhusaks. Liidu tootmisharu suutis vaatlusalusel perioodil oma müügimahtu ja turuosa märkimisväärselt suurendada, mis mõjus positiivselt tema finantsolukorrale ja võimaldas seetõttu taastuda varasema kahjustava dumpingu mõjust. |
| --- | --- |

(92)

Nagu märgitud põhjendustes 40 ja 46, ületasid tuvastatud dumpingumarginaalid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil miinimumtaset. HRVst pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 34 %, mis tähendas ka Hiina turuosa vähenemist 66 %-st 2013. aastal 16 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nagu kirjeldatud põhjenduses 73, lõid Hiinast pärit impordi hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul 1,9 % alla. Kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid võib seetõttu pidada tõhusaks. Liidu tootmisharu suutis vaatlusalusel perioodil oma müügimahtu ja turuosa märkimisväärselt suurendada, mis mõjus positiivselt tema finantsolukorrale ja võimaldas seetõttu taastuda varasema kahjustava dumpingu mõjust.

5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (93) | Viie liidu tootja keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Keskmised müügihinnad ja ühikuhinnad | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/ühik) | 304 | 283 | 280 | 277 |
| Indeks | 100 | 93 | 92 | 91 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot/ühik) | 321 | 285 | 285 | 264 |
| Indeks | 100 | 89 | 89 | 82 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(93)

Viie liidu tootja keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Keskmised müügihinnad ja ühikuhinnad

Keskmised müügihinnad ja ühikuhinnad

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/ühik)

304

283

280

277

Indeks

Indeks

100

100

93

93

92

92

91

91

Ühiku tootmiskulu (eurot/ühik)

321

285

285

264

Indeks

Indeks

100

100

89

89

89

89

82

82

Allikas: küsimustiku vastused.

Allikas:

| (94) | Liidu tootmisharu keskmised ühiku müügihinnad langesid vaatlusalusel perioodil kokku 9 %. Samal ajal vähenes liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu 18 %. Vähenemise peamine põhjus oli tooraine (st terase) hinna langus. |
| --- | --- |

(94)

Liidu tootmisharu keskmised ühiku müügihinnad langesid vaatlusalusel perioodil kokku 9 %. Samal ajal vähenes liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu 18 %. Vähenemise peamine põhjus oli tooraine (st terase) hinna langus.

5.3.2.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (95) | Küsimustikule vastanud viie liidu tootja keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) | 31 607 | 35 860 | 32 403 | 30 519 |
| Indeks | 100 | 113 | 103 | 97 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(95)

Küsimustikule vastanud viie liidu tootja keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

31 607

35 860

32 403

30 519

Indeks

Indeks

100

100

113

113

103

103

97

97

Allikas: küsimustiku vastused.

Allikas:

| (96) | Liidu tootja keskmine tööjõukulu töötaja kohta vähenes 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini veidi (3 %). 2013.-2014. aastal see esialgu suurenes, kuid vähenes seejärel pidevalt, langedes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2013. aastast madalamale tasemele. |
| --- | --- |

(96)

Liidu tootja keskmine tööjõukulu töötaja kohta vähenes 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini veidi (3 %). 2013.-2014. aastal see esialgu suurenes, kuid vähenes seejärel pidevalt, langedes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2013. aastast madalamale tasemele.

5.3.3.   Varud

Varud

| (97) | Küsimustikule vastanud viie liidu tootja laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Varud | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (ühikut) | 5 949 | 9 509 | 6 011 | 8 048 |
| Indeks | 100 | 160 | 101 | 135 |
| Lõppvarud protsendina toodangust (%) | 4 | 5 | 3 | 4 |
| Indeks | 100 | 114 | 70 | 80 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(97)

Küsimustikule vastanud viie liidu tootja laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Varud

Varud

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (ühikut)

5 949

9 509

6 011

8 048

Indeks

Indeks

100

100

160

160

101

101

135

135

Lõppvarud protsendina toodangust (%)

4

5

3

4

Indeks

Indeks

100

100

114

114

70

70

80

80

Allikas: küsimustiku vastused

Allikas:

| (98) | Liidu tootmisharu lõppvarud suurenesid 2013.-2014. aastal 60 % ja vähenesid seejärel 2014.-2015. aastal 59 %. 2015. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenesid varud taas 34 %. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenesid lõppvarud kokkuvõttes 35 %. |
| --- | --- |

(98)

Liidu tootmisharu lõppvarud suurenesid 2013.-2014. aastal 60 % ja vähenesid seejärel 2014.-2015. aastal 59 %. 2015. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenesid varud taas 34 %. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenesid lõppvarud kokkuvõttes 35 %.

| (99) | Kui aga lõppvarusid vaadelda protsendina toodangust, toimus vaatlusalusel perioodil 20 % suurune vähenemine. |
| --- | --- |

(99)

Kui aga lõppvarusid vaadelda protsendina toodangust, toimus vaatlusalusel perioodil 20 % suurune vähenemine.

5.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (100) | Küsimustikule vastanud viie liidu tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele
  (protsendina (%) müügikäibest) | – 5,7 | – 0,7 | – 1,7 | 4,6 |
| Indeks | 100 | 187 | 170 | 281 |
| Rahavoog (eurodes) | 1 351 755 | 850 864 | 3 391 912 | 4 086 913 |
| Indeks | 100 | 63 | 251 | 302 |
| Netoinvesteeringud (eurodes) | 689 176 | 2 072 908 | 782 675 | 837 146 |
| Indeks | 100 | 301 | 114 | 121 |
| Investeeringutasuvus (kasum protsendina (%) investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest) | – 96 | – 9 | – 23 | 68 |
| Indeks | 100 | 190 | 176 | 270 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(100)

Küsimustikule vastanud viie liidu tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele

(protsendina (%) müügikäibest)

– 5,7

– 0,7

– 1,7

4,6

Indeks

Indeks

100

100

187

187

170

170

281

281

Rahavoog (eurodes)

1 351 755

850 864

3 391 912

4 086 913

Indeks

Indeks

100

100

63

63

251

251

302

302

Netoinvesteeringud (eurodes)

689 176

2 072 908

782 675

837 146

Indeks

Indeks

100

100

301

301

114

114

121

121

Investeeringutasuvus (kasum protsendina (%) investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)

– 96

– 9

– 23

68

Indeks

Indeks

100

100

190

190

176

176

270

270

Allikas: küsimustiku vastused.

Allikas:

| (101) | Komisjon tegi viie küsimustikule vastanud liidu tootja kasumlikkuse kindlaks liidus sõltumatutele klientidele samasuguse toote müügi eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus suurenes – 5,7 %-lt 2013. aastal + 4,6 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Liidu tootmisharu oli kahjumis kogu vaatlusalusel perioodil, välja arvatud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(101)

Komisjon tegi viie küsimustikule vastanud liidu tootja kasumlikkuse kindlaks liidus sõltumatutele klientidele samasuguse toote müügi eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus suurenes – 5,7 %-lt 2013. aastal + 4,6 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Liidu tootmisharu oli kahjumis kogu vaatlusalusel perioodil, välja arvatud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (102) | Rahavoog, mis näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada, kahekordistus vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(102)

Rahavoog, mis näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada, kahekordistus vaatlusalusel perioodil.

| (103) | Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 21 % ja eriti 2014. aastal, kui need olid 201 % suuremad kui aasta varem. Selle peamiseks põhjuseks oli see, et üks liidu tootja omandas äriüksuse, mis toodab osaliselt käsikahveltõstukeid. |
| --- | --- |

(103)

Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 21 % ja eriti 2014. aastal, kui need olid 201 % suuremad kui aasta varem. Selle peamiseks põhjuseks oli see, et üks liidu tootja omandas äriüksuse, mis toodab osaliselt käsikahveltõstukeid.

| (104) | Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See suurenes – 96 %-lt 2013. aastal 68 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Investeeringutasuvuse kasv (+ 170 %) on kokkuvõttes üldiselt kooskõlas kasumlikkuse suurenemisega (181 %) vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(104)

Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See suurenes – 96 %-lt 2013. aastal 68 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Investeeringutasuvuse kasv (+ 170 %) on kokkuvõttes üldiselt kooskõlas kasumlikkuse suurenemisega (181 %) vaatlusalusel perioodil.

5.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (105) | Tänu kehtivatele dumpinguvastastele tollimaksudele, eriti pärast nende tõusu 70,8 %-ni 2013. aastal põhjenduses 5 mainitud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi möödudes, sai liidu tootmisharu hakata varasema kahjustava dumpingu mõjust taastuma. |
| --- | --- |

(105)

Tänu kehtivatele dumpinguvastastele tollimaksudele, eriti pärast nende tõusu 70,8 %-ni 2013. aastal põhjenduses 5 mainitud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi möödudes, sai liidu tootmisharu hakata varasema kahjustava dumpingu mõjust taastuma.

| (106) | Vaatlusalusel perioodil paranesid märgatavalt peaaegu kõik näitajad, täpsemalt tootmismaht, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, tööhõive, tootlikkus, varud, investeeringud ja investeeringutasuvus ning lõpuks kasumlikkus. Ühiku tootmiskulu vähenes osaliselt väiksemate toorainekulude ja tootmismahu suurenemise tulemusena. |
| --- | --- |

(106)

Vaatlusalusel perioodil paranesid märgatavalt peaaegu kõik näitajad, täpsemalt tootmismaht, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, tööhõive, tootlikkus, varud, investeeringud ja investeeringutasuvus ning lõpuks kasumlikkus. Ühiku tootmiskulu vähenes osaliselt väiksemate toorainekulude ja tootmismahu suurenemise tulemusena.

| (107) | Ent liidu tootmisharu hakkas varasemast dumpingust taastuma alles hiljuti ja see taastumine on siiski tagasihoidlik. Seda tõendab asjaolu, et liidu tootmisharul õnnestus saada kasumit alles vaatlusaluse perioodi lõpus, st läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Samuti sai liidu tootmisharu hoolimata tarbimise järsust kasvust (+ 46 %) oma turuosa suurendada vaid 5 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(107)

Ent liidu tootmisharu hakkas varasemast dumpingust taastuma alles hiljuti ja see taastumine on siiski tagasihoidlik. Seda tõendab asjaolu, et liidu tootmisharul õnnestus saada kasumit alles vaatlusaluse perioodi lõpus, st läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Samuti sai liidu tootmisharu hoolimata tarbimise järsust kasvust (+ 46 %) oma turuosa suurendada vaid 5 protsendipunkti võrra.

| (108) | Kokkuvõttes ei kandnud liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. Nagu eespool mainitud, on liidu tootmisharu olukord siiski ebakindel, sest see hakkas taastuma alles hiljuti. |
| --- | --- |

(108)

Kokkuvõttes ei kandnud liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. Nagu eespool mainitud, on liidu tootmisharu olukord siiski ebakindel, sest see hakkas taastuma alles hiljuti.

6.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

6.1.   Sissejuhatav märkus

Sissejuhatav märkus

| (109) | Uurimisel selgus, et import Hiinast toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga ja meetmete aegumise korral oleks dumpingu jätkumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(109)

Uurimisel selgus, et import Hiinast toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga ja meetmete aegumise korral oleks dumpingu jätkumine tõenäoline.

| (110) | Arvestades järeldust, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, analüüsiti, kas meetmete aegumise korral oluline kahju korduks. Komisjon võttis seda analüüsi tehes arvesse põhjendustes 49–57 kirjeldatud järeldusi:






  — | HRV märkimisväärne toodang ja vaba tootmisvõimsus (põhjendused 49–51), |
| --- | --- | --- |

(110)

Arvestades järeldust, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, analüüsiti, kas meetmete aegumise korral oluline kahju korduks. Komisjon võttis seda analüüsi tehes arvesse põhjendustes 49–57 kirjeldatud järeldusi:

—

HRV märkimisväärne toodang ja vaba tootmisvõimsus (põhjendused 49–51),

| — | Hiina eksportivate tootjate eksporditegevus muude kolmandate riikide turgudel (põhjendused 52–55) ning |
| --- | --- |

—

Hiina eksportivate tootjate eksporditegevus muude kolmandate riikide turgudel (põhjendused 52–55) ning

| — | liidu turu atraktiivsus (põhjendused 56 ja 57). |
| --- | --- |

—

liidu turu atraktiivsus (põhjendused 56 ja 57).

| (111) | Lisaks hindas komisjon Hiina impordi tõenäolist mõju liidu tootmisharule, kui see peaks jätkuma suurtes kogustes. |
| --- | --- |

(111)

Lisaks hindas komisjon Hiina impordi tõenäolist mõju liidu tootmisharule, kui see peaks jätkuma suurtes kogustes.

6.2.   Hiina impordi võimalikud hinnad liidu turul

Hiina impordi võimalikud hinnad liidu turul

| (112) | Selleks et hinnata Hiinast liidu turule suunatud impordi tõenäolisi hindu meetmete kehtetuks tunnistamise korral, kasutas komisjon Hiina impordi hindu ilma läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldatud dumpinguvastaste tollimaksudeta. Selle põhjal lööksid Hiina hinnad liidu tootmisharu müügihinnad keskmiselt umbes 41 % alla, nagu on märgitud eespool põhjenduses 73. |
| --- | --- |

(112)

Selleks et hinnata Hiinast liidu turule suunatud impordi tõenäolisi hindu meetmete kehtetuks tunnistamise korral, kasutas komisjon Hiina impordi hindu ilma läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldatud dumpinguvastaste tollimaksudeta. Selle põhjal lööksid Hiina hinnad liidu tootmisharu müügihinnad keskmiselt umbes 41 % alla, nagu on märgitud eespool põhjenduses 73.

| (113) | Sellise suure hinnasurvega kokku puutudes väheneb liidu tootmisharu kasumlikkus tõenäoliselt kohe, millega kaasneb isegi tagasi kahjumisse jõudmise risk. Liidu tootmisharu on kas sunnitud oma hindu langetama, millel on kasumlikkusele otsene negatiivne mõju, või ta võib oma hinnad muutmata jätta, püüdes kasumlikkust säilitada. Nagu varem täheldatud, mõjuks see siiski tema müügimahule negatiivselt, tuues kasu Hiina eksportijatele. Müügimahu vähenemise korral suureneks ka püsikulude osakaal ühiku kohta, eriti kuna tegemist on kapitalimahuka tootmisharuga. See mõjuks omakorda negatiivselt liidu tootmisharu kasumlikkusele. Seega ei oleks liidu turul müügihindade hoidmine läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga samal tasemel toimiv strateegia, kuna see ei oleks pikas perspektiivis jätkusuutlik. |
| --- | --- |

(113)

Sellise suure hinnasurvega kokku puutudes väheneb liidu tootmisharu kasumlikkus tõenäoliselt kohe, millega kaasneb isegi tagasi kahjumisse jõudmise risk. Liidu tootmisharu on kas sunnitud oma hindu langetama, millel on kasumlikkusele otsene negatiivne mõju, või ta võib oma hinnad muutmata jätta, püüdes kasumlikkust säilitada. Nagu varem täheldatud, mõjuks see siiski tema müügimahule negatiivselt, tuues kasu Hiina eksportijatele. Müügimahu vähenemise korral suureneks ka püsikulude osakaal ühiku kohta, eriti kuna tegemist on kapitalimahuka tootmisharuga. See mõjuks omakorda negatiivselt liidu tootmisharu kasumlikkusele. Seega ei oleks liidu turul müügihindade hoidmine läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga samal tasemel toimiv strateegia, kuna see ei oleks pikas perspektiivis jätkusuutlik.

| (114) | Lisaks peab kirjeldatud stsenaarium paika isegi juhul, kui arvestada tarbimise kasvu. Kuna Hiinas on väga suur vaba tootmisvõimsus, mis eksporditaks tõenäoliselt liidu turule hindadega, mis löövad liidu tootmisharu hinnad umbes 41 % alla, ei suudaks liidu tootmisharu Hiinast pärit impordi eeldatava olulise taastumisega toime tulla ning see import ei võtaks üle üksnes liidu tootmisharu praeguse turuosa, vaid tõenäoliselt ka suurenenud tarbimise. Sellega seoses meenutatakse, et esimese aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiina impordi turuosa 83 %. |
| --- | --- |

(114)

Lisaks peab kirjeldatud stsenaarium paika isegi juhul, kui arvestada tarbimise kasvu. Kuna Hiinas on väga suur vaba tootmisvõimsus, mis eksporditaks tõenäoliselt liidu turule hindadega, mis löövad liidu tootmisharu hinnad umbes 41 % alla, ei suudaks liidu tootmisharu Hiinast pärit impordi eeldatava olulise taastumisega toime tulla ning see import ei võtaks üle üksnes liidu tootmisharu praeguse turuosa, vaid tõenäoliselt ka suurenenud tarbimise. Sellega seoses meenutatakse, et esimese aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiina impordi turuosa 83 %.

| (115) | Hiinast pärit impordi hindadel (ilma tollimaksuta) põhinev turuhinnast madalama hinnaga müümise marginaal oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 75 %, mis võimaldab anda põhjendatud hinnangu ka võimalikele turuhinnast madalama hinnaga müümise marginaalidele meetmete aegumise korral. |
| --- | --- |

(115)

Hiinast pärit impordi hindadel (ilma tollimaksuta) põhinev turuhinnast madalama hinnaga müümise marginaal oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 75 %, mis võimaldab anda põhjendatud hinnangu ka võimalikele turuhinnast madalama hinnaga müümise marginaalidele meetmete aegumise korral.

6.3.   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju

| (116) | Nagu põhjenduses 77 kirjeldatud, võttis vaatlusalusel perioodil suureneva tarbimisega turul suure osa Hiina turuosast üle Malaisiast pärit import. Seega sellal kui Malaisia turuosa suurenes 33 protsendipunkti võrra, vähenes Hiina oma 50 protsendipunkti võrra. Samal ajal kasvas liidu tootmisharu turuosa ainult 5 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(116)

Nagu põhjenduses 77 kirjeldatud, võttis vaatlusalusel perioodil suureneva tarbimisega turul suure osa Hiina turuosast üle Malaisiast pärit import. Seega sellal kui Malaisia turuosa suurenes 33 protsendipunkti võrra, vähenes Hiina oma 50 protsendipunkti võrra. Samal ajal kasvas liidu tootmisharu turuosa ainult 5 protsendipunkti.

| (117) | Meetmete aegumise korral lööksid Hiinast pärit impordi hinnad liidu tootmisharu hinnad tõenäoliselt märkimisväärselt alla, nagu nähtub põhjendusest 112. Hiinast pärit impordi hinnad (ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta) on vaatlusalusel perioodil olnud pidevalt madalamad ka Malaisiast pärit impordi hindadest samal perioodil, välja arvatud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui need olid 3 % kõrgemad. |
| --- | --- |

(117)

Meetmete aegumise korral lööksid Hiinast pärit impordi hinnad liidu tootmisharu hinnad tõenäoliselt märkimisväärselt alla, nagu nähtub põhjendusest 112. Hiinast pärit impordi hinnad (ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta) on vaatlusalusel perioodil olnud pidevalt madalamad ka Malaisiast pärit impordi hindadest samal perioodil, välja arvatud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui need olid 3 % kõrgemad.

| (118) | Tõenäoliselt saaksid Hiina eksportivad tootjad oma hindu turuosa taastamiseks veelgi alandada. Seda näitab selgelt Hiina ekspordi andmebaasis registreeritud muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi hinnatase, mida on kirjeldatud põhjenduses 54 (16). |
| --- | --- |

(118)

Tõenäoliselt saaksid Hiina eksportivad tootjad oma hindu turuosa taastamiseks veelgi alandada. Seda näitab selgelt Hiina ekspordi andmebaasis registreeritud muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi hinnatase, mida on kirjeldatud põhjenduses 54 (16).

16

| (119) | Selle põhjal võib eeldada, et Hiinast pärit madala hinnaga import mõjutab tõenäoliselt nii liidu tootmisharu müügimahtu kui ka Malaisiast pärit impordi mahtu. Kuna liidu tootmisharu hinnad olid Malaisiast pärit impordi hindadest keskmiselt kõrgemad, võib eeldada ka seda, et Hiinast pärit import mõjutab liidu tootmisharu müüki palju negatiivsemalt kui Malaisiast pärit importi, sest liidu tootmisharu klientidel on Malaisia tarnijate klientidest tunduvalt mõjuvam põhjus minna üle Hiina tarnijatele. |
| --- | --- |

(119)

Selle põhjal võib eeldada, et Hiinast pärit madala hinnaga import mõjutab tõenäoliselt nii liidu tootmisharu müügimahtu kui ka Malaisiast pärit impordi mahtu. Kuna liidu tootmisharu hinnad olid Malaisiast pärit impordi hindadest keskmiselt kõrgemad, võib eeldada ka seda, et Hiinast pärit import mõjutab liidu tootmisharu müüki palju negatiivsemalt kui Malaisiast pärit importi, sest liidu tootmisharu klientidel on Malaisia tarnijate klientidest tunduvalt mõjuvam põhjus minna üle Hiina tarnijatele.

| (120) | Selle põhjal on tõenäoline, et Hiina import, mis (taas)siseneks liidu turule madala hinnaga, suudaks oma turuosa taastada peamiselt liidu tootmisharu arvelt. |
| --- | --- |

(120)

Selle põhjal on tõenäoline, et Hiina import, mis (taas)siseneks liidu turule madala hinnaga, suudaks oma turuosa taastada peamiselt liidu tootmisharu arvelt.

| (121) | Mis puudutab Vietnamist pärit importi, mille turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 9 protsendipunkti võrra, siis selle suhtes toimub praegu põhjenduses 7 mainitud meetmetest kõrvalehoidmise uurimine, mis algatati seetõttu, et see import on väidetavalt pärit Hiinast. |
| --- | --- |

(121)

Mis puudutab Vietnamist pärit importi, mille turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 9 protsendipunkti võrra, siis selle suhtes toimub praegu põhjenduses 7 mainitud meetmetest kõrvalehoidmise uurimine, mis algatati seetõttu, et see import on väidetavalt pärit Hiinast.

| (122) | Põhjenduses 78 esitatud Vietnamist pärit impordi hind oli igal juhul kogu vaatlusaluse perioodi jooksul madalam kui liidu tootmisharu müügihind. Nagu eespool kirjeldatud, leitakse seetõttu, et liidu tootmisharu klientidel on rohkem põhjust Hiinast pärit madala hinnaga impordile üle minna kui Vietnami tarnijate klientidel. Vietnami tarnijad müüsid käsikahveltõstukeid liidu turul juba Hiinast pärit impordi hinnast madalama hinnaga, välja arvatud 2014. aastal. Selle põhjal võib eeldada, et tõenäoliselt mõjutab Hiina import liidu tootmisharu palju negatiivsemalt kui Vietnami importi. |
| --- | --- |

(122)

Põhjenduses 78 esitatud Vietnamist pärit impordi hind oli igal juhul kogu vaatlusaluse perioodi jooksul madalam kui liidu tootmisharu müügihind. Nagu eespool kirjeldatud, leitakse seetõttu, et liidu tootmisharu klientidel on rohkem põhjust Hiinast pärit madala hinnaga impordile üle minna kui Vietnami tarnijate klientidel. Vietnami tarnijad müüsid käsikahveltõstukeid liidu turul juba Hiinast pärit impordi hinnast madalama hinnaga, välja arvatud 2014. aastal. Selle põhjal võib eeldada, et tõenäoliselt mõjutab Hiina import liidu tootmisharu palju negatiivsemalt kui Vietnami importi.

6.4.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (123) | Kokkuvõttes näitas uurimine, et Hiinast pärit import toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga. Peale selle tegi komisjon kindlaks, et HRV toodang ja vaba tootmisvõimsus on märkimisväärsed; leidis, et Hiina eksportivad tootjad müüvad kolmanda riigi turul madalama hinnaga kui liidu turul; võttis arvesse Hiina eksportivate tootjate pidevat kohalolekut liidu turul ning märkis, et kehtivatest meetmetest on püütud kõrvale hoida. Peale selle lööksid komisjoni hinnangul meetmete kehtetuks tunnistamise korral Hiinast pärit impordi tõenäolised hinnad liidu hinnad märkimisväärselt alla ja oleksid liidu tootmisharu hindadest madalamad. Kõigele lisaks leidis komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks muudest kolmandatest riikidest pärit impordil liidu tootmisharule väiksem mõju kui Hiinast pärit impordil. Eeltoodu põhjal võib järeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamine tingiks suure tõenäosusega liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise. |
| --- | --- |

(123)

Kokkuvõttes näitas uurimine, et Hiinast pärit import toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga. Peale selle tegi komisjon kindlaks, et HRV toodang ja vaba tootmisvõimsus on märkimisväärsed; leidis, et Hiina eksportivad tootjad müüvad kolmanda riigi turul madalama hinnaga kui liidu turul; võttis arvesse Hiina eksportivate tootjate pidevat kohalolekut liidu turul ning märkis, et kehtivatest meetmetest on püütud kõrvale hoida. Peale selle lööksid komisjoni hinnangul meetmete kehtetuks tunnistamise korral Hiinast pärit impordi tõenäolised hinnad liidu hinnad märkimisväärselt alla ja oleksid liidu tootmisharu hindadest madalamad. Kõigele lisaks leidis komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks muudest kolmandatest riikidest pärit impordil liidu tootmisharule väiksem mõju kui Hiinast pärit impordil. Eeltoodu põhjal võib järeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamine tingiks suure tõenäosusega liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise.

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (124) | Komisjon uuris vastavalt alusmääruse artiklile 21, kas HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks käesoleva aegumise läbivaatamise järelduste põhjal vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõigile huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(124)

Komisjon uuris vastavalt alusmääruse artiklile 21, kas HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks käesoleva aegumise läbivaatamise järelduste põhjal vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõigile huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (125) | Komisjon leidis, et liidu tootmisharu on hakanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil varasemast dumpingust taastuma. Kui aga Hiina suhtes kehtestatud meetmed kehtetuks tunnistataks, on kahju taasteke tõenäoline, kuna liidu tööstusharu oleks avatud potentsiaalselt suuremahulisele dumpinguhindadega impordile Hiinast, mis tooks kaasa märkimisväärse hinnasurve. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon leidis, et liidu tootmisharu on hakanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil varasemast dumpingust taastuma. Kui aga Hiina suhtes kehtestatud meetmed kehtetuks tunnistataks, on kahju taasteke tõenäoline, kuna liidu tööstusharu oleks avatud potentsiaalselt suuremahulisele dumpinguhindadega impordile Hiinast, mis tooks kaasa märkimisväärse hinnasurve.

| (126) | Selle tagajärjel liidu tootmisharu majanduslik olukord tõenäoliselt halveneks, mis tähendaks müügimahu ja turuosa märkimisväärset vähenemist ning tooks tõenäoliselt kaasa kahjumi. |
| --- | --- |

(126)

Selle tagajärjel liidu tootmisharu majanduslik olukord tõenäoliselt halveneks, mis tähendaks müügimahu ja turuosa märkimisväärset vähenemist ning tooks tõenäoliselt kaasa kahjumi.

| (127) | Meetmete säilitamine seevastu võimaldaks liidu tootmisharul oma hiljuti saavutatud positiivset majanduslikku olukorda kindlustada. |
| --- | --- |

(127)

Meetmete säilitamine seevastu võimaldaks liidu tootmisharul oma hiljuti saavutatud positiivset majanduslikku olukorda kindlustada.

7.2.   Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

| (128) | Komisjon võttis uurimismenetluse algatamisel ühendust 12 teadaoleva importija ja üheksa teadaoleva kasutajaga. Ükski importija ei vastanud väljavõttelise uuringu vormile ega esitanud märkusi. Vastust uuringu vormile ega märkusi ei saadud ka üheltki kasutajalt. |
| --- | --- |

(128)

Komisjon võttis uurimismenetluse algatamisel ühendust 12 teadaoleva importija ja üheksa teadaoleva kasutajaga. Ükski importija ei vastanud väljavõttelise uuringu vormile ega esitanud märkusi. Vastust uuringu vormile ega märkusi ei saadud ka üheltki kasutajalt.

| (129) | Meenutatakse, et 2005. aastal esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimise ja 2011. aastal nende meetmete pikendamiseni viinud aegumise läbivaatamise käigus leiti, et meetmetel ei oleks liidu importijatele ja kasutajatele erilist mõju. |
| --- | --- |

(129)

Meenutatakse, et 2005. aastal esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimise ja 2011. aastal nende meetmete pikendamiseni viinud aegumise läbivaatamise käigus leiti, et meetmetel ei oleks liidu importijatele ja kasutajatele erilist mõju.

| (130) | Kuna puuduvad uued tõendid, mille põhjal saaks jõuda teistsugusele järeldusele, järeldas komisjon, et meetmete säilitamine ei mõjuta liidu importijaid või kasutajaid märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(130)

Kuna puuduvad uued tõendid, mille põhjal saaks jõuda teistsugusele järeldusele, järeldas komisjon, et meetmete säilitamine ei mõjuta liidu importijaid või kasutajaid märkimisväärselt.

7.3.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (131) | Komisjon järeldas eeltoodu põhjal, et ei ole mõjuvaid liidu huvidega seotud põhjusi, mis räägiksid vastu lõplike dumpinguvastaste meetmete säilitamisele HRVst pärit käsikahveltõstukite impordi suhtes. |
| --- | --- |

(131)

Komisjon järeldas eeltoodu põhjal, et ei ole mõjuvaid liidu huvidega seotud põhjusi, mis räägiksid vastu lõplike dumpinguvastaste meetmete säilitamisele HRVst pärit käsikahveltõstukite impordi suhtes.

8.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (132) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti kehtivad dumpinguvastased meetmed jõusse jätta. Samuti anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ei esitatud ühtegi eespool esitatud järeldusi vaidlustavat märkust. |
| --- | --- |

(132)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti kehtivad dumpinguvastased meetmed jõusse jätta. Samuti anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ei esitatud ühtegi eespool esitatud järeldusi vaidlustavat märkust.

| (133) | Eespool esitatud kaalutlustel järeldatakse, et kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 tuleks HRVst pärit käsikahveltõstukite impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(133)

Eespool esitatud kaalutlustel järeldatakse, et kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 tuleks HRVst pärit käsikahveltõstukite impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada.

| (134) | Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee ei avaldanud arvamust, |
| --- | --- |

(134)

Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee ei avaldanud arvamust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ning praegu CN-koodide ex 8427 90 00 (TARICi koodid 8427900011, 8427900013 ja 8427900019) ja ex 8431 20 00 (TARICi koodid 8431200011, 8431200013 ja 8431200019) alla kuuluvate käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade, st šassii ja hüdraulikaseadmete impordi suhtes, mida on laiendatud samasugusele tootele, mis esitatakse importimisel koos nn kaalunäidusüsteemiga, mis koosneb šassiisse sisseehitamata kaalumismehhanismist, see tähendab, mis ei ole käsikahveltõstukisse sisse ehitatud, ning kuulub praegu TARICi koodide 8427900030 ja 8431200050 alla. Määruse kohaldamisel käsitatakse käsikahveltõstukeid kui ratastega ja kaubaaluste käitlemiseks ette nähtud tõstekahvlitega seadmeid, mida liigendkäepideme abil käsitsi lükatakse, tõmmatakse ja juhitakse siledal, tasasel ja kõval pinnal. Käsikahveltõstukid on ette nähtud üksnes koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise abil) transportimiseks vajalikule kõrgusele ning neil puuduvad lisafunktsioonid ja -kasutusalad, nagu näiteks i) koormate teisaldamine ja tõstmine nende kõrgemale paigutamiseks või koormate ladustamise hõlbustamiseks (tõstukid); ii) ühe kaubaaluse paigutamine teise peale (virnastajad); iii) koorma tõstmine töötasapinnale (käärkahveltõstukid) või iv) koormate tõstmine ja kaalumine (kaaluga kahveltõstukid).

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Tollimaksumäär (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., 58, Jing Yi Road, Economic Development Zone, Changxing, Zhejiang Province, 31300, HRV | 70,8 | A603 |
| Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd. | 54,1 | A070 |
| Kõik muud äriühingud | 70,8 | A999 |

Äriühing

Tollimaksumäär (%)

TARICi lisakood

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., 58, Jing Yi Road, Economic Development Zone, Changxing, Zhejiang Province, 31300, HRV

70,8

A603

Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd.

54,1

A070

Kõik muud äriühingud

70,8

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 18. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1174/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärinevate kaubaaluste käsivedukitele [termin on muutunud, uus termin on: „käsikahveltõstukid“] ja nende olulistele osadele ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 189, 21.7.2005, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 17. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 684/2008, milles täpsustatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala (ELT L 192, 19.7.2008, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 499/2009, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Taist lähetatud sama toote impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Taist pärinevana või mitte (ELT L 151, 16.6.2009, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 10. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1008/2011, millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning laiendatakse seda Taist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte (ELT L 268, 13.10.2011, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 372/2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1008/2011, millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 112, 24.4.2013, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 4. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 946/2014, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 1008/2011, millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 265, 5.9.2014, lk 7).

7

(8)  Komisjoni 8. augusti 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1346, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011 (mida on muudetud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013) kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit väheste muudatustega käsikahveltõstukite impordile (ELT L 214, 9.8.2016, lk 1).

8

(9)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 34, 29.1.2016, lk 15).

9

(10)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 373, 12.10.2016, lk 3).

10

(11)  Komisjoni 19. juuli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1348, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013, kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Vietnamist lähetatud asjaomaste toodete impordi puhul, olenemata sellest, kas neid tooteid deklareeritakse Vietnamist lähetatud impordina või mitte, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimiskohustus (ELT L 188, 20.7.2017, lk 1).

11

(12)  www.trademap.org, turuanalüüs ja -uuringud, Rahvusvaheline Kaubanduskeskus (ITC).

12

(13)  Komisjoni 8. augusti 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/1346 (millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011 (mida on muudetud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013) kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit väheste muudatustega käsikahveltõstukite impordile) parandus (ELT L 202, 3.8.2017, lk 8).

13

14

Allikas: USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni interaktiivne kaubandusandmete veeb (USITC DataWeb), kus kasutatakse USA statistikaametilt (Bureau of the Census) saadud andmeid.

Allikas:

(15)  Hiina ekspordistatistika andmebaasi asjaomane kaubakood hõlmab ka muid tooteid, täpsemalt tõste- või teisaldusmehhanismiga varustatud mootorita veokeid, mille ühikuhind on kõrgem. Sellise andmebaasi kasutamine võib näidata käsikahveltõstukite ekspordihindu liiga kõrgena.

15

(*1)  
  Välja arvatud Malaisia ja Vietnam.

*1

Välja arvatud Malaisia ja Vietnam

(16)  Siinkohal tuleb meenutada, et Hiina ekspordistatistika andmebaasi asjaomane CN-kood hõlmab ka muid tooteid, täpsemalt „tõste- või teisaldusmehhanismiga varustatud mootorita veokeid“, millel on kõrgem ühikuhind.

16

---

| 30.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 314/31 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 314/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2207,

29. november 2017,

millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 412/2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse ajutine tollimaks, mis on kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“),

võttes arvesse nõukogu 13. mai 2013. aasta rakendusmäärust (EL) nr 412/2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse ajutine tollimaks, mis on kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes, (2) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

A.   EELNENUD MENETLUS

EELNENUD MENETLUS

| (1) | 13. mail 2013 kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 412/2013 (edaspidi „esialgne määrus“) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu liitu imporditavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“) pärit keraamiliste laua- ja kööginõude (edaspidi „lauanõud“) suhtes. |
| --- | --- |

(1)

13. mail 2013 kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 412/2013 (edaspidi „esialgne määrus“) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu liitu imporditavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“) pärit keraamiliste laua- ja kööginõude (edaspidi „lauanõud“) suhtes.

| (2) | Esialgse uurimise käigus andis endast teada suur hulk Hiina eksportivaid tootjaid. Seepärast koostas komisjon uuritavate Hiina eksportivate tootjate valimi. |
| --- | --- |

(2)

Esialgse uurimise käigus andis endast teada suur hulk Hiina eksportivaid tootjaid. Seepärast koostas komisjon uuritavate Hiina eksportivate tootjate valimi.

| (3) | Nõukogu kehtestas valimisse kuulunud äriühingute poolt imporditavate lauanõude suhtes individuaalsed tollimaksumäärad vahemikus 13,1 % – 23,4 % ning muude koostööd tegevate ja valimisse mittekuuluvate äriühingute impordi suhtes kaalutud keskmise tollimaksumäära 17,9 %. Peale selle kehtestati 36,1 % suurune tollimaksumäär kõigi teiste Hiina äriühingute lauanõudeimpordi suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu kehtestas valimisse kuulunud äriühingute poolt imporditavate lauanõude suhtes individuaalsed tollimaksumäärad vahemikus 13,1 % – 23,4 % ning muude koostööd tegevate ja valimisse mittekuuluvate äriühingute impordi suhtes kaalutud keskmise tollimaksumäära 17,9 %. Peale selle kehtestati 36,1 % suurune tollimaksumäär kõigi teiste Hiina äriühingute lauanõudeimpordi suhtes.

| (4) | Rakendusmääruse (EL) nr 412/2013 artiklis 3 on sätestatud, et kui Hiina uus eksportiv lauanõude tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:






  1) | ta ei eksportinud uurimisperioodi (1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011) jooksul liitu keraamilisi laua- ega kööginõusid, |
| --- | --- | --- |

(4)

Rakendusmääruse (EL) nr 412/2013 artiklis 3 on sätestatud, et kui Hiina uus eksportiv lauanõude tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:

1)

ta ei eksportinud uurimisperioodi (1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011) jooksul liitu keraamilisi laua- ega kööginõusid,

| 2) | ta ei ole seotud ühegi Hiinas tegutseva eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määrusega kehtestatud meetmeid, ning |
| --- | --- |

2)

ta ei ole seotud ühegi Hiinas tegutseva eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määrusega kehtestatud meetmeid, ning

| 3) | ta on tegelikult eksportinud liitu vaatlusalust toodet pärast uurimisperioodi, millel meetmed põhinevad, või ta on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus, |
| --- | --- |

3)

ta on tegelikult eksportinud liitu vaatlusalust toodet pärast uurimisperioodi, millel meetmed põhinevad, või ta on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus,

võib kõnealuse määruse artikli 1 lõiget 2 muuta ja määrata uuele eksportivale tootjale koostööd tegevate valimisse mittekuuluvate äriühingute suhtes kohaldatava tollimaksumäära, mis antud juhul on kaalutud keskmine tollimaksumäär 17,9 %.

B.   UUE EKSPORTIVA TOOTJA REŽIIMI TAOTLUSED

UUE EKSPORTIVA TOOTJA REŽIIMI TAOTLUSED

| (5) | Pärast määruse (EL) nr 412/2013 avaldamist andis endast teada neli äriühingut, kes väitsid, et nad on täitnud kõik kolm eespool põhjenduses 4 esitatud kriteeriumi, ja esitasid sellekohased tõendid. |
| --- | --- |

(5)

Pärast määruse (EL) nr 412/2013 avaldamist andis endast teada neli äriühingut, kes väitsid, et nad on täitnud kõik kolm eespool põhjenduses 4 esitatud kriteeriumi, ja esitasid sellekohased tõendid.

| (6) | Kõik neli äriühingut on vaatlusaluse toote tootjad ja eksportijad. |
| --- | --- |

(6)

Kõik neli äriühingut on vaatlusaluse toote tootjad ja eksportijad.

| (7) | Kolm neist olid olemas juba esialgse uurimise ajal, kuid nad väitsid, et ei eksportinud vaatlusalust toodet sel ajal liitu. |
| --- | --- |

(7)

Kolm neist olid olemas juba esialgse uurimise ajal, kuid nad väitsid, et ei eksportinud vaatlusalust toodet sel ajal liitu.

| (8) | Neljas äriühing väitis, et seda ei olnud esialgse uurimisperioodi ajal veel asutatud ning seega ei saanud ta uurimisperioodil eksportida. |
| --- | --- |

(8)

Neljas äriühing väitis, et seda ei olnud esialgse uurimisperioodi ajal veel asutatud ning seega ei saanud ta uurimisperioodil eksportida.

| (9) | Komisjon analüüsis kõigi nelja äriühingu esitatud tõendeid ja leidis, et nad kõik vastavad kolmele kriteeriumile, mille kohaselt neid tuleb käsitada uute eksportivate tootjatena. Seega tuleks nende nimed lisada koostööd tegevate valimisse mittekuuluvate äriühingute loetellu määruse (EL) nr 412/2013 I lisas. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon analüüsis kõigi nelja äriühingu esitatud tõendeid ja leidis, et nad kõik vastavad kolmele kriteeriumile, mille kohaselt neid tuleb käsitada uute eksportivate tootjatena. Seega tuleks nende nimed lisada koostööd tegevate valimisse mittekuuluvate äriühingute loetellu määruse (EL) nr 412/2013 I lisas.

| (10) | Nelja nimetatud äriühingut ja liidu tootmisharu teavitati kõnealustest järeldustest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(10)

Nelja nimetatud äriühingut ja liidu tootmisharu teavitati kõnealustest järeldustest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Märkusi ei esitatud.

| (11) | Käesolev määrus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesolev määrus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 412/2013 I lisa Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate loetellu lisatakse järgmised äriühingud:

| Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| Fujian Dehua Huamao Ceramics Co., Ltd | C303 |
| Fujian Dehua Jiawei Ceramics Co., Ltd | C304 |
| Fujian Dehua New Qili Arts Co., Ltd | C305 |
| Quanzhou Dehua Hengfeng Ceramics Co., Ltd | C306 |

Äriühing

TARICi lisakood

Fujian Dehua Huamao Ceramics Co., Ltd

C303

Fujian Dehua Jiawei Ceramics Co., Ltd

C304

Fujian Dehua New Qili Arts Co., Ltd

C305

Quanzhou Dehua Hengfeng Ceramics Co., Ltd

C306

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 13. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 412/2013 (millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 131, 15.5.2013, lk 1)), mida on viimati muudetud komisjoni 24. juuli 2014. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 803/2014, millega lisatakse määruse (EL) nr 412/2013 I lisas loetletud Hiina Rahvavabariigi tootjate hulka neli äriühingut (ELT L 219, 25.7.2014, lk 33).

2

---

| 30.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 314/33 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 314/33

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2208,

29. november 2017,

millega määratakse kindlaks määruses (EÜ) nr 1187/2009 osutatud kvoodi alusel Dominikaani Vabariiki eksporditavate teatavate piimatoodete ekspordilitsentside jaotuskoefitsient

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1187/2009 (2) III peatüki 3. jaoga on kindlaks määratud teatavatele Dominikaani Vabariiki eksporditavatele piimatoodetele ekspordilitsentside andmise kord kõnealuse riigi jaoks avatud kvoodi alusel. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1187/2009 (2) III peatüki 3. jaoga on kindlaks määratud teatavatele Dominikaani Vabariiki eksporditavatele piimatoodetele ekspordilitsentside andmise kord kõnealuse riigi jaoks avatud kvoodi alusel.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1187/2009 artikliga 29 on ette nähtud ettevõtjate jaoks võimalus esitada litsentsitaotlusi 1. novembrist 10. novembrini, kui pärast kõnealuse artikli esimeses lõigus osutatud litsentsitaotluste esitamise ajavahemikku on kõnealuse kvoodi alla kuuluvaid koguseid veel järele jäänud. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1187/2009 artikliga 29 on ette nähtud ettevõtjate jaoks võimalus esitada litsentsitaotlusi 1. novembrist 10. novembrini, kui pärast kõnealuse artikli esimeses lõigus osutatud litsentsitaotluste esitamise ajavahemikku on kõnealuse kvoodi alla kuuluvaid koguseid veel järele jäänud.

| (3) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/1095 (3) artiklis 1 on täpsustatud, et kvoodiaastaks 2017/2018 järele jäänud kogus on 8 745 tonni. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/1095 (3) artiklis 1 on täpsustatud, et kvoodiaastaks 2017/2018 järele jäänud kogus on 8 745 tonni.

| (4) | Ajavahemikul 1.–10. novembrini 2017 esitatud taotlused kestva kvoodiaasta 2017/2018 allesjäänud ajavahemikuks hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid koguseid. Sellest tulenevalt on vastavalt määruse (EÜ) nr 1187/2009 artikli 31 lõike 3 neljandale lõigule asjakohane sätestada järelejäänud koguse jaotamine. Sellise allesjäänud koguse jaoks ekspordilitsentside väljaandmise tingimuseks peaks olema asjaomase ettevõtja poolt pädevale asutusele esitatud teave vastuvõetud täiendava koguse kohta ja huvitatud ettevõtjate antud tagatis, |
| --- | --- |

(4)

Ajavahemikul 1.–10. novembrini 2017 esitatud taotlused kestva kvoodiaasta 2017/2018 allesjäänud ajavahemikuks hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid koguseid. Sellest tulenevalt on vastavalt määruse (EÜ) nr 1187/2009 artikli 31 lõike 3 neljandale lõigule asjakohane sätestada järelejäänud koguse jaotamine. Sellise allesjäänud koguse jaoks ekspordilitsentside väljaandmise tingimuseks peaks olema asjaomase ettevõtja poolt pädevale asutusele esitatud teave vastuvõetud täiendava koguse kohta ja huvitatud ettevõtjate antud tagatis,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ajavahemikul 1.–10. novembrini 2017 esitatud ekspordilitsentsitaotlused kestva kvoodiaasta 2017/2018 allesjäänud ajavahemikuks on vastu võetud.

Esimeses lõigus osutatud ekspordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused määruse (EÜ) nr 1187/2009 artikli 27 lõikes 2 osutatud toodetele korrutatakse jaotuskoefitsiendiga 1,177619.

Kogustele, mis ületavad taotletud koguseid ning mis jaotatakse vastavalt teises lõigus osutatud koefitsiendile, antakse ekspordilitsents pärast seda, kui ettevõtja on käesoleva määruse avaldamisest arvates ühe nädala jooksul teatanud vastuvõtmisest ning vastav tagatis on esitatud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 27. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1187/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta (ELT L 318, 4.12.2009, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 20. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1095, millega määratakse kindlaks määruses (EÜ) nr 1187/2009 osutatud kvoodi alusel Dominikaani Vabariiki eksporditavate teatavate piimatoodete ekspordilitsentside jaotuskoefitsient (ELT L 158, 21.6.2017, lk 29).

3

---