# Europeiska unionens L 26/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 26 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången31 januari 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 26

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången31 januari 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/145 av den 9 oktober 2017 om ingående på unionens vägnar av det multilaterala avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, Republiken Bulgarien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Republiken Island, Republiken Kroatien, Republiken Montenegro, Konungariket Norge, Rumänien, Republiken Serbien och Förenta nationernas övergångsförvaltning i Kosovo om inrättandet av ett gemensamt europeiskt luftrum (ECAA) (
  *1
  ) | 1 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/146 av den 22 januari 2018 om ingående, på unionens vägnar, av Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan | 4 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2018/147 av den 29 januari 2018 om ändring av förordning (EU) nr 1370/2013 vad gäller kvantitativ begränsning för uppköp av skummjölkspulver | 6 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/148 av den 27 september 2017 om ändring av bilagorna II, III och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet | 8 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/149 av den 15 november 2017 om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1238 vad gäller krav på sammansättning och kvalitetsegenskaper för mjölk och mjölkprodukter som kan komma i fråga för offentlig intervention och stöd för privat lagring | 11 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/150 av den 30 januari 2018 om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1240 vad gäller analys och kvalitetsbedömning av mjölk och mjölkprodukter som kan komma ifråga för offentlig intervention och stöd för privat lagring | 14 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/151 av den 30 januari 2018 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen vad gäller närmare specificering av de aspekter som ska beaktas av leverantörer av digitala tjänster när de hanterar risker som hotar säkerheten i deras nät- och informationssystem samt parametrarna för fastställande av om en incident har avsevärd inverkan | 48 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/152 av den 29 januari 2018 om utnämning av en suppleant i Regionkommittén på förslag av Förbundsrepubliken Tyskland | 52 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2018/145 av den 9 oktober 2017 om ingående på unionens vägnar av det multilaterala avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, Republiken Bulgarien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Republiken Island, Republiken Kroatien, Republiken Montenegro, Konungariket Norge, Rumänien, Republiken Serbien och Förenta nationernas övergångsförvaltning i Kosovo om inrättandet av ett gemensamt europeiskt luftrum (ECAA) (
  *1
  )

*1

1

*

Rådets beslut (EU) 2018/146 av den 22 januari 2018 om ingående, på unionens vägnar, av Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan

4

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2018/147 av den 29 januari 2018 om ändring av förordning (EU) nr 1370/2013 vad gäller kvantitativ begränsning för uppköp av skummjölkspulver

6

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/148 av den 27 september 2017 om ändring av bilagorna II, III och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet

8

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/149 av den 15 november 2017 om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1238 vad gäller krav på sammansättning och kvalitetsegenskaper för mjölk och mjölkprodukter som kan komma i fråga för offentlig intervention och stöd för privat lagring

11

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/150 av den 30 januari 2018 om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1240 vad gäller analys och kvalitetsbedömning av mjölk och mjölkprodukter som kan komma ifråga för offentlig intervention och stöd för privat lagring

14

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/151 av den 30 januari 2018 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen vad gäller närmare specificering av de aspekter som ska beaktas av leverantörer av digitala tjänster när de hanterar risker som hotar säkerheten i deras nät- och informationssystem samt parametrarna för fastställande av om en incident har avsevärd inverkan

48

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2018/152 av den 29 januari 2018 om utnämning av en suppleant i Regionkommittén på förslag av Förbundsrepubliken Tyskland

52

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2017/1084 av den 14 juni 2017 om ändring av förordning (EU) nr 651/2014 vad gäller stöd till hamn- och flygplatsinfrastruktur, vad gäller tröskelvärden för anmälan av stöd till kultur och bevarande av kulturarvet och stöd till idrottsinfrastruktur och multifunktionell rekreationsinfrastruktur samt vad gäller stödordningar för regionalt driftstöd i de yttersta randområdena och om ändring av förordning (EU) nr 702/2014 vad gäller beräkningen av stödberättigande kostnader ( EUT L 156, 20.6.2017 ) | 53 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2017/1084 av den 14 juni 2017 om ändring av förordning (EU) nr 651/2014 vad gäller stöd till hamn- och flygplatsinfrastruktur, vad gäller tröskelvärden för anmälan av stöd till kultur och bevarande av kulturarvet och stöd till idrottsinfrastruktur och multifunktionell rekreationsinfrastruktur samt vad gäller stödordningar för regionalt driftstöd i de yttersta randområdena och om ändring av förordning (EU) nr 702/2014 vad gäller beräkningen av stödberättigande kostnader ( EUT L 156, 20.6.2017 )

( EUT L 156, 20.6.2017 )

53

| | |
| --- | --- |
| | (*1)   Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999) och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring. |

---

(*1)   Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999) och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

*1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 26/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 26/1

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/145

av den 9 oktober 2017

om ingående på unionens vägnar av det multilaterala avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, Republiken Bulgarien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Republiken Island, Republiken Kroatien, Republiken Montenegro, Konungariket Norge, Rumänien, Republiken Serbien och Förenta nationernas övergångsförvaltning i Kosovo (*1) om inrättandet av ett gemensamt europeiskt luftrum (ECAA)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 100.2 jämförd med artikel 218.6 a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen förhandlade på Europeiska gemenskapens och medlemsstaternas vägnar fram ett multilateralt avtal mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, Republiken Bulgarien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Republiken Island, Republiken Kroatien, Republiken Montenegro, Konungariket Norge, Rumänien, Republiken Serbien och Förenta nationernas övergångsförvaltning i Kosovo om inrättandet av ett gemensamt europeiskt luftrum (ECAA) (nedan kallat avtalet). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen förhandlade på Europeiska gemenskapens och medlemsstaternas vägnar fram ett multilateralt avtal mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, Republiken Bulgarien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Republiken Island, Republiken Kroatien, Republiken Montenegro, Konungariket Norge, Rumänien, Republiken Serbien och Förenta nationernas övergångsförvaltning i Kosovo om inrättandet av ett gemensamt europeiskt luftrum (ECAA) (nedan kallat avtalet).

| (2) | Avtalet undertecknades på gemenskapens vägnar den 9 juni 2006, med förbehåll för dess ingående vid en senare tidpunkt, enligt beslut 2006/682/EG av rådet och företrädarna för Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet (2). |
| --- | --- |

(2)

Avtalet undertecknades på gemenskapens vägnar den 9 juni 2006, med förbehåll för dess ingående vid en senare tidpunkt, enligt beslut 2006/682/EG av rådet och företrädarna för Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet (2).

| (3) | Avtalet har ratificerats av samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet har ratificerats av samtliga medlemsstater.

| (4) | Till följd av sina anslutningar till unionen har Republiken Bulgarien, Rumänien och Republiken Kroatien blivit medlemsstater och således upphört att vara associerade parter enligt avtalet i enlighet med artikel 31.2 i avtalet. Denna omständighet bör påpekas i ett meddelande som ska lämnas vid deponeringen av godkännandeinstrumentet för avtalet. |
| --- | --- |

(4)

Till följd av sina anslutningar till unionen har Republiken Bulgarien, Rumänien och Republiken Kroatien blivit medlemsstater och således upphört att vara associerade parter enligt avtalet i enlighet med artikel 31.2 i avtalet. Denna omständighet bör påpekas i ett meddelande som ska lämnas vid deponeringen av godkännandeinstrumentet för avtalet.

| (5) | När det gäller ändringar av bilaga I till avtalet som endast avser inkluderande av unionslagstiftning i den bilagan, vilka ska antas av den gemensamma kommitté som inrättats enligt artikel 18 i avtalet, bör befogenheten att godkänna sådana ändringar på unionens vägnar ges till kommissionen efter samråd med den särskilda kommitté som utsetts av rådet. |
| --- | --- |

(5)

När det gäller ändringar av bilaga I till avtalet som endast avser inkluderande av unionslagstiftning i den bilagan, vilka ska antas av den gemensamma kommitté som inrättats enligt artikel 18 i avtalet, bör befogenheten att godkänna sådana ändringar på unionens vägnar ges till kommissionen efter samråd med den särskilda kommitté som utsetts av rådet.

| (6) | I alla andra fall bör den ståndpunkt som på unionens vägnar ska intas i den gemensamma kommittén i frågor som omfattas av unionens befogenhet fastställas från fall till fall i enlighet med relevanta bestämmelser i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(6)

I alla andra fall bör den ståndpunkt som på unionens vägnar ska intas i den gemensamma kommittén i frågor som omfattas av unionens befogenhet fastställas från fall till fall i enlighet med relevanta bestämmelser i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget).

| (7) | Eftersom både unionen och medlemsstaterna är parter i avtalet är ett nära samarbete dem emellan av avgörande betydelse. För att säkerställa ett sådant nära samarbete och enhet i den gemensamma kommitténs representation utåt, och utan att det påverkar tillämpningen av fördragen, i synnerhet artikel 16.1 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 218.9 i EUF-fördraget, bör en samordning av de ståndpunkter som på unionens och medlemsstaternas vägnar ska intas i den gemensamma kommittén i frågor som omfattas av såväl unionens som medlemsstaternas behörighet ske före varje möte i den gemensamma kommittén där en sådan fråga behandlas. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom både unionen och medlemsstaterna är parter i avtalet är ett nära samarbete dem emellan av avgörande betydelse. För att säkerställa ett sådant nära samarbete och enhet i den gemensamma kommitténs representation utåt, och utan att det påverkar tillämpningen av fördragen, i synnerhet artikel 16.1 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 218.9 i EUF-fördraget, bör en samordning av de ståndpunkter som på unionens och medlemsstaternas vägnar ska intas i den gemensamma kommittén i frågor som omfattas av såväl unionens som medlemsstaternas behörighet ske före varje möte i den gemensamma kommittén där en sådan fråga behandlas.

| (8) | Artikel 2 i beslut 2006/682/EG innehåller bestämmelser om fastställande av de ståndpunkter som ska intas i den gemensamma kommittén under den provisoriska tillämpningen av avtalet. Mot bakgrund av domstolens dom av den 28 april 2015 i mål C-28/12, kommissionen mot rådet (3), bör de bestämmelserna upphöra att gälla den dag då detta beslut träder i kraft. |
| --- | --- |

(8)

Artikel 2 i beslut 2006/682/EG innehåller bestämmelser om fastställande av de ståndpunkter som ska intas i den gemensamma kommittén under den provisoriska tillämpningen av avtalet. Mot bakgrund av domstolens dom av den 28 april 2015 i mål C-28/12, kommissionen mot rådet (3), bör de bestämmelserna upphöra att gälla den dag då detta beslut träder i kraft.

| (9) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(9)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Det multilaterala avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, Republiken Bulgarien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Republiken Island, Republiken Kroatien, Republiken Montenegro, Konungariket Norge, Rumänien, Republiken Serbien och Förenta nationernas övergångsförvaltning i Kosovo om inrättandet av ett gemensamt europeiskt luftrum (ECAA) godkänns härmed på unionens vägnar (4).

2.   Rådets ordförande ska utse den eller de personer som ska ha rätt att på unionens vägnar deponera det godkännandeinstrument som avses i artikel 29.2 i avtalet (5) och att lämna följande meddelande:

| ”1. | I och med Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009 har Europeiska unionen ersatt och efterträtt Europeiska gemenskapen och från den dagen utövar den alla Europeiska gemenskapens rättigheter och fullgör alla dess skyldigheter. Därför ska hänvisningar till Europeiska gemenskapen i avtalstexten i lämpliga fall läsas som hänvisningar till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

”1.

| 2. | Genom sina anslutningar till Europeiska unionen har Republiken Bulgarien, Rumänien och Republiken Kroatien blivit medlemsstater i Europeiska unionen och i enlighet med artikel 31.2 i avtalet upphört att vara associerade parter enligt avtalet.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 2

Den ståndpunkt som unionen ska inta när det gäller beslut av den gemensamma kommittén enligt artikel 17 i avtalet som endast avser inkluderade av unionslagstiftning i bilaga I till avtalet, efter nödvändiga tekniska anpassningar, ska antas av kommissionen efter samråd med en särskild kommitté som utsetts av rådet.

Artikel 3

Artikel 2 i beslut 2006/682/EG ska upphöra att gälla den dag då detta beslut träder i kraft.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 9 oktober 2017.

På rådets vägnar

S. KIISLER

Ordförande

---

(*1)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999) och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

*1

(1)  
  EUT C 81E, 15.3.2011, s. 5.

1

(2)  Beslut 2006/682/EG av rådet och företrädarna för Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet av den 9 juni 2006 om undertecknande och provisorisk tillämpning av det multilaterala avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, Republiken Bulgarien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Republiken Island, Republiken Kroatien, Republiken Montenegro, Konungariket Norge, Rumänien, Republiken Serbien och Förenta nationernas övergångsförvaltning i Kosovo om inrättandet av ett gemensamt europeiskt luftrum (ECAA) (EUT L 285, 16.10.2006, s. 1).

2

(3)  ECLI:EU:C:2015:282.

3

(4)  Avtalet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (EUT L 285, 16.10.2006, s. 3) tillsammans med beslutet om undertecknande och provisorisk tillämpning.

4

Europeiska unionens officiella tidning

(5)  Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

5

Europeiska unionens officiella tidning

---

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 26/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 26/4

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/146

av den 22 januari 2018

om ingående, på unionens vägnar, av Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 100.2 jämförd med artikel 218.6 a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen förhandlade på unionens och medlemsstaternas vägnar med Konungariket Marocko om ett Europa–Medelhavsavtal om luftfart (nedan kallat avtalet) i enlighet med rådets beslut om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen förhandlade på unionens och medlemsstaternas vägnar med Konungariket Marocko om ett Europa–Medelhavsavtal om luftfart (nedan kallat avtalet) i enlighet med rådets beslut om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar.

| (2) | Avtalet undertecknades den 12 december 2006 enligt beslut 2006/959/EG av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet (2). Avtalet har ratificerats av alla medlemsstater utom Bulgarien, Rumänien och Kroatien. Avsikten är att de sistnämnda medlemsstaterna ska ansluta sig till avtalet i enlighet med artikel 6.2 i respektive anslutningsakt. |
| --- | --- |

(2)

Avtalet undertecknades den 12 december 2006 enligt beslut 2006/959/EG av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet (2). Avtalet har ratificerats av alla medlemsstater utom Bulgarien, Rumänien och Kroatien. Avsikten är att de sistnämnda medlemsstaterna ska ansluta sig till avtalet i enlighet med artikel 6.2 i respektive anslutningsakt.

| (3) | När det gäller de ändringar av vissa bilagor till avtalet som ska antas av den gemensamma kommitté som inrättats enligt artikel 22 i avtalet bör kommissionen ges befogenhet att godkänna sådana ändringar på unionens vägnar, efter samråd med den särskilda kommitté som utsetts av rådet. |
| --- | --- |

(3)

När det gäller de ändringar av vissa bilagor till avtalet som ska antas av den gemensamma kommitté som inrättats enligt artikel 22 i avtalet bör kommissionen ges befogenhet att godkänna sådana ändringar på unionens vägnar, efter samråd med den särskilda kommitté som utsetts av rådet.

| (4) | I alla andra fall bör de ståndpunkter som på unionens vägnar ska intas i den gemensamma kommittén i frågor som omfattas av unionens befogenhet fastställas från fall till fall i enlighet med relevanta bestämmelser i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(4)

I alla andra fall bör de ståndpunkter som på unionens vägnar ska intas i den gemensamma kommittén i frågor som omfattas av unionens befogenhet fastställas från fall till fall i enlighet med relevanta bestämmelser i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget).

| (5) | Eftersom både unionen och dess medlemsstater är parter i avtalet är ett nära samarbete dem emellan av avgörande betydelse. För att säkerställa ett nära samarbete och enhet i den gemensamma kommitténs representation utåt, och utan att det påverkar tillämpningen av fördragen, i synnerhet artikel 16.1 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 218.9 i EUF-fördraget, bör de ståndpunkter som på unionens och medlemsstaternas vägnar ska intas i den gemensamma kommittén i frågor som omfattas av såväl unionens som medlemsstaternas behörighet samordnas före varje möte i den gemensamma kommittén där sådana frågor behandlas. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom både unionen och dess medlemsstater är parter i avtalet är ett nära samarbete dem emellan av avgörande betydelse. För att säkerställa ett nära samarbete och enhet i den gemensamma kommitténs representation utåt, och utan att det påverkar tillämpningen av fördragen, i synnerhet artikel 16.1 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 218.9 i EUF-fördraget, bör de ståndpunkter som på unionens och medlemsstaternas vägnar ska intas i den gemensamma kommittén i frågor som omfattas av såväl unionens som medlemsstaternas behörighet samordnas före varje möte i den gemensamma kommittén där sådana frågor behandlas.

| (6) | Artiklarna 2–5 i beslut 2006/959/EG innehåller bestämmelser om rådets beslutfattande i olika frågor som anges i avtalet, däribland om fastställande av de ståndpunkter som ska intas i den gemensamma kommittén och om medlemsstaternas informationsskyldigheter under den provisoriska tillämpningen av avtalet. De bestämmelserna är antingen inte nödvändiga, eller också bör deras tillämpning avbrytas mot bakgrund av domstolens dom av den 28 april 2015 i mål C-28/12, kommissionen/rådet (3). Det är därför lämpligt att alla de bestämmelserna upphör att gälla den dag då detta beslut träder i kraft. |
| --- | --- |

(6)

Artiklarna 2–5 i beslut 2006/959/EG innehåller bestämmelser om rådets beslutfattande i olika frågor som anges i avtalet, däribland om fastställande av de ståndpunkter som ska intas i den gemensamma kommittén och om medlemsstaternas informationsskyldigheter under den provisoriska tillämpningen av avtalet. De bestämmelserna är antingen inte nödvändiga, eller också bör deras tillämpning avbrytas mot bakgrund av domstolens dom av den 28 april 2015 i mål C-28/12, kommissionen/rådet (3). Det är därför lämpligt att alla de bestämmelserna upphör att gälla den dag då detta beslut träder i kraft.

| (7) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(7)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, godkänns härmed på unionens vägnar (4).

2.   Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att till Konungariket Marocko överlämna de diplomatiska noter som föreskrivs i artikel 30 i avtalet (5) och lämna följande meddelande:

”I och med Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009 har Europeiska unionen ersatt och efterträtt Europeiska gemenskapen och från den dagen utövar den alla Europeiska gemenskapens rättigheter och fullgör alla dess skyldigheter. Därför ska hänvisningar till Europeiska gemenskapen i avtalstexten i lämpliga fall läsas som hänvisningar till Europeiska unionen.”

Artikel 2

De ståndpunkter som unionen ska inta i den gemensamma kommitté som inrättats enligt artikel 22 i avtalet när det gäller ändringar av andra bilagor till avtalet än bilaga I (tjänster enligt avtal och angivna flyglinjer) och bilaga IV (övergångsbestämmelser) ska antas av kommissionen efter samråd med en särskild kommitté som utsetts av rådet.

Artikel 3

Artiklarna 2–5 i beslut 2006/959/EG ska upphöra att gälla den dag då detta beslut träder i kraft.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 22 januari 2018.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 81E, 15.3.2011, s. 5.

1

(2)  Beslut 2006/959/EG av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet av den 4 december 2006 om undertecknande och provisorisk tillämpning av Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan (EUT L 386, 29.12.2006, s. 55).

2

(3)  ECLI:EU:C:2015:282.

3

(4)  Avtalet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (EUT L 386, 29.12.2006, s. 57) tillsammans med beslutet om undertecknande och provisorisk tillämpning.

4

Europeiska unionens officiella tidning

(5)  Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

5

Europeiska unionens officiella tidning

---

FÖRORDNINGAR

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 26/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 26/6

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2018/147

av den 29 januari 2018

om ändring av förordning (EU) nr 1370/2013 vad gäller kvantitativ begränsning för uppköp av skummjölkspulver

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | De offentliga interventionslagren av skummjölkspulver i unionen rapporterades uppgå till 357 359 ton i slutet av juli 2017. Ytterligare 22 710 ton erbjöds för uppköp till fast pris tills interventionsperioden avslutades den 30 september 2017. |
| --- | --- |

(1)

De offentliga interventionslagren av skummjölkspulver i unionen rapporterades uppgå till 357 359 ton i slutet av juli 2017. Ytterligare 22 710 ton erbjöds för uppköp till fast pris tills interventionsperioden avslutades den 30 september 2017.

| (2) | På grund av den höga efterfrågan på smör är prisskillnaden mellan fett och protein för närvarande större än någonsin inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(2)

På grund av den höga efterfrågan på smör är prisskillnaden mellan fett och protein för närvarande större än någonsin inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter.

| (3) | Mjölkleveranserna i unionen väntas öka under 2018, vilket leder till ökad produktion av smör och skummjölkspulver. |
| --- | --- |

(3)

Mjölkleveranserna i unionen väntas öka under 2018, vilket leder till ökad produktion av smör och skummjölkspulver.

| (4) | Det råvarupris för mjölk som betalas till jordbrukarna under 2018 ligger troligen kvar på en nivå som trots de relativt låga priserna på mjölkprotein gör mjölkproduktion lönsam, på grund av den för närvarande höga efterfrågan på smör och ost. |
| --- | --- |

(4)

Det råvarupris för mjölk som betalas till jordbrukarna under 2018 ligger troligen kvar på en nivå som trots de relativt låga priserna på mjölkprotein gör mjölkproduktion lönsam, på grund av den för närvarande höga efterfrågan på smör och ost.

| (5) | Dessa marknadsfaktorer skapar en undantagssituation för 2018 som måste beaktas med tanke på tillämpningen av mekanismen för offentlig intervention för mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(5)

Dessa marknadsfaktorer skapar en undantagssituation för 2018 som måste beaktas med tanke på tillämpningen av mekanismen för offentlig intervention för mjölkprodukter.

| (6) | I artikel 3 i rådets förordning (EU) nr 1370/2013 (1) fastställs en kvantitativ begränsning för uppköp av skummjölkspulver till det fasta pris som avses i artikel 2 i den förordningen. När denna gräns nås ska uppköp göras genom ett anbudsförfarande, där det högsta uppköpspriset fastställs. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 3 i rådets förordning (EU) nr 1370/2013 (1) fastställs en kvantitativ begränsning för uppköp av skummjölkspulver till det fasta pris som avses i artikel 2 i den förordningen. När denna gräns nås ska uppköp göras genom ett anbudsförfarande, där det högsta uppköpspriset fastställs.

| (7) | För att undvika att skummjölkspulver köps upp till fast pris i en situation där detta inte vore förenligt med målen för skyddsnätet bör all offentlig intervention för skummjölkspulver ske inom ramen för ett anbudsförfarande. I detta syfte bör den kvantitativa begränsningen för uppköp av skummjölkspulver till fast pris fastställas till noll för år 2018. |
| --- | --- |

(7)

För att undvika att skummjölkspulver köps upp till fast pris i en situation där detta inte vore förenligt med målen för skyddsnätet bör all offentlig intervention för skummjölkspulver ske inom ramen för ett anbudsförfarande. I detta syfte bör den kvantitativa begränsningen för uppköp av skummjölkspulver till fast pris fastställas till noll för år 2018.

| (8) | Förordning (EU) nr 1370/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EU) nr 1370/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | För att säkerställa att den tillfälliga åtgärd som föreskrivs i denna förordning får omedelbar effekt på marknaden och att marknadsaktörerna informeras i tid innan nästa interventionskampanj inleds bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(9)

För att säkerställa att den tillfälliga åtgärd som föreskrivs i denna förordning får omedelbar effekt på marknaden och att marknadsaktörerna informeras i tid innan nästa interventionskampanj inleds bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 3.1 i förordning (EU) nr 1370/2013 ska följande stycke läggas till:

”Genom undantag från första stycket ska under 2018 den kvantitativa begränsningen för uppköp av skummjölkspulver till fast pris vara 0 ton.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 januari 2018.

På rådets vägnar

R. PORODZANOV

Ordförande

---

(1)  Rådets förordning (EU) nr 1370/2013 av den 16 december 2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter (EUT L 346, 20.12.2013, s. 12).

1

---

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 26/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 26/8

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2018/148

av den 27 september 2017

om ändring av bilagorna II, III och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 av den 25 oktober 2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 732/2008 (1), särskilt artiklarna 5.3, 10.5 och 17.2 och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 4 i förordning (EU) nr 978/2012 anges kriterier för beviljande av tullförmåner enligt den allmänna ordningen inom det allmänna preferenssystemet. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 4 i förordning (EU) nr 978/2012 anges kriterier för beviljande av tullförmåner enligt den allmänna ordningen inom det allmänna preferenssystemet.

| (2) | I artikel 4.1 a och b i förordning (EU) nr 978/2012 föreskrivs att ett land som Världsbanken har klassificerat som ett höginkomstland eller ett högremedelinkomstland under tre år i följd, eller ett land som omfattas av en ordning för förmånstillträde till marknaden som ger samma tullförmåner som det allmänna preferenssystemet, eller som är mer omfattande och gäller så gott som all handel, inte bör omfattas av det allmänna preferenssystemet. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 4.1 a och b i förordning (EU) nr 978/2012 föreskrivs att ett land som Världsbanken har klassificerat som ett höginkomstland eller ett högremedelinkomstland under tre år i följd, eller ett land som omfattas av en ordning för förmånstillträde till marknaden som ger samma tullförmåner som det allmänna preferenssystemet, eller som är mer omfattande och gäller så gott som all handel, inte bör omfattas av det allmänna preferenssystemet.

| (3) | Förteckningen över förmånsländer inom den allmänna ordningen inom det allmänna preferenssystemet som avses i artikel 1.2 a i förordning (EU) nr 978/2012 fastställs i bilaga II i den förordningen. Enligt artikel 5.2 i förordning (EU) nr 978/2012 ska bilaga II ses över senast den 1 januari varje år. Översynen bör beakta förändringar i förmånsländernas ekonomiska villkor, utvecklingsvillkor eller handelsvillkor i förhållande till kriterierna i artikel 4. |
| --- | --- |

(3)

Förteckningen över förmånsländer inom den allmänna ordningen inom det allmänna preferenssystemet som avses i artikel 1.2 a i förordning (EU) nr 978/2012 fastställs i bilaga II i den förordningen. Enligt artikel 5.2 i förordning (EU) nr 978/2012 ska bilaga II ses över senast den 1 januari varje år. Översynen bör beakta förändringar i förmånsländernas ekonomiska villkor, utvecklingsvillkor eller handelsvillkor i förhållande till kriterierna i artikel 4.

| (4) | I enlighet med artikel 5.2 i förordning (EU) nr 978/2012 ska förmånsländerna inom det allmänna preferenssystemet och de ekonomiska aktörerna få tillräcklig tid på sig för att göra de nödvändiga justeringarna vid en ändring av landets status inom det allmänna preferenssystemet. Ordningen inom det allmänna preferenssystemet ska därför fortsätta att gälla under ett år efter den dag då en ändring av ett lands status som avses i artikel 4.1 a trädde i kraft och under två år från och med den dag då en ordning för förmånstillträde till marknaden börjar tillämpas i enlighet med artikel 4.1 b. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 5.2 i förordning (EU) nr 978/2012 ska förmånsländerna inom det allmänna preferenssystemet och de ekonomiska aktörerna få tillräcklig tid på sig för att göra de nödvändiga justeringarna vid en ändring av landets status inom det allmänna preferenssystemet. Ordningen inom det allmänna preferenssystemet ska därför fortsätta att gälla under ett år efter den dag då en ändring av ett lands status som avses i artikel 4.1 a trädde i kraft och under två år från och med den dag då en ordning för förmånstillträde till marknaden börjar tillämpas i enlighet med artikel 4.1 b.

| (5) | Paraguay har av Världsbanken klassificerats som högremedelinkomstland under 2015, 2016 och 2017. Därför har Paraguay inte längre rätt till status som förmånsland inom det allmänna preferenssystemet enligt artikel 4.1 a i förordning (EU) nr 978/2012 och bör därför avföras från förteckningen över förmånsländer inom det allmänna preferenssystemet i bilaga II till den förordningen med verkan från och med den 1 januari 2019. |
| --- | --- |

(5)

Paraguay har av Världsbanken klassificerats som högremedelinkomstland under 2015, 2016 och 2017. Därför har Paraguay inte längre rätt till status som förmånsland inom det allmänna preferenssystemet enligt artikel 4.1 a i förordning (EU) nr 978/2012 och bör därför avföras från förteckningen över förmånsländer inom det allmänna preferenssystemet i bilaga II till den förordningen med verkan från och med den 1 januari 2019.

| (6) | Ordningar för förmånstillträde till marknaden började tillämpas för Elfenbenskusten den 3 september 2016, för Swaziland den 10 oktober 2016 och för Ghana den 15 december 2016. I enlighet med artikel 4.1 b bör även Elfenbenskusten, Swaziland och Ghana avföras från bilaga II till förordning (EU) nr 978/2012 med verkan från och med den 1 januari 2019. |
| --- | --- |

(6)

Ordningar för förmånstillträde till marknaden började tillämpas för Elfenbenskusten den 3 september 2016, för Swaziland den 10 oktober 2016 och för Ghana den 15 december 2016. I enlighet med artikel 4.1 b bör även Elfenbenskusten, Swaziland och Ghana avföras från bilaga II till förordning (EU) nr 978/2012 med verkan från och med den 1 januari 2019.

| (7) | I artikel 9.1 i förordning (EU) nr 978/2012 fastställs särskilda kriterier för beviljande av tullförmåner inom ramen för den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre (nedan kallad den särskilda stimulansordningen) till ett förmånsland inom det allmänna preferenssystemet. Förteckningen över förmånsländer inom den särskilda stimulansordningen fastställs i bilaga III till förordning (EU) nr 978/2012. |
| --- | --- |

(7)

I artikel 9.1 i förordning (EU) nr 978/2012 fastställs särskilda kriterier för beviljande av tullförmåner inom ramen för den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre (nedan kallad den särskilda stimulansordningen) till ett förmånsland inom det allmänna preferenssystemet. Förteckningen över förmånsländer inom den särskilda stimulansordningen fastställs i bilaga III till förordning (EU) nr 978/2012.

| (8) | Som en följd av att Paraguay upphör att vara förmånsland inom det allmänna preferenssystemet den 1 januari 2019 upphör det även att vara förmånsland inom den särskilda stimulansordningen enligt artikel 9.1 i förordning (EU) nr 978/2012. Därför bör Paraguay avföras från bilaga III till den förordningen med verkan från den 1 januari 2019. |
| --- | --- |

(8)

Som en följd av att Paraguay upphör att vara förmånsland inom det allmänna preferenssystemet den 1 januari 2019 upphör det även att vara förmånsland inom den särskilda stimulansordningen enligt artikel 9.1 i förordning (EU) nr 978/2012. Därför bör Paraguay avföras från bilaga III till den förordningen med verkan från den 1 januari 2019.

| (9) | Enligt artikel 17.1 i förordning (EU) nr 978/2012 ska ett land som enligt FN:s definition hör till de minst utvecklade länderna omfattas av tullförmånerna enligt den särskilda ordningen för de minst utvecklade länderna (”Allt utom vapen”). Förteckningen över förmånsländer inom initiativet Allt utom vapen fastställs i bilaga IV till den förordningen. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 17.1 i förordning (EU) nr 978/2012 ska ett land som enligt FN:s definition hör till de minst utvecklade länderna omfattas av tullförmånerna enligt den särskilda ordningen för de minst utvecklade länderna (”Allt utom vapen”). Förteckningen över förmånsländer inom initiativet Allt utom vapen fastställs i bilaga IV till den förordningen.

| (10) | FN fråntog Ekvatorialguinea statusen som minst- utvecklat land den 4 juni 2017. Följaktligen har Ekvatorialguinea inte längre rätt till status som förmånsland inom initiativet Allt utom vapen enligt artikel 17.1 i förordning (EU) nr 978/2012 och bör avföras från bilaga IV till den förordningen. I enlighet med artikel 17.2 i förordning (EU) nr 978/2012 bör avförandet av Ekvatorialguinea från förteckningen över förmånsländer inom initiativet Allt utom vapen börja gälla efter en övergångsperiod på tre år från och med den dag då denna förordning träder i kraft, det vill säga från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(10)

FN fråntog Ekvatorialguinea statusen som minst- utvecklat land den 4 juni 2017. Följaktligen har Ekvatorialguinea inte längre rätt till status som förmånsland inom initiativet Allt utom vapen enligt artikel 17.1 i förordning (EU) nr 978/2012 och bör avföras från bilaga IV till den förordningen. I enlighet med artikel 17.2 i förordning (EU) nr 978/2012 bör avförandet av Ekvatorialguinea från förteckningen över förmånsländer inom initiativet Allt utom vapen börja gälla efter en övergångsperiod på tre år från och med den dag då denna förordning träder i kraft, det vill säga från och med den 1 januari 2021.

| (11) | Ekvatorialguinea har dessutom av Världsbanken klassificerats som höginkomstland under 2015 och som ett högremedelinkomstland under 2016 och 2017. Därför har Ekvatorialguinea inte längre rätt till status som förmånsland inom det allmänna preferenssystemet enligt artikel 4.1 a i förordning (EU) nr 978/2012 och bör även avföras från förteckningen över förmånsländer inom det allmänna preferenssystemet i bilaga II till den förordningen med verkan från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(11)

Ekvatorialguinea har dessutom av Världsbanken klassificerats som höginkomstland under 2015 och som ett högremedelinkomstland under 2016 och 2017. Därför har Ekvatorialguinea inte längre rätt till status som förmånsland inom det allmänna preferenssystemet enligt artikel 4.1 a i förordning (EU) nr 978/2012 och bör även avföras från förteckningen över förmånsländer inom det allmänna preferenssystemet i bilaga II till den förordningen med verkan från och med den 1 januari 2021.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av förordning (EU) nr 978/2012

Förordning (EU) nr 978/2012 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande alfabetiska koder och motsvarande landsnamn ska avföras från kolumn A respektive B i bilaga II:






  CI | Elfenbenskusten |
| --- | --- | --- |
| GH | Ghana |
| PY | Paraguay |
| SZ | Swaziland |

1.

Följande alfabetiska koder och motsvarande landsnamn ska avföras från kolumn A respektive B i bilaga II:

CI

Elfenbenskusten

GH

Ghana

PY

Paraguay

SZ

Swaziland

| 2. | Följande alfabetiska kod och motsvarande landsnamn ska avföras från kolumn A respektive B i bilaga III:






  PY | Paraguay |
| --- | --- | --- |

2.

Följande alfabetiska kod och motsvarande landsnamn ska avföras från kolumn A respektive B i bilaga III:

PY

Paraguay

| 3. | Följande alfabetiska kod och motsvarande landsnamn ska avföras från kolumn A respektive B i bilagorna II och IV:






  GQ | Ekvatorialguinea |
| --- | --- | --- |

3.

Följande alfabetiska kod och motsvarande landsnamn ska avföras från kolumn A respektive B i bilagorna II och IV:

GQ

Ekvatorialguinea

Artikel 2

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2018.

Artikel 1.1 och 1.2 ska tillämpas från och med den 1 januari 2019.

Artikel 1.3 ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 september 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 303, 31.10.2012, s. 1.

1

---

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 26/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 26/11

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2018/149

av den 15 november 2017

om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1238 vad gäller krav på sammansättning och kvalitetsegenskaper för mjölk och mjölkprodukter som kan komma i fråga för offentlig intervention och stöd för privat lagring

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 19.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1238 (2) fastställs krav på sammansättning och kvalitetsegenskaper för mjölk och mjölkprodukter som kan komma i fråga för offentlig intervention och stöd för privat lagring. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1238 (2) fastställs krav på sammansättning och kvalitetsegenskaper för mjölk och mjölkprodukter som kan komma i fråga för offentlig intervention och stöd för privat lagring.

| (2) | På grund av tekniska förbättringar av de metoder som används för analys och kvalitetsbedömning av mjölk och mjölkprodukter och för att anpassa befintliga unionsregler vad gäller hygienkrav, är det nödvändigt att se över och uppdatera parametrarna för kraven på sammansättning och kvalitetsegenskaperna för vissa mjölkprodukter som kan komma i fråga för offentlig intervention och stöd för privat lagring. |
| --- | --- |

(2)

På grund av tekniska förbättringar av de metoder som används för analys och kvalitetsbedömning av mjölk och mjölkprodukter och för att anpassa befintliga unionsregler vad gäller hygienkrav, är det nödvändigt att se över och uppdatera parametrarna för kraven på sammansättning och kvalitetsegenskaperna för vissa mjölkprodukter som kan komma i fråga för offentlig intervention och stöd för privat lagring.

| (3) | Bilagorna IV och V till kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1238 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilagorna IV och V till kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1238 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna till delegerad förordning (EU) 2016/1238 ska ändras på följande sätt:

| a) | Del II i bilaga IV ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

a)

Del II i bilaga IV ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen.

| b) | Del II i bilaga V ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

b)

Del II i bilaga V ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 november 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1238 av den 18 maj 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller offentlig intervention och stöd för privat lagring (EUT L 206, 30.7.2016, s. 15).

2

---

BILAGA I

”DEL II

Krav på sammansättning och kvalitetsegenskaper

Smör är en fast emulsion, huvudsakligen av typen vatten-i-olja, med följande sammansättning och kvalitetsegenskaper:

| Parametrar | Halt, kvalitetsegenskaper |
| --- | --- |
| Fett | Minst 82 % |
| Vatten | Högst 16 % |
| Fettfri torrsubstans | Högst 2 % |
| Halt fria fettsyror | Högst 1,2 mmol/100 g fett |
| Peroxidtal | Högst 0,3 mekv syre/1 000 g fett |
| Annat fett än mjölkfett | Ej påvisbart genom triglyceridanalys |
| Sensoriska egenskaper | Minst 4 poäng av 5 för utseende, smak och konsistens” |

Parametrar

Halt, kvalitetsegenskaper

Fett

Minst 82 %

Vatten

Högst 16 %

Fettfri torrsubstans

Högst 2 %

Halt fria fettsyror

Högst 1,2 mmol/100 g fett

Peroxidtal

Högst 0,3 mekv syre/1 000 g fett

Annat fett än mjölkfett

Ej påvisbart genom triglyceridanalys

Sensoriska egenskaper

Minst 4 poäng av 5 för utseende, smak och konsistens”

---

BILAGA II

”DEL II

Krav på sammansättning och kvalitetsegenskaper

| Parametrar | Halt, kvalitetsegenskaper |
| --- | --- |
| Proteiner | Minst 34,0 % av den fettfria torrsubstansen |
| Fett | Högst 1,00 % |
| Vatten | Högst 3,5 % |
| Surhetsgrad mätt i ml av natriumhydroxidvätska | Högst 19,5 ml |
| Laktater | Högst 150 mg/100 g |
| Fosfatastest | Negativt, dvs. en fosfatasaktivitet på högst 350 mU per liter rekonstituerad mjölk |
| Olöslighetsindex | Högst 0,5 ml (24 °C) |
| Brända partiklar | Högst 15,0 mg, dvs. minst skiva B |
| Mikroorganismer | Högst 40 000 CFU per gram |
| Kärnmjölk (1) | Ingen (2) |
| Löpevassle (3) | Ingen |
| Sur vassle (3) | Ingen (4) eller högst 150 mg/100 g (5) |
| Smak och lukt | Neutral |
| Utseende | Vit eller lätt gulaktig, utan orenheter eller färgade partiklar |

Parametrar

Halt, kvalitetsegenskaper

Proteiner

Minst 34,0 % av den fettfria torrsubstansen

Fett

Högst 1,00 %

Vatten

Högst 3,5 %

Surhetsgrad mätt i ml av natriumhydroxidvätska

Högst 19,5 ml

Laktater

Högst 150 mg/100 g

Fosfatastest

Negativt, dvs. en fosfatasaktivitet på högst 350 mU per liter rekonstituerad mjölk

Olöslighetsindex

Högst 0,5 ml (24 °C)

Brända partiklar

Högst 15,0 mg, dvs. minst skiva B

Mikroorganismer

Högst 40 000 CFU per gram

Kärnmjölk (1)

Ingen (2)

Löpevassle (3)

Ingen

Sur vassle (3)

Ingen (4) eller högst 150 mg/100 g (5)

Smak och lukt

Neutral

Utseende

Vit eller lätt gulaktig, utan orenheter eller färgade partiklar

---

(1)  Med kärnmjölk avses den biprodukt som erhålls vid tillverkning av smör efter kärning av grädden och avskiljning av det fasta fettet.

1

kärnmjölk

(2)  Frånvaro av kärnmjölk kan fastställas antingen genom en oanmäld kontroll på plats på produktionsanläggningen, minst en gång per vecka, eller genom en laboratorieanalys av slutprodukten med ett värde på högst 69,31 mg FEDP fosfatidyletanolamin dipalmitoyl per 100 g.

2

(3)  Med vassle avses den biprodukt som erhålls vid framställning av ost eller kasein genom försurning, löpe eller kemisk behandling.

3

(4)  När kontroller på plats har genomförts.

4

(5)  När ISO 8069 tillämpas.”

5

---

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 26/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 26/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/150

av den 30 januari 2018

om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1240 vad gäller analys och kvalitetsbedömning av mjölk och mjölkprodukter som kan komma ifråga för offentlig intervention och stöd för privat lagring

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (1), särskilt artikel 62.2 i, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1238 (2) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1240 (3) fastställs reglerna för offentlig intervention och stöd för privat lagring. I kommissionens förordning (EG) nr 273/2008 (4) fastställs de metoder som ska användas vid bedömning av huruvida mjölk och mjölkprodukter uppfyller de krav som ställs i dessa förordningar för offentlig intervention och stöd för privat lagring. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1238 (2) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1240 (3) fastställs reglerna för offentlig intervention och stöd för privat lagring. I kommissionens förordning (EG) nr 273/2008 (4) fastställs de metoder som ska användas vid bedömning av huruvida mjölk och mjölkprodukter uppfyller de krav som ställs i dessa förordningar för offentlig intervention och stöd för privat lagring.

| (2) | Mot bakgrund av den tekniska utvecklingen för de metoder som används vid analys och kvalitetsbedömning av mjölk och mjölkprodukter bör stora förändringar göras för att förenkla och tillhandahålla uppdaterade hänvisningar till ISO-standarder. För att göra lagstiftningen enklare och tydligare, och med beaktande av omfattningen och den tekniska karaktären på ändringarna av bestämmelserna i förordning (EG) nr 273/2008, bör de relevanta bestämmelserna i den förordningen införlivas i genomförandeförordning (EU) 2016/1240. |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av den tekniska utvecklingen för de metoder som används vid analys och kvalitetsbedömning av mjölk och mjölkprodukter bör stora förändringar göras för att förenkla och tillhandahålla uppdaterade hänvisningar till ISO-standarder. För att göra lagstiftningen enklare och tydligare, och med beaktande av omfattningen och den tekniska karaktären på ändringarna av bestämmelserna i förordning (EG) nr 273/2008, bör de relevanta bestämmelserna i den förordningen införlivas i genomförandeförordning (EU) 2016/1240.

| (3) | För att säkerställa att de nya standarderna och metoderna tillämpas enhetligt i medlemsstaterna bör laboratorierna få tillräckligt lång tid på sig för att se över förfarandena och börja tillämpa de uppdaterade metoderna. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa att de nya standarderna och metoderna tillämpas enhetligt i medlemsstaterna bör laboratorierna få tillräckligt lång tid på sig för att se över förfarandena och börja tillämpa de uppdaterade metoderna.

| (4) | Genomförandeförordning (EU) 2016/1240 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Genomförandeförordning (EU) 2016/1240 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Av rättssäkerhetsskäl bör förordning (EG) nr 273/2008 upphävas. |
| --- | --- |

(5)

Av rättssäkerhetsskäl bör förordning (EG) nr 273/2008 upphävas.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) 2016/1240 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ändras på följande sätt:






  i) | led d ska ersättas med följande:






  ”d) | För smör: bilaga IV del I och Ia till denna förordning.” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ändras på följande sätt:

i)

led d ska ersättas med följande:

”d)

| ii) | led e ska ersättas med följande:






  ”e) | För skummjölkspulver: bilaga V del I och Ia till denna förordning.” |
| --- | --- | --- |

ii)

led e ska ersättas med följande:

”e)

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   De metoder som ska användas för att fastställa kvaliteten på spannmål, smör och skummjölkspulver som är föremål för offentlig intervention enligt bilagorna I, IV och V ska vara de som anges i de senaste versionerna av de europeiska eller internationella standarder som, allt efter omständigheterna, är i kraft minst 6 månader före den första dagen i perioden för offentlig intervention så som definieras i artikel 12 i förordning (EU) nr 1308/2013.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   De metoder som ska användas för att fastställa kvaliteten på spannmål, smör och skummjölkspulver som är föremål för offentlig intervention enligt bilagorna I, IV och V ska vara de som anges i de senaste versionerna av de europeiska eller internationella standarder som, allt efter omständigheterna, är i kraft minst 6 månader före den första dagen i perioden för offentlig intervention så som definieras i artikel 12 i förordning (EU) nr 1308/2013.”

| 2. | Följande artikel ska införas som artikel 60a:

  ”Artikel 60a
  Särskilda bestämmelser om kontroller med avseende på offentlig intervention och stöd för privat lagring av mjölk och mjölkprodukter

  1.   För att fastställa om smör, skummjölkspulver och ost kan komma i fråga för stödbelopp för privat lagring ska de metoder som fastställs i bilagorna VI, VII och VIII användas.
  Dessa metoder ska fastställas med hänvisning till de senaste versionerna av de europeiska eller internationella standarder som, allt efter omständigheterna, är i kraft minst 6 månader före den första dagen i perioden för offentlig intervention så som definieras i artikel 12 i förordning (EU) nr 1308/2013.


  2.   Resultatet av de kontroller som genomförs med de metoder som fastställs i denna förordning ska utvärderas i enlighet med bilaga IX.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas som artikel 60a:

”Artikel 60a

Särskilda bestämmelser om kontroller med avseende på offentlig intervention och stöd för privat lagring av mjölk och mjölkprodukter

1.   För att fastställa om smör, skummjölkspulver och ost kan komma i fråga för stödbelopp för privat lagring ska de metoder som fastställs i bilagorna VI, VII och VIII användas.

Dessa metoder ska fastställas med hänvisning till de senaste versionerna av de europeiska eller internationella standarder som, allt efter omständigheterna, är i kraft minst 6 månader före den första dagen i perioden för offentlig intervention så som definieras i artikel 12 i förordning (EU) nr 1308/2013.

2.   Resultatet av de kontroller som genomförs med de metoder som fastställs i denna förordning ska utvärderas i enlighet med bilaga IX.”

| 3. | Bilagorna ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

3.

Bilagorna ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Förordning (EG) nr 273/2008 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 januari 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1238 av den 18 maj 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller offentlig intervention och stöd för privat lagring (EUT L 206, 30.7.2016, s. 15).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1240 av den 18 maj 2016 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller offentlig intervention och stöd för privat lagring (EUT L 206, 30.7.2016, s. 71).

3

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 273/2008 av den 5 mars 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller de metoder som ska användas för analys och kvalitetsbedömning av mjölk och mjölkprodukter (EUT L 88, 29.3.2008, s. 1).

4

---

BILAGA

Bilagorna till genomförandeförordning (EU) 2016/1240 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga IV ska ändras på följande sätt:






  a) | I del I punkt 2 ska andra stycket ersättas med följande:

  ”Varje prov ska bedömas för sig. Ingen ny provtagning eller ny bedömning är tillåten.” |
| --- | --- | --- |

1.

Bilaga IV ska ändras på följande sätt:

a)

I del I punkt 2 ska andra stycket ersättas med följande:

”Varje prov ska bedömas för sig. Ingen ny provtagning eller ny bedömning är tillåten.”

| b) | Följande del Ia ska införas:

  ”DEL IA

  Metoder för analys av osaltat smör för offentlig intervention







  Parameter | Metod |
| --- | --- | --- |
| Fett (1) | ISO 17189 eller ISO 3727 del 3 |
| Vatten | ISO 3727 del 1 |
| Fettfri torrsubstans | ISO 3727 del 2 |
| Halt fria fettsyror | ISO 1740 |
| Peroxidtal | ISO 3976 |
| Annat fett än mjölkfett | ISO 17678 |
| Sensoriska egenskaper | ISO 22935 del 2 och 3 och poängtabell nedan. |

b)

Följande del Ia ska införas:

”DEL IA

Metoder för analys av osaltat smör för offentlig intervention

Parameter

Metod

Fett (1)

ISO 17189 eller ISO 3727 del 3

Vatten

ISO 3727 del 1

Fettfri torrsubstans

ISO 3727 del 2

Halt fria fettsyror

ISO 1740

Peroxidtal

ISO 3976

Annat fett än mjölkfett

ISO 17678

Sensoriska egenskaper

ISO 22935 del 2 och 3 och poängtabell nedan.

Poängtabell

| Utseende | Konsistens | Lukt och smak |
| --- | --- | --- |
| Poäng | Kommentar | Poäng | Kommentar | Poäng | Kommentar |
| 5 | Mycket bra

  Perfekt
  Högsta kvalitet
  (lika med torr) | 5 | Mycket bra

  Perfekt
  Högsta kvalitet
  (lika med bredbar) | 5 | Mycket bra

  Perfekt
  Högsta kvalitet
  (absolut ren fin lukt) |
| 4 | Bra

  (inga påtagliga fel) | 4 | Bra

  (inga påtagliga fel) | 4 | Bra

  (inga påtagliga fel) |
| 1, 2 eller 3 | Någon defekt | 1, 2 eller 3 | Någon defekt | 1, 2 eller 3 | Någon defekt” |

Utseende

Konsistens

Lukt och smak

Poäng

Kommentar

Poäng

Kommentar

Poäng

Kommentar

5

Mycket bra

Perfekt

Högsta kvalitet

(lika med torr)

5

Mycket bra

Perfekt

Högsta kvalitet

(lika med bredbar)

5

Mycket bra

Perfekt

Högsta kvalitet

(absolut ren fin lukt)

4

Bra

(inga påtagliga fel)

4

Bra

(inga påtagliga fel)

4

Bra

(inga påtagliga fel)

1, 2 eller 3

Någon defekt

1, 2 eller 3

Någon defekt

1, 2 eller 3

Någon defekt”

| 2. | Följande del Ia ska införas i bilaga V:

  ”DEL IA

  Metoder för analys av skummjölkspulver för offentlig intervention







  Parameter | Metod |
| --- | --- | --- |
| Proteiner | ISO 8968 del 1 |
| Fett | ISO 1736 |
| Vatten | ISO 5537 |
| Surhetsgrad | ISO 6091 |
| Laktathalt | ISO 8069 |
| Fosfatastest | ISO 11816 del 1 |
| Olöslighetsindex | ISO 8156 |
| Brända partiklar (2) | ADPI |
| Mikroorganismer | ISO 4833 del 1 |
| Kärnmjölk | Tillägg I |
| Löpevassle (3) | Tillägg II och III |
| Sur vassle (4) | ISO 8069 eller kontroller på plats |
| Sensoriska kontroller (5) | ISO 22935 del 2 och 3 |

2.

Följande del Ia ska införas i bilaga V:

”DEL IA

Metoder för analys av skummjölkspulver för offentlig intervention

Parameter

Metod

Proteiner

ISO 8968 del 1

Fett

ISO 1736

Vatten

ISO 5537

Surhetsgrad

ISO 6091

Laktathalt

ISO 8069

Fosfatastest

ISO 11816 del 1

Olöslighetsindex

ISO 8156

Brända partiklar (2)

ADPI

Mikroorganismer

ISO 4833 del 1

Kärnmjölk

Tillägg I

Löpevassle (3)

Tillägg II och III

Sur vassle (4)

ISO 8069 eller kontroller på plats

Sensoriska kontroller (5)

ISO 22935 del 2 och 3

Tillägg I

SKUMMJÖLKSPULVER: KVANTITATIV BESTÄMNING AV FOSFATIDYLSERIN OCH FOSFATIDYLETANOLAMIN

Metod: HPLC med omvänd fas

1.   SYFTE OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Metoden omfattar ett förfarande för kvantitativ bestämning av fosfatidylserin (PS) och fosfatidyletanolamin (PE) i skummjölkspulver och är lämplig för att påvisa fasta kärnmjölkspartiklar i skummjölkspulver.

2.   DEFINITION

PS- + PE-halt: substansens massfraktion bestäms genom det förfarande som specificeras här. Resultatet uttrycks i milligram fosfatidyletanolamindipalmitoyl (FEDP) per 100 g pulver.

3.   PRINCIP

Extrakt av aminofosfolipider genom metanol från rekonstituerat mjölkpulver. Bestämning av PS och PE som o-ftaldialdehydderivat genom HPLC med omvänd fas och fluorenscensdetektion. Kvantifiering av PS- och PE-halt i provet görs med hjälp av ett standardprov som innehåller en känd mängd FEDP.

4.   REAGENSER

Alla reagenser ska vara av vedertagen analyskvalitet. Vattnet ska vara destillerat eller minst av motsvarande renhetsgrad om inte annat anges.

4.1   Standardmaterial: FEDP med en lägsta renhetsgrad av 99 %.

Anm.: Standardmaterial ska lagras vid – 18 °C.

4.2   Reagenser för standardprov och provberedning

4.2.1   
  Metanol av HPLC-kvalitet

4.2.2   
  Kloroform av HPLC-kvalitet

4.2.3   
  Tryptaminmonohydroklorid

4.3   Reagenser för derivatisering av o-ftaldialdehyd

4.3.1   
  Natriumhydroxid, 12 M vattenlösning

4.3.2   
  Borsyra, 0,4 M vattenlösning, justerad till pH 10,0 med natriumhydroxid (4.3.1)

4.3.3   
  2-merkaptoetanol

4.3.4   
  o-ftaldialdehyd

4.4   Elueringslösningar för HPLC

4.4.1   
  Elueringslösningarna ska beredas med reagenser av HPLC-kvalitet

4.4.2   
  Vatten av HPLC-kvalitet

4.4.3   
  Metanol av fluorimetriskt testad renhet

4.4.4   
  Tetrahydrofuran

4.4.5   
  Natriumdivätefosfat

4.4.6   
  Natriumacetat

4.4.7   
  Ättiksyra

5.   UTRUSTNING

5.1   
  Analysvåg med kapacitet att väga på 1 mg när, med en avläsbarhet på 0,1 mg

5.2   
  Glasbägare på 25 och 100 ml

5.3   
  Pipetter för 1 och 10 ml

5.4   
  Magnetomrörare

5.5   
  Graderade pipetter för 0,2, 0,5 och 5 ml

5.6   
  Mätkolvar på 10, 50 och 100 ml

5.7   
  Sprutor på 20 och 100 μl

5.8   
  Ultraljudsbad

5.9   
  Centrifug med kapaciteten 27 000 × g

5.10   
  Provrör på ca 5 ml

5.11   
  Graderat mätglas på 25 ml

5.12   
  pH-meter med 0,1 pH-enheters noggrannhet

5.13   HPLC-utrustning:

5.13.1   
  Gradientpumpsystem med en kapacitet på 1,0 ml/min vid 200 bar

5.13.2   
  Automatisk provtagare med derivatiseringsmöjlighet

5.13.3   
  Kolonnvärmare som kan hålla en kolonntemperatur på 30 °C ± 1 °C

5.13.4   
  Fluorescensdetektor med 330 nm excitationsvåglängd och 440 nm emissionsvåglängd

5.13.5   
  Integrator eller databehandlingsprogram för mätning av topparea

5.13.6   
  En LiChrospher® – 100-kolonn (250 × 4,6 mm) eller en motsvarande kolonn packad med oktadecylsilan (C18), 5 μm partikelstorlek

6.   PROVTAGNING

Provtagningen ska ske i enlighet med ISO-standard 707.

7.   FÖRFARANDE

7.1   Beredning av intern standardlösning

7.1.1   
  Väg upp 30,0 ± 0,1 mg tryptaminmonohydroklorid (4.2.3) i en mätkolv på 100 ml (5.6) och späd till markeringen med metanol (4.2.1).

7.1.2   
  Pipettera 1 ml av denna lösning (5.3) i en 10 ml mätkolv (5.6) och späd till markeringen med metanol (4.2.1) för att få en 0,15 mM tryptaminkoncentration.

7.2   Beredning av provlösning

7.2.1   
  Väg upp 1,000 ± 0,001 g skummjölkspulver i en glasbägare på 25 ml (5.2). Tillsätt 10 ml destillerat vatten med en temperatur på 40 °C ± 1 °C med en pipett (5.3) och rör om med magnetomröraren (5.4) under 30 minuter för att lösa upp eventuella klumpar.

7.2.2   
  Pipettera 0,2 ml (5.5) av den rekonstituerade mjölken i en 10 ml mätkolv (5.6). Tillsätt 100 μl 0,15 mM tryptaminlösning (7.1) med hjälp av en spruta (5.7) och späd med metanol (4.2.1). Blanda noggrant genom att vända kolven upprepade gånger och ultraljudsbehandla (5.8) i 15 minuter.

7.2.3   
  Centrifugera (5.9) vid 27 000 g × g i 10 minuter och samla upp supernatanten i ett provrör (5.10).

Anm.: Provlösningen ska förvaras vid 4 °C tills HPLC-analysen ska utföras.

7.3   Beredning av extern standardlösning

7.3.1   
  Väg upp 55,4 mg FEDP (4.1) i en 50 ml mätkolv (5.6) och tillsätt ca 25 ml kloroform (4.2.2) med hjälp av ett graderat mätglas (5.11). Värm upp den förslutna kolven till 50 °C ± 1 °C och blanda försiktigt tills FEDP löser sig. Kyl ned kolven till 20 °C och späd sedan till märket med metanol (4.2.1). Blanda genom att vända kolven upp och ned upprepade gånger.

7.3.2   
  Pipettera 1 ml (5.3) av denna lösning i en 100 ml mätkolv (5.6) och späd till märket med metanol (4.2.1). Pipettera 1 ml (5.3) av denna lösning i en 10 ml mätkolv (5.6), tillsätt 100 μl (5.7) 0,15 mM tryptaminlösningen (7.1) och späd till märket med metanol (4.2.1). Blanda genom att vända kolven upp och ned upprepade gånger.

Anm. Referensprovlösningen ska förvaras vid 4 °C tills HPLC-analysen ska utföras.

7.4   Beredning av derivatiseringsreagens

Väg upp 25,0 ± 0,1 mg o-ftaldialdehyd (4.3.4) i en 10 ml mätkolv (5.6), tillsätt 0,5 ml (5.5) metanol (4.2.1) och blanda noga för att lösa o-ftaldialdehyden. Späd till markeringen med borsyralösning (4.3.2) och tillsätt 20 μl av 2-merkaptoetanol (4.3.3) med en spruta (5.7).

Anm.: Derivatiseringsreagenset ska förvaras vid 4 °C i en brun glasflaska och är stabilt under en vecka.

7.5   Bestämning med HPLC

7.5.1   Elueringslösningar (4.4)

Lösning A: Lösning av 0,3 mM natriumvätefosfat och 3 mM natriumacetat (justerad till pH 6,5 ± 0,1 med ättiksyra): metanol: tetrahydrofuran = 558:440:2 (v/v/v)

Lösning B: metanol

7.5.2   Föreslagen elueringsgradient:

| Tid (min) | Lösning A (%) | Lösning B (%) | Flödeshastighet |
| --- | --- | --- | --- |
| Initial | 40 | 60 | 0 |
| 0,1 | 40 | 60 | 0,1 |
| 5,0 | 40 | 60 | 0,1 |
| 6,0 | 40 | 60 | 1,0 |
| 6,5 | 40 | 60 | 1,0 |
| 9,0 | 36 | 64 | 1,0 |
| 10,0 | 20 | 80 | 1,0 |
| 11,5 | 16 | 84 | 1,0 |
| 12,0 | 16 | 84 | 1,0 |
| 16,0 | 10 | 90 | 1,0 |
| 19,0 | 0 | 100 | 1,0 |
| 20,0 | 0 | 100 | 1,0 |
| 21,0 | 40 | 60 | 1,0 |
| 29,0 | 40 | 60 | 1,0 |
| 30,0 | 40 | 60 | 0 |

Tid (min)

Lösning A (%)

Lösning B (%)

Flödeshastighet

Initial

40

60

0

0,1

40

60

0,1

5,0

40

60

0,1

6,0

40

60

1,0

6,5

40

60

1,0

9,0

36

64

1,0

10,0

20

80

1,0

11,5

16

84

1,0

12,0

16

84

1,0

16,0

10

90

1,0

19,0

0

100

1,0

20,0

0

100

1,0

21,0

40

60

1,0

29,0

40

60

1,0

30,0

40

60

0

Anm.: Elueringsgradienten kan behöva justeras något för att nå den upplösning som visas i figur 1.

Kolonntemperatur: 30 °C.

7.5.3   
  Injiceringsvolym: 50 μl derivatiseringsreagens och 50 μl provlösning

7.5.4   Jämviktning av kolonnen

När systemet startas för dagligt bruk: spola kolonnen med 100-procentig lösning B i 15 minuter, ställ sedan in A: B = 40: 60 och jämvikta vid 1 ml/min under 15 minuter. Kör ett blankprov genom att injicera metanol (4.2.1).

Anm.: Spola kolonnen med metanol:kloroform = 80: 20 (v/v) under 30 minuter före långvarig förvaring.

7.5.5   
  Bestämning av PS- + PE-halt i provet

7.5.6   
  Genomför sekvensen av de kromatografiska analyserna med konstant provtid för att få retentionstiderna konstanta. Injicera den externa standardlösningen (7.3) vart femte till tionde prov för att beräkna responsfaktorn.

Anm.: Kolonnen ska rengöras genom spolning med 100-procentig B-lösning (7.5.1) under minst 30 minuter vid var 20:e till 25:e provomgång.

7.6   Integrering

7.6.1   FEDP-topp

FEDP elueras som en enkel topp. Bestäm toppens höjd genom dal till dal-integrering.

7.6.2   Tryptamintopp

Tryptamin elueras som en enkel topp (figur 1). Bestäm toppens höjd genom dal-till-dal-integrering.

7.6.3   Grupperade PS- och PE-toppar

Under de betingelser som beskrivs (figur 1), elueras PS som två delvis separerade huvudtoppar som föregås av en mindre topp. PE eluerar som tre delvis separerade huvudtoppar. Bestäm hela arean för respektive toppkluster genom att en baslinje dras på det sätt som visas i figur 1.

8.   BERÄKNING OCH RESULTAT

PS- och PE-halt i provet ska beräknas enligt följande:

C = 55,36 × ((A2)/(A1)) × ((T1)/(T2))

där:

| C | = | PS- eller PE-halten (mg/100 g pulver) i provet, |
| --- | --- | --- |
| A1 | = | FEDP-topparean för standardprovlösningen (7.3), |
| A2 | = | PS- eller PE-topparean för provlösningen (7.2), |
| T1 | = | tryptamintopparean för standardprovlösningen (7.3), |
| T2 | = | tryptamintopparean för provlösningen (7.2). |

C

=

PS- eller PE-halten (mg/100 g pulver) i provet,

A1

=

FEDP-topparean för standardprovlösningen (7.3),

A2

=

PS- eller PE-topparean för provlösningen (7.2),

T1

=

tryptamintopparean för standardprovlösningen (7.3),

T2

=

tryptamintopparean för provlösningen (7.2).

9.   METODENS NOGGRANNHET

Anm.: Värden för repeterbarhet har beräknats enligt IDF:s internationella standard (*).

9.1   Repeterbarhet

Den relativa standardavvikelsen för repeterbarheten, som uttrycker variabiliteten i av varandra oberoende analytiska resultat som har erhållits av samma person under användning av samma utrustning, under samma betingelser på samma prov inom ett kort tidsintervall, bör inte överskrida ett relativvärde på 2 %. Om två bestämningar erhålls under dessa betingelser, bör motsvarande skillnad mellan resultaten inte vara större än 6 % av resultatets aritmetiska medelvärde.

9.2   Reproducerbarhet

Om två bestämningar erhålls från personer i olika laboratorier under användning av olika utrustning under olika betingelser för analys av samma prov, bör den relativa skillnaden mellan de två resultaten inte vara större än 11 % av resultatets aritmetiska medelvärde.

10.   REFERENSER

10.1   
  Resmini P., Pellegrino L., Hogenboom J.A., Sadini V., Rampilli M., ”Detection of buttermilk solids in skimmilk powder by HPLC quantification of aminophospholipids”. Sci. Tecn. Latt.-Cas., 39,395 (1988).

Figur 1

HPLC-mönster för o-ftaldialdehydderivat av fosfatidylserin (PS) och fosfatidyletanolamin (PE) i metanolextrakt av rekonstituerat skummjölkspulver. Integrationstyp för PS-, PE- och tryptamintoppar (intern standard) rapporteras

Minuter

Flourescens (godtyckliga enheter)

Tillägg II

PÅVISANDE AV LÖPEVASSLE I SKUMMJÖLKSPULVER AVSETT FÖR OFFENTLIG LAGRING GENOM BESTÄMNING AV KASEINMAKROPEPTIDER MED HÖGUPPLÖSANDE VÄTSKEKROMATOGRAFI (HPLC)

1.   SYFTE OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Med denna metod kan löpevassle påvisas i skummjölkspulver avsett för offentlig lagring genom bestämning av kaseinmakropeptider.

2.   HÄNVISNING

ISO 707, Milk and milk products – Guidance on sampling.

3.   DEFINITION

Halten löpevasslepulver fastställs som halten kaseinmakropeptid med den nedan beskrivna metoden och uttrycks i viktprocent.

4.   PRINCIP

| — | Skummjölkspulvret rekonstitueras i vatten, fett och proteiner avlägsnas med triklorättiksyra, varefter lösningen centrifugeras eller filtreras. |
| --- | --- |

—

Skummjölkspulvret rekonstitueras i vatten, fett och proteiner avlägsnas med triklorättiksyra, varefter lösningen centrifugeras eller filtreras.

| — | Bestämning av kvantiteten kaseinmakropeptider (CMP) i supernatanten med högupplösande vätskekromatografi (HPLC). |
| --- | --- |

—

Bestämning av kvantiteten kaseinmakropeptider (CMP) i supernatanten med högupplösande vätskekromatografi (HPLC).

| — | Bedömning av det resultat som erhålls från proverna görs med hjälp av standardprover som består av skummjölkspulver med eller utan tillsats av en känd procentandel vasslepulver. |
| --- | --- |

—

Bedömning av det resultat som erhålls från proverna görs med hjälp av standardprover som består av skummjölkspulver med eller utan tillsats av en känd procentandel vasslepulver.

5.   REAGENSER

Alla reagenser ska vara av vedertagen analyskvalitet. Vattnet ska vara destillerat vatten eller vatten med minst motsvarande renhetsgrad.

5.1   Triklorättiksyralösning

Lös 240 g triklorättiksyra (CCl3COOH) i vatten och späd till 1 000 ml. Lösningen ska vara klar och färglös.

5.2   Elueringslösning pH 6,0

Lös 1,74 g dikaliumvätefosfat (K2HPO4), 12,37 g kaliumdivätefostat (KH2PO4) och 21,41 g natriumsulfat (Na2SO4) i ca 700 ml vatten. Justera vid behov till pH 6,0 med en lösning av fosforsyra eller kaliumhydroxid.

Späd till 1 000 ml med vatten och homogenisera.

Anm.: Eluentsammansättningen kan uppdateras för att överensstämma med certifikatet för standarderna eller rekommendationer från tillverkaren av kolonnpackningsmaterialet.

Före användning ska elueringslösningen filtreras genom ett membranfilter med pordiametern 0,45 μm.

5.3   Tvättvätska

Blanda en del acetonitril (CH3CN) med nio delar vatten. Före användning ska blandningen filtreras genom ett membranfilter med pordiametern 0,45 μm.

Anm.: Andra tvättvätskor med bakteriedödande effekt får användas, förutsatt att de inte sätter ned kolonnens separationsförmåga.

5.4   Standardprover

5.4.1   
  Skummjölkspulver som uppfyller kraven i denna förordning (dvs. [0])

5.4.2   
  Samma skummjölkspulver uppblandat med 5 % (viktprocent) vasslepulver av löpetyp med en standardsammansättning (dvs. [5])

6.   UTRUSTNING

6.1   
  Analysvåg

6.2   
  Om så önskas centrifug med kapacitet för en centrifugalkraft på 2 200 g, utrustad med proppförsedda centrifugrör som rymmer ca 50 ml

6.3   
  Mekanisk skakapparat

6.4   
  Magnetomrörare

6.5   
  Glastrattar, diameter ca 7 cm

6.6   
  Filterpapper, medelfint, diameter ca 12,5 cm

6.7   
  Glasfilterutrustning med membranfilter med pordiameter 0,45 μm

6.8   
  Graderade pipetter som medger tillförsel av 10 ml (ISO 648, klass A, eller ISO/R 835), eller ett dispenseringssystem som kan tillföra 10,0 ml på 2 minuter

6.9   
  Dispenseringssystem som kan tillföra 20,0 ml vatten vid ca 50 °C

6.10   
  Termostatstyrt vattenbad, inställt på 25 ± 0,5 °C

6.11   
  HPLC-utrustning bestående av följande:

| 6.11.1 | Pump |
| --- | --- |

6.11.1

Pump

| 6.11.2 | Injektor, manuell eller automatisk, med kapaciteten 15–30 μl |
| --- | --- |

6.11.2

Injektor, manuell eller automatisk, med kapaciteten 15–30 μl

| 6.11.3 | Två seriekopplade kolonner TSK 2 000-SW (längd 30 cm, innerdiameter 0,75 cm) eller motsvarande kolonner (t.ex. en TSK 2 000-SWxl, en Agilent Technologies Zorbax GF 250) med förkolonn (3 cm × 0,3 cm) fylld med I 125 eller material som är lika effektivt |
| --- | --- |

6.11.3

Två seriekopplade kolonner TSK 2 000-SW (längd 30 cm, innerdiameter 0,75 cm) eller motsvarande kolonner (t.ex. en TSK 2 000-SWxl, en Agilent Technologies Zorbax GF 250) med förkolonn (3 cm × 0,3 cm) fylld med I 125 eller material som är lika effektivt

| 6.11.4 | Termostatstyrd kolonnugn, inställd på 35 ± 1 °C |
| --- | --- |

6.11.4

Termostatstyrd kolonnugn, inställd på 35 ± 1 °C

| 6.11.5 | UV-detektor, variabel våglängd, som medger mätningar vid 205 nm med en känslighet på 0,008 Å |
| --- | --- |

6.11.5

UV-detektor, variabel våglängd, som medger mätningar vid 205 nm med en känslighet på 0,008 Å

| 6.11.6 | Integrator som medger dal-till-dal-integrering


  Anm.: Man kan använda kolonner vid rumstemperatur, men separationsförmågan blir då något lägre. I så fall bör temperaturvariationen vid varje analys vara mindre än ± 5 °C. |
| --- | --- |

6.11.6

Integrator som medger dal-till-dal-integrering

Anm.: Man kan använda kolonner vid rumstemperatur, men separationsförmågan blir då något lägre. I så fall bör temperaturvariationen vid varje analys vara mindre än ± 5 °C.

7.   PROVTAGNING

7.1   Provtagningen ska göras i enlighet med internationell standard ISO 707. Medlemsstaterna får dock använda andra provtagningsmetoder om dessa är likvärdiga med nämnd standard

7.2   Proverna ska förvaras under förhållanden som förhindrar nedbrytning eller förändring i sammansättningen

8.   FÖRFARANDE

8.1   Provberedning

Överför mjölkpulvret till ett kärl som rymmer ungefär dubbelt så stor volym som pulvrets och som är försett med lufttätt lock. Förslut behållaren omedelbart. Blanda mjölkpulvret väl genom att upprepade gånger vända behållaren.

8.2   Provmängd

Väg upp 2,000 ± 0,001 g av provet i ett centrifugrör (6.2) eller i en lämpligt försluten kolv (50 ml).

8.3   Borttagande av fett och proteiner

8.3.1   
  Tillsätt 20,0 ml varmt vatten (50 °C) till det uppvägda provet. Lös pulvret genom att skaka det 5 minuter i mekanisk skakapparat (6.3). Ställ röret i vattenbad (6.10) och temperera vid 25 °C

8.3.2   
  Tillsätt under två minuter 10,0 ml triklorättiksyralösningen (5.1) med en temperatur på 25 °C under omrörning med magnetomröraren (6.4). Placera röret i vattenbad (6.10) och låt det stå i 60 minuter

8.3.3   
  Centrifugera (6.2) i 10 minuter vid 2 200 g eller filtrera genom pappersfilter (6.6) och kasta de första 5 ml av filtratet

8.4   Kromatografisk analys

8.4.1   
  Injicera 15–30 μl noggrant uppmätt supernatant eller filtrat (8.3.3) i HPLC-apparaten (6.11) med en flödeshastighet av 1,0 ml elueringslösning (5.2) per minut

Anm. 1: En annan flödeshastighet kan användas beroende på kolonnernas innerdiameter eller anvisningar från kolonntillverkaren.

Anm. 2: Skölj kolonnerna med vatten under varje uppehåll. Lämna aldrig elueringslösningen i dem (5.2).

För varje uppehåll på mer än 24 timmar ska kolonnerna sköljas med vatten och sedan tvättas med lösning (5.3) under minst tre timmar med en flödeshastighet av 0,2 ml per minut.

8.4.2   
  Resultaten av den kromatografiska analysen av provet [E] erhålls i form av kromatogram där varje topp definieras av sin retentionstid (RT) enligt följande:

| Topp II: | Andra toppen i kromatogrammet med en retentionstid av ca 12,5 minuter. |
| --- | --- |
| Topp III: | Tredje toppen i kromatogrammet, motsvarande CMP med en retentionstid av 15,5 minuter. |

Topp II:

Andra toppen i kromatogrammet med en retentionstid av ca 12,5 minuter.

Topp III:

Tredje toppen i kromatogrammet, motsvarande CMP med en retentionstid av 15,5 minuter.

Valet av kolonn(er) kan påverka de enskilda topparnas retentionstid.

Integratorn (6.11.6) beräknar automatiskt arean A för varje topp:

| AII: | arean av topp II |
| --- | --- |
| AIII: | arean av topp III |

AII:

arean av topp II

AIII:

arean av topp III

Det är av största vikt att varje kromatograms utseende undersöks före kvantitativ bestämning för att upptäcka eventuella avvikelser som beror antingen på felfunktion hos apparaten eller kolonnerna eller på ursprunget eller beskaffenheten hos det analyserade provet.

Upprepa analysen i händelse av tveksamhet.

8.5   Kalibrering

8.5.1   
  Tillämpa exakt det förfarande som beskrivs i punkt 8.2–8.4.2 på standardproverna (5.4)

Använd nyberedda lösningar eftersom CMP bryts ned i 8-procentig triklorättiksyralösning. Förlusten kan uppskattas till 0,2 % per timme vid 30 °C.

8.5.2   
  Före kromatografisk analys av proverna, fukta kolonnerna genom att upprepade gånger injicera standardprov (5.4.2) i lösning (8.5.1) tills arean och retentionstiden för toppen som motsvarar CMP är konstanta

8.5.3   
  Bestäm responsfaktorerna R genom att injicera samma volym filtrat (8.5.1) som används i proverna

9.   RESULTATANGIVELSE

9.1   Beräkningsmetod och formler

9.1.1   Beräkning av responsfaktorerna R:

| Topp II: | RII = 100/(AII[0]) |
| --- | --- |

Topp II:

RII = 100/(AII[0])

där:

| RII | = | responsfaktorn för topp II, |
| --- | --- | --- |
| AII [0] | = | arean för standardprovets topp II [0] som erhållits i 8.5.3. |

RII

=

responsfaktorn för topp II,

AII [0]

=

arean för standardprovets topp II [0] som erhållits i 8.5.3.

| Topp III: | RIII = W/(AIII[5] – AIII[0]) |
| --- | --- |

Topp III:

RIII = W/(AIII[5] – AIII[0])

där:

| RIII | = | responsfaktorn för topp III, |
| --- | --- | --- |
| AIII [0] och AIII [5] | = | areorna för topp III i standardprov [0] respektive [5] som erhållits i 8.5.3, |
| W | = | mängden vassle i standardprov [5], dvs. 5. |

RIII

=

responsfaktorn för topp III,

AIII [0] och AIII [5]

=

areorna för topp III i standardprov [0] respektive [5] som erhållits i 8.5.3,

W

=

mängden vassle i standardprov [5], dvs. 5.

9.1.2   Beräkning av den relativa arean av topparna i provet [E]

| SII[E] = RII × AII[E] |
| --- |

SII[E] = RII × AII[E]

| SIII[E] = RIII × AIII[E] |
| --- |

SIII[E] = RIII × AIII[E]

| SIV[E] = RIV × AIV[E] |
| --- |

SIV[E] = RIV × AIV[E]

där:

| SII [E], SIII [E], SIV [E] | = | de relativa areorna för topp II, III respektive IV i provet [E], |
| --- | --- | --- |
| AII [E], AIII [E] | = | areorna för topp II respektive III i provet [E] som erhållits i 8.4.2, |
| RII, RIII | = | responsfaktorerna beräknade i 9.1.1. |

SII [E], SIII [E], SIV [E]

=

de relativa areorna för topp II, III respektive IV i provet [E],

AII [E], AIII [E]

=

areorna för topp II respektive III i provet [E] som erhållits i 8.4.2,

RII, RIII

=

responsfaktorerna beräknade i 9.1.1.

9.1.3   Beräkning av den relativa retentionstiden för topp III i provet [E]:

RRTIII[E] = (RTIII[E])/(RTIII[5])

där:

| RRTIII [E] | = | den relativa retentionstiden för topp III i provet [E], |
| --- | --- | --- |
| RTIII [E] | = | retentionstiden för topp III i provet [E] som erhållits i 8.4.2, |
| RTIII [5] | = | retentionstiden för topp III i kontrollprovet [5] som erhållits i 8.5.3. |

RRTIII [E]

=

den relativa retentionstiden för topp III i provet [E],

RTIII [E]

=

retentionstiden för topp III i provet [E] som erhållits i 8.4.2,

RTIII [5]

=

retentionstiden för topp III i kontrollprovet [5] som erhållits i 8.5.3.

9.1.4   Experiment har visat att det föreligger ett linjärt samband mellan den relativa retentionstiden för topp III, dvs. RRTIII [E] och procentandelen tillsatt vasslepulver upp till 10 %

| — | RRTIII [E] är < 1,000 när halten vassle är > 5 %, |
| --- | --- |

—

RRTIII [E] är < 1,000 när halten vassle är > 5 %,

| — | RRTIII [E] är ≥ 1,000 när halten vassle är ≤ 5 %. |
| --- | --- |

—

RRTIII [E] är ≥ 1,000 när halten vassle är ≤ 5 %.

Den tillåtna osäkerheten för värdena RRTIII är ± 0,002.

Normalt avviker RRTIII-värdet [0] endast lite från 1,034. Beroende på kolonnernas skick kan värdet närma sig 1,000, men ska alltid vara större.

9.2   Beräkning av procentandelen löpevasslepulver i provet:

W = SIII[E] – [1, 3 + (SIII[0] – 0, 9)]

där:

| W | = | procentandelen (viktprocent) löpevassle i provet [E], |
| --- | --- | --- |
| S III[E] | = | Den relativa arean för topp III i provet [E] som erhållits i 9.1.2, |
| 1,3 | = | representerar den relativa genomsnittliga arean för topp III uttryckt i gram löpevassle per 100 g, fastställd i oblandat skummjölkspulver av olika ursprung. Denna siffra har erhållits genom experiment, |
| SIII [0] | = | representerar den relativa arean för topp III, som är lika med RIII × AIII [0]. Dessa värden har erhållits i 9.1.1 respektive 8.5.3, |
| (SIII [0] – 0,9) | = | representerar den korrigering som ska göras av den relativa genomsnittliga arean 1,3, då SIII [0] avviker från 0,9. Enligt experiment är den relativa genomsnittliga arean för topp III för kontrollprovet [0] 0,9. |

W

=

procentandelen (viktprocent) löpevassle i provet [E],

S III[E]

=

Den relativa arean för topp III i provet [E] som erhållits i 9.1.2,

1,3

=

representerar den relativa genomsnittliga arean för topp III uttryckt i gram löpevassle per 100 g, fastställd i oblandat skummjölkspulver av olika ursprung. Denna siffra har erhållits genom experiment,

SIII [0]

=

representerar den relativa arean för topp III, som är lika med RIII × AIII [0]. Dessa värden har erhållits i 9.1.1 respektive 8.5.3,

(SIII [0] – 0,9)

=

representerar den korrigering som ska göras av den relativa genomsnittliga arean 1,3, då SIII [0] avviker från 0,9. Enligt experiment är den relativa genomsnittliga arean för topp III för kontrollprovet [0] 0,9.

9.3   Metodens noggrannhet

9.3.1   Repeterbarhet

Skillnaden mellan resultaten från två bestämningar som har utförts samtidigt eller med ett kort tidsintervall av samma person under användning av samma utrustning på identiskt provmaterial får inte överstiga 0,2 viktprocent.

9.3.2   Reproducerbarhet

Skillnaden mellan två individuella och av varandra oberoende resultat erhållna från två olika laboratorier på identiskt provmaterial får inte överstiga 0,4 viktprocent.

9.4   Tolkning

9.4.1   
  Vassle förekommer inte om den relativa arean av topp III, SIII [E] uttryckt i gram löpevassle per 100 g av produkten är ≤ 2,0 + (SIII[0] – 0,9)

där:

| 2,0 | är det maximalt tillåtna värdet på den relativa genomsnittliga arean av topp III med hänsyn tagen till den relativa arean av topp III, dvs. 1,3, osäkerheten på grund av variationer i skummjölkspulvrets sammansättning och i metodens reproducerbarhet (9.3.2), |
| --- | --- |
| (SIII [0] – 0,9) | är den korrigering som ska göras då arean SIII [0] avviker från 0,9 (se punkt 9.2). |

2,0

är det maximalt tillåtna värdet på den relativa genomsnittliga arean av topp III med hänsyn tagen till den relativa arean av topp III, dvs. 1,3, osäkerheten på grund av variationer i skummjölkspulvrets sammansättning och i metodens reproducerbarhet (9.3.2),

(SIII [0] – 0,9)

är den korrigering som ska göras då arean SIII [0] avviker från 0,9 (se punkt 9.2).

9.4.2   
  Om den relativa arean av topp III, SIII[E] är > 2,0 + (SIII[0] – 0,9) och den relativa arean av topp II, SII [E] ≤ 160, bestäms löpevasslehalten i enlighet med punkt 9.2.

9.4.3   
  Om den relativa arean av topp III, SIII[E] är > 2,0 + (SIII[0] – 0,9) och den relativa arean av topp II, SII [E] ≤ 160, bestäms den totala proteinhalten (P %) och därefter undersöks figur 1 och 2.

9.4.3.1   Data som erhållits efter analys av prover av oblandat skummjölkspulver med hög total proteinhalt har sammanförts i figur 1 och 2.

Den heldragna linjen representerar den linjära regressionen, för vilken koefficienterna beräknas enligt minsta kvadratmetoden.

Den streckade räta linjen bestämmer den övre gränsen för den relativa arean av topp III med en sannolikhet att inte överskridas i 90 % av fallen.

Ekvationerna för de streckade räta linjerna i figur 1 och 2 är:

| SIII = 0,376 P % – 10,7 | (figur 1) |
| --- | --- |
| SIII = 0,0123 SII [E] + 0,93 | (figur 2) |

SIII = 0,376 P % – 10,7

(figur 1)

SIII = 0,0123 SII [E] + 0,93

(figur 2)

där:

| SIII | är den relativa arean av topp III beräknad antingen enligt den totala proteinhalten eller enligt den relativa arean av topp SII [E], |
| --- | --- |
| P % | är den totala proteinhalten uttryckt som viktprocent, |
| S II[E] | är den relativa arean av provet beräknad i punkt 9.1.2. |

SIII

är den relativa arean av topp III beräknad antingen enligt den totala proteinhalten eller enligt den relativa arean av topp SII [E],

P %

är den totala proteinhalten uttryckt som viktprocent,

S II[E]

är den relativa arean av provet beräknad i punkt 9.1.2.

Dessa ekvationer är ekvivalenta med siffran 1,3 som nämns i punkt 9.2.

Avvikelsen (T1 och T2) mellan den relativa arean SIII [E] och den relativa arean SIII fås enligt följande: T1 = SIII[E] – [(0,376 P% – 10,7) + (SIII[0] – 0,9)]T2 = SIII[E] – [(0,0123 SII[E] + 0,93) + (SIII[0] – 0,9)]

| Om T1 och/eller T2 | är noll eller mindre än noll, kan förekomst av löpevassle inte fastställas. |
| --- | --- |
| Om T1 och T2 | överstiger noll förekommer löpevassle. |

Om T1 och/eller T2

är noll eller mindre än noll, kan förekomst av löpevassle inte fastställas.

Om T1 och T2

överstiger noll förekommer löpevassle.

Halten löpevassle beräknas enligt följande formel: W = T2 + 0,91

där:

0,91 är avståndet på den vertikala axeln mellan den heldragna räta linjen och den streckade räta linjen.

Topp II

Skummjölkspulver

Total proteinhalt (%)

Topp III

Topp III

Skummjölkspulver

Tillägg III

BESTÄMNING AV LÖPEVASSLEPULVER I SKUMMJÖLKSPULVER

1.   SYFTE: PÅVISANDE AV TILLSATT LÖPEVASSLEPULVER I SKUMMJÖLK

2.   REFERENSER: INTERNATIONELL STANDARD ISO 707

3.   DEFINITION

Halten löpevasslepulver fastställs som halten kaseinmakropeptid med den nedan beskrivna metoden och uttrycks i viktprocent.

4.   PRINCIP

Prover analyseras med avseende på kaseinmakropeptid A genom högupplösande vätskekromatografi med omvänd fas (HPLC-metod). Bedömning av det erhållna resultatet görs med hjälp av standardprover som består av skummjölkspulver med eller utan tillsats av vasslepulver. Resultat över 1 viktprocent visar på förekomst av löpevasslepulver.

5.   REAGENSER

Alla reagenser ska vara av vedertagen analyskvalitet. Vattnet ska vara destillerat vatten eller vatten med minst motsvarande renhetsgrad. Acetonitril ska vara av spektroskopisk kvalitet eller HPLC-kvalitet.

5.1   Triklorättiksyralösning

Lös 240 g triklorättiksyra (CCl3COOH) i vatten och späd till 1 000 ml. Lösningen ska vara klar och färglös.

5.2   Elueringslösning A och B

Elueringslösning A: Blanda 150 ml acetonitril (CH3CN), 20 ml isopropanol (CH3CHOHCH3) och 1,00 ml trifluorättiksyra (TFA, CF3COOH) i en 1 000 ml mätkolv. Späd till 1 000 ml med vatten.

Elueringslösning B: Blanda 550 ml acetonitril, 20 ml isopropanol och 1,00 ml TFA i en 1 000 ml mätkolv. Späd till 1 000 ml med vatten. Före användning ska elueringslösningen filtreras genom ett membranfilter med pordiametern 0,45 μm.

5.3   Konservering av kolonnen

Skölj kolonnen med elueringslösning B (under användning av en gradient) efter analyserna och därefter med acetonitril (under användning av en gradient i 30 minuter). Förvara kolonnen i acetonitril.

5.4   Standardprover

5.4.1   
  Skummjölkspulver som uppfyller kraven på offentlig lagring (dvs. [0])

5.4.2   
  Samma skummjölkspulver uppblandat med 5 % (viktprocent) vasslepulver av löpetyp med en standardsammansättning (dvs. [5])

5.4.3   
  Samma skummjölkspulver uppblandat med 50 % (viktprocent) vasslepulver av löpetyp med en standardsammansättning (dvs. [50])

6.   UTRUSTNING

6.1   
  Analysvåg

6.2   
  Om så önskas centrifug med kapacitet för en centrifugalkraft på 2 200 g, utrustad med proppförsedda centrifugrör som rymmer ca 50 ml

6.3   
  Mekanisk skakapparat

6.4   
  Magnetomrörare

6.5   
  Glastrattar, diameter ca 7 cm

6.6   
  Filterpapper, medelfint, diameter ca 12,5 cm

6.7   
  Glasfilterutrustning, membranfilter med pordiameter 0,45 μm

6.8   
  Graderade pipetter som medger tillförsel av 10 ml (ISO 648, klass A, eller ISO/R 835), eller ett dispenseringssystem som kan tillföra 10,0 ml på 2 minuter

6.9   
  Dispenseringssystem som kan tillföra 20,0 ml vatten vid ca 50 °C

6.10   
  Termostatstyrt vattenbad, inställt på 25 ± 0,5 °C

6.11   
  HPLC-utrustning bestående av följande:

| 6.11.1 | Pumpsystem för binära gradienter |
| --- | --- |

6.11.1

Pumpsystem för binära gradienter

| 6.11.2 | Injektor, manuell eller automatisk, med kapaciteten 100 μl |
| --- | --- |

6.11.2

Injektor, manuell eller automatisk, med kapaciteten 100 μl

| 6.11.3 | En Agilent Technologies Zorbax 300 SB-C3-kolonn (längd 25 cm, innerdiameter 0,46 cm) eller en motsvarande grovporig kiselbaserad kolonn med omvänd fas |
| --- | --- |

6.11.3

En Agilent Technologies Zorbax 300 SB-C3-kolonn (längd 25 cm, innerdiameter 0,46 cm) eller en motsvarande grovporig kiselbaserad kolonn med omvänd fas

| 6.11.4 | Termostatstyrd kolonnugn, inställd på 35 ± 1 °C |
| --- | --- |

6.11.4

Termostatstyrd kolonnugn, inställd på 35 ± 1 °C

| 6.11.5 | UV-detektor, variabel våglängd, som medger mätningar vid 210 nm med känsligheten 0,02 Å (vid behov kan en högre våglängd upp till 220 nm användas) |
| --- | --- |

6.11.5

UV-detektor, variabel våglängd, som medger mätningar vid 210 nm med känsligheten 0,02 Å (vid behov kan en högre våglängd upp till 220 nm användas)

| 6.11.6 | Integrator som kan ställas in för integrering med avseende på en gemensam baslinje eller en dal-till-dal-baslinje


  Anm.: Man kan använda kolonner vid rumstemperatur, förutsatt att rumstemperaturen inte varierar mer än 1 °C. I annat fall uppstår för stor variation i retentionstiden för CMPA. |
| --- | --- |

6.11.6

Integrator som kan ställas in för integrering med avseende på en gemensam baslinje eller en dal-till-dal-baslinje

Anm.: Man kan använda kolonner vid rumstemperatur, förutsatt att rumstemperaturen inte varierar mer än 1 °C. I annat fall uppstår för stor variation i retentionstiden för CMPA.

7.   PROVTAGNING

7.1   
  Provtagningen ska göras i enlighet med internationell standard ISO 707. Medlemsstaterna får dock använda andra provtagningsmetoder om dessa är likvärdiga med nämnd standard.

7.2   
  Proverna ska förvaras under förhållanden som förhindrar nedbrytning eller förändring i sammansättningen.

8.   FÖRFARANDE

8.1   Provberedning

Överför mjölkpulvret till ett kärl som rymmer ungefär dubbelt så stor volym som pulvrets och som är försett med lufttätt lock. Förslut behållaren omedelbart. Blanda mjölkpulvret väl genom att upprepade gånger vända behållaren.

8.2   Provmängd

Väg upp 2,00 ± 0,001 g av provet i ett centrifugrör (6.2) eller i en lämpligt försluten kolv (50 ml).

Anm. Vid blandningar ska en så stor mängd prov vägas upp att det avfettade provet motsvarar 2,00 g.

8.3   Borttagande av fett och proteiner

8.3.1   
  Tillsätt 20,0 ml varmt vatten (50 °C) till det uppvägda provet. Lös pulvret genom att skaka det 5 minuter i mekanisk skakapparat (6.3). Ställ röret i vattenbad (6.10) och temperera vid 25 °C.

8.3.2   
  Tillsätt under två minuter 10,0 ml triklorättiksyralösningen (5.1) med en temperatur på ca 25 °C under omrörning med magnetomröraren (6.4). Placera röret i vattenbad (6.10) och låt det stå i 60 minuter.

8.3.3   
  Centrifugera (6.2) i 10 minuter vid 2 200 g eller filtrera genom pappersfilter (6.6) och kasta de första 5 ml av filtratet.

8.4   Kromatografisk analys

8.4.1   
  Genom att använda HPLC-metoden med omvänd fas utesluts risken för falskt positiva resultat på grund av förekomsten av pulver från syrad kärnmjölk.

8.4.2   
  Innan HPLC-analysen med omvänd fas utförs bör gradientförhållandena optimeras. En retentionstid på 26 ± 2 minuter för CMPA är optimal för gradientsystem med en dödvolym på ca 6 ml (volym från den punkt där lösningsmedlen blandas till och med den punkt där injiceringsslingan slutar). I gradientsystem med lägre dödvolym (t.ex. 2 ml) bör en optimal retentionstid på 22 minuter användas.

Använd lösningar av standardproverna (5.4) med och utan 50 % löpevassle.

Injicera 100 μl av supernatanten eller filtratet (8.3.3) i en HPLC-apparat som används enligt de kontrollgradientbetingelser som anges i tabell 1.

Tabell 1

Kontrollgradientbetingelser för optimering av kromatografin

| Tid
  (min) | Flöde
  (ml/min) | % A | % B | Kurva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Initial | 1,0 | 90 | 10 | * |
| 27 | 1,0 | 60 | 40 | linjär |
| 32 | 1,0 | 10 | 90 | linjär |
| 37 | 1,0 | 10 | 90 | linjär |
| 42 | 1,0 | 90 | 10 | linjär |

Tid

(min)

Flöde

(ml/min)

% A

% B

Kurva

Initial

1,0

90

10

*

27

1,0

60

40

linjär

32

1,0

10

90

linjär

37

1,0

10

90

linjär

42

1,0

90

10

linjär

En jämförelse mellan båda kromatogrammen bör visa CMPΑ-toppens läge.

Vid hjälp av nedanstående formel kan den ursprungliga sammansättningen för det lösningsmedel som kommer att användas för den normala gradienten (se 8.4.3) beräknas: % B = 10 – 2,5 + (13,5 + (RTcmpA – 26)/6) × 30/27 % B = 7,5 + (13,5 + (RTcmpA – 26)/6) × 1,11

där:

| RTcmpA | = | retentionstiden för CMPΑ vid användning av kontrollgradienten, |
| --- | --- | --- |
| 10 | = | den ursprungliga % B för kontrollgradienten, |
| 2,5 | = | % B vid medelpunkten minus % B vid start vid användning av normalgradienten, |
| 13,5 | = | medelpunkttiden för kontrollgradienten, |
| 26 | = | nödvändig retentionstid för CMPΑ, |
| 6 | = | förhållandet mellan kontroll- och normalgradientens lutning, |
| 30 | = | % B vid start minus % B vid 27 minuter vid användning av kontrollgradienten |
| 27 | = | kontrollgradientens löptid. |

RTcmpA

=

retentionstiden för CMPΑ vid användning av kontrollgradienten,

10

=

den ursprungliga % B för kontrollgradienten,

2,5

=

% B vid medelpunkten minus % B vid start vid användning av normalgradienten,

13,5

=

medelpunkttiden för kontrollgradienten,

26

=

nödvändig retentionstid för CMPΑ,

6

=

förhållandet mellan kontroll- och normalgradientens lutning,

30

=

% B vid start minus % B vid 27 minuter vid användning av kontrollgradienten

27

=

kontrollgradientens löptid.

8.4.3   Analysera provlösningarna:

Injicera 100 μl noggrant uppmätt supernatant eller filtrat (8.3.3) i HPLC-apparaten med en flödeshastighet av 1,0 ml elueringslösning (5.2) per minut.

Elueringslösningens sammansättning i början av analysen fås från 8.4.2. Normalt är den nära A:B = 76:24 (5.2). Omedelbart efter injiceringen påbörjas en linjär gradient så att B har höjts med 5 % efter 27 minuter. Därefter påbörjas en linjär gradient som höjer eluentsammansättningens andel B till 90 % inom 5 minuter. Sammansättningen bibehålls i 5 minuter varefter den inom 5 minuter ändras tillbaka till den ursprungliga sammansättningen via en linjär gradient. Beroende på pumpsystemets inre volym kan nästa injicering ske 15 minuter efter det att de ursprungliga förhållandena har uppnåtts.

Anm. 1: Retentionstiden för CMPA bör vara 26 ± 2 minuter. Detta kan uppnås genom att start- och slutbetingelserna för den första gradienten varieras. Skillnaden i % B för start- och slutbetingelserna för den första gradienten måste dock fortfarande vara 5 % B.

Anm. 2: Elueringslösningarna bör avgasas tillräckligt och bör också förbli avgasade. Detta är viktigt för att gradientpumpsystemet ska kunna arbeta på rätt sätt. Standardavvikelsen för retentionstiden för CMPA-toppen bör vara mindre än 0,1 minuter (n = 10).

Anm. 3: Efter vart femte prov bör referensprovet [5] injiceras och användas för att beräkna en ny responsfaktor R (9.1.1).

8.4.4   Resultaten av den kromatografiska analysen av provet (E) erhålls i form av ett kromatogram där CMPA-toppen identifieras genom sin retentionstid på ungefär 26 minuter.

Integratorn (6.11.6) beräknar automatiskt topphöjden H för CMPA-toppen. Baslinjens läge bör kontrolleras i varje kromatogram. Analysen eller integrationen bör upprepas om baslinjens läge inte var korrekt.

Anm.: Om CMPA-toppen är tillräckligt separerad från de andra topparna ska en dal-till-dal-baslinje dras. I annat fall ska linjer dras vinkelrätt mot en gemensam baslinje, vars startpunkt ska ligga nära CMPA-toppen (dvs. inte vid t = 0 minuter!). Använd samma integreringsmetod för standard och prover och kontrollera, om metoden med gemensam baslinje används, att baslinjen överensstämmer för prover och standard.

Det är av största vikt att varje kromatograms utseende undersöks före kvantitativ bestämning för att upptäcka eventuella avvikelser som beror antingen på felfunktion hos apparaten eller kolonnerna, eller på ursprunget och beskaffenheten hos det analyserade provet. Upprepa analysen i händelse av tveksamhet.

8.5   Kalibrering

8.5.1   
  Tillämpa exakt det förfarande som beskrivs i punkt 8.2–8.4.4 på standardproverna (5.4.1–5.4.2). Använd nyberedda lösningar, eftersom CMP bryts ned i 8-procentig triklorättiksyralösning vid rumstemperatur. Vid 4 °C förblir lösningen stabil i 24 timmar. Vid långa serier av analyser är det önskvärt att en nedkyld provbricka används i autoinjektorn.

Anm.: 8.4.2 kan utelämnas om % B vid startbetingelserna är känd från tidigare analyser.

Kromatogrammet för referensprovet [5] bör motsvara figur 1. I denna figur föregås CMPA-toppen av två mindre toppar. Det är viktigt att uppnå en liknande separation.

8.5.2   
  Injicera 100 μl av standardprovet utan löpevassle [0] (5.4.1) före den kromatografiska analysen av proverna.

Kromatogrammet bör inte uppvisa någon topp vid CMPA-toppens retentionstid.

8.5.3   
  Bestäm responsfaktorn R genom att injicera samma volym filtrat (8.5.1) som används i proverna.

9.   RESULTATANGIVELSE

9.1   Beräkningsmetod och formler

9.1.1   Beräkning av responsfaktorn R

CMPA-topp: R = W/H

där:

| R | = | responsfaktorn för CMPA-toppen, |
| --- | --- | --- |
| H | = | CMPA-toppens höjd, |
| W | = | vasslemängden i standardprovet [5]. |

R

=

responsfaktorn för CMPA-toppen,

H

=

CMPA-toppens höjd,

W

=

vasslemängden i standardprovet [5].

9.2   Beräkning av procentandelen löpevasslepulver i provet

W(E) = R × H(E)

där:

| W(E) | = | procentandelen (viktprocent) löpevassle i provet (E), |
| --- | --- | --- |
| R | = | responsfaktorn för CMPA-toppen (9.1.1), |
| H(E) | = | höjden på provets (E) CMPA-topp. |

W(E)

=

procentandelen (viktprocent) löpevassle i provet (E),

R

=

responsfaktorn för CMPA-toppen (9.1.1),

H(E)

=

höjden på provets (E) CMPA-topp.

Om W(E) är större än 1 % och skillnaden mellan retentionstiden och standardprovets [5] retentionstid är mindre än 0,2 minuter, innehåller provet löpevasslepulver.

9.3   Metodens noggrannhet

9.3.1   Repeterbarhet

Skillnaden mellan resultaten från två bestämningar som har utförts samtidigt eller med ett kort tidsintervall av samma person under användning av samma utrustning på identiskt provmaterial får inte överstiga 0,2 viktprocent.

9.3.2   Reproducerbarhet

Inte fastställd.

9.3.3   Linjäritet

För mellan 0 % och 16 % löpevasslehalt bör ett linjärt förhållande uppnås med en korrelationskoefficient som är > 0,99.

9.4   Tolkning

Gränsen på 1 % innefattar osäkerhet på grund av reproducerbarhet.

Figur 1

Ni–4.6 standard

tid (minuter)

Absorbans (220 nm)

CMP A

| (*) | Internationell standard IDF 135B:1991. Milk and milk products. Precision characteristics of analytical methods. Outline of collaborative study procedure.” |
| --- | --- |

(*)

Internationell standard IDF 135B:1991. Milk and milk products. Precision characteristics of analytical methods. Outline of collaborative study procedure

| 3. | Följande bilagor ska läggas till:


  ”BILAGA VI

  Metoder för analys av smör vid privat lagring







  Parameter | Metod |
| --- | --- | --- |
| Fett (6) | ISO 17189 eller ISO 3727 del 3 |
| Vatten | ISO 3727 del 1 |
| Fettfri torrsubstans (med undantag för salt) | ISO 3727 del 2 |
| Salt | ISO 15648 |

3.

Följande bilagor ska läggas till:

”BILAGA VI

Metoder för analys av smör vid privat lagring

Parameter

Metod

Fett (6)

ISO 17189 eller ISO 3727 del 3

Vatten

ISO 3727 del 1

Fettfri torrsubstans (med undantag för salt)

ISO 3727 del 2

Salt

ISO 15648

”BILAGA VII

Metoder för analys av skummjölkspulver vid privat lagring

| Parameter | Metod |
| --- | --- |
| Fett | ISO 1736 |
| Proteiner | ISO 8968 del 1 |
| Vatten | ISO 5537 |

Parameter

Metod

Fett

ISO 1736

Proteiner

ISO 8968 del 1

Vatten

ISO 5537

”BILAGA VIII

Metoder för analys av ost vid privat lagring

| 1. | Den analysmetod som anges i tillägget ska användas för att säkerställa att ost som uteslutande är framställd av mjölk från tackor, getter eller bufflar eller av en blandning av mjölk från tackor, getter och bufflar inte innehåller komjölkskasein.
  Komjölkskasein ska anses förekomma om halten komjölkskasein i det prov som analyseras är lika med eller är högre än halten i det referensprov som innehåller 1 % komjölk enligt tillägget. |
| --- | --- |

1.

Komjölkskasein ska anses förekomma om halten komjölkskasein i det prov som analyseras är lika med eller är högre än halten i det referensprov som innehåller 1 % komjölk enligt tillägget.

| 2. | De metoder för att påvisa komjölkskasein i ost som avses i punkt 1 får användas förutsatt att






  a) | detektionsgränsen är högst 0,5 %, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

detektionsgränsen är högst 0,5 %,

| b) | det inte förekommer några falskt positiva resultat, |
| --- | --- |

b)

det inte förekommer några falskt positiva resultat,

| c) | det är möjligt att påvisa komjölkskasein med erforderlig noggrannhet, även efter de långa mognadsperioder som kan förekomma under vanliga handelsförhållanden. |
| --- | --- |

c)

det är möjligt att påvisa komjölkskasein med erforderlig noggrannhet, även efter de långa mognadsperioder som kan förekomma under vanliga handelsförhållanden.

Om något av ovanstående villkor inte är uppfyllt ska de metoder som anges i tillägget användas.

”Tillägg

METOD FÖR ATT PÅVISA KOMJÖLK OCH KASEINAT I OST SOM ÄR TILLVERKAD AV MJÖLK FRÅN TACKOR, GETTER ELLER BUFFLAR ELLER BLANDNINGAR AV MJÖLK FRÅN TACKOR, GETTER OCH BUFFLAR

1.   SYFTE

Påvisande av komjölk och kaseinat i ost som är tillverkad av mjölk från tackor, getter eller bufflar eller av blandningar av mjölk från tackor, getter och bufflar, genom isoelektrisk fokusering av γ-kaseiner efter plasminolys.

2.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Metoden är lämplig för känsligt och specifikt påvisande av rå och värmebehandlad komjölk och kaseinat i färsk och mogen ost som tillverkats av mjölk från tackor, getter och bufflar eller blandningar av mjölk från tackor, getter och bufflar. Den är inte lämplig för att påvisa tillsatser av värmebehandlat koncentrat av protein från kolöpe i mjölk och ost.

3.   PRINCIP

3.1   
  Isolering av kaseiner från ost och standardlösning

3.2   
  Upplösning av isolerade kaseiner som därefter underkastas plasminspjälkning (E.C.3.4.21.7)

3.3   
  Isoelektrisk fokusering av de plasminbehandlade kaseinerna i närvaro av urea och färgning av proteinerna

3.4   
  Bedömning av de färgade γ3- och γ2-kaseinmönstren (tecken på komjölk) genom jämförelse av provets mönster med mönster i samma gel från standardlösningar som innehåller 0 % och 1 % komjölk

4.   REAGENSER

Om inte annat anges ska kemikalier av analyskvalitet användas. Vattnet ska vara dubbeldestillerat eller av motsvarande renhetsgrad.

Anm.: Följande uppgifter gäller för laboratorietillverkade polyakrylamidgeler med måtten 265 × 125 × 0,25 mm som innehåller urea. Om gel av annan storlek eller typ används kan separationsbetingelserna behöva anpassas.

Isoelektrisk fokusering

4.1   Reagenser för framställning av polyakrylamidgeler som innehåller urea

4.1.1   Stamgellösning

Lös

| 4,85 g akrylamid |
| --- |

4,85 g akrylamid

| 0,15 g N, N′-metylen-bis-akrylamid (BIS) |
| --- |

0,15 g N, N′-metylen-bis-akrylamid (BIS)

| 48,05 g urea |
| --- |

48,05 g urea

| 15,00 g glycerol (87 viktprocent) |
| --- |

15,00 g glycerol (87 viktprocent)

i vatten och späd till 100 ml. Förvara lösningen i en brun glasflaska i kylskåp.

Anm.: Använd gärna en färdigblandad akrylamid/BIS-lösning, som kan fås i handeln, i stället för de angivna bestämda vikterna av de neurotoxiska akrylamiderna. Om en sådan lösning innehåller 30 % w/v akrylamid och 0,8 % w/v BIS ska en volym på 16,2 ml användas i sammansättningen i stället för de angivna vikterna. Stamlösningen är hållbar i högst 10 dagar. Om dess ledningsförmåga överstiger 5 μS, avjoniseras den genom omrörning med 2 g Amberlite MB-3 i 30 minuter och filtreras därefter genom ett 0,45 μm membranfilter.

4.1.2   Gellösning

Bered en gellösning genom att blanda tillsatser och amfolyter (*) med stamlösningen (se 4.1.1).

| 9,0 ml stamlösning |
| --- |

9,0 ml stamlösning

| 24 mg β-alanin |
| --- |

24 mg β-alanin

| 500 μl amfolyt pH 3,5–9,5 |
| --- |

500 μl amfolyt pH 3,5–9,5

| 250 μl amfolyt pH 5–7 |
| --- |

250 μl amfolyt pH 5–7

| 250 μl amfolyt pH 6–8 |
| --- |

250 μl amfolyt pH 6–8

Blanda gellösningen och avgasa den i 2–3 minuter i ett ultraljudsbad eller i vakuum.

Anm.: Bered gellösningen omedelbart före upphällningen (se 6.2).

4.1.3   Katalysatorlösningar

4.1.3.1   N, N, N′ N′ – tetrametyletylen-diamin (Temed)

4.1.3.2   40 % w/v ammoniumpersulfat (PER):

Lös 800 mg PER i vatten och späd med vatten till 2 ml.

Anm.: Använd alltid nyblandad PER-lösning.

4.2   Kontaktvätska

Fotogen eller flytande paraffin.

4.3   Anodlösning

Lös 5,77 g fosforsyra (85 viktprocent) i vatten och späd med vatten till 100 ml.

4.4   Katodlösning

Lös 2,00 g natriumhydroxid i vatten och späd med vatten till 100 ml.

Provberedning

4.5   Reagenser för proteinisolering

4.5.1   
  Späd ättiksyra (25,0 ml isättika späds med vatten till 100 ml).

4.5.2   
  Diklormetan

4.5.3   
  Aceton

4.6   Proteinupplösande buffert

Lös

| 5,75 g glycerol (87 viktprocent), |
| --- |

5,75 g glycerol (87 viktprocent),

| 24,03 g urea, |
| --- |

24,03 g urea,

| 250 mg ditiotreitol |
| --- |

250 mg ditiotreitol

i vatten och späd till 50 ml.

Anm.: Förvaras i kylskåp, hållbar i högst en vecka.

4.7   Reagenser till plasminspjälkning av kaseiner

4.7.1   Ammoniumkarbonatbuffert

Titrera en 0,2 mol/l ammoniumvätekarbonatlösning (1,58 g/100 ml vatten) som innehåller 0,05 mol/l etylendiamintetraättiksyra (EDTA, 1,46 g/100 ml) med en 0,2 mol/l ammoniumkarbonatlösning (1,92 g/100 ml vatten) som innehåller 0,05 mol/l EDTA till pH 8.

4.7.2   
  Bovin plasmin (EC. 3.4.21.7), aktivitet minst 5 IE/ml

4.7.3   ε-Aminokapronsyralösning för enzyminhibition

Lös 2,624 g ε-aminokapronsyra (6-amino-n-hexanonsyra) i 100 ml 40 % (v/v) etanol.

4.8   Standarder

4.8.1   
  Certifierade referensstandarder av en blandning av skummjölk från tackor och getter vilken behandlats med löpe och som innehåller 0 % och 1 % komjölk är tillgängliga från kommissionens institut för referensmaterial och mätningar, B-2440 Geel, Belgien.

4.8.2   Beredning av interimstandarder för laboratoriebruk av buffelmjölk som behandlats med löpe och som innehåller 0 % och 1 % komjölk

Skummjölken bereds genom att obehandlad och opaketerad mjölk från antingen bufflar eller kor centrifugeras vid 37 °C, 2 500 g i 20 minuter. Röret med innehåll kyls snabbt till 6–8 °C och det översta fettlagret avlägsnas fullständigt. 1 %-standardlösning bereds genom att 5,00 ml skummjölk från ko tillsätts till 495 ml skummjölk från buffel i 1-litersbägare och pH-värdet justeras till 6,4 genom tillsats av utspädd mjölksyra (10 % w/v). Ställ in temperaturen på 35 °C och tillsätt 100 μl kalvlöpe (löpeaktivitet 1: 10 000, ca 3 000 U/ml). och rör om i 1 minut. Täck sedan bägaren med aluminiumfolie och låt den stå i 35 °C under 1 timme, så att ostmassan bildas. När ostmassan har bildats, frystorkas all den löpebehandlade mjölken utan föregående homogenisering eller avrinning av vasslen. Efter frystorkningen mals produkten fint till ett homogent pulver. Använd samma förfarande för att bereda 0 %-standardlösningen av ren skummad buffelmjölk. Standardlösningarna ska förvaras vid – 20 °C.

Anm.: Kontrollera buffelmjölkens renhet genom isoelektrisk fokusering av plasminbehandlade kaseiner innan standardlösningarna bereds.

Reagenser för proteinfärgning

4.9   Fixeringsvätska

Lös 150 g triklorättiksyra i vatten och späd till 1 000 ml.

4.10   Avfärgningslösning

Späd 500 ml metanol och 200 ml isättika med destillerat vatten till 2 000 ml.

Anm.: Blanda till ny avfärgningslösning varje dag. Utgå gärna från stamlösningar av 50 % (v/v) metanol och 20 % (v/v) isättika som blandas i lika stora mängder.

4.11   Färgningslösningar

4.11.1   Färgningslösning (stamlösning 1)

Lös 3,0 g Coomassie Brilliant Blue G-250 (C.I. 42655) i 1 000 ml 90 % (v/v) metanol med hjälp av en magnetisk omrörare (ca 45 minuter) och filtrera därefter lösningen genom två vikta filter för medelsnabb filtrering.

4.11.2   Färgningslösning (stamlösning 2)

Lös 5,0 g kopparsulfatpentahydrat i 1 000 ml 20 % (v/v) ättiksyra.

4.11.3   Färgningslösning (arbetslösning)

Blanda 125 ml av vardera stamlösningen (4.11.1, 4.11.2) med varandra omedelbart före färgningen.

Anm.: Färgningslösningen bör beredas samma dag som den ska användas.

5.   UTRUSTNING

5.1   
  Glasplattor (265 × 125 × 4 mm) gummirulle (15 cm bred) vågrätt underlag

5.2   
  Gelbärarfolie (265 × 125 mm)

5.3   
  Täckfolie (280 × 125 mm) Fäst en tejpremsa (280 × 6 × 0,25 mm) längs vardera långsidan (se figur 1)

5.4   
  Elektrofokuseringskammare med kylplatta (t.ex. 265 × 125 mm) med lämplig spänningskälla (≥ 2,5 kV) eller automatisk elektroforesapparat

5.5   
  Cirkulationskryostat, termostatstyrd vid 12 ± 0,5 °C

5.6   
  Centrifug, justerbar till 3 000 g

5.7   
  Elektrodremsor (≥ 265 mm långa)

5.8   
  Droppflaskor av plast till anod- och katodlösningarna

5.9   
  Provapplikatorer (10 × 5 mm, viskosfilterpapper eller filterpapper för låg proteinabsorption)

5.10   
  Färgningsskålar och avfärgningsskålar av rostfritt stål eller glas (t.ex. 280 × 150 mm instrumentbrickor)

5.12   
  Justerbar homogenisator med stång (10 mm diameter), varvtalsintervall 8 000–20 000.

5.13   
  Magnetomrörare

5.14   
  Ultraljudsbad

5.15   
  Foliesvets

5.16   
  25 μl mikropipetter

5.17   
  Vakuumindunstare eller frystork

5.18   
  Termostatstyrt vattenbad inställt på 35 och 40 ± 1 °C med skakare

5.19   
  Densitometerutrustning med avläsning vid λ = 634 nm

6.   FÖRFARANDE

6.1   Provberedning

6.1.1   Isolering av kaseiner

Väg upp en mängd som motsvarar 5 g torr ost eller referensstandarderna i ett 100 ml centrifugrör, tillsätt 60 ml destillerat vatten och homogenisera med en homogenisator med stång (8 000–10 000 varv/minut). Justera pH-värdet till 4,6 med utspädd ättiksyra (4.5.1) och centrifugera (5 minuter, 3 000 g). Avlägsna fettet och vasslen och homogenisera återstoden vid 20 000 varv/min i 40 ml destillerat vatten som justerats till pH 4,5 med utspädd ättiksyra (4.5.1), tillsätt 20 ml diklormetan (4.5.2) och homogenisera och centrifugera igen (5 minuter, 3 000 g). Avlägsna det kaseinlager som finns mellan vattenfasen och den organiska fasen (se figur 2) med en spatel och dekantera av båda faserna. Homogenisera kaseinet igen i 40 ml destillerat vatten (se ovan) och 20 ml diklormetan (4.5.2) och centrifugera. Upprepa detta förfarande tills båda extraktionsfaserna är färglösa (två eller tre gånger). Homogenisera proteinresterna med 50 ml aceton (4.5.3) och filtrera dem genom ett vikt filter för medelsnabb filtrering. Tvätta resterna på filtret med två olika omgångar av 25 ml aceton, låt torka i luft eller i en kväveström och pulverisera dem sedan fint i mortel.

Anm.: Torra kaseinisolat ska förvaras vid – 20 °C.

6.1.2   Plasminspjälkning av β-kaseiner för att intensifiera γ-kaseiner

Slamma upp 25 mg isolerade kaseiner (6.1.1) i 0,5 ml ammoniumkarbonatbuffert (4.7.1) och homogenisera under 20 minuter, exempelvis genom ultraljudsbehandling. Värm till 40 °C och tillsätt 10 μl plasmin (4.7.2), blanda och inkubera under en timme vid 40 °C under ständig skakning. Inhibera enzymet genom att tillsätta 20 μl ε-aminokapronsyra (4.7.3), och tillsätt sedan 200 mg fast urea och 2 mg ditiotreitol.

Anm.: För att få de fokuserade kaseinbanden mer symmetriska rekommenderas att lösningen frystorkas efter tillsättning av ε-aminokapronsyran och att resterna löses i 0,5 ml proteinupplösande buffert (4.6).

6.2   Beredning av akrylamidgeler som innehåller urea

Rulla ut gelbärarfolien (5.2) med hjälp av ett par droppar vatten på en glasplatta (5.1) och avlägsna eventuellt överflödigt vatten med pappershandduk eller hushållspapper. Rulla på samma sätt ut täckfolien (5.3) med avståndsmärken med 0,25 mm mellanrum på en annan glasplatta. Placera plattan plant på ett vågrätt underlag.

Tillsätt 10 μl Temed (4.1.3.1) till den förbehandlade och avgasade gellösningen (4.1.2), rör om och tillsätt 10 μl Per-lösning (4.1.3.2), blanda noggrant och häll omedelbart ut ett jämnt lager på mitten av täckfolien. Placera ena sidan av gelbärarplattan (med folien nedåt) på täckfolieplattan och sänk ned den långsamt så att en gelfilm bildas mellan folierna och sprids ut jämnt utan bubblor (figur 3). Sänk försiktigt ned hela gelbärarplattan med hjälp av en tunn spatel och placera ytterligare tre glasplattor ovanpå den som vikter. När polymeriseringen är avslutad (efter ca 60 minuter) överför den polymeriserade gelen till gelbärarfolien tillsammans med täckfolien genom att vicka på glasplattorna. Rengör baksidan av gelbärarfolien försiktigt från gelrester och urea. Svetsa ”gelsandwichen” till ett folierör, som förvaras i kylskåp (högst 6 veckor).

Anm.: Täckfolien med avståndsmärken kan återanvändas. Polyakrylamidgelen kan skäras i mindre bitar, vilket är lämpligt då antalet prover är få eller då en automatisk elektroforesapparat används (2 geler, storlek 4,5 × 5 cm).

6.3   Isoelektrisk fokusering

Ställ in kyltermostaten på 12 °C. Torka av baksidan på gelbärarfolien med fotogen och droppa sedan några droppar fotogen (4.2) på mitten av kylblocket. Rulla därefter ut gelsandwichen på den (med bärarsidan nedåt) och se till att det inte bildas några bubblor. Torka av eventuellt överflödigt fotogen och ta bort täckfolien. Dränk in elektrodremsorna med elektrodlösningarna (4.3 och 4.4), skär till dem till samma längd som gelen och placera dem på de givna platserna (elektrodavstånd 9,5 cm).

Fokuseringen sker under följande betingelser:

6.3.1   Gelstorlek 265 × 125 × 0,25 mm

| Steg | Tid
  (minuter) | Spänning
  (V) | Strömstyrka
  (mA) | Effekt
  (W) | Volttimmar
  (Vh) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Förfokusering |

Steg

Tid

(minuter)

Spänning

(V)

Strömstyrka

(mA)

Effekt

(W)

Volttimmar

(Vh)

1.

Förfokusering

30

högst

2 500

högst

15

konstant 4

cirka 300

| 2. | Provfokusering (7) |
| --- | --- |

2.

Provfokusering (7)

60

högst

2 500

högst

15

konstant 4

cirka 1 000

| 3. | Slutfokusering |
| --- | --- |

3.

Slutfokusering

60

högst

2 500

högst

5

högst

20

cirka 3 000

40

högst

2 500

högst

6

högst

20

cirka 3 000

30

högst

2 500

högst

7

högst

25

cirka 3 000

Anm.: Om gelernas tjocklek eller bredd ändras måste strömstyrkan och effekten justeras därefter (dubblera t.ex. strömstyrkan och effekten om en gel med måtten 265 × 125 × 0,5 mm används).

6.3.2   Exempel på spänningsprogram för en automatisk elektroforesapparat (2 geler på 5,0 × 4,5 cm); elektroderna placeras utan remsor direkt på gelen

| Steg | Spänning | Strömstyrka | Effekt | Temp. | Volttimmar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Förfokusering |

Steg

Spänning

Strömstyrka

Effekt

Temp.

Volttimmar

1.

Förfokusering

1 000 V

10,0 mA

3,5 W

8 °C

85 Vh

| 2. | Provfokusering |
| --- | --- |

2.

Provfokusering

250 V

5,0 mA

2,5 W

8 °C

30 Vh

| 3. | Fokusering |
| --- | --- |

3.

Fokusering

1 200 V

10,0 mA

3,5 W

8 °C

80 Vh

| 4. | Fokusering |
| --- | --- |

4.

Fokusering

1 500 V

5,0 mA

7,0 W

8 °C

570 Vh

Placera provapplikatorn i steg 2 vid 0 Vh.

Ta bort provapplikatorn i steg 2 vid 30 Vh.

6.4   Proteinfärgning

6.4.1   Proteinfixering

Ta bort elektrodremsorna omedelbart efter det att strömmen slagits av och placera gelen i en färgningsskål eller avfärgningsskål fylld med 200 ml fixeringsvätska (4.9). Låt den stå i 15 minuter och skaka om då och då.

6.4.2   Tvättning och färgning av gelplattan

Låt fixeringsvätskan rinna av ordentligt och tvätta gelplattan två gånger under 30 sekunder med 100 ml avfärgningslösning (4.10) per gång. Häll av avfärgningslösningen och fyll skålen med 250 ml färgningslösning (4.11.3). Låt färgen verka under 45 minuter under försiktig skakning.

6.4.3   Avfärgning av gelplattan

Häll bort färgningslösningen och tvätta gelplattan två gånger med 100 ml avfärgningslösning (4.10) per gång, skaka sedan under 15 minuter med 200 ml avfärgningslösning. Upprepa avfärgningen två eller tre gånger tills bakgrunden är klar och färglös. Tvätta sedan gelplattan med destillerat vatten (2 × 2 minuter) och låt lufttorka (2–3 timmar) eller torka med en hårtork (10–15 minuter).

Anm. 1: Utför fixering, tvättning, färgning och avfärgning vid 20 °C. Högre temperatur får inte användas.

Anm. 2: Om en mer känslig silverfärgning önskas (t.ex. Silver Staining Kit, Protein, Pharmacia Biotech, Code No 17–1150–01) måste plasminbehandlade kaseinprov spädas till 5 mg/ml.

7.   BEDÖMNING

Bedömningen görs genom att proteinmönstret för det okända provet jämförs med referensstandarder på samma gel. Påvisande av komjölk i ost som tillverkats av mjölk från tackor, getter och bufflar och blandningar av mjölk från dessa djur sker via de γ3- och γ2-kaseiner, vars isoelektriska punkter ligger mellan pH 6,5 och pH 7,5 (figurerna 4 a, 4 b och 5). Detektionsgränsen ligger under 0,5 %.

7.1   Visuell bedömning

För visuell bedömning av mängden komjölk rekommenderas att provernas och standardernas koncentration justeras till samma intensitetsnivå för γ2- och γ3-kaseinerna från mjölk från får, getter och bufflar (jfr ”γ2 E, G, B” och ”γ3 E, G, B” i figurerna 4 a, 4 b och 5). Därefter kan innehållet av komjölk (lägre, lika med eller högre än 1 %) i det okända provet bedömas direkt genom jämförelse med intensiteten hos γ3- och γ2-kaseinerna från komjölk (jfr ”γ3 C” och ”γ2 C” i figurerna 4 a, 4 b och 5) med referensstandarder på 0 % och 1 % (tacka, get) eller med laboratoriets interimstandarder (buffel).

7.2   Densitometrisk bedömning

Om möjligt används densitometri (5.19) för att bestämma förhållandet mellan toppareorna för γ2- och γ3-kasein för kor och får, getter och/eller bufflar (jfr figur 5). Jämför detta värde med förhållandet mellan toppareorna för γ2- och γ3-kaseiner i 1 %-referensstandarden (tacka, get) eller i laboratoriets interimstandard (buffel) som analyseras på samma gel.

Anm.: Metoden fungerar tillfredsställande om det finns en tydlig positiv signal för både γ2- och γ3-kasein från komjölk i 1 %-referensstandarden, men inte i 0 %-referensstandarden. Om så inte är fallet, bör förfarandet förbättras genom att metoden följs noga i alla detaljer.

Ett prov betraktas som positivt om både γ2- och γ3-kaseiner eller motsvarande förhållanden mellan toppareorna är lika med eller större än nivån för 1 %-referensstandarden.

8.   REFERENSER

Addeo F., Moio L., Chianese L., Stingo C., Resmini P., Berner I, Krause I., Di Luccia A., Bocca A.: Use of plasmin to increase the sensitivity of the detection of bovine milk in ovine and/or caprine cheese by gel isoelectric focusing of γ2-caseins. Milchwissenschaft 45, 708–711 (1990).

Addeo F., Nicolai M.A., Chianese L., Moio L., Spagna Musso S., Bocca A., Del Giovine L.: A control method to detect bovine milk in ewe and water buffalo cheese using immunoblotting. Milchwissenschaft 50, 83–85 (1995).

Krause I., Berner I, Klostermeyer H.: Sensitive detection of cow milk in ewe and goat milk and cheese by carrier ampholyte – and carrier ampholyte/immobilized pH gradient – isoelectric focusing of γ-caseins using plasmin as signal amplifier. in: Electrophoresis-Forum 89 (B. J. Radola, ed.) s. 389–393, Bode-Verlag, München (1989).

Krause Ι., Belitz H.-D., Kaiser K.-P.: Nachweis von Kuhmilch in Schaf and Ziegenmilch bzw. -käse durch isoelektrische Fokussierung in harnstoffhaltigen Polyacrylamidgelen. Z. Lebensm. Unters. Forsch. 174, 195–199 (1982).

Radola B.J.: Ultrathin-layer isoelectric focusing in 50-100 μm polyacrylamide gels on silanised glass plates or polyester films. Electrophoresis 1, 43–56 (1980).

Figur 1

Schematisk bild av täckfolien

Polyesterfolie

Avståndsband

Figur 2

Kaseinlager som flyter mellan vattenfasen och den organiska fasen efter centrifugeringen

H2O-fas

Kasein

CH2Cl2-fas

Figur 3

Vickningsteknik vid gjutning av ultratunna polyakrylamidgeler

Image 6

a = avståndsband (0,25 mm) b = täckfolie (5.3) c, e = glasplattor (5.1) d = gellösning (4.1.2) f = gelbärarfolie (5.2)

Figur 4 a

Isoelektrisk fokusering av plasminbehandlade kaseiner från ost som tillverkats av mjölk från tackor och getter och som innehåller olika mängder komjölk

Image 7

% CM = procent komjölk, C = ko, E = tacka, G = get

Den övre halvan av IEF-gelen visas.

Figur 4 b

Isoelektrisk fokusering av plasminbehandlade kaseiner från ost som tillverkats av blandningar av mjölk från tackor, getter och bufflar och som innehåller olika mängder komjölk

Image 8

% CM = procent komjölk 1 + = prov som innehåller 1 % komjölk och där rent kasein från komjölk tillsatts i mitten av figuren. C = ko, E = tacka, G = get, B = buffel

Det totala separationsavståndet för IEF-gelen visas.

Figur 5

Överlagring av densitogram av standarder (STD) och ostprover som tillverkas av en blandning av mjölk från tackor och getter efter isoelektrisk fokusering

Image 9

a,b = standarder som innehåller 0 och 1 % komjölk, c-g = ostprover som innehåller 0, 1, 2, 3 och 7 % komjölk. C = ko, E = tacka, G = get

Den övre halvan av IEF-gelen analyserades vid λ = 634 nm.

”BILAGA IX

Bedömning av analyserna

1.   Kvalitetssäkring

Analyserna ska genomföras av laboratorier som utsetts i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 882/2004 (**) eller av de behöriga myndigheterna i medlemsstaten.

2.   Provtagning och ifrågasättande av analysresultat

| 1. | Provtagning ska ske i enlighet med den relevanta förordningen för produkten i fråga. Om det inte finns några uttryckliga provtagningsbestämmelser ska bestämmelserna i ISO 707, Milk and milk products – Guidance on sampling, användas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Laboratorierapporten rörande analysresultaten ska innehålla tillräckliga uppgifter för att en bedömning av resultaten i enlighet med tillägget ska kunna göras. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dubbelprover ska tas för de analyser som föreskrivs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Om det uppstår en tvist om resultaten ska det utbetalande organet låta utföra den analys som krävs på produkten ifråga igen och den förlorande parten ska stå för kostnaden.
  Ovannämnda analys ska utföras under förutsättning att förslutna dubbelprover av produkten finns tillgängliga och har lagrats på ett godtagbart sätt hos den behöriga myndigheten. Tillverkaren ska inom sju arbetsdagar efter det att resultaten av den första analysen har meddelats sända en begäran till det utbetalande organet om att analysen ska genomföras. Det utbetalande organet ska genomföra analysen inom 21 arbetsdagar efter det att begäran har tagits emot. |
| --- | --- |

4.

Ovannämnda analys ska utföras under förutsättning att förslutna dubbelprover av produkten finns tillgängliga och har lagrats på ett godtagbart sätt hos den behöriga myndigheten. Tillverkaren ska inom sju arbetsdagar efter det att resultaten av den första analysen har meddelats sända en begäran till det utbetalande organet om att analysen ska genomföras. Det utbetalande organet ska genomföra analysen inom 21 arbetsdagar efter det att begäran har tagits emot.

| 5. | Resultatet efter överklagandet ska vara slutgiltigt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Om tillverkaren inom fem arbetsdagar efter det att proverna tagits kan bevisa att provtagningen inte har gjorts korrekt, ska provtagningen om möjligt upprepas. Om det inte är möjligt att genomföra en ny provtagning ska det analyserade partiet godtas. |
| --- | --- |

6.

”Tillägg

Bedömning av ett partis överensstämmelse med det lagstadgade gränsvärdet

1.   Princip

Om det i lagstiftningen om offentlig intervention och privat lagring föreskrivs detaljerade provtagningsförfaranden ska dessa följas. I alla andra fall ska ett prov användas som omfattar minst tre stickprovsenheter som har tagits slumpmässigt från det parti som ska kontrolleras. Ett sammansatt prov kan beredas. Det erhållna resultatet ska jämföras med de lagstadgade gränsvärdena genom att ett 95-procentigt konfidensintervall beräknas som 2 × standardavvikelsen, där den relevanta standardavvikelsen beror på om 1) metoden är validerad genom internationellt samarbete med värden för σr och σR eller 2) då intern validering används, en intern reproducerbarhet har beräknats. Detta konfidensintervall kommer då att motsvara resultatets mätosäkerhet.

2.   Metoden valideras genom internationellt samarbete

I detta fall har standardavvikelsen för repeterbarhet σr och standardavvikelsen för reproducerbarhet σR fastställts och laboratoriet kan påvisa överensstämmelse med prestandaegenskaperna för den validerade metoden.

Beräkna det aritmetiska medelvärdet
  Formula
  för n upprepade mätningar.

Beräkna den expanderade osäkerheten (k = 2) för
  Formula
  som

Formula

Om det slutliga resultatet x för mätningen beräknas med en formel enligt formen x = y
  1 + y
  2, x = y
  1 – y
  2, x = y
  1 · y
  2 eller x = y
  1/y
  2 ska i sådana fall de normala förfarandena för kombination av standardavvikelser följas.

Partiet bedöms att inte överensstämma med det övre lagstadgade gränsvärdet UL om

Formula
  ,

i annat fall bedöms det överensstämma med UL.

Partiet bedöms att inte överensstämma med det undre lagstadgade gränsvärdet LL om

Formula
  ,

i annat fall bedöms det överensstämma med LL.

3.   Intern validering med beräkning av standardavvikelsen för intern reproducerbarhet

I de fall då metoder som inte finns specificerade i denna förordning används och precisionsmätningar inte har fastställts ska en intern validering utföras. Standardavvikelsen för intern repeterbarhet sir och standardavvikelsen för intern reproducerbarhet si

  R
  måste användas i stället för σr respektive σ
  R
  i formlerna för beräkning av den expanderade osäkerheten U.

De regler som ska följas för att fastställa överensstämmelse med de lagstadgade gränsvärdena är de som anges i punkt 1. Om partiet bedöms att inte överensstämma med det lagstadgade gränsvärdet måste mätningarna upprepas med den metod som specificeras i denna förordning och resultatet bedömas i enlighet med punkt 1.

| (*) | Produkterna Ampholine® pH 3,5–9,5 (Pharmacia) och Resolyte® pH 5–7 och pH 6–8 (BDH, Merck) har visat sig särskilt lämpliga för att uppnå den önskade γ-kaseinseparationen. |
| --- | --- |

(*)

Produkterna Ampholine® pH 3,5–9,5 (Pharmacia) och Resolyte® pH 5–7 och pH 6–8 (BDH, Merck) har visat sig särskilt lämpliga för att uppnå den önskade γ-kaseinseparationen.

| (**) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (EUT L 165, 30.4.2004, s. 1). |
| --- | --- |

(**)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (EUT L 165, 30.4.2004, s. 1).

”

---

(1)  Den metod som används ska ha godkänts av det utbetalande organet.

1

(2)  Analysen av brända partiklar får genomföras systematiskt. Sådana analyser ska dock alltid genomföras om ingen sensorisk kontroll genomförs.

2

(3)  Den metod som används ska ha godkänts av det utbetalande organet (en eller båda metoderna).

3

(4)  Den metod som används ska ha godkänts av det utbetalande organet.

4

(5)  Sensoriska kontroller ska genomföras när det bedöms som nödvändigt efter en riskbaserad analys som godkänts av det utbetalande organet.

5

(6)  Den metod som används ska ha godkänts av det utbetalande organet.

6

(7)  Provapplikation: Efter förfokusering (steg 1) pipetteras 18 μl av prov- och standardlösningarna på provapplikatorerna (10 × 5 mm), som placeras på gelen på ett avstånd av 1 mm från varandra och 5 mm i längsriktningen från anoden och trycks ned lätt. Genomför fokuseringen enligt ovanstående betingelser och avlägsna försiktigt provapplikatorerna efter 60 minuters provfokusering.

7

---

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 26/48 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 26/48

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/151

av den 30 januari 2018

om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen vad gäller närmare specificering av de aspekter som ska beaktas av leverantörer av digitala tjänster när de hanterar risker som hotar säkerheten i deras nät- och informationssystem samt parametrarna för fastställande av om en incident har avsevärd inverkan

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (1), särskilt artikel 16.8, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv (EU) 2016/1148 bör leverantörer av digitala tjänster fritt kunna vidta de tekniska och organisatoriska åtgärder som de anser lämpliga för att hantera risker för säkerheten i deras nät- och informationssystem, om dessa åtgärder säkerställer en lämplig säkerhetsnivå och tar hänsyn till de aspekter som föreskrivs i direktivet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv (EU) 2016/1148 bör leverantörer av digitala tjänster fritt kunna vidta de tekniska och organisatoriska åtgärder som de anser lämpliga för att hantera risker för säkerheten i deras nät- och informationssystem, om dessa åtgärder säkerställer en lämplig säkerhetsnivå och tar hänsyn till de aspekter som föreskrivs i direktivet.

| (2) | När leverantörer av digitala tjänster fastställer vilka tekniska och organisatoriska åtgärder som är ändamålsenliga och proportionella bör de ta ett systematiskt grepp på informationssäkerheten och tillämpa ett riskbaserat tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

(2)

När leverantörer av digitala tjänster fastställer vilka tekniska och organisatoriska åtgärder som är ändamålsenliga och proportionella bör de ta ett systematiskt grepp på informationssäkerheten och tillämpa ett riskbaserat tillvägagångssätt.

| (3) | För att garantera säkerheten för system och anläggningar bör leverantörer av digitala tjänster genomföra bedömnings- och analysförfaranden. Förfarandena bör omfatta en systematisk förvaltning av nät- och informationssystem, fysisk säkerhet och miljösäkerhet, försörjningstrygghet och åtkomstkontroll. |
| --- | --- |

(3)

För att garantera säkerheten för system och anläggningar bör leverantörer av digitala tjänster genomföra bedömnings- och analysförfaranden. Förfarandena bör omfatta en systematisk förvaltning av nät- och informationssystem, fysisk säkerhet och miljösäkerhet, försörjningstrygghet och åtkomstkontroll.

| (4) | När leverantörer av digitala tjänster utför en riskanalys inom ramen för en systematisk förvaltning av nät- och informationssystem bör de uppmuntras att identifiera särskilda risker och kvantifiera deras betydelse, t.ex. genom att identifiera hot mot kritiska tillgångar och hur dessa hot påverkar driften och fastställa hur de bäst kan begränsas baserat på befintlig kapacitet och befintliga resurskrav. |
| --- | --- |

(4)

När leverantörer av digitala tjänster utför en riskanalys inom ramen för en systematisk förvaltning av nät- och informationssystem bör de uppmuntras att identifiera särskilda risker och kvantifiera deras betydelse, t.ex. genom att identifiera hot mot kritiska tillgångar och hur dessa hot påverkar driften och fastställa hur de bäst kan begränsas baserat på befintlig kapacitet och befintliga resurskrav.

| (5) | Policyn för mänskliga resurser kan avse förvaltningen av kompetens, inklusive aspekter förbundna med utvecklingen av säkerhetsrelaterad kompetens och åtgärder för att öka medvetenheten. Vid fastställandet av ett antal ändamålsenliga policyer för driftssäkerhet bör leverantören av digitala tjänster uppmuntras att ta hänsyn till aspekter rörande förändringshantering, sårbarhetshantering, formaliserade drifts- och förvaltningsmetoder och systemmappning. |
| --- | --- |

(5)

Policyn för mänskliga resurser kan avse förvaltningen av kompetens, inklusive aspekter förbundna med utvecklingen av säkerhetsrelaterad kompetens och åtgärder för att öka medvetenheten. Vid fastställandet av ett antal ändamålsenliga policyer för driftssäkerhet bör leverantören av digitala tjänster uppmuntras att ta hänsyn till aspekter rörande förändringshantering, sårbarhetshantering, formaliserade drifts- och förvaltningsmetoder och systemmappning.

| (6) | Policyerna för säkerhetsarkitektur kan i synnerhet omfatta segregering av nätverk och system liksom specifika säkerhetsåtgärder för kritisk drift såsom förvaltningsdrift. Segregeringen av nätverk och system kan göra det möjligt för en leverantör av digitala tjänster att skilja mellan element som dataflöden och datorresurser som hör till en kund, en grupp av kunder, leverantören av digitala tjänster eller tredje part. |
| --- | --- |

(6)

Policyerna för säkerhetsarkitektur kan i synnerhet omfatta segregering av nätverk och system liksom specifika säkerhetsåtgärder för kritisk drift såsom förvaltningsdrift. Segregeringen av nätverk och system kan göra det möjligt för en leverantör av digitala tjänster att skilja mellan element som dataflöden och datorresurser som hör till en kund, en grupp av kunder, leverantören av digitala tjänster eller tredje part.

| (7) | De åtgärder som vidtas med tanke på den fysiska säkerheten och miljösäkerheten bör säkerställa att en organisations nät- och informationssystem skyddas från skador vid incidenter som stöld, brand, översvämning eller annan väderpåverkan samt telekommunikations- eller elavbrott. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som vidtas med tanke på den fysiska säkerheten och miljösäkerheten bör säkerställa att en organisations nät- och informationssystem skyddas från skador vid incidenter som stöld, brand, översvämning eller annan väderpåverkan samt telekommunikations- eller elavbrott.

| (8) | Försörjningstryggheten avseende sådant som el, bränsle eller nedkylning bör omfatta säkerheten i försörjningskedjan, vilket i synnerhet innefattar säkerheten hos tredjeparter som är uppdragstagare eller underleverantörer samt deras ledning. Spårbarhet för kritiska insatsprodukter avser förmågan hos leverantören av digitala tjänster att identifiera och registrera källorna till dessa insatsprodukter. |
| --- | --- |

(8)

Försörjningstryggheten avseende sådant som el, bränsle eller nedkylning bör omfatta säkerheten i försörjningskedjan, vilket i synnerhet innefattar säkerheten hos tredjeparter som är uppdragstagare eller underleverantörer samt deras ledning. Spårbarhet för kritiska insatsprodukter avser förmågan hos leverantören av digitala tjänster att identifiera och registrera källorna till dessa insatsprodukter.

| (9) | Användare av digitala tjänster bör innefatta fysiska och juridiska personer som är kunder eller abonnenter till en internetbaserad marknadsplats eller en molntjänst eller som besöker en internetbaserad sökmotor för att göra sökningar på ord. |
| --- | --- |

(9)

Användare av digitala tjänster bör innefatta fysiska och juridiska personer som är kunder eller abonnenter till en internetbaserad marknadsplats eller en molntjänst eller som besöker en internetbaserad sökmotor för att göra sökningar på ord.

| (10) | När det fastställs om en incident har en avsevärd inverkan bör de fall som anges i denna förordning anses som en icke-uttömmande förteckning över betydande incidenter. Lärdomar bör dras från genomförandet av denna förordning och från samarbetsgruppens arbete när det gäller insamling av information om bästa praxis avseende risker och incidenter och diskussioner om metoder för rapportering av incidenter enligt artikel 11.3 i och m i direktiv (EU) 2016/1148. Resultatet kan vara övergripande riktlinjer för kvantitativa trösklar för rapporteringsparametrar som kan utlösa rapporteringsskyldigheten för leverantörer av digitala tjänster enligt artikel 16.3 i direktiv (EU) 2016/1148. När så är lämpligt kan kommissionen också överväga att se över de trösklar som för närvarande fastställs i denna förordning. |
| --- | --- |

(10)

När det fastställs om en incident har en avsevärd inverkan bör de fall som anges i denna förordning anses som en icke-uttömmande förteckning över betydande incidenter. Lärdomar bör dras från genomförandet av denna förordning och från samarbetsgruppens arbete när det gäller insamling av information om bästa praxis avseende risker och incidenter och diskussioner om metoder för rapportering av incidenter enligt artikel 11.3 i och m i direktiv (EU) 2016/1148. Resultatet kan vara övergripande riktlinjer för kvantitativa trösklar för rapporteringsparametrar som kan utlösa rapporteringsskyldigheten för leverantörer av digitala tjänster enligt artikel 16.3 i direktiv (EU) 2016/1148. När så är lämpligt kan kommissionen också överväga att se över de trösklar som för närvarande fastställs i denna förordning.

| (11) | För att de behöriga myndigheterna ska kunna hålla sig informerade om potentiella nya risker bör leverantörer av digitala tjänster uppmuntras att frivilligt rapportera alla incidenter med särdrag som tidigare varit okända för dem, t.ex. nya tillvägagångssätt, attackbärare eller hotaktörer, sårbarheter och faror. |
| --- | --- |

(11)

För att de behöriga myndigheterna ska kunna hålla sig informerade om potentiella nya risker bör leverantörer av digitala tjänster uppmuntras att frivilligt rapportera alla incidenter med särdrag som tidigare varit okända för dem, t.ex. nya tillvägagångssätt, attackbärare eller hotaktörer, sårbarheter och faror.

| (12) | Förordningen bör börja tillämpas dagen efter det att tidsfristen löpt ut för införlivande av direktiv (EU) 2016/1148. |
| --- | --- |

(12)

Förordningen bör börja tillämpas dagen efter det att tidsfristen löpt ut för införlivande av direktiv (EU) 2016/1148.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté för säkerhet i nätverks- och informationssystem som avses i artikel 22 i direktiv (EU) 2016/1148. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté för säkerhet i nätverks- och informationssystem som avses i artikel 22 i direktiv (EU) 2016/1148.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning specificeras mer ingående de aspekter som ska beaktas av leverantörer av digitala tjänster när de fastställer och vidtar åtgärder för att säkerställa en nivå av säkerhet för de nät- och informationssystem som de använder för att erbjuda sådana tjänster som avses i bilaga III till direktiv (EU) 2016/1148 och specificeras mer ingående de parametrar som ska beaktas när det fastställs om en incident har en avsevärd inverkan på tillhandahållandet av dessa tjänster.

Artikel 2

Säkerhetsaspekter

1.   Säkerheten i system och anläggningar enligt artikel 16.1 a i direktiv (EU) 2016/1148 avser säkerheten för nät- och informationssystem och deras fysiska miljö och ska innefatta följande aspekter:

| a) | Systematisk förvaltning av nät- och informationssystem, vilket avser mappning av informationssystem och fastställande av ett antal ändamålsenliga policyer för hantering av informationssäkerheten, inklusive riskanalys, mänskliga resurser, driftssäkerhet, säkerhetsarkitektur, säker livscykelhantering av data och system och, i förekommande fall, kryptering och hantering av sådan kryptering. |
| --- | --- |

a)

Systematisk förvaltning av nät- och informationssystem, vilket avser mappning av informationssystem och fastställande av ett antal ändamålsenliga policyer för hantering av informationssäkerheten, inklusive riskanalys, mänskliga resurser, driftssäkerhet, säkerhetsarkitektur, säker livscykelhantering av data och system och, i förekommande fall, kryptering och hantering av sådan kryptering.

| b) | Fysisk säkerhet och miljösäkerhet, vilket avser tillgången till ett antal åtgärder för att skydda säkerheten för nät- och informationssystem hos leverantörer av digitala tjänster från skador med användning av en riskbaserad strategi som omfattar alla faror och som t.ex. omfattar systemfel, den mänskliga faktorn, avsiktligt skadliga handlingar eller naturfenomen. |
| --- | --- |

b)

Fysisk säkerhet och miljösäkerhet, vilket avser tillgången till ett antal åtgärder för att skydda säkerheten för nät- och informationssystem hos leverantörer av digitala tjänster från skador med användning av en riskbaserad strategi som omfattar alla faror och som t.ex. omfattar systemfel, den mänskliga faktorn, avsiktligt skadliga handlingar eller naturfenomen.

| c) | Försörjningstrygghet, vilket avser införande och upprätthållande av lämpliga policyer för att säkerställa tillgängligheten och i förekommande fall spårbarheten för kritiska insatsprodukter som används för tillhandahållandet av tjänsten. |
| --- | --- |

c)

Försörjningstrygghet, vilket avser införande och upprätthållande av lämpliga policyer för att säkerställa tillgängligheten och i förekommande fall spårbarheten för kritiska insatsprodukter som används för tillhandahållandet av tjänsten.

| d) | Åtkomstkontroll för nät- och informationssystem, vilket avser tillgången till en uppsättning åtgärder för att säkerställa att den fysiska och logiska åtkomsten till nät- och informationssystem, inklusive administrativ säkerhet för nät och informationssystem, tillåts och begränsas baserat på verksamhetskrav och säkerhetskrav. |
| --- | --- |

d)

Åtkomstkontroll för nät- och informationssystem, vilket avser tillgången till en uppsättning åtgärder för att säkerställa att den fysiska och logiska åtkomsten till nät- och informationssystem, inklusive administrativ säkerhet för nät och informationssystem, tillåts och begränsas baserat på verksamhetskrav och säkerhetskrav.

2.   När det gäller incidenthantering enligt artikel 16.1 b i direktiv (EU) 2016/1148 ska de åtgärder som vidtas av en leverantör av digitala tjänster omfatta följande:

| a) | Processer och förfaranden för upptäckt som underhålls och testas för att säkerställa snabb och tillräcklig medvetenhet om avvikelser. |
| --- | --- |

a)

Processer och förfaranden för upptäckt som underhålls och testas för att säkerställa snabb och tillräcklig medvetenhet om avvikelser.

| b) | Processer och metoder för rapportering av incidenter och kartläggning av brister och svagheter i deras informationssystem. |
| --- | --- |

b)

Processer och metoder för rapportering av incidenter och kartläggning av brister och svagheter i deras informationssystem.

| c) | Svarsåtgärder i enlighet med fastställda förfaranden och rapportering av resultaten av den vidtagna åtgärden. |
| --- | --- |

c)

Svarsåtgärder i enlighet med fastställda förfaranden och rapportering av resultaten av den vidtagna åtgärden.

| d) | Bedömning av incidentens allvarlighetsgrad, dokumentation av kunskapen från incidentanalysen och insamling av relevant information som kan tjäna som bevis och bidra till en kontinuerlig förbättringsprocess. |
| --- | --- |

d)

Bedömning av incidentens allvarlighetsgrad, dokumentation av kunskapen från incidentanalysen och insamling av relevant information som kan tjäna som bevis och bidra till en kontinuerlig förbättringsprocess.

3.   Hantering av driftskontinuitet enligt artikel 16.1 c i direktiv (EU) 2016/1148 avser en organisations kapacitet att upprätthålla eller vid behov återställa sitt tillhandahållande av tjänster på godtagbara förhandsdefinierade nivåer efter en incident som orsakar störningar, och den ska innefatta följande:

| a) | Upprättande och användning av beredskapsplaner baserade på driftskonsekvensanalys för att säkerställa kontinuiteten för de tjänster som tillhandahålls av leverantörer av digitala tjänster, vilka regelbundet ska bedömas och testas, t.ex. genom övningar. |
| --- | --- |

a)

Upprättande och användning av beredskapsplaner baserade på driftskonsekvensanalys för att säkerställa kontinuiteten för de tjänster som tillhandahålls av leverantörer av digitala tjänster, vilka regelbundet ska bedömas och testas, t.ex. genom övningar.

| b) | Kapacitet för katastrofberedskap, vilken regelbundet ska bedömas och testas, t.ex. genom övningar. |
| --- | --- |

b)

Kapacitet för katastrofberedskap, vilken regelbundet ska bedömas och testas, t.ex. genom övningar.

4.   Övervakning, revision och testning enligt artikel 16.1 d i direktiv (EU) 2016/1148 ska innefatta fastställandet och upprätthållandet av policyer om följande:

| a) | Utförandet av en planerad sekvens av observationer och mätningar för att bedöma om nät- och informationssystemen fungerar som avsett. |
| --- | --- |

a)

Utförandet av en planerad sekvens av observationer och mätningar för att bedöma om nät- och informationssystemen fungerar som avsett.

| b) | Inspektion och verifiering för att kontrollera om en standard eller en uppsättning riktlinjer följs, om registreringen är tillförlitlig och om effektivitets- och ändamålsenlighetsmål uppfylls. |
| --- | --- |

b)

Inspektion och verifiering för att kontrollera om en standard eller en uppsättning riktlinjer följs, om registreringen är tillförlitlig och om effektivitets- och ändamålsenlighetsmål uppfylls.

| c) | En process avsedd för att avslöja brister i ett nät- och informationssystems säkerhetsmekanismer som skyddar data och upprätthåller funktionerna som avsett. Sådana processer ska innefatta tekniska processer och personal som ingår i driftsflödet. |
| --- | --- |

c)

En process avsedd för att avslöja brister i ett nät- och informationssystems säkerhetsmekanismer som skyddar data och upprätthåller funktionerna som avsett. Sådana processer ska innefatta tekniska processer och personal som ingår i driftsflödet.

5.   Internationella standarder enligt artikel 16.1 e i direktiv (EU) 2016/1148 avser standarder som antagits av ett internationellt standardiseringsorgan enligt artikel 2.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 (2). I enlighet med artikel 19 i direktiv (EU) 2016/1148 får också europeiska eller internationellt accepterade standarder och specifikationer av relevans för säkerheten i nät- och informationssystem, inklusive befintliga nationella standarder, användas.

6.   Leverantörer av digitala tjänster ska säkerställa att de tillhandahåller den dokumentation som den behöriga myndigheten behöver för att kunna kontrollera att de säkerhetsaspekter som fastställs i punkterna 1, 2, 3, 4 och 5 uppfylls.

Artikel 3

Parametrar som ska beaktas när det fastställs om en incident har en avsevärd inverkan

1.   När det gäller antalet användare som påverkas av en incident, i synnerhet användare som är beroende av tjänsten för att tillhandahålla egna tjänster enligt artikel 16.4 a i direktiv (EU) 2016/1148, ska leverantören av digitala tjänster kunna uppskatta antingen

| a) | antalet påverkade fysiska eller juridiska personer med vilka ett avtal om tillhandahållande av tjänsten har ingåtts, eller |
| --- | --- |

a)

antalet påverkade fysiska eller juridiska personer med vilka ett avtal om tillhandahållande av tjänsten har ingåtts, eller

| b) | antalet påverkade användare som har använt tjänsten baserat på i första hand tidigare trafikdata. |
| --- | --- |

b)

antalet påverkade användare som har använt tjänsten baserat på i första hand tidigare trafikdata.

2.   Incidentens varaktighet enligt artikel 16.4 b avser tidsperioden från den tidpunkt då tillhandahållandet av tjänsten störs med avseende på tillgången, riktigheten, integriteten eller konfidentialiteten till den tidpunkt då situationen återställts.

3.   När det gäller storleken på det geografiska område som påverkas av incidenten enligt artikel 16.4 c i direktiv (EU) 2016/1148 ska leverantören av den digitala tjänsten kunna fastställa om incidenten påverkar tillhandahållandet av leverantörens tjänster i specifika medlemsstater.

4.   Den utsträckning i vilken incidenten stör tjänstens funktion enligt artikel 16.4 d i direktiv (EU) 2016/1148 ska mätas med avseende på en eller fler av följande funktioner som försämras av incidenten: Tillgången, riktigheten, integriteten eller konfidentialiteten i fråga om data eller berörda tjänster.

5.   När det gäller den utsträckning i vilken incidenten inverkar på den ekonomiska och samhälleliga verksamheten enligt artikel 16.4 e i direktiv (EU) 2016/1148 ska leverantören av digitala tjänster, baserat på sådant som arten av leverantörens avtalsförbindelse med kunden eller, när så är lämpligt, det potentiella antalet påverkade användare, kunna fastställa om incidenten har orsakat betydande materiella eller ideella förluster för användarna när det gäller sådant som hälsa, säkerhet eller egendomsskada.

6.   Vid tillämpning av punkterna 1, 2, 3, 4 och 5 ska leverantörer av digitala tjänster inte åläggas att samla in ytterligare information som de inte har tillgång till.

Artikel 4

Avsevärd inverkan av en incident

1.   En incident ska anses ha avsevärd inverkan när minst en av följande situationer har inträffat:

| a) | Den tjänst som tillhandahålls av en leverantör av digitala tjänster är otillgänglig under mer än 5 000 000 användartimmar, där begreppet användartimme avser antalet användare som påverkas i unionen under 60 minuter. |
| --- | --- |

a)

Den tjänst som tillhandahålls av en leverantör av digitala tjänster är otillgänglig under mer än 5 000 000 användartimmar, där begreppet användartimme avser antalet användare som påverkas i unionen under 60 minuter.

| b) | Incidenten medför en förlust av riktighet, integritet eller konfidentialitet för lagrade, överförda eller behandlade data eller för de tillhörande tjänster som erbjuds eller är tillgängliga via leverantörens nät- och informationssystem och påverkar fler än 100 000 användare i unionen. |
| --- | --- |

b)

Incidenten medför en förlust av riktighet, integritet eller konfidentialitet för lagrade, överförda eller behandlade data eller för de tillhörande tjänster som erbjuds eller är tillgängliga via leverantörens nät- och informationssystem och påverkar fler än 100 000 användare i unionen.

| c) | Incidenten har gett upphov till en risk för allmän ordning, allmän säkerhet eller människoliv. |
| --- | --- |

c)

Incidenten har gett upphov till en risk för allmän ordning, allmän säkerhet eller människoliv.

| d) | Incidenten orsakar materiella skador för minst en användare i unionen och skadorna för denna användare uppgår till över EUR 1 000 000. |
| --- | --- |

d)

Incidenten orsakar materiella skador för minst en användare i unionen och skadorna för denna användare uppgår till över EUR 1 000 000.

2.   Baserat på den bästa praxis som samlats in av samarbetsgruppen inom ramen för dess uppdrag enligt artikel 11.3 i direktiv (EU) 2016/1148 och på diskussionerna enligt artikel 11.3 m i samma direktiv får kommissionen se över de trösklar som fastställs i punkt 1.

Artikel 5

Ikraftträdande

1.   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Den ska tillämpas från och med den 10 maj 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 januari 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 194, 19.7.2016, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut 87/95/EEG och Europaparlamentets och rådets beslut 1673/2006/EG (EUT L 316, 14.11.2012, s. 12).

2

---

BESLUT

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 26/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 26/52

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/152

av den 29 januari 2018

om utnämning av en suppleant i Regionkommittén på förslag av Förbundsrepubliken Tyskland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den tyska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 januari 2015, 5 februari 2015 och 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 januari 2015, 5 februari 2015 och 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020.

| (2) | En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Anke SPOORENDONK har avslutats. |
| --- | --- |

(2)

En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Anke SPOORENDONK har avslutats.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till suppleant i Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2020,

| — | Sabine SÜTTERLIN-WAACK, Ministerin für Justiz, Europa, Verbraucherschutz und Gleichstellung des Landes Schleswig-Holstein. |
| --- | --- |

—

Sabine SÜTTERLIN-WAACK, Ministerin für Justiz, Europa, Verbraucherschutz und Gleichstellung des Landes Schleswig-Holstein.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 29 januari 2018.

På rådets vägnar

R. PORODZANOV

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2015/116 av den 26 januari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2015/190 av den 5 februari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2015/994 av den 23 juni 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

---

Rättelser

| 31.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 26/53 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 26/53

---

Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2017/1084 av den 14 juni 2017 om ändring av förordning (EU) nr 651/2014 vad gäller stöd till hamn- och flygplatsinfrastruktur, vad gäller tröskelvärden för anmälan av stöd till kultur och bevarande av kulturarvet och stöd till idrottsinfrastruktur och multifunktionell rekreationsinfrastruktur samt vad gäller stödordningar för regionalt driftstöd i de yttersta randområdena och om ändring av förordning (EU) nr 702/2014 vad gäller beräkningen av stödberättigande kostnader

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 156 av den 20 juni 2017
  )

Sidan 10, artikel 1.11, ersatt artikel 15.4, inledningsfrasen

I stället för:

”I de yttersta randområdena ska stödordningar för driftstöd kompensera för de ytterligare driftskostnader som uppstår i dessa områden som en direkt följd av en eller flera av de nackdelar av bestående natur som avses i artikel 349 i fördraget, om stödmottagarna bedriver sin ekonomiska verksamhet i en region i de yttersta randområdena, under förutsättning att det årliga stödbeloppet per stödmottagare enligt samtliga stödordningar för driftstöd inte överstiger en av följande procentsatser:”

ska det stå:

”I de yttersta randområdena ska stödordningar för driftstöd kompensera för de ytterligare driftskostnader som uppstår i dessa områden som en direkt följd av en eller flera av de nackdelar av bestående natur som avses i artikel 349 i fördraget, om stödmottagarna bedriver sin ekonomiska verksamhet i en region i de yttersta randområdena, under förutsättning att det årliga stödbeloppet per stödmottagare enligt samtliga stödordningar för driftstöd som genomförts enligt denna förordning inte överstiger en av följande procentsatser:”

---