# Az Európai Unió L 7/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 7 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. január 12. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 7

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. január 12.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/44 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. október 20.) a bizonyos tengerfenéki fajoknak a délnyugati vizeken folytatott halászatára vonatkozó visszadobási terv létrehozásáról szóló (EU) 2016/2374 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/45 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. október 20.) az Északi-tengeren és az ICES IIa körzet uniós vizein folytatott bizonyos tengerfenéki halászati tevékenységekben 2018-ban alkalmazandó visszadobási terv létrehozásáról | 6 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/46 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. október 20.) az északnyugati vizeken bizonyos fajok tengerfenéki és mélytengeri halászatában 2018-ban alkalmazandó visszadobási terv létrehozásáról | 13 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/47 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. október 30.) a 2187/2005/EK tanácsi rendelettől eltérve az alternatív T90 típusú vonóhálók balti-tengeri halászatban való alkalmazásának engedélyezéséről | 21 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/48 végrehajtási rendelete (2018. január 11.) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Suikerstroop [HKT]) | 23 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/49 végrehajtási rendelete (2018. január 11.) az 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendeletnek az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése szerinti, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot követő módosításáról | 31 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/50 végrehajtási rendelete (2018. január 11.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 280. alkalommal történő módosításáról | 35 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/51 határozata (2017. október 25.) a Rugalmassági Eszköznek az Európai Fenntartható Fejlődési Alap finanszírozása céljából történő igénybevételéről | 37 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/52 végrehajtási határozata (2018. január 11.) a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes menetes temperöntvény csőszerelvények behozatalára vonatkozó részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről | 39 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2018/44 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. október 20.) a bizonyos tengerfenéki fajoknak a délnyugati vizeken folytatott halászatára vonatkozó visszadobási terv létrehozásáról szóló (EU) 2016/2374 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2018/45 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. október 20.) az Északi-tengeren és az ICES IIa körzet uniós vizein folytatott bizonyos tengerfenéki halászati tevékenységekben 2018-ban alkalmazandó visszadobási terv létrehozásáról

6

*

A Bizottság (EU) 2018/46 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. október 20.) az északnyugati vizeken bizonyos fajok tengerfenéki és mélytengeri halászatában 2018-ban alkalmazandó visszadobási terv létrehozásáról

13

*

A Bizottság (EU) 2018/47 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. október 30.) a 2187/2005/EK tanácsi rendelettől eltérve az alternatív T90 típusú vonóhálók balti-tengeri halászatban való alkalmazásának engedélyezéséről

21

*

A Bizottság (EU) 2018/48 végrehajtási rendelete (2018. január 11.) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Suikerstroop [HKT])

23

*

A Bizottság (EU) 2018/49 végrehajtási rendelete (2018. január 11.) az 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendeletnek az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése szerinti, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot követő módosításáról

31

*

A Bizottság (EU) 2018/50 végrehajtási rendelete (2018. január 11.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 280. alkalommal történő módosításáról

35

HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/51 határozata (2017. október 25.) a Rugalmassági Eszköznek az Európai Fenntartható Fejlődési Alap finanszírozása céljából történő igénybevételéről

37

*

A Bizottság (EU) 2018/52 végrehajtási határozata (2018. január 11.) a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes menetes temperöntvény csőszerelvények behozatalára vonatkozó részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről

39

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 329/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. augusztus 30-i (EU) 2017/1509 tanácsi rendelethez ( HL L 224., 2017.8.31. ) | 41 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 329/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. augusztus 30-i (EU) 2017/1509 tanácsi rendelethez ( HL L 224., 2017.8.31. )

( HL L 224., 2017.8.31. )

41

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2018.1.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 7/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 7/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/44 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. október 20.)

a bizonyos tengerfenéki fajoknak a délnyugati vizeken folytatott halászatára vonatkozó visszadobási terv létrehozásáról szóló (EU) 2016/2374 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (6) bekezdésére, valamint 18. cikke (1) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU rendelet célja, hogy a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok állományait érintő fogások kirakodására irányuló kötelezettség bevezetésével minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolja a visszadobás gyakorlatát. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU rendelet célja, hogy a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok állományait érintő fogások kirakodására irányuló kötelezettség bevezetésével minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolja a visszadobás gyakorlatát.

| (2) | A kirakodási kötelezettség végrehajtása érdekében az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (6) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján visszadobási terveket fogadjon el legfeljebb három évre a tagállamok által kidolgozott, az illetékes tanácsadó testületekkel egyeztetett közös ajánlások alapján. |
| --- | --- |

(2)

A kirakodási kötelezettség végrehajtása érdekében az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (6) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján visszadobási terveket fogadjon el legfeljebb három évre a tagállamok által kidolgozott, az illetékes tanácsadó testületekkel egyeztetett közös ajánlások alapján.

| (3) | Az (EU) 2016/2374 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) a Belgium, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és Portugália által 2016-ban benyújtott közös ajánlás alapján visszadobási tervet hozott létre bizonyos tengerfenéki fajoknak a délnyugati vizeken folytatott halászata kapcsán. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2016/2374 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) a Belgium, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és Portugália által 2016-ban benyújtott közös ajánlás alapján visszadobási tervet hozott létre bizonyos tengerfenéki fajoknak a délnyugati vizeken folytatott halászata kapcsán.

| (4) | Belgium, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és Portugália közvetlen halászati gazdálkodási érdekkel bír a délnyugati vizeken. A délnyugati vizekkel foglalkozó tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően e tagállamok 2017. június 2-án egy új közös tervet nyújtottak be a Bizottsághoz, amelyben bizonyos módosításokat javasoltak a visszadobási tervhez. |
| --- | --- |

(4)

Belgium, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és Portugália közvetlen halászati gazdálkodási érdekkel bír a délnyugati vizeken. A délnyugati vizekkel foglalkozó tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően e tagállamok 2017. június 2-án egy új közös tervet nyújtottak be a Bizottsághoz, amelyben bizonyos módosításokat javasoltak a visszadobási tervhez.

| (5) | Az új közös ajánlást a HTMGB felülvizsgálta. (3) A közös ajánlásban javasolt intézkedések összhangban vannak az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésével, ezért belefoglalhatók a visszadobási tervbe. |
| --- | --- |

(5)

Az új közös ajánlást a HTMGB felülvizsgálta. (3) A közös ajánlásban javasolt intézkedések összhangban vannak az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésével, ezért belefoglalhatók a visszadobási tervbe.

| (6) | Az új közös ajánlás értelmében az (EU) 2016/2374 rendelettel létrehozott visszadobási tervbe a kék puhatőkehalnak (Micromesistius poutassou) az ICES VIIIc és IXa körzetben fenékvonóhálókkal és kerítőhálókkal folytatott halászatát is bele kell foglalni. |
| --- | --- |

(6)

Az új közös ajánlás értelmében az (EU) 2016/2374 rendelettel létrehozott visszadobási tervbe a kék puhatőkehalnak (Micromesistius poutassou) az ICES VIIIc és IXa körzetben fenékvonóhálókkal és kerítőhálókkal folytatott halászatát is bele kell foglalni.

| (7) | Az új közös ajánlás javaslatot tartalmaz arra vonatkozóan is, hogy a tükörhálók (GTR) halászeszközkódjának hozzáadásával és az összes rögzített háló szembőségének 200 mm-ről 170 mm-re való csökkentésével módosítani kell az ördöghalféléknek (Lophiidae) az ICES VIIIa, b, d és e körzetben, valamint az ICES VIIIc és IXa körzetben folytatott halászatára vonatkozó, a visszadobási tervben megállapított meghatározást. |
| --- | --- |

(7)

Az új közös ajánlás javaslatot tartalmaz arra vonatkozóan is, hogy a tükörhálók (GTR) halászeszközkódjának hozzáadásával és az összes rögzített háló szembőségének 200 mm-ről 170 mm-re való csökkentésével módosítani kell az ördöghalféléknek (Lophiidae) az ICES VIIIa, b, d és e körzetben, valamint az ICES VIIIc és IXa körzetben folytatott halászatára vonatkozó, a visszadobási tervben megállapított meghatározást.

| (8) | A közös ajánlás szerint indokolt továbbá fenntartani az ICES VIII és IX alterületen vonóhálóval kifogott norvég homár esetében a kirakodási kötelezettség alóli (a visszadobási terv keretében engedélyezett) mentességet, mivel a rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok – az e faj halászatára szolgáló eszközök, a halászati módszerek és az ökoszisztéma jellemzőit is figyelembe véve – potenciálisan magas túlélési arányra utalnak. Értékelésében a HTMGB arra a következtetésre jutott, hogy a legutóbbi kísérletek és vizsgálatok, valamint a tagállamok által szolgáltatott kiegészítő információk kellő bizonyítékkal szolgálnak a túlélési arányokról. Ezért 2018-ban indokolt fenntartani a már kétszer is (2016-ra és 2017-re vonatkozóan) megítélt mentességet. |
| --- | --- |

(8)

A közös ajánlás szerint indokolt továbbá fenntartani az ICES VIII és IX alterületen vonóhálóval kifogott norvég homár esetében a kirakodási kötelezettség alóli (a visszadobási terv keretében engedélyezett) mentességet, mivel a rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok – az e faj halászatára szolgáló eszközök, a halászati módszerek és az ökoszisztéma jellemzőit is figyelembe véve – potenciálisan magas túlélési arányra utalnak. Értékelésében a HTMGB arra a következtetésre jutott, hogy a legutóbbi kísérletek és vizsgálatok, valamint a tagállamok által szolgáltatott kiegészítő információk kellő bizonyítékkal szolgálnak a túlélési arányokról. Ezért 2018-ban indokolt fenntartani a már kétszer is (2016-ra és 2017-re vonatkozóan) megítélt mentességet.

| (9) | A visszadobási tervben a szürke tőkehalra vonatkozó de minimis kivétel, amely az e fajra halászó hajók által az ICES VIII és IX alterületen az e fajból vonóhálókkal ejtett összes éves fogásnak 2018-ban legfeljebb 6 %-ára érvényes, azon a tényen alapul, hogy a szelektivitás csak rendkívül nehezen fokozható ténylegesen. A HTMGB megállapította, hogy a szelektivitással kapcsolatban a tagállamok által szolgáltatott kiegészítő információk valóban tartalmaztak olyan további bizonyítékokat, amelyek igazolták, hogy a szelektivitás rendkívül nehezen fokozható az érintett tevékenységcsoportokban. További munkára van azonban szükség e kivétel jobb megindokolásához. A kivételt ezért indokolt 2018-ra meghosszabbítani azzal a feltétellel, hogy a tagállamoknak a kivétel alátámasztására a HTMGB által értékelendő pontosabb információkat kell benyújtaniuk. |
| --- | --- |

(9)

A visszadobási tervben a szürke tőkehalra vonatkozó de minimis kivétel, amely az e fajra halászó hajók által az ICES VIII és IX alterületen az e fajból vonóhálókkal ejtett összes éves fogásnak 2018-ban legfeljebb 6 %-ára érvényes, azon a tényen alapul, hogy a szelektivitás csak rendkívül nehezen fokozható ténylegesen. A HTMGB megállapította, hogy a szelektivitással kapcsolatban a tagállamok által szolgáltatott kiegészítő információk valóban tartalmaztak olyan további bizonyítékokat, amelyek igazolták, hogy a szelektivitás rendkívül nehezen fokozható az érintett tevékenységcsoportokban. További munkára van azonban szükség e kivétel jobb megindokolásához. A kivételt ezért indokolt 2018-ra meghosszabbítani azzal a feltétellel, hogy a tagállamoknak a kivétel alátámasztására a HTMGB által értékelendő pontosabb információkat kell benyújtaniuk.

| (10) | Az (EU) 2016/2374 felhatalmazáson alapuló rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2016/2374 felhatalmazáson alapuló rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényéhez kapcsolódó gazdasági tevékenységeket és a halászati idény tervezését, e rendeletnek a kihirdetése után azonnal hatályba kell lépnie. Ezt a rendeletet 2018. január 1-jétől indokolt alkalmazni, |
| --- | --- |

(11)

mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényéhez kapcsolódó gazdasági tevékenységeket és a halászati idény tervezését, e rendeletnek a kihirdetése után azonnal hatályba kell lépnie. Ezt a rendeletet 2018. január 1-jétől indokolt alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2016/2374 felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a szürke tőkehal (Merluccius merluccius) esetében az ICES VIII és IX alterületen e fajra vonóhálóval és kerítőhálóval (halászeszközkódok: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX és SV) halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 6 %-a 2018-ban;”. |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

| 2. | A 3. cikk (2) bekezdésében a „2017” évszám helyébe a „2018” évszám lép: |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk (2) bekezdésében a „2017” évszám helyébe a „2018” évszám lép:

| 3. | A melléklet helyébe e rendelet melléklete lép. |
| --- | --- |

3.

A melléklet helyébe e rendelet melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2018. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 354., 2013.1.28., 22. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2016/2374 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. október 12.) bizonyos tengerfenéki fajoknak a délnyugati vizeken folytatott halászatára vonatkozó visszadobási terv létrehozásáról (HL L 352., 2016.12.23., 33. o.).

2

(3)  2017-07_STECF PLEN 17-02_JRCxxx.pdf

3

---

MELLÉKLET

A kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó halászati tevékenységek

1.   A közönséges nyelvhal (Solea solea) halászata

| Halászati övezetek | Halászeszközkód | A halászeszköz leírása | Szembőség | Kirakodandó fajok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| az ICES VIIIa, b, d és e körzete | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | valamennyi fenékvonóháló | 70 és 100 mm közötti szembőség | a közönséges nyelvhal valamennyi fogása |
| TBB | valamennyi merevítőrudas vonóháló | 70 és 100 mm közötti szembőség |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | valamennyi tükörháló és kopoltyúháló | legalább 100 mm szembőség |

Halászati övezetek

Halászeszközkód

A halászeszköz leírása

Szembőség

Kirakodandó fajok

az ICES VIIIa, b, d és e körzete

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

valamennyi fenékvonóháló

70 és 100 mm közötti szembőség

a közönséges nyelvhal valamennyi fogása

TBB

valamennyi merevítőrudas vonóháló

70 és 100 mm közötti szembőség

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

valamennyi tükörháló és kopoltyúháló

legalább 100 mm szembőség

2.   A közönséges nyelvhal (Solea solea) és a sima lepényhal (Pleuronectes platessa) halászata

| Halászati övezetek | Halászeszközkód | A halászeszköz leírása | Szembőség | Kirakodandó fajok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| az ICES IXa körzete | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | valamennyi tükörháló és kopoltyúháló | legalább 100 mm szembőség | a közönséges nyelvhal és a sima lepényhal valamennyi fogása |

Halászati övezetek

Halászeszközkód

A halászeszköz leírása

Szembőség

Kirakodandó fajok

az ICES IXa körzete

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

valamennyi tükörháló és kopoltyúháló

legalább 100 mm szembőség

a közönséges nyelvhal és a sima lepényhal valamennyi fogása

3.   A szürke tőkehal (Merluccius merluccius) halászata

| Halászati övezetek | Halászeszközkód | A halászeszköz leírása | Szembőség | Kirakodandó fajok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| az ICES VIIIa, b, d és e körzete | OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV | valamennyi fenékvonóháló és kerítőháló | legalább 100 mm szembőség | a szürke tőkehal valamennyi fogása |
| LL, LLS | valamennyi horogsor | valamennyi |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | valamennyi kopoltyúháló | legalább 100 mm szembőség |
| az ICES VIIIc és IXa körzete | OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV | valamennyi fenékvonóháló és kerítőháló | a következő feltételek mindegyikének megfelelő hajók:






  1. | legalább 70 mm szembőségű hálót használ |

Halászati övezetek

Halászeszközkód

A halászeszköz leírása

Szembőség

Kirakodandó fajok

az ICES VIIIa, b, d és e körzete

OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV

valamennyi fenékvonóháló és kerítőháló

legalább 100 mm szembőség

a szürke tőkehal valamennyi fogása

LL, LLS

valamennyi horogsor

valamennyi

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

valamennyi kopoltyúháló

legalább 100 mm szembőség

az ICES VIIIc és IXa körzete

OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV

valamennyi fenékvonóháló és kerítőháló

a következő feltételek mindegyikének megfelelő hajók:

1.

legalább 70 mm szembőségű hálót használ

| 2. | a 2014/2015-ös időszakban (1) a kirakodott szürke tőkehal összmennyisége kiteszi az összes kirakodott faj több mint 5 %-át, és meghaladja az 5 tonnát. |
| --- | --- |

2.

a 2014/2015-ös időszakban (1) a kirakodott szürke tőkehal összmennyisége kiteszi az összes kirakodott faj több mint 5 %-át, és meghaladja az 5 tonnát.

a szürke tőkehal valamennyi fogása

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

valamennyi kopoltyúháló

80 és 99 mm közötti szembőség

LL, LLS

valamennyi horogsor

a horog hosszabb, mint 3,85 cm +/– 1,15 cm és szélesebb, mint 1,6 cm +/– 0,4 cm

4.   Az ördöghalfélék (Lophiidae) halászata

| Halászati övezetek | Halászeszközkód | A halászeszköz leírása | Szembőség | Kirakodandó fajok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| az ICES VIIIa, b, d és e körzete | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN, GTR | valamennyi tükörháló és kopoltyúháló | legalább 170 mm szembőség | az ördöghalfélék valamennyi fogása |
| az ICES VIIIc és IXa körzete | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN, GTR | valamennyi tükörháló és kopoltyúháló | legalább 170 mm szembőség | az ördöghalfélék valamennyi fogása |

Halászati övezetek

Halászeszközkód

A halászeszköz leírása

Szembőség

Kirakodandó fajok

az ICES VIIIa, b, d és e körzete

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN, GTR

valamennyi tükörháló és kopoltyúháló

legalább 170 mm szembőség

az ördöghalfélék valamennyi fogása

az ICES VIIIc és IXa körzete

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN, GTR

valamennyi tükörháló és kopoltyúháló

legalább 170 mm szembőség

az ördöghalfélék valamennyi fogása

5.   A norvég homár (Nephrops norvegicus) halászata

| Halászati övezetek | Halászeszközkód | A halászeszköz leírása | Szembőség | Kirakodandó fajok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| az ICES VIIIa, b, d és e körzete (csak a funkcionális egységeken belül) | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | valamennyi fenékvonóháló | legalább 70 mm szembőség | a norvég homár valamennyi fogása |
| az ICES VIIIc, és IXa körzete (csak a funkcionális egységeken belül) | OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX TB | valamennyi fenékvonóháló | legalább 70 mm szembőség | a norvég homár valamennyi fogása |

Halászati övezetek

Halászeszközkód

A halászeszköz leírása

Szembőség

Kirakodandó fajok

az ICES VIIIa, b, d és e körzete (csak a funkcionális egységeken belül)

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

valamennyi fenékvonóháló

legalább 70 mm szembőség

a norvég homár valamennyi fogása

az ICES VIIIc, és IXa körzete (csak a funkcionális egységeken belül)

OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX TB

valamennyi fenékvonóháló

legalább 70 mm szembőség

a norvég homár valamennyi fogása

6.   A fekete abroncshal (Aphanopus carbo) halászata

| Halászati övezetek | Halászeszközkód | A halászeszköz leírása | Szembőség | Kirakodandó fajok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| az ICES VIIIc körzete, IX és X alterülete, a CECAF 34.1.2 körzete | LLS, DWS | mélyvízi rögzített horogsorok | — | A fekete abroncshal minden olyan fogása, amelyek esetében a 2014-ben és 2015-ben (2) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 20 %-át fekete abroncshal alkotta |

Halászati övezetek

Halászeszközkód

A halászeszköz leírása

Szembőség

Kirakodandó fajok

az ICES VIIIc körzete, IX és X alterülete, a CECAF 34.1.2 körzete

LLS, DWS

mélyvízi rögzített horogsorok

—

A fekete abroncshal minden olyan fogása, amelyek esetében a 2014-ben és 2015-ben (2) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 20 %-át fekete abroncshal alkotta

7.   A nagyszemű vörösdurbincs (Pagellus bogaraveo) halászata

| Halászati övezetek | Halászeszközkód | A halászeszköz leírása | Szembőség | Kirakodandó fajok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| az ICES IX alterülete | LLS, DWS | mélyvízi rögzített horogsorok | a horog hosszabb, mint 3,95 cm és szélesebb, mint 1,65 cm | A nagyszemű vörösdurbincs minden olyan fogása, amelyek esetében a 2014-ben és 2015-ben (3) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 20 %-át nagyszemű vörösdurbincs alkotta |

Halászati övezetek

Halászeszközkód

A halászeszköz leírása

Szembőség

Kirakodandó fajok

az ICES IX alterülete

LLS, DWS

mélyvízi rögzített horogsorok

a horog hosszabb, mint 3,95 cm és szélesebb, mint 1,65 cm

A nagyszemű vörösdurbincs minden olyan fogása, amelyek esetében a 2014-ben és 2015-ben (3) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 20 %-át nagyszemű vörösdurbincs alkotta

8.   A kék puhatőkehal (Micromesistius poutassou ) halászata

| Halászati övezetek | Halászeszközkód | A halászeszköz leírása | Szembőség | Kirakodandó fajok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| az ICES VIIIc és IXa körzete | OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV | valamennyi fenékvonóháló és kerítőháló | valamennyi | a kék puhatőkehal valamennyi fogása |

Halászati övezetek

Halászeszközkód

A halászeszköz leírása

Szembőség

Kirakodandó fajok

az ICES VIIIc és IXa körzete

OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV

valamennyi fenékvonóháló és kerítőháló

valamennyi

a kék puhatőkehal valamennyi fogása

---

(1)  A 2017. évre vonatkozó referencia-időszak. 2018-ra vonatkozóan a referencia-időszak 2015/2016 lesz.

(2)  A 2017. évre vonatkozó referencia-időszak. 2018-ra vonatkozóan a referencia-időszak 2015/2016 lesz.

(3)  A 2017. évre vonatkozó referencia-időszak. 2018-ra vonatkozóan a referencia-időszak 2015/2016 lesz.

---

| 2018.1.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 7/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 7/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/45 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. október 20.)

az Északi-tengeren és az ICES IIa körzet uniós vizein folytatott bizonyos tengerfenéki halászati tevékenységekben 2018-ban alkalmazandó visszadobási terv létrehozásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló, 1998. március 30-i 850/98/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 18a. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU rendelet célja, hogy a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok állományait érintő fogások kirakodására irányuló kötelezettség bevezetésével minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolja a visszadobás gyakorlatát. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU rendelet célja, hogy a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok állományait érintő fogások kirakodására irányuló kötelezettség bevezetésével minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolja a visszadobás gyakorlatát.

| (2) | A kirakodási kötelezettség végrehajtása érdekében az említett rendelet 15. cikkének (6) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján visszadobási terveket fogadjon el legfeljebb három évre a tagállamok által kidolgozott, az illetékes tanácsadó testületekkel egyeztetett közös ajánlások alapján. |
| --- | --- |

(2)

A kirakodási kötelezettség végrehajtása érdekében az említett rendelet 15. cikkének (6) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján visszadobási terveket fogadjon el legfeljebb három évre a tagállamok által kidolgozott, az illetékes tanácsadó testületekkel egyeztetett közös ajánlások alapján.

| (3) | Belgium, Dánia, Németország, Franciaország, Hollandia, Svédország és az Egyesült Királyság közvetlen halászati gazdálkodási érdekekkel bír az Északi-tengeren. Az északi-tengeri tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően e tagállamok 2016. június 3-án közös ajánlást nyújtottak be a Bizottsághoz az Északi-tengeren folytatott tengerfenéki halászatra érvényes visszadobási tervre vonatkozóan. E közös ajánlás alapján az (EU) 2016/2250 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) létrehozta az említett halászatra alkalmazandó visszadobási tervet. |
| --- | --- |

(3)

Belgium, Dánia, Németország, Franciaország, Hollandia, Svédország és az Egyesült Királyság közvetlen halászati gazdálkodási érdekekkel bír az Északi-tengeren. Az északi-tengeri tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően e tagállamok 2016. június 3-án közös ajánlást nyújtottak be a Bizottsághoz az Északi-tengeren folytatott tengerfenéki halászatra érvényes visszadobási tervre vonatkozóan. E közös ajánlás alapján az (EU) 2016/2250 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) létrehozta az említett halászatra alkalmazandó visszadobási tervet.

| (4) | Az északi-tengeri tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően Belgium, Dánia, Németország, Franciaország, Hollandia, Svédország és az Egyesült Királyság 2017. május 31-én új közös ajánlást nyújtottak be a Bizottsághoz az Északi-tengeren folytatott tengerfenéki halászatra érvényes visszadobási tervre vonatkozóan. Az érintett tudományos testületek szakvéleményeket bocsátottak ki, amelyeket a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) áttekintett. Szeptember 8-án egy szakértői csoport ült össze 28 tagállam és a Bizottság, valamint megfigyelőként az Európai Parlament képviselőinek részvételével, és ennek keretében megvitatták a szóban forgó intézkedéseket. |
| --- | --- |

(4)

Az északi-tengeri tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően Belgium, Dánia, Németország, Franciaország, Hollandia, Svédország és az Egyesült Királyság 2017. május 31-én új közös ajánlást nyújtottak be a Bizottsághoz az Északi-tengeren folytatott tengerfenéki halászatra érvényes visszadobási tervre vonatkozóan. Az érintett tudományos testületek szakvéleményeket bocsátottak ki, amelyeket a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) áttekintett. Szeptember 8-án egy szakértői csoport ült össze 28 tagállam és a Bizottság, valamint megfigyelőként az Európai Parlament képviselőinek részvételével, és ennek keretében megvitatták a szóban forgó intézkedéseket.

| (5) | Az új közös ajánlás nyomán indokolt hatályon kívül helyezni az (EU) 2016/2250 felhatalmazáson alapuló rendeletet. |
| --- | --- |

(5)

Az új közös ajánlás nyomán indokolt hatályon kívül helyezni az (EU) 2016/2250 felhatalmazáson alapuló rendeletet.

| (6) | Az új közös ajánlásban javasolt intézkedések összhangban vannak az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésével. |
| --- | --- |

(6)

Az új közös ajánlásban javasolt intézkedések összhangban vannak az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésével.

| (7) | Az említett rendelet alkalmazásában az Északi-tenger az ICES IIIa és IV körzeteket foglalja magában. Mivel a javasolt visszadobási terv szempontjából releváns tengerfenéki állományok közül egyesek az ICES IIa körzet uniós vizeiben is előfordulnak, az érintett tagállamok javasolták, hogy a visszadobási terv hatálya terjedjen ki erre a körzetre is. |
| --- | --- |

(7)

Az említett rendelet alkalmazásában az Északi-tenger az ICES IIIa és IV körzeteket foglalja magában. Mivel a javasolt visszadobási terv szempontjából releváns tengerfenéki állományok közül egyesek az ICES IIa körzet uniós vizeiben is előfordulnak, az érintett tagállamok javasolták, hogy a visszadobási terv hatálya terjedjen ki erre a körzetre is.

| (8) | A 2018-ra vonatkozó új visszadobási tervnek tartalmaznia kell az (EU) 2016/2250 felhatalmazáson alapuló rendeletben a kirakodandó fajok tekintetében megállapított rendelkezéseket, valamint meg kell határoznia azon további fajok és halászati tevékenységek körét, amelyekre 2018-ban alkalmazandóvá válik a kirakodási kötelezettség. |
| --- | --- |

(8)

A 2018-ra vonatkozó új visszadobási tervnek tartalmaznia kell az (EU) 2016/2250 felhatalmazáson alapuló rendeletben a kirakodandó fajok tekintetében megállapított rendelkezéseket, valamint meg kell határoznia azon további fajok és halászati tevékenységek körét, amelyekre 2018-ban alkalmazandóvá válik a kirakodási kötelezettség.

| (9) | Az (EU) 2016/2250 felhatalmazáson alapuló rendelet az 1380/2013/EU rendelet (4) 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírtak szerint, az ICES IIIa körzetben bizonyos szelektáló eszközök alkalmazása esetén csapdákkal és vonóhálókkal ejtett norvéghomár-fogások tekintetében a magas túlélési arányon alapuló mentességeket vezetett be. A tagállamok rendelkezésre bocsátották azokat a tudományos bizonyítékokat, amelyek igazolják, hogy a fenékvonóhálóval kifogott norvéghomár-egyedek esetében magas túlélési arány tapasztalható. A HTMGB megkapta és kielégítőnek találta ezeket az információkat. Az új közös ajánlás javasolta e mentességek fenntartását. Ezért e mentességeket bele kell foglalni a 2018-ra vonatkozó új visszadobási tervbe. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2016/2250 felhatalmazáson alapuló rendelet az 1380/2013/EU rendelet (4) 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírtak szerint, az ICES IIIa körzetben bizonyos szelektáló eszközök alkalmazása esetén csapdákkal és vonóhálókkal ejtett norvéghomár-fogások tekintetében a magas túlélési arányon alapuló mentességeket vezetett be. A tagállamok rendelkezésre bocsátották azokat a tudományos bizonyítékokat, amelyek igazolják, hogy a fenékvonóhálóval kifogott norvéghomár-egyedek esetében magas túlélési arány tapasztalható. A HTMGB megkapta és kielégítőnek találta ezeket az információkat. Az új közös ajánlás javasolta e mentességek fenntartását. Ezért e mentességeket bele kell foglalni a 2018-ra vonatkozó új visszadobási tervbe.

| (10) | Az (EU) 2016/2250 felhatalmazáson alapuló rendelet bevezette a magas túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását az ICES IV alterületen a norvég homár bizonyos halászeszközökkel végzett halászatában, amennyiben hálórácsos szelektáló eszközt alkalmaznak. A felhatalmazáson alapuló rendelet megkövetelte, hogy az Északi-tengeren közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok további tudományos információkat nyújtsanak be a Bizottsághoz a fenékvonóhálókkal kapcsolatos mentességek alátámasztására. Az információkat benyújtották, és a HTMGB arra a következtetésre jutott, hogy az információk alapján a mentesség csak a téli hónapokban és bizonyos területeken (ICES funkcionális egységek) indokolt. Ezért e mentességet helyénvaló belefoglalni a 2018-ra vonatkozó új visszadobási tervbe úgy, hogy a mentesség csak a téli hónapokra és egyes ICES funkcionális egységekre vonatkozzon. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2016/2250 felhatalmazáson alapuló rendelet bevezette a magas túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását az ICES IV alterületen a norvég homár bizonyos halászeszközökkel végzett halászatában, amennyiben hálórácsos szelektáló eszközt alkalmaznak. A felhatalmazáson alapuló rendelet megkövetelte, hogy az Északi-tengeren közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok további tudományos információkat nyújtsanak be a Bizottsághoz a fenékvonóhálókkal kapcsolatos mentességek alátámasztására. Az információkat benyújtották, és a HTMGB arra a következtetésre jutott, hogy az információk alapján a mentesség csak a téli hónapokban és bizonyos területeken (ICES funkcionális egységek) indokolt. Ezért e mentességet helyénvaló belefoglalni a 2018-ra vonatkozó új visszadobási tervbe úgy, hogy a mentesség csak a téli hónapokra és egyes ICES funkcionális egységekre vonatkozzon.

| (11) | Az új közös ajánlás magában foglalja a csapdákkal és hálóvarsákkal folytatott halászat során járulékosan fogott halakra és a közönséges nyelvhal feszítőlapos vonóhálókkal történő fogására vonatkozó, magas túlélési arányon alapuló mentességet. |
| --- | --- |

(11)

Az új közös ajánlás magában foglalja a csapdákkal és hálóvarsákkal folytatott halászat során járulékosan fogott halakra és a közönséges nyelvhal feszítőlapos vonóhálókkal történő fogására vonatkozó, magas túlélési arányon alapuló mentességet.

| (12) | Az új közös ajánlásban bemutatott és a HTMGB által áttekintett tudományos bizonyítékok alapján, valamint figyelembe véve a halászeszközök jellegét, a halászat módszereit és az ökoszisztéma sajátosságait, a szóban forgó, magas túlélési arányon alapuló mentességeket 2018-ra vonatkozóan bele kell foglalni az új visszadobási tervbe. |
| --- | --- |

(12)

Az új közös ajánlásban bemutatott és a HTMGB által áttekintett tudományos bizonyítékok alapján, valamint figyelembe véve a halászeszközök jellegét, a halászat módszereit és az ökoszisztéma sajátosságait, a szóban forgó, magas túlélési arányon alapuló mentességeket 2018-ra vonatkozóan bele kell foglalni az új visszadobási tervbe.

| (13) | Az (EU) 2016/2250 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított:






  — | az ICES IIIa körzetben, az ICES IV alterületen és az ICES IIa alterület uniós vizein tükörhálóval és kopoltyúhálóval kifogott közönséges nyelvhal tekintetében, |
| --- | --- | --- |

(13)

Az (EU) 2016/2250 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított:

—

az ICES IIIa körzetben, az ICES IV alterületen és az ICES IIa alterület uniós vizein tükörhálóval és kopoltyúhálóval kifogott közönséges nyelvhal tekintetében,

| — | az ICES IV alterületen bizonyos, flamand hálópanellel felszerelt merevítőrudas vonóhálókkal kifogott közönséges nyelvhal tekintetében, |
| --- | --- |

—

az ICES IV alterületen bizonyos, flamand hálópanellel felszerelt merevítőrudas vonóhálókkal kifogott közönséges nyelvhal tekintetében,

| — | az ICES IV alterületen és az ICES IIa körzet uniós vizein bizonyos fenékvonóhálókkal kifogott norvég homár tekintetében. |
| --- | --- |

—

az ICES IV alterületen és az ICES IIa körzet uniós vizein bizonyos fenékvonóhálókkal kifogott norvég homár tekintetében.

Az új közös ajánlás javasolta e de minimis kivételek fenntartását. Ezért az új visszadobási tervben helyénvaló figyelembe venni ezeket a kivételeket.

| (14) | Az új közös ajánlás de minimis kivételt irányoz elő a következők tekintetében: az ICES IIIa körzetben a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a közönséges tőkehal és a fekete tőkehal bizonyos fenékvonóhálókkal ejtett vegyes fogásai; az ICES IIIa körzetben a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a közönséges tőkehal és a fekete tőkehal kosarakkal ejtett vegyes fogásai; az ICES IVc körzetben fenékvonóhálókkal kifogott vékonybajszú tőkehal és közönséges tőkehal; valamint az ICES IIIa körzetben bizonyos fenékvonóhálókkal kifogott vékonybajszú tőkehal. |
| --- | --- |

(14)

Az új közös ajánlás de minimis kivételt irányoz elő a következők tekintetében: az ICES IIIa körzetben a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a közönséges tőkehal és a fekete tőkehal bizonyos fenékvonóhálókkal ejtett vegyes fogásai; az ICES IIIa körzetben a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a közönséges tőkehal és a fekete tőkehal kosarakkal ejtett vegyes fogásai; az ICES IVc körzetben fenékvonóhálókkal kifogott vékonybajszú tőkehal és közönséges tőkehal; valamint az ICES IIIa körzetben bizonyos fenékvonóhálókkal kifogott vékonybajszú tőkehal.

| (15) | Miután a tagállamok meggyőző bizonyítékokkal szolgáltak e de minimis kivételek kapcsán, és a HTMGB azokat áttekintetve úgy ítélte meg, hogy megalapozott érveket tartalmaztak arra vonatkozóan, hogy a szelektivitás további fokozása nehezen valósítható meg, illetve arra, hogy a nem szándékos fogások kezelésénél aránytalan költségek jelentkeznek, helyénvaló a közös ajánlásban javasolt százalékos arányokkal összhangban meghatározni az említett de minimis kivételeket, figyelembe véve az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (5) bekezdésének c) pontjában előírt szinteket. |
| --- | --- |

(15)

Miután a tagállamok meggyőző bizonyítékokkal szolgáltak e de minimis kivételek kapcsán, és a HTMGB azokat áttekintetve úgy ítélte meg, hogy megalapozott érveket tartalmaztak arra vonatkozóan, hogy a szelektivitás további fokozása nehezen valósítható meg, illetve arra, hogy a nem szándékos fogások kezelésénél aránytalan költségek jelentkeznek, helyénvaló a közös ajánlásban javasolt százalékos arányokkal összhangban meghatározni az említett de minimis kivételeket, figyelembe véve az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (5) bekezdésének c) pontjában előírt szinteket.

| (16) | A 850/98/EK rendelet 18a. cikke felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a visszadobási tervek elfogadása keretében a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó fajokra vonatkozóan minimális állományvédelmi referenciaméreteket állapítson meg a tengeri élőlények fiatal egyedeinek védelme érdekében. Az ilyen minimális állományvédelmi referenciaméretek adott esetben eltérhetnek a 850/98/EK rendelet XII. mellékletében meghatározott méretektől. Az ICES IIIa körzetben a norvég homár tekintetében helyénvaló fenntartani az (EU) 2015/2440 felhatalmazáson alapuló rendeletben (5) előírt minimális állományvédelmi referenciaméretet, amely 105 mm-es teljes hosszúságnak, illetve 32 mm-es páncélhosszúságnak felel meg. Ezt ki kell egészíteni az 59 mm-es minimális farokhosszal, amely az új közös ajánlás és a HTMGB értékelése alapján az említett teljes hossz- és páncélhossz-értékeknek megfelelő farokméret. |
| --- | --- |

(16)

A 850/98/EK rendelet 18a. cikke felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a visszadobási tervek elfogadása keretében a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó fajokra vonatkozóan minimális állományvédelmi referenciaméreteket állapítson meg a tengeri élőlények fiatal egyedeinek védelme érdekében. Az ilyen minimális állományvédelmi referenciaméretek adott esetben eltérhetnek a 850/98/EK rendelet XII. mellékletében meghatározott méretektől. Az ICES IIIa körzetben a norvég homár tekintetében helyénvaló fenntartani az (EU) 2015/2440 felhatalmazáson alapuló rendeletben (5) előírt minimális állományvédelmi referenciaméretet, amely 105 mm-es teljes hosszúságnak, illetve 32 mm-es páncélhosszúságnak felel meg. Ezt ki kell egészíteni az 59 mm-es minimális farokhosszal, amely az új közös ajánlás és a HTMGB értékelése alapján az említett teljes hossz- és páncélhossz-értékeknek megfelelő farokméret.

| (17) | A visszadobási tervek meghatározhatnak olyan technikai intézkedéseket is, amelyek a kirakodási kötelezettség hatálya alá eső halászati tevékenységeket vagy fajokat érintik. Annak érdekében, hogy a Skagerrakban javuljon a halászeszközök szelektivitása és csökkenjen a nem szándékos fogások mennyisége, helyénvaló fenntartani több olyan technikai intézkedést, amelyről az Unió és Norvégia között 2011-ben (6) és 2012-ben (7) megegyezés született, valamint indokolt engedélyezni a SepNep szelektáló eszköz használatát. |
| --- | --- |

(17)

A visszadobási tervek meghatározhatnak olyan technikai intézkedéseket is, amelyek a kirakodási kötelezettség hatálya alá eső halászati tevékenységeket vagy fajokat érintik. Annak érdekében, hogy a Skagerrakban javuljon a halászeszközök szelektivitása és csökkenjen a nem szándékos fogások mennyisége, helyénvaló fenntartani több olyan technikai intézkedést, amelyről az Unió és Norvégia között 2011-ben (6) és 2012-ben (7) megegyezés született, valamint indokolt engedélyezni a SepNep szelektáló eszköz használatát.

| (18) | A megfelelő ellenőrzés biztosítása végett a tagállamok számára külön követelményeket kell megállapítani az e rendelet hatálya alá tartozó hajók jegyzékének létrehozására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(18)

A megfelelő ellenőrzés biztosítása végett a tagállamok számára külön követelményeket kell megállapítani az e rendelet hatálya alá tartozó hajók jegyzékének létrehozására vonatkozóan.

| (19) | mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényének tervezését és a kapcsolódó gazdasági tevékenységeket, e rendeletnek a kihirdetése után azonnal hatályba kell lépnie. E rendeletet az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkében meghatározott határidők betartása érdekében 2018. január 1-jétőldecember 31-ig indokolt alkalmazni, |
| --- | --- |

(19)

mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényének tervezését és a kapcsolódó gazdasági tevékenységeket, e rendeletnek a kihirdetése után azonnal hatályba kell lépnie. E rendeletet az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkében meghatározott határidők betartása érdekében 2018. január 1-jétőldecember 31-ig indokolt alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kirakodási kötelezettség végrehajtása

Az ICES IV alterületen (Északi-tenger), az ICES IIIa körzetben (Kattegat és Skagerrak) és az ICES IIa körzet (Norvég-tenger) uniós vizein az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében előírt kirakodási kötelezettség e rendeletnek megfelelően alkalmazandó a tengerfenéki halászatra.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1.   „Seltra-hálópanel”: olyan szelektáló eszköz, amely:

„Seltra-hálópanel”

| — | vagy egy legalább 270 mm szembőségű (rombusz alakú) hálószemekből szőtt felső hálómezőből áll, amelyet egy négyes osztatú hálóban helyeztek el oly módon, hogy egy 270 mm-es szemhez három 90 mm-es szem csatlakozik, vagy egy legalább 140 mm szembőségű (négyzetes) hálószemekből szőtt felső hálópanelt foglal magában, |
| --- | --- |

—

vagy egy legalább 270 mm szembőségű (rombusz alakú) hálószemekből szőtt felső hálómezőből áll, amelyet egy négyes osztatú hálóban helyeztek el oly módon, hogy egy 270 mm-es szemhez három 90 mm-es szem csatlakozik, vagy egy legalább 140 mm szembőségű (négyzetes) hálószemekből szőtt felső hálópanelt foglal magában,

| — | legalább 3 méter hosszúságú, |
| --- | --- |

—

legalább 3 méter hosszúságú,

| — | legfeljebb 4 méter távolságra helyezkedik el a zsákkötéltől, és |
| --- | --- |

—

legfeljebb 4 méter távolságra helyezkedik el a zsákkötéltől, és

| — | szélessége eléri a vonóháló felső rétegének teljes szélességét (azaz szegélytől szegélyig ér); |
| --- | --- |

—

szélessége eléri a vonóháló felső rétegének teljes szélességét (azaz szegélytől szegélyig ér);

2.   „hálórácsos szelektáló eszköz (Netgrid)”: kettős osztatú vonóhálóhoz illeszkedő négyes osztatú háló, melyben legalább 200 mm szembőségű, rombusz alakú szemekből álló döntött hálórács található, amely a vonóháló tetején lévő menekülőnyíláshoz vezet;

„hálórácsos szelektáló eszköz (Netgrid)”

3.   „flamand hálópanel”: a merevítőrudas vonóháló azon utolsó kúpos szakasza, amelynek:

„flamand hálópanel”

| — | elülső fele közvetlenül csatlakozik a zsákvéghez, |
| --- | --- |

—

elülső fele közvetlenül csatlakozik a zsákvéghez,

| — | a felső és az alsó hálószakasza legalább 120 mm szembőségű (csomók közötti távolság) hálóanyagból készül, |
| --- | --- |

—

a felső és az alsó hálószakasza legalább 120 mm szembőségű (csomók közötti távolság) hálóanyagból készül,

| — | kifeszített hossza legalább 3 m, |
| --- | --- |

—

kifeszített hossza legalább 3 m,

4.   „SepNep”: olyan feszítőlapos vonóháló, amely:

„SepNep”

| — | a 80–99 +≥ 100 mm szembőségtartományon belüli hálóból készül, |
| --- | --- |

—

a 80–99 +≥ 100 mm szembőségtartományon belüli hálóból készül,

| — | több, legalább 80–120 mm szembőségű zsákvéggel rendelkezik, amelyek egyetlen hosszabbító elemhez vannak erősítve; a vonóháló legfelső zsákvége legalább 120 mm szembőségű, és egy legfeljebb 105 mm szembőségű elválasztó hálómezővel van felszerelve, és |
| --- | --- |

—

több, legalább 80–120 mm szembőségű zsákvéggel rendelkezik, amelyek egyetlen hosszabbító elemhez vannak erősítve; a vonóháló legfelső zsákvége legalább 120 mm szembőségű, és egy legfeljebb 105 mm szembőségű elválasztó hálómezővel van felszerelve, és

| — | opcionálisan egy legalább 17 mm rácsrúdtávolságú szelektáló ráccsal is ellátható, feltéve, hogy annak kialakítása lehetővé teszi a norvég homár kis méretű egyedeinek menekülését. |
| --- | --- |

—

opcionálisan egy legalább 17 mm rácsrúdtávolságú szelektáló ráccsal is ellátható, feltéve, hogy annak kialakítása lehetővé teszi a norvég homár kis méretű egyedeinek menekülését.

3. cikk

A kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó fajok

A kirakodási kötelezettség – a 4–7. cikkben meghatározott mentességekre is figyelemmel – az e rendelet mellékletében szereplő fajokra alkalmazandó.

4. cikk

A norvég homárra vonatkozó, magas túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti, magas túlélési arányon alapuló mentesség a norvég homár következő fogásaira alkalmazandó:

| a) | csapdával ejtet fogások (FPO (8)); |
| --- | --- |

a)

csapdával ejtet fogások (FPO (8));

| b) | az ICES IIIa körzetben a legalább 70 mm szembőségű és legfeljebb 35 mm rácsrúdtávolságú fajszelektáló ráccsal ellátott fenékvonóhálóval (OTB, TBN) ejtett fogások; |
| --- | --- |

b)

az ICES IIIa körzetben a legalább 70 mm szembőségű és legfeljebb 35 mm rácsrúdtávolságú fajszelektáló ráccsal ellátott fenékvonóhálóval (OTB, TBN) ejtett fogások;

| c) | az ICES IIIa körzetben a legalább 90 mm szembőségű, Seltra-hálópanellel ellátott fenékvonóhálóval (OTB, TBN) ejtett fogások; |
| --- | --- |

c)

az ICES IIIa körzetben a legalább 90 mm szembőségű, Seltra-hálópanellel ellátott fenékvonóhálóval (OTB, TBN) ejtett fogások;

| d) | a téli hónapokban (október–március) a Farn Deeps (FU6), a Firth of Forth (FU8) és a Moray Firth (FU9) funkcionális egységekben legalább 80 mm szembőségű, hálórácsos szelektáló eszközzel ellátott fenékvonóhálóval (OTB, TBN) ejtett fogások. |
| --- | --- |

d)

a téli hónapokban (október–március) a Farn Deeps (FU6), a Firth of Forth (FU8) és a Moray Firth (FU9) funkcionális egységekben legalább 80 mm szembőségű, hálórácsos szelektáló eszközzel ellátott fenékvonóhálóval (OTB, TBN) ejtett fogások.

(2)   Az (1) bekezdésben említett körülmények között fogott norvég homárokat haladéktalanul és egészben vissza kell engedni a fogás helye szerinti területen.

5. cikk

A közönséges nyelvhalra vonatkozó, magas túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti, magas túlélési arányon alapuló mentesség a közönséges nyelvhal azon egyedeire alkalmazandó, melyek kisebbek a minimális állományvédelmi referenciaméretnél, és amelyek kifogására az ICES IVc területen a parttól számított hat tengeri mérföld széles sávban, a halbölcsőhelyeken kívül került sor 80–99 mm szembőségű zsákvéggel ellátott feszítőlapos fenékvonóhálóval (OTB).

(2)   Az (1) bekezdésben említett mentesség csak a legfeljebb 10 méter teljes hosszúságú, legfeljebb 221 kW motorteljesítményű hajók esetében alkalmazandó, amelyek legfeljebb 30 méter mélységű vizekben legfeljebb 1 óra 30 perces időtartamig vontatnak halászeszközt.

(3)   Az (1) bekezdésben említett körülmények között kifogott közönséges nyelvhalakat haladéktalanul vissza kell engedni.

6. cikk

A csapdákkal és hálóvarsákkal járulékosan kifogott halak magas túlélési arányán alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti, magas túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazandó a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a sima lepényhal, a közönséges nyelvhal, a szürke tőkehal és a fekete tőkehal csapdákkal és hálóvarsákkal (FPO, FYK) ejtett fogásaira.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti esetekben kifogott a halakat haladéktalanul és a vízfelszín alatt kell visszaengedni.

7. cikk

De minimis kivételek

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a következő mennyiségek dobhatók vissza az említett rendelet 15. cikke (4) bekezdésének c) pontja alapján:

| a) | a tükörhálót és kopoltyúhálót (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) használó hajók által az ICES IIIa körzetben, az ICES IV alterületen és az ICES IIa körzet uniós vizein folytatott halászatban:
  a közönséges nyelvhal mennyisége nem haladhatja meg az adott faj összes éves fogásának 3 %-át; |
| --- | --- |

a)

a tükörhálót és kopoltyúhálót (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) használó hajók által az ICES IIIa körzetben, az ICES IV alterületen és az ICES IIa körzet uniós vizein folytatott halászatban:

a közönséges nyelvhal mennyisége nem haladhatja meg az adott faj összes éves fogásának 3 %-át;

| b) | a 80–119 mm szembőségű, a hosszabbító elemben megnövelt szembőségű és flamand hálópanellel ellátott merevítőrudas vonóhálót (TBB) használó hajók által az ICES IV alterületen folytatott halászatban:
  a közönséges nyelvhal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek mennyisége nem haladja meg az adott faj összes éves fogásának 6 %-át; |
| --- | --- |

b)

a 80–119 mm szembőségű, a hosszabbító elemben megnövelt szembőségű és flamand hálópanellel ellátott merevítőrudas vonóhálót (TBB) használó hajók által az ICES IV alterületen folytatott halászatban:

a közönséges nyelvhal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek mennyisége nem haladja meg az adott faj összes éves fogásának 6 %-át;

| c) | a 80–99 mm szembőségű fenékvonóhálót (OTB, OTT, TB, TBN) használó hajók által az ICES IV alterületen és az ICES IIa körzet uniós vizein folytatott halászatban:
  a norvég homár minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek mennyisége nem haladja meg az adott faj összes éves fogásának 2 %-át; |
| --- | --- |

c)

a 80–99 mm szembőségű fenékvonóhálót (OTB, OTT, TB, TBN) használó hajók által az ICES IV alterületen és az ICES IIa körzet uniós vizein folytatott halászatban:

a norvég homár minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek mennyisége nem haladja meg az adott faj összes éves fogásának 2 %-át;

| d) | a legalább 70 mm szembőségű, legfeljebb 35 mm rácsrúdtávolságú szelektáló ráccsal ellátott fenékvonóhálót (OTB, TBN) használó hajók által az ICES IIIa körzetben folytatott, norvég homárra irányuló halászatban:
  a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a közönséges tőkehal és a fekete tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek együttes mennyisége nem haladhatja meg a norvég homár, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a norvég garnéla, a közönséges tőkehal és a fekete tőkehal összes éves fogásának 4 %-át; |
| --- | --- |

d)

a legalább 70 mm szembőségű, legfeljebb 35 mm rácsrúdtávolságú szelektáló ráccsal ellátott fenékvonóhálót (OTB, TBN) használó hajók által az ICES IIIa körzetben folytatott, norvég homárra irányuló halászatban:

a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a közönséges tőkehal és a fekete tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek együttes mennyisége nem haladhatja meg a norvég homár, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a norvég garnéla, a közönséges tőkehal és a fekete tőkehal összes éves fogásának 4 %-át;

| e) | a legalább 35 mm szembőségű, legfeljebb 19 mm rácsrúdtávolságú fajszelektáló ráccsal és menekülőnyílással ellátott fenékvonóhálót (OTB) használó hajók által az ICES IIIa körzetben folytatott, norvég garnélára irányuló halászatban:
  a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a közönséges tőkehal, a sima lepényhal és a fekete tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek együttes mennyisége nem haladhatja meg a norvég homár, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a közönséges tőkehal, a fekete tőkehal, a sima lepényhal és a norvég garnéla összes éves fogásának 1 %-át; |
| --- | --- |

e)

a legalább 35 mm szembőségű, legfeljebb 19 mm rácsrúdtávolságú fajszelektáló ráccsal és menekülőnyílással ellátott fenékvonóhálót (OTB) használó hajók által az ICES IIIa körzetben folytatott, norvég garnélára irányuló halászatban:

a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a közönséges tőkehal, a sima lepényhal és a fekete tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek együttes mennyisége nem haladhatja meg a norvég homár, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a közönséges tőkehal, a fekete tőkehal, a sima lepényhal és a norvég garnéla összes éves fogásának 1 %-át;

| f) | a közönséges nyelvhalnak, a vékonybajszú tőkehalnak, a sima lepényhalnak és a fogási korlátok hatálya alá nem tartozó fajoknak a 70–99 mm szembőségű fenékvonóhálót (OTB, OTT, SDN, SSC) használó hajók által az ICES IVc körzetben folytatott vegyes halászatában:
  a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek együttes mennyisége nem haladhatja meg a norvég homár, a foltos tőkehal, a közönséges nyelvhal, a norvég garnéla, vékonybajszú tőkehal, a sima lepényhal, a fekete tőkehal és a közönséges tőkehal összes éves fogásának 6 %-át; a közönséges tőkehal visszadobható mennyisége az említett összes éves fogás legfeljebb 2 %-a lehet; |
| --- | --- |

f)

a közönséges nyelvhalnak, a vékonybajszú tőkehalnak, a sima lepényhalnak és a fogási korlátok hatálya alá nem tartozó fajoknak a 70–99 mm szembőségű fenékvonóhálót (OTB, OTT, SDN, SSC) használó hajók által az ICES IVc körzetben folytatott vegyes halászatában:

a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek együttes mennyisége nem haladhatja meg a norvég homár, a foltos tőkehal, a közönséges nyelvhal, a norvég garnéla, vékonybajszú tőkehal, a sima lepényhal, a fekete tőkehal és a közönséges tőkehal összes éves fogásának 6 %-át; a közönséges tőkehal visszadobható mennyisége az említett összes éves fogás legfeljebb 2 %-a lehet;

| g) | a Seltra-hálópanellel ellátott, 90–119 mm szembőségű fenékvonóhálót (OTB, OTT, TBN) használó, vagy legalább 120 mm szembőségű fenékvonóhálót használó hajók által az ICES IIIa körzetben folytatott halászatban:
  a vékonybajszú tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek mennyisége nem haladhatja meg a norvég homár, a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a fekete tőkehal, a közönséges nyelvhal, a sima lepényhal és a szürke tőkehal összes éves fogásának 2 %-át. |
| --- | --- |

g)

a Seltra-hálópanellel ellátott, 90–119 mm szembőségű fenékvonóhálót (OTB, OTT, TBN) használó, vagy legalább 120 mm szembőségű fenékvonóhálót használó hajók által az ICES IIIa körzetben folytatott halászatban:

a vékonybajszú tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek mennyisége nem haladhatja meg a norvég homár, a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a fekete tőkehal, a közönséges nyelvhal, a sima lepényhal és a szürke tőkehal összes éves fogásának 2 %-át.

8. cikk

Minimális állományvédelmi referenciaméretek

A 850/98/EK rendelet XII. mellékletében meghatározott minimális állományvédelmi referenciaméretektől eltérve az ICES IIIa körzetben a norvég homár minimális állományvédelmi referenciamérete a következő:

| a) | 105 mm-es teljes hossz; |
| --- | --- |

a)

105 mm-es teljes hossz;

| b) | 59 mm-es farokhossz; |
| --- | --- |

b)

59 mm-es farokhossz;

| c) | 32 mm-es páncélhossz. |
| --- | --- |

c)

32 mm-es páncélhossz.

9. cikk

A Skagerrak területén alkalmazandó különleges technikai intézkedések

(1)   A Skagerrak területén tilos a fedélzeten tartani vagy használni bármilyen, 120 mm-nél kisebb szembőségű vonóhálót, dán kerítőhálót, merevítőrudas vonóhálót vagy hasonló vontatott hálót.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve használhatók az alábbi vonóhálók:

| a) | a legalább 90 mm szembőségű zsákvéggel ellátott vonóhálók, amennyiben Seltra-hálópanellel vagy legfeljebb 35 mm rácsrúdtávolságú szelektáló ráccsal is rendelkeznek; |
| --- | --- |

a)

a legalább 90 mm szembőségű zsákvéggel ellátott vonóhálók, amennyiben Seltra-hálópanellel vagy legfeljebb 35 mm rácsrúdtávolságú szelektáló ráccsal is rendelkeznek;

| b) | a legalább 70 mm szembőségű (négyzetes hálószemekből álló) zsákvéggel ellátott vonóhálók, ha legfeljebb 35 mm rácsrúdtávolságú szelektáló ráccsal rendelkeznek; |
| --- | --- |

b)

a legalább 70 mm szembőségű (négyzetes hálószemekből álló) zsákvéggel ellátott vonóhálók, ha legfeljebb 35 mm rácsrúdtávolságú szelektáló ráccsal rendelkeznek;

| c) | nyílt vízi fajok vagy ipari célból fogott fajok halászatában a 70 mm-nél kisebb szembőségű vonóhálók, amennyiben a fogás több mint 80 %-át egy vagy több nyílt vízi faj vagy ipari célból halászott faj teszi ki; |
| --- | --- |

c)

nyílt vízi fajok vagy ipari célból fogott fajok halászatában a 70 mm-nél kisebb szembőségű vonóhálók, amennyiben a fogás több mint 80 %-át egy vagy több nyílt vízi faj vagy ipari célból halászott faj teszi ki;

| d) | a norvég garnéla halászatában a legalább 35 mm szembőségű zsákvéggel ellátott vonóhálók, ha legfeljebb 19 mm rácsrúdtávolságú szelektáló ráccsal rendelkeznek. |
| --- | --- |

d)

a norvég garnéla halászatában a legalább 35 mm szembőségű zsákvéggel ellátott vonóhálók, ha legfeljebb 19 mm rácsrúdtávolságú szelektáló ráccsal rendelkeznek.

(3)   A norvég garnélának a (2) bekezdés d) pontja szerinti halászata esetén alkalmazható halvisszatartó eszköz, ha elegendő halászati lehetőség áll rendelkezésre a járulékos fogások beszámításához, és amennyiben a halvisszatartó eszköz megfelel az alábbiaknak:

| a) | 120 mm vagy annál nagyobb szembőségű felső hálópanellel van ellátva; |
| --- | --- |

a)

120 mm vagy annál nagyobb szembőségű felső hálópanellel van ellátva;

| b) | legalább 3 méter hosszúságú; és |
| --- | --- |

b)

legalább 3 méter hosszúságú; és

| c) | legalább olyan széles, mint a szelektáló rács. |
| --- | --- |

c)

legalább olyan széles, mint a szelektáló rács.

10. cikk

SepNep

A 850/98/EK rendelet 4. cikkétől eltérve engedélyezett a SepNep-hálók használata.

11. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az (EU) 2016/2250 rendelet hatályát veszti.

12. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2018. január 1-jétől2018. december 31-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 354., 2013.12.28., 22. o.

1

(2)  
  HL L 125., 1998.4.27., 1. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/2250 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. október 4.) az Északi-tengeren és az ICES IIa körzet uniós vizein bizonyos fajok tengerfenéki halászatában alkalmazandó visszadobási terv meghatározásáról (HL L 340., 2016.12.15., 2. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22 o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2015/2440 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. október 22.) egyes tengerfenéken élő fajoknak az Északi-tengeren és az ICES IIa körzet uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó visszadobási terv elkészítéséről (HL L 336., 2015.12.23., 42. o.).

5

(6)  A Skagerrakban és a Kattegatban folytatott 2012. évi halászat szabályozásáról az Európai Unió és Norvégia között megtartott halászati konzultációk következtetéseit összefoglaló jegyzőkönyv.

6

(7)  A Skagerrakban érvényes visszadobási tilalom és ellenőrzési intézkedések végrehajtását szolgáló intézkedésekről az Európai Unió és Norvégia között folytatott halászati konzultációk következtetéseit összefoglaló 2012. július 4-i jegyzőkönyv.

7

(8)  Az e rendeletben alkalmazott halászeszközkódok a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében szereplő kódoknak felelnek meg. Azon hajók esetében, amelyek teljes hosszúsága 10 méternél rövidebb, az e táblázatban használt halászeszközkódok a FAO halászeszköz-osztályozási kódjainak felelnek meg.

8

---

MELLÉKLET

| Halászeszköz (1)
   (2) | Hálószembőség | A kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó fajok |
| --- | --- | --- |
| Vonóhálók:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | ≥ 100 mm | A közönséges tőkehal, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a sima lepényhal, a fekete tőkehal, a norvég garnéla, a norvég homár és a vékonybajszú tőkehal valamennyi fogása. |
| Vonóhálók:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 70–99 mm | A közönséges tőkehal (3), a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a fekete tőkehal, a norvég garnéla, a norvég homár és a vékonybajszú tőkehal valamennyi fogása. |
| Vonóhálók:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 32–69 mm | A közönséges tőkehal, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a sima lepényhal, a fekete tőkehal, a norvég garnéla, a norvég homár és a vékonybajszú tőkehal valamennyi fogása. |
| Merevítőrudas vonóhálók:
  TBB | ≥ 120 mm | A közönséges tőkehal, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a sima lepényhal, a fekete tőkehal, a norvég garnéla, a norvég homár és a vékonybajszú tőkehal valamennyi fogása. |
| Merevítőrudas vonóhálók:
  TBB | 80–119 mm | A közönséges tőkehal, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a fekete tőkehal, a norvég garnéla, a norvég homár és a vékonybajszú tőkehal valamennyi fogása. |
| Kopoltyúhálók, tükörhálók és állítóhálók:
  GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF | | A közönséges tőkehal (3), a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a fekete tőkehal, a norvég garnéla, a norvég homár és a vékonybajszú tőkehal valamennyi fogása. |
| Horgok és horogsorok:
  LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM | | A közönséges tőkehal, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a szürke tőkehal, a sima lepényhal, a fekete tőkehal, a norvég garnéla, a norvég homár és a vékonybajszú tőkehal valamennyi fogása. |
| Csapdák:
  FPO, FIX, FYK, FPN | | A közönséges tőkehal, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a sima lepényhal, a fekete tőkehal, a norvég garnéla, a norvég homár és a vékonybajszú tőkehal valamennyi fogása. |

Halászeszköz (1)
   (2)

Hálószembőség

A kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó fajok

Vonóhálók:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

≥ 100 mm

A közönséges tőkehal, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a sima lepényhal, a fekete tőkehal, a norvég garnéla, a norvég homár és a vékonybajszú tőkehal valamennyi fogása.

Vonóhálók:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

70–99 mm

A közönséges tőkehal (3), a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a fekete tőkehal, a norvég garnéla, a norvég homár és a vékonybajszú tőkehal valamennyi fogása.

Vonóhálók:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

32–69 mm

A közönséges tőkehal, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a sima lepényhal, a fekete tőkehal, a norvég garnéla, a norvég homár és a vékonybajszú tőkehal valamennyi fogása.

Merevítőrudas vonóhálók:

TBB

≥ 120 mm

A közönséges tőkehal, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a sima lepényhal, a fekete tőkehal, a norvég garnéla, a norvég homár és a vékonybajszú tőkehal valamennyi fogása.

Merevítőrudas vonóhálók:

TBB

80–119 mm

A közönséges tőkehal, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a fekete tőkehal, a norvég garnéla, a norvég homár és a vékonybajszú tőkehal valamennyi fogása.

Kopoltyúhálók, tükörhálók és állítóhálók:

GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF

A közönséges tőkehal (3), a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a fekete tőkehal, a norvég garnéla, a norvég homár és a vékonybajszú tőkehal valamennyi fogása.

Horgok és horogsorok:

LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM

A közönséges tőkehal, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a szürke tőkehal, a sima lepényhal, a fekete tőkehal, a norvég garnéla, a norvég homár és a vékonybajszú tőkehal valamennyi fogása.

Csapdák:

FPO, FIX, FYK, FPN

A közönséges tőkehal, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a sima lepényhal, a fekete tőkehal, a norvég garnéla, a norvég homár és a vékonybajszú tőkehal valamennyi fogása.

---

(1)  Az e táblázatban alkalmazott halászeszközkódok a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében szereplő kódoknak felelnek meg (HL L 112., 2011.4.30., 1. o.).

(2)  Azon hajók esetében, amelyek teljes hosszúsága 10 méternél rövidebb, az e táblázatban használt halászeszközkódok a FAO halászeszköz-osztályozási kódjainak felelnek meg.

(3)  A közönséges tőkehalra vonatkozó kirakodási kötelezettség nem alkalmazandó az ICES IIIaS alkörzetben.

---

| 2018.1.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 7/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 7/13

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/46 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. október 20.)

az északnyugati vizeken bizonyos fajok tengerfenéki és mélytengeri halászatában 2018-ban alkalmazandó visszadobási terv létrehozásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (6) bekezdésére, valamint 18. cikke (1) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU rendelet célja, hogy a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok állományait érintő fogások kirakodására irányuló kötelezettség bevezetésével minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolja a visszadobás gyakorlatát. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU rendelet célja, hogy a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok állományait érintő fogások kirakodására irányuló kötelezettség bevezetésével minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolja a visszadobás gyakorlatát.

| (2) | A kirakodási kötelezettség végrehajtása érdekében az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (6) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján visszadobási terveket fogadjon el legfeljebb három évre a tagállamok által kidolgozott, az illetékes tanácsadó testületekkel egyeztetett közös ajánlások alapján. |
| --- | --- |

(2)

A kirakodási kötelezettség végrehajtása érdekében az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (6) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján visszadobási terveket fogadjon el legfeljebb három évre a tagállamok által kidolgozott, az illetékes tanácsadó testületekkel egyeztetett közös ajánlások alapján.

| (3) | Az (EU) 2016/2375 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) a Belgium, Írország, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és az Egyesült Királyság által 2016-ban benyújtott közös ajánlás alapján visszadobási tervet hozott létre a 2016–2018-as időszakra bizonyos tengerfenéki fajoknak az északnyugati vizeken folytatott halászatára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2016/2375 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) a Belgium, Írország, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és az Egyesült Királyság által 2016-ban benyújtott közös ajánlás alapján visszadobási tervet hozott létre a 2016–2018-as időszakra bizonyos tengerfenéki fajoknak az északnyugati vizeken folytatott halászatára vonatkozóan.

| (4) | Belgium, Írország, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és az Egyesült Királyság közvetlen halászati gazdálkodási érdekekkel bír az északnyugati vizeken. Az északnyugati vizekkel foglalkozó tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően e tagállamok 2017. május 31-én új közös ajánlást nyújtottak be a Bizottsághoz az északnyugati vizeken folytatott bizonyos tengerfenéki és mélytengeri halászatra 2018-ban érvényes visszadobási tervre vonatkozóan. Az érintett tudományos testületek tudományos szakvéleményeket bocsátottak ki, amelyeket a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) áttekintett (3). Az új közös ajánlásban javasolt intézkedések összhangban vannak az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésével, ezért belefoglalhatók e rendeletbe. |
| --- | --- |

(4)

Belgium, Írország, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és az Egyesült Királyság közvetlen halászati gazdálkodási érdekekkel bír az északnyugati vizeken. Az északnyugati vizekkel foglalkozó tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően e tagállamok 2017. május 31-én új közös ajánlást nyújtottak be a Bizottsághoz az északnyugati vizeken folytatott bizonyos tengerfenéki és mélytengeri halászatra 2018-ban érvényes visszadobási tervre vonatkozóan. Az érintett tudományos testületek tudományos szakvéleményeket bocsátottak ki, amelyeket a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) áttekintett (3). Az új közös ajánlásban javasolt intézkedések összhangban vannak az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésével, ezért belefoglalhatók e rendeletbe.

| (5) | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a fogási korlátok hatálya alá tartozó, a halászatot meghatározó fajok vonatkozásában a kirakodási kötelezettséget az északnyugati vizeken legkésőbb 2016. január 1-jétől kell alkalmazni. Az új közös ajánlás meghatározza azon flották körét, amelyeknek a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal és a fekete tőkehal vegyes halászatában, a norvég homár halászatában, a közönséges nyelvhal és a sima lepényhal vegyes halászatában, valamint a szürke tőkehal, a rombuszhal és a sávos tőkehal halászatában meg kell felelniük a kirakodási kötelezettségnek. |
| --- | --- |

(5)

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a fogási korlátok hatálya alá tartozó, a halászatot meghatározó fajok vonatkozásában a kirakodási kötelezettséget az északnyugati vizeken legkésőbb 2016. január 1-jétől kell alkalmazni. Az új közös ajánlás meghatározza azon flották körét, amelyeknek a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal és a fekete tőkehal vegyes halászatában, a norvég homár halászatában, a közönséges nyelvhal és a sima lepényhal vegyes halászatában, valamint a szürke tőkehal, a rombuszhal és a sávos tőkehal halászatában meg kell felelniük a kirakodási kötelezettségnek.

| (6) | Az új közös ajánlásnak megfelelően az (EU) 2016/2375 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott halászati tevékenységeken (nevezetesen a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal és a fekete tőkehal rendkívül vegyes halászatán, a norvég homár halászatán, a közönséges nyelvhal és a sima lepényhal vegyes halászatán, továbbá a szürke tőkehal, a rombuszhalak és a sávos tőkehal halászatán) túlmenően a 2018-ra vonatkozó visszadobási tervnek ki kell terjednie a fekete tőkehalnak az ICES VI, Vb és VII övezetben folytatott halászatára. Bizonyos halászati tevékenységek esetében a járulékos fogásokat is le kell fedni. |
| --- | --- |

(6)

Az új közös ajánlásnak megfelelően az (EU) 2016/2375 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott halászati tevékenységeken (nevezetesen a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal és a fekete tőkehal rendkívül vegyes halászatán, a norvég homár halászatán, a közönséges nyelvhal és a sima lepényhal vegyes halászatán, továbbá a szürke tőkehal, a rombuszhalak és a sávos tőkehal halászatán) túlmenően a 2018-ra vonatkozó visszadobási tervnek ki kell terjednie a fekete tőkehalnak az ICES VI, Vb és VII övezetben folytatott halászatára. Bizonyos halászati tevékenységek esetében a járulékos fogásokat is le kell fedni.

| (7) | Ezenkívül az új közös ajánlás javaslata szerint a kirakodási kötelezettséget 2018-tól indokolt bevezetni a fekete abroncshalnak, a kék menyhalnak és a gránátoshalnak az ICES VI alterületen és az ICES Vb körzetben vonóhálóval és kerítőhálóval folytatott mélytengeri halászatában. |
| --- | --- |

(7)

Ezenkívül az új közös ajánlás javaslata szerint a kirakodási kötelezettséget 2018-tól indokolt bevezetni a fekete abroncshalnak, a kék menyhalnak és a gránátoshalnak az ICES VI alterületen és az ICES Vb körzetben vonóhálóval és kerítőhálóval folytatott mélytengeri halászatában.

| (8) | Az új közös ajánlás a 2018. évre az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában említett, a túlélési arányon alapuló mentességet javasol az ICES VI és VII alterületen csapdákkal és kosarakkal kifogott norvég homár esetében, figyelembe véve a halászeszközök, a halászati gyakorlatok és az ökoszisztéma sajátosságait. A HTMGB megalapozottnak ítélte a mentességet. Ezért ezt a mentességet bele kell foglalni a 2018-ra vonatkozó visszadobási tervbe. |
| --- | --- |

(8)

Az új közös ajánlás a 2018. évre az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában említett, a túlélési arányon alapuló mentességet javasol az ICES VI és VII alterületen csapdákkal és kosarakkal kifogott norvég homár esetében, figyelembe véve a halászeszközök, a halászati gyakorlatok és az ökoszisztéma sajátosságait. A HTMGB megalapozottnak ítélte a mentességet. Ezért ezt a mentességet bele kell foglalni a 2018-ra vonatkozó visszadobási tervbe.

| (9) | Az új közös ajánlás értelmében a 2018. évre az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában említett, magas túlélési arányon alapuló mentességet kell biztosítani az ICES VIId körzetnek a parttól számított hat tengeri mérföld széles sávjában, az azonosított halbölcsőhelyeken kívül a közönséges nyelvhal minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb egyedeinek 80–99 mm szembőségű feszítőlapos fenékvonóhálóval ejtett fogásai tekintetében. Az HTMGB megjegyezte, hogy meg kell határozni a rendeletben említett halbölcsőhelyeket. Ezért ezt a mentességet bele kell foglalni a 2018. évi visszadobási tervbe azzal a feltétellel, hogy az érintett tagállamoknak további vizsgálatokat kell végrehajtaniuk, valamint meg kell adniuk az halbölcsőhelyek elhelyezkedésére vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(9)

Az új közös ajánlás értelmében a 2018. évre az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában említett, magas túlélési arányon alapuló mentességet kell biztosítani az ICES VIId körzetnek a parttól számított hat tengeri mérföld széles sávjában, az azonosított halbölcsőhelyeken kívül a közönséges nyelvhal minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb egyedeinek 80–99 mm szembőségű feszítőlapos fenékvonóhálóval ejtett fogásai tekintetében. Az HTMGB megjegyezte, hogy meg kell határozni a rendeletben említett halbölcsőhelyeket. Ezért ezt a mentességet bele kell foglalni a 2018. évi visszadobási tervbe azzal a feltétellel, hogy az érintett tagállamoknak további vizsgálatokat kell végrehajtaniuk, valamint meg kell adniuk az halbölcsőhelyek elhelyezkedésére vonatkozó adatokat.

| (10) | Az új közös ajánlás bizonyos halászati tevékenységek vonatkozásában hét, meghatározott mértékű de minimis kivételre tesz javaslatot 2018-ra. A tagállamok által szolgáltatott bizonyítékokat a HTMGB megvizsgálta és úgy ítélte meg, hogy a közös ajánlás megalapozott érveket tartalmazott arra vonatkozóan, hogy nehezen valósítható meg a szelektivitás további fokozása és/vagy a nem szándékos fogások kezelésénél aránytalan költségek jelentkeznek, és az érveket egyes esetekben a költségek minőségi elemzése is alátámasztotta. A fentiek fényében és az azoknak ellentmondó tudományos információk hiányában ezeket a de minimis kivételeket – a közös ajánlásban szereplő százalékos arányoknak megfelelően és az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében megengedett szinteket meg nem haladó értékek szerint – célszerű belefoglalni a 2018-ra vonatkozó visszadobási tervbe. |
| --- | --- |

(10)

Az új közös ajánlás bizonyos halászati tevékenységek vonatkozásában hét, meghatározott mértékű de minimis kivételre tesz javaslatot 2018-ra. A tagállamok által szolgáltatott bizonyítékokat a HTMGB megvizsgálta és úgy ítélte meg, hogy a közös ajánlás megalapozott érveket tartalmazott arra vonatkozóan, hogy nehezen valósítható meg a szelektivitás további fokozása és/vagy a nem szándékos fogások kezelésénél aránytalan költségek jelentkeznek, és az érveket egyes esetekben a költségek minőségi elemzése is alátámasztotta. A fentiek fényében és az azoknak ellentmondó tudományos információk hiányában ezeket a de minimis kivételeket – a közös ajánlásban szereplő százalékos arányoknak megfelelően és az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében megengedett szinteket meg nem haladó értékek szerint – célszerű belefoglalni a 2018-ra vonatkozó visszadobási tervbe.

| (11) | A vékonybajszú tőkehal tekintetében javasolt de minimis kivétel, amely az ICES VIId és VIIe körzetben 100 mm-nél kisebb szembőségű fenékvonóhálóval és kerítőhálóval, valamint vízközi vonóhálóval vékonybajszú tőkehalra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 6 %-ára érvényes, azon a tényen alapul, hogy a szelektivitás fokozása rendkívül nehezen valósítható meg. |
| --- | --- |

(11)

A vékonybajszú tőkehal tekintetében javasolt de minimis kivétel, amely az ICES VIId és VIIe körzetben 100 mm-nél kisebb szembőségű fenékvonóhálóval és kerítőhálóval, valamint vízközi vonóhálóval vékonybajszú tőkehalra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 6 %-ára érvényes, azon a tényen alapul, hogy a szelektivitás fokozása rendkívül nehezen valósítható meg.

| (12) | A vékonybajszú tőkehal tekintetében javasolt de minimis kivétel, amely az ICES VIIb–VIIj körzetben legalább 100 mm szembőségű fenékvonóhálóval és kerítőhálóval vékonybajszú tőkehalra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 6 %-ára érvényes, azon a tényen alapul, hogy a szelektivitás fokozása rendkívül nehezen valósítható meg. |
| --- | --- |

(12)

A vékonybajszú tőkehal tekintetében javasolt de minimis kivétel, amely az ICES VIIb–VIIj körzetben legalább 100 mm szembőségű fenékvonóhálóval és kerítőhálóval vékonybajszú tőkehalra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 6 %-ára érvényes, azon a tényen alapul, hogy a szelektivitás fokozása rendkívül nehezen valósítható meg.

| (13) | A vékonybajszú tőkehal tekintetében javasolt de minimis kivétel, amely 2018-ban az ICES VII alterületen (a VIIa, VIId és VIIe körzet kivételével) 100 mm-nél kisebb szembőségű fenékvonóhálóval és kerítőhálóval vékonybajszú tőkehalra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 6 %-ára érvényes, azon a tényen alapul, hogy a szelektivitás fokozása rendkívül nehezen valósítható meg. |
| --- | --- |

(13)

A vékonybajszú tőkehal tekintetében javasolt de minimis kivétel, amely 2018-ban az ICES VII alterületen (a VIIa, VIId és VIIe körzet kivételével) 100 mm-nél kisebb szembőségű fenékvonóhálóval és kerítőhálóval vékonybajszú tőkehalra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 6 %-ára érvényes, azon a tényen alapul, hogy a szelektivitás fokozása rendkívül nehezen valósítható meg.

| (14) | A vékonybajszú tőkehalra vonatkozó három javasolt de minimis kivétel kapcsán az (EU) 2016/2375 felhatalmazáson alapuló rendelet előírta, hogy a kivételek alátámasztására az érintett tagállamoknak további tudományos információkat kell benyújtaniuk a Bizottsághoz. A HTMGB megjegyezte, hogy noha még mindig elengedhetetlen a teljeskörű bizonyítékok szolgáltatása, a benyújtott kiegészítő információk választ adnak a HTMGB bizonyos aggályaira. A HTMGB kiemelte, hogy ezen állomány vonatkozásában koherensebb megközelítésre van szükség. A HTMGB által áttekintett tudományos bizonyítékok alapján, valamint tekintettel arra, hogy a kivételt alátámasztó bizonyítékok megalapozottabbak, a kivételt indokolt belefoglalni a 2018-ra vonatkozó visszadobási tervbe. |
| --- | --- |

(14)

A vékonybajszú tőkehalra vonatkozó három javasolt de minimis kivétel kapcsán az (EU) 2016/2375 felhatalmazáson alapuló rendelet előírta, hogy a kivételek alátámasztására az érintett tagállamoknak további tudományos információkat kell benyújtaniuk a Bizottsághoz. A HTMGB megjegyezte, hogy noha még mindig elengedhetetlen a teljeskörű bizonyítékok szolgáltatása, a benyújtott kiegészítő információk választ adnak a HTMGB bizonyos aggályaira. A HTMGB kiemelte, hogy ezen állomány vonatkozásában koherensebb megközelítésre van szükség. A HTMGB által áttekintett tudományos bizonyítékok alapján, valamint tekintettel arra, hogy a kivételt alátámasztó bizonyítékok megalapozottabbak, a kivételt indokolt belefoglalni a 2018-ra vonatkozó visszadobási tervbe.

| (15) | A norvég homár vonatkozásában javasolt de minimis kivétel, amely az ICES VII alterületen norvég homárra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 6 %-ára érvényes, azon a tényen alapul, hogy a szelektivitás fokozása rendkívül nehezen valósítható meg. A HTMGB megalapozottnak ítélte a kivételt. Ezért ezt a kivételt bele kell foglalni a 2018-ra vonatkozó visszadobási tervbe. |
| --- | --- |

(15)

A norvég homár vonatkozásában javasolt de minimis kivétel, amely az ICES VII alterületen norvég homárra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 6 %-ára érvényes, azon a tényen alapul, hogy a szelektivitás fokozása rendkívül nehezen valósítható meg. A HTMGB megalapozottnak ítélte a kivételt. Ezért ezt a kivételt bele kell foglalni a 2018-ra vonatkozó visszadobási tervbe.

| (16) | A norvég homár tekintetében javasolt de minimis kivétel, amely az ICES VI alterületen norvég homárra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 2 %-ára érvényes, azon a tényen alapul, hogy a szelektivitás fokozása rendkívül nehezen valósítható meg, és hogy számszerű információk támasztják alá a nem kívánt fogások kezelésének aránytalan költségeit. A HTMGB megalapozottnak ítélte a kivételt. Ezért ezt a kivételt bele kell foglalni a 2018-ra vonatkozó visszadobási tervbe. |
| --- | --- |

(16)

A norvég homár tekintetében javasolt de minimis kivétel, amely az ICES VI alterületen norvég homárra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 2 %-ára érvényes, azon a tényen alapul, hogy a szelektivitás fokozása rendkívül nehezen valósítható meg, és hogy számszerű információk támasztják alá a nem kívánt fogások kezelésének aránytalan költségeit. A HTMGB megalapozottnak ítélte a kivételt. Ezért ezt a kivételt bele kell foglalni a 2018-ra vonatkozó visszadobási tervbe.

| (17) | A közönséges nyelvhal vonatkozásában javasolt de minimis kivétel, amely az ICES VIId, VIIe, VIIf, VIIg és VIIh körzetben a fokozottan szelektív, 80–199 mm szembőségű TBB halászeszközökkel halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 3 %-ára érvényes, azon a tényen alapul, hogy a szelektivitás fokozása rendkívül nehezen valósítható meg. A HTMGB megjegyezte, hogy a kivétel a szelektívebb halászeszközök használatát hivatott kompenzálni, illetve a fennmaradó visszadobásokat hivatott lefedni. Ezért ezt a kivételt bele kell foglalni a 2018-ra vonatkozó visszadobási tervbe. |
| --- | --- |

(17)

A közönséges nyelvhal vonatkozásában javasolt de minimis kivétel, amely az ICES VIId, VIIe, VIIf, VIIg és VIIh körzetben a fokozottan szelektív, 80–199 mm szembőségű TBB halászeszközökkel halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 3 %-ára érvényes, azon a tényen alapul, hogy a szelektivitás fokozása rendkívül nehezen valósítható meg. A HTMGB megjegyezte, hogy a kivétel a szelektívebb halászeszközök használatát hivatott kompenzálni, illetve a fennmaradó visszadobásokat hivatott lefedni. Ezért ezt a kivételt bele kell foglalni a 2018-ra vonatkozó visszadobási tervbe.

| (18) | A közönséges nyelvhal tekintetében javasolt de minimis kivétel, amely az ICES VIId, VIIe, VIIf és VIIg körzetben tükörhálóval és kopoltyúhálóval közönséges nyelvhalra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 3 %-ára érvényes, azon a tényen alapul, hogy a szelektivitás fokozása rendkívül nehezen valósítható meg. A HTMGB megalapozottnak ítélte a kivételt. Ezért ezt a kivételt bele kell foglalni a 2018-ra vonatkozó visszadobási tervbe. |
| --- | --- |

(18)

A közönséges nyelvhal tekintetében javasolt de minimis kivétel, amely az ICES VIId, VIIe, VIIf és VIIg körzetben tükörhálóval és kopoltyúhálóval közönséges nyelvhalra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 3 %-ára érvényes, azon a tényen alapul, hogy a szelektivitás fokozása rendkívül nehezen valósítható meg. A HTMGB megalapozottnak ítélte a kivételt. Ezért ezt a kivételt bele kell foglalni a 2018-ra vonatkozó visszadobási tervbe.

| (19) | Az (EU) 2016/2375 felhatalmazáson alapuló rendelet egyes rendelkezéseinek hatálya a 2017. évre korlátozódik. Az említett rendeletet ezért indokolt hatályon kívül helyezni és 2018. január 1-ji hatállyal egy új rendelettel felváltani. |
| --- | --- |

(19)

Az (EU) 2016/2375 felhatalmazáson alapuló rendelet egyes rendelkezéseinek hatálya a 2017. évre korlátozódik. Az említett rendeletet ezért indokolt hatályon kívül helyezni és 2018. január 1-ji hatállyal egy új rendelettel felváltani.

| (20) | mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényének tervezését és a kapcsolódó gazdasági tevékenységeket, e rendeletnek a kihirdetése után azonnal hatályba kell lépnie. Ezt a rendeletet 2018. január 1-jétől indokolt alkalmazni, |
| --- | --- |

(20)

mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényének tervezését és a kapcsolódó gazdasági tevékenységeket, e rendeletnek a kihirdetése után azonnal hatályba kell lépnie. Ezt a rendeletet 2018. január 1-jétől indokolt alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kirakodási kötelezettség végrehajtása

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében előírt kirakodási kötelezettség e rendeletnek megfelelően alkalmazandó az ICES V övezetben (az Va körzet kivételével és az Vb körzeten belül kizárólag az uniós vizeken), valamint az ICES VI és VII övezetben folytatott tengerfenéki és mélytengeri halászatban.

2. cikk

Fogalommeghatározások

„Flamand hálópanel”: a merevítőrudas vonóháló utolsó, kúpos kialakítású hálószakasza, amelynek elülső oldala közvetlenül csatlakozik a zsákvéghez. A hálómező felső és alsó szakaszát legalább 120 mm szembőségű (a hálószemek csomók között mért távolsága) hálóanyagból kell kialakítani, valamint a hálómező nyújtott hosszának el kell érnie legalább a 3 métert.

3. cikk

A kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó fajok

A kirakodási kötelezettség – a 4. és 5. cikkben meghatározott mentességekre is figyelemmel – a mellékletben szereplő valamennyi halászati tevékenységre alkalmazandó.

4. cikk

A túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt, a túlélési arányon alapuló mentesség az alábbi esetekben alkalmazandó:

| a) | az ICES VI és VII alterületen csapdákkal és kosarakkal (halászeszközkódok (4): FPO és FIX) kifogott norvég homár (Nephrops norvegicus); |
| --- | --- |

a)

az ICES VI és VII alterületen csapdákkal és kosarakkal (halászeszközkódok (4): FPO és FIX) kifogott norvég homár (Nephrops norvegicus);

| b) | az ICES VIId körzetnek a parttól számított hat tengeri mérföld széles sávjában, a halbölcsőhelyeken kívül a közönséges nyelvhal (Solea solea) minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb egyedeinek 80–99 mm szembőségű zsákvéggel felszerelt feszítőlapos fenékvonóhálóval (halászeszközkódok: OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) az alábbi feltételeknek megfelelő halászati műveletek keretében ejtett fogásai: a legfeljebb 10 méter hosszúságú, legfeljebb 221 kW motorteljesítményű hajók, amelyek legfeljebb 30 méter mély vizekben korlátozott, legfeljebb 1 óra 30 perces időtartamig vontatnak halászeszközt. A közönséges nyelvhal ily módon kifogott egyedeit haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. |
| --- | --- |

b)

az ICES VIId körzetnek a parttól számított hat tengeri mérföld széles sávjában, a halbölcsőhelyeken kívül a közönséges nyelvhal (Solea solea) minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb egyedeinek 80–99 mm szembőségű zsákvéggel felszerelt feszítőlapos fenékvonóhálóval (halászeszközkódok: OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) az alábbi feltételeknek megfelelő halászati műveletek keretében ejtett fogásai: a legfeljebb 10 méter hosszúságú, legfeljebb 221 kW motorteljesítményű hajók, amelyek legfeljebb 30 méter mély vizekben korlátozott, legfeljebb 1 óra 30 perces időtartamig vontatnak halászeszközt. A közönséges nyelvhal ily módon kifogott egyedeit haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.

(2)   Az északnyugati vizeken közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok 2018. május 1-je előtt további tudományos információkat nyújtanak be a Bizottsághoz az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott mentesség alkalmazásának alátámasztására. A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) 2018. szeptember 1-je előtt értékeli ezeket az információkat.

5. cikk

De minimis kivételek

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a következő mennyiségek dobhatók vissza:

| a) | a vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) esetében a szóban forgó faj kirakodására kötelezett és az ICES VIId és VIIe körzetben 100 mm-nél kisebb szembőségű fenékvonóhálóval és kerítőhálóval (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT és TX), valamint vízközi vonóhálóval (OTM, PTM) vékonybajszú tőkehalra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 6 %-a; |
| --- | --- |

a)

a vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) esetében a szóban forgó faj kirakodására kötelezett és az ICES VIId és VIIe körzetben 100 mm-nél kisebb szembőségű fenékvonóhálóval és kerítőhálóval (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT és TX), valamint vízközi vonóhálóval (OTM, PTM) vékonybajszú tőkehalra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 6 %-a;

Merlangius merlangus

| b) | a vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) esetében a szóban forgó faj kirakodására kötelezett és az ICES VIIb–VIIj körzetben legalább 100 mm szembőségű fenékvonóhálóval és kerítőhálóval (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT és TX), valamint vízközi vonóhálóval (OTM, PTM) vékonybajszú tőkehalra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 6 %-a; |
| --- | --- |

b)

a vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) esetében a szóban forgó faj kirakodására kötelezett és az ICES VIIb–VIIj körzetben legalább 100 mm szembőségű fenékvonóhálóval és kerítőhálóval (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT és TX), valamint vízközi vonóhálóval (OTM, PTM) vékonybajszú tőkehalra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 6 %-a;

Merlangius merlangus

| c) | a vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) esetében a szóban forgó faj kirakodására kötelezett és az ICES VIIa, VIId és VIIe körzet kivételével az ICES VII alterületen 100 mm-nél kisebb szembőségű fenékvonóhálóval és kerítőhálóval (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT és TX), valamint vízközi vonóhálóval (OTM, PTM) vékonybajszú tőkehalra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 6 %-a; |
| --- | --- |

c)

a vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) esetében a szóban forgó faj kirakodására kötelezett és az ICES VIIa, VIId és VIIe körzet kivételével az ICES VII alterületen 100 mm-nél kisebb szembőségű fenékvonóhálóval és kerítőhálóval (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT és TX), valamint vízközi vonóhálóval (OTM, PTM) vékonybajszú tőkehalra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 6 %-a;

Merlangius merlangus

| d) | a norvég homár (Nephrops norvegicus) esetében a szóban forgó faj kirakodására kötelezett és az ICES VII alterületen norvég homárra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 6 %-a; |
| --- | --- |

d)

a norvég homár (Nephrops norvegicus) esetében a szóban forgó faj kirakodására kötelezett és az ICES VII alterületen norvég homárra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 6 %-a;

Nephrops norvegicus

| e) | a norvég homár (Nephrops norvegicus) esetében a szóban forgó faj kirakodására kötelezett és az ICES VI alterületen norvég homárra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 2 %-a; |
| --- | --- |

e)

a norvég homár (Nephrops norvegicus) esetében a szóban forgó faj kirakodására kötelezett és az ICES VI alterületen norvég homárra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 2 %-a;

Nephrops norvegicus

| f) | a közönséges nyelvhal (Solea solea) esetében a szóban forgó faj kirakodására kötelezett és az ICES VIId, VIIe, VIIf és VIIg alterületen tükörhálóval és kopoltyúhálóval közönséges nyelvhalra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 3 %-a; |
| --- | --- |

f)

a közönséges nyelvhal (Solea solea) esetében a szóban forgó faj kirakodására kötelezett és az ICES VIId, VIIe, VIIf és VIIg alterületen tükörhálóval és kopoltyúhálóval közönséges nyelvhalra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 3 %-a;

Solea solea

| g) | a közönséges nyelvhal (Solea solea) esetében a szóban forgó faj kirakodására kötelezett és az ICES VIId, VIIe, VIIf, VIIg és VIIh körzetben fokozottan szelektív, például megnövelt szembőségű toldattal ellátott, 80–199 mm szembőségű TBB halászeszközökkel közönséges nyelvhalra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 3 %-a. |
| --- | --- |

g)

a közönséges nyelvhal (Solea solea) esetében a szóban forgó faj kirakodására kötelezett és az ICES VIId, VIIe, VIIf, VIIg és VIIh körzetben fokozottan szelektív, például megnövelt szembőségű toldattal ellátott, 80–199 mm szembőségű TBB halászeszközökkel közönséges nyelvhalra halászó hajók által az e fajból ejtett összes éves fogás legfeljebb 3 %-a.

Solea solea

6. cikk

A kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó hajók

(1)   A tagállamok a mellékletben megállapított kritériumoknak megfelelően meghatározzák, hogy az egyes halászati tevékenységek vonatkozásában mely hajók tartoznak a kirakodási kötelezettség hatálya alá.

Azon hajók esetében, amelyek 2017-ben bizonyos halászati tevékenységek tekintetében kirakodási kötelezettség hatálya alá tartoztak, a szóban forgó halászati tevékenységek vonatkozásában továbbra is érvényes a kirakodási kötelezettség.

(2)   Az érintett tagállamok a biztonságos uniós ellenőrzési honlap használatával a mellékletben felsorolt valamennyi halászati tevékenység tekintetében 2017. december 31. előtt benyújtják a Bizottság és a többi tagállam részére az (1) bekezdés alapján meghatározott hajójegyzéket. Az említett jegyzékeket naprakészen kell tartaniuk.

7. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az (EU) 2016/2375 felhatalmazáson alapuló rendelet hatályát veszti.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2018. január 1-jétől2018. december 31-ig kell alkalmazni.

A 6. cikket azonban e rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 352., 2016.10.12., 39. o.

1

(2)  A 2015. október 12-i (EU) 2015/2438 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 336., 2015.12.23., 29. o.) visszadobási tervet hozott létre a 2016–2018-as időszakra bizonyos tengerfenéki fajoknak az északnyugati vizeken folytatott halászatára vonatkozóan; a rendeletet hatályon kívül helyezte és felváltotta 2016. október 12-i (EU) 2016/2375 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 352., 2016.12.23., 39. o.), amely bizonyos tengerfenéki fajok északnyugati vizeken folytatott halászatára vonatkozóan visszadobási tervet hozott létre a 2016–2018-as időszakra.

2

(3)  2017-07_STECF PLEN 17-02_JRCxxx.pdf

3

(4)  E rendelet az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete által meghatározott halászeszközkódokat használja.

4

---

MELLÉKLET

A kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó halászati tevékenységek

| a) | Az ICES VI alterület és az Vb körzet uniós és nemzetközi vizein folytatott halászat









  Halászat | Halászeszközkód | A halászeszköz leírása | Szembőség | Kirakodandó fajok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| közönséges tőkehal (Gadus morhua), foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus), vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) és fekete tőkehal (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | vonóhálók és kerítőhálók | valamennyi | a foltos tőkehal minden olyan fogása, valamint a közönséges nyelvhal, a sima lepényhal és a rombuszhalak minden olyan járulékos fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*1) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 5 %-át a következő tőkehalak alkották: közönséges tőkehal, foltos tőkehal, vékonybajszú tőkehal és fekete tőkehal összesítve |
| norvég homár (Nephrops norvegicus) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | vonóhálók, kerítőhálók, csapdák és kosarak | valamennyi | a norvég homár, valamint a foltos tőkehal, a közönséges nyelvhal, a sima lepényhal és a rombuszhalak minden olyan járulékos fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*1) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 5 %-át norvég homár alkotta |
| fekete tőkehal (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | vonóhálók | ≥ 100 mm | a fekete tőkehal minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*1) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 50 %-át fekete tőkehal alkotta |
| fekete abroncshal (Aphanopus carbo) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | vonóhálók és kerítőhálók | ≥ 100 mm | a fekete abroncshal minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*1) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 20 %-át fekete abroncshal alkotta |
| kék menyhal (Molva dypterygia) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | vonóhálók és kerítőhálók | ≥ 100 mm | a kék menyhal minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*1) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 20 %-át kék menyhal alkotta |
| gránátoshalak (Coryphaeides rupestris, Macrourus berglax) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | vonóhálók és kerítőhálók | ≥ 100 mm | a gránátoshalak minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*1) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 20 %-át gránátoshalak alkották |

a)

Az ICES VI alterület és az Vb körzet uniós és nemzetközi vizein folytatott halászat

Halászat

Halászeszközkód

A halászeszköz leírása

Szembőség

Kirakodandó fajok

közönséges tőkehal (Gadus morhua), foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus), vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) és fekete tőkehal (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

vonóhálók és kerítőhálók

valamennyi

a foltos tőkehal minden olyan fogása, valamint a közönséges nyelvhal, a sima lepényhal és a rombuszhalak minden olyan járulékos fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*1) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 5 %-át a következő tőkehalak alkották: közönséges tőkehal, foltos tőkehal, vékonybajszú tőkehal és fekete tőkehal összesítve

norvég homár (Nephrops norvegicus)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

vonóhálók, kerítőhálók, csapdák és kosarak

valamennyi

a norvég homár, valamint a foltos tőkehal, a közönséges nyelvhal, a sima lepényhal és a rombuszhalak minden olyan járulékos fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*1) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 5 %-át norvég homár alkotta

fekete tőkehal (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

vonóhálók

≥ 100 mm

a fekete tőkehal minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*1) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 50 %-át fekete tőkehal alkotta

fekete abroncshal (Aphanopus carbo)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

vonóhálók és kerítőhálók

≥ 100 mm

a fekete abroncshal minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*1) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 20 %-át fekete abroncshal alkotta

kék menyhal (Molva dypterygia)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

vonóhálók és kerítőhálók

≥ 100 mm

a kék menyhal minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*1) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 20 %-át kék menyhal alkotta

gránátoshalak (Coryphaeides rupestris, Macrourus berglax)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

vonóhálók és kerítőhálók

≥ 100 mm

a gránátoshalak minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*1) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 20 %-át gránátoshalak alkották

| b) | Az ICES VI és VII alterületen, valamint az ICES Vb körzet uniós és nemzetközi vizein folytatott halászat









  Halászat | Halászeszközkód | A halászeszköz leírása | Szembőség | Kirakodandó fajok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| szürke tőkehal
  (Merluccius merluccius) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM TB, SX, SV, OT, PT, TX | vonóhálók és kerítőhálók | valamennyi | a szürke tőkehal minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*2) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 10 %-át szürke tőkehal alkotta |
| szürke tőkehal
  (Merluccius merluccius) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | valamennyi kopoltyúháló | valamennyi | a szürke tőkehal valamennyi fogása |
| szürke tőkehal
  (Merluccius merluccius) | LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM | valamennyi horogsor | valamennyi | a szürke tőkehal valamennyi fogása |

b)

Az ICES VI és VII alterületen, valamint az ICES Vb körzet uniós és nemzetközi vizein folytatott halászat

Halászat

Halászeszközkód

A halászeszköz leírása

Szembőség

Kirakodandó fajok

szürke tőkehal

(Merluccius merluccius)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM TB, SX, SV, OT, PT, TX

vonóhálók és kerítőhálók

valamennyi

a szürke tőkehal minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*2) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 10 %-át szürke tőkehal alkotta

szürke tőkehal

(Merluccius merluccius)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

valamennyi kopoltyúháló

valamennyi

a szürke tőkehal valamennyi fogása

szürke tőkehal

(Merluccius merluccius)

LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM

valamennyi horogsor

valamennyi

a szürke tőkehal valamennyi fogása

| c) | Az ICES VII alterületen folytatott halászat









  Halászat | Halászeszközkód | A halászeszköz leírása | Szembőség | Kirakodandó fajok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| norvég homár (Nephrops norvegicus) | OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | vonóhálók, kerítőhálók, csapdák és kosarak | valamennyi | a norvég homár minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*3) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 10 %-át norvég homár alkotta |
| fekete tőkehal (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | vonóhálók | ≥ 100 mm | a fekete tőkehal minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*3) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 50 %-át fekete tőkehal alkotta |

c)

Az ICES VII alterületen folytatott halászat

Halászat

Halászeszközkód

A halászeszköz leírása

Szembőség

Kirakodandó fajok

norvég homár (Nephrops norvegicus)

OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

vonóhálók, kerítőhálók, csapdák és kosarak

valamennyi

a norvég homár minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*3) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 10 %-át norvég homár alkotta

fekete tőkehal (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

vonóhálók

≥ 100 mm

a fekete tőkehal minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*3) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 50 %-át fekete tőkehal alkotta

| d) | Az ICES VIIa körzetben folytatott halászat









  Halászat | Halászeszközkód | Halászeszköz | Szembőség | Kirakodandó fajok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| közönséges tőkehal (Gadus morhua), foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus), vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) és fekete tőkehal (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | vonóhálók és kerítőhálók | valamennyi | a foltos tőkehal minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*4) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 10 %-át a következő tőkehalak alkották: közönséges tőkehal, foltos tőkehal, vékonybajszú tőkehal és fekete tőkehal összesítve |

d)

Az ICES VIIa körzetben folytatott halászat

Halászat

Halászeszközkód

Halászeszköz

Szembőség

Kirakodandó fajok

közönséges tőkehal (Gadus morhua), foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus), vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) és fekete tőkehal (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

vonóhálók és kerítőhálók

valamennyi

a foltos tőkehal minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*4) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 10 %-át a következő tőkehalak alkották: közönséges tőkehal, foltos tőkehal, vékonybajszú tőkehal és fekete tőkehal összesítve

| e) | Az ICES VIId körzetben folytatott halászat









  Halászat | Halászeszközkód | Halászeszköz | Szembőség | Kirakodandó fajok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| közönséges nyelvhal (Solea solea) | TBB | valamennyi merevítőrudas vonóháló | valamennyi | a közönséges nyelvhal valamennyi fogása |
| közönséges nyelvhal (Solea solea) | OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX | vonóhálók | < 100 mm | a közönséges nyelvhal valamennyi fogása |
| közönséges nyelvhal (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | valamennyi tükörháló és kopoltyúháló | valamennyi | a közönséges nyelvhal valamennyi fogása |
| közönséges tőkehal (Gadus morhua), foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus), vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) és fekete tőkehal (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | vonóhálók és kerítőhálók | valamennyi | a vékonybajszú tőkehal minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*5) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 10 %-át a következő tőkehalak alkották: közönséges tőkehal, foltos tőkehal, vékonybajszú tőkehal és fekete tőkehal összesítve |

e)

Az ICES VIId körzetben folytatott halászat

Halászat

Halászeszközkód

Halászeszköz

Szembőség

Kirakodandó fajok

közönséges nyelvhal (Solea solea)

TBB

valamennyi merevítőrudas vonóháló

valamennyi

a közönséges nyelvhal valamennyi fogása

közönséges nyelvhal (Solea solea)

OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX

vonóhálók

< 100 mm

a közönséges nyelvhal valamennyi fogása

közönséges nyelvhal (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

valamennyi tükörháló és kopoltyúháló

valamennyi

a közönséges nyelvhal valamennyi fogása

közönséges tőkehal (Gadus morhua), foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus), vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) és fekete tőkehal (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

vonóhálók és kerítőhálók

valamennyi

a vékonybajszú tőkehal minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*5) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 10 %-át a következő tőkehalak alkották: közönséges tőkehal, foltos tőkehal, vékonybajszú tőkehal és fekete tőkehal összesítve

| f) | Az ICES VIIe körzetben folytatott halászat









  Halászat | Halászeszközkód | Halászeszköz | Szembőség | Kirakodandó fajok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| közönséges nyelvhal (Solea solea) | TBB | valamennyi merevítőrudas vonóháló | valamennyi | a közönséges nyelvhal valamennyi fogása |
| közönséges nyelvhal (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | valamennyi tükörháló és kopoltyúháló | valamennyi | a közönséges nyelvhal valamennyi fogása |

f)

Az ICES VIIe körzetben folytatott halászat

Halászat

Halászeszközkód

Halászeszköz

Szembőség

Kirakodandó fajok

közönséges nyelvhal (Solea solea)

TBB

valamennyi merevítőrudas vonóháló

valamennyi

a közönséges nyelvhal valamennyi fogása

közönséges nyelvhal (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

valamennyi tükörháló és kopoltyúháló

valamennyi

a közönséges nyelvhal valamennyi fogása

| g) | Az ICES VIId és VIIe körzetben folytatott halászat









  Halászat | Halászeszközkód | Halászeszköz | Szembőség | Kirakodandó fajok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| sávos tőkehal (Pollachius pollachius) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | valamennyi tükörháló és kopoltyúháló | valamennyi | a sávos tőkehal valamennyi fogása |

g)

Az ICES VIId és VIIe körzetben folytatott halászat

Halászat

Halászeszközkód

Halászeszköz

Szembőség

Kirakodandó fajok

sávos tőkehal (Pollachius pollachius)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

valamennyi tükörháló és kopoltyúháló

valamennyi

a sávos tőkehal valamennyi fogása

| h) | Az ICES VIIb, VIIc és VIIf–VIIk körzetben folytatott halászat









  Halászat | Halászeszközkód | Halászeszköz | Szembőség | Kirakodandó fajok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| közönséges nyelvhal (Solea solea) | TBB | valamennyi merevítőrudas vonóháló | valamennyi | a közönséges nyelvhal valamennyi fogása |
| közönséges nyelvhal (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | valamennyi tükörháló és kopoltyúháló | valamennyi | a közönséges nyelvhal valamennyi fogása |

h)

Az ICES VIIb, VIIc és VIIf–VIIk körzetben folytatott halászat

Halászat

Halászeszközkód

Halászeszköz

Szembőség

Kirakodandó fajok

közönséges nyelvhal (Solea solea)

TBB

valamennyi merevítőrudas vonóháló

valamennyi

a közönséges nyelvhal valamennyi fogása

közönséges nyelvhal (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

valamennyi tükörháló és kopoltyúháló

valamennyi

a közönséges nyelvhal valamennyi fogása

| i) | Az ICES VIIb, VIIc, VIIe és VIIf–VIIk körzetben folytatott halászat









  Halászat | Halászeszközkód | Halászeszköz | Szembőség | Kirakodandó fajok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| közönséges tőkehal (Gadus morhua), foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus), vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) és fekete tőkehal (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | vonóhálók és kerítőhálók | valamennyi | a vékonybajszú tőkehal minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*6) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 10 %-át a következő tőkehalak alkották: közönséges tőkehal, foltos tőkehal, vékonybajszú tőkehal és fekete tőkehal összesítve |

i)

Az ICES VIIb, VIIc, VIIe és VIIf–VIIk körzetben folytatott halászat

Halászat

Halászeszközkód

Halászeszköz

Szembőség

Kirakodandó fajok

közönséges tőkehal (Gadus morhua), foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus), vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) és fekete tőkehal (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

vonóhálók és kerítőhálók

valamennyi

a vékonybajszú tőkehal minden olyan fogása, amelyek esetében a 2015-ben és 2016-ban (*6) kifogott összes faj hajónkénti teljes kirakodott mennyiségének több mint 10 %-át a következő tőkehalak alkották: közönséges tőkehal, foltos tőkehal, vékonybajszú tőkehal és fekete tőkehal összesítve

---

(*1)  Az (EU) 2016/2375 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek megfelelően az e halászat tekintetében kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozóként jegyzékbe vett hajók a referencia-időszakot érintő változás ellenére továbbra is az e rendelet 4. cikke szerinti jegyzéken maradnak, valamint e halászat vonatkozásában továbbra is kirakodási kötelezettség hatálya alá tartoznak.

(*2)  Az (EU) 2016/2375 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek megfelelően az e halászat tekintetében kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozóként jegyzékbe vett hajók a referencia-időszakot érintő változás ellenére továbbra is az e rendelet 4. cikke szerinti jegyzéken maradnak, valamint e halászat vonatkozásában továbbra is kirakodási kötelezettség hatálya alá tartoznak.

(*3)  Az (EU) 2016/2375 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek megfelelően az e halászat tekintetében kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozóként jegyzékbe vett hajók a referencia-időszakot érintő változás ellenére továbbra is az e rendelet 4. cikke szerinti jegyzéken maradnak, valamint e halászat vonatkozásában továbbra is kirakodási kötelezettség hatálya alá tartoznak.

(*4)  Az (EU) 2016/2375 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek megfelelően az e halászat tekintetében kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozóként jegyzékbe vett hajók a referencia-időszakot érintő változás ellenére továbbra is az e rendelet 4. cikke szerinti jegyzéken maradnak, valamint e halászat vonatkozásában továbbra is kirakodási kötelezettség hatálya alá tartoznak.

(*5)  Az (EU) 2016/2375 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek megfelelően az e halászat tekintetében kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozóként jegyzékbe vett hajók a referencia-időszakot érintő változás ellenére továbbra is az e rendelet 4. cikke szerinti jegyzéken maradnak, valamint e halászat vonatkozásában továbbra is kirakodási kötelezettség hatálya alá tartoznak.

(*6)  Az (EU) 2016/2375 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek megfelelően az e halászat tekintetében kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozóként jegyzékbe vett hajók a referencia-időszakot érintő változás ellenére továbbra is az e rendelet 4. cikke szerinti jegyzéken maradnak, valamint e halászat vonatkozásában továbbra is kirakodási kötelezettség hatálya alá tartoznak.

---

| 2018.1.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 7/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 7/21

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/47 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. október 30.)

a 2187/2005/EK tanácsi rendelettől eltérve az alternatív T90 típusú vonóhálók balti-tengeri halászatban való alkalmazásának engedélyezéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

A közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2187/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról és az 1098/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1139 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) célja, hogy a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok fogásainak kirakodására irányuló kötelezettség bevezetésével minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolja a visszadobás gyakorlatát. A visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedések belefoglalhatók a többéves tervekbe. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) célja, hogy a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok fogásainak kirakodására irányuló kötelezettség bevezetésével minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolja a visszadobás gyakorlatát. A visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedések belefoglalhatók a többéves tervekbe.

| (2) | Az (EU) 2016/1139 rendelet többéves tervet hozott létre a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozóan. Ez a terv többek között rendelkezik arról, hogy a Bizottságnak bizonyos technikai intézkedéseket kell elfogadnia annak érdekében, hogy elérhetők legyenek a többéves terv céljai. Ezen belül a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a halászeszközök olyan módosításaira vonatkozóan, amelyek biztosítják vagy fokozzák a szelektivitást, csökkentik a nem szándékos fogásokat vagy minimalizálják az ökoszisztémára gyakorolt negatív hatásokat. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2016/1139 rendelet többéves tervet hozott létre a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozóan. Ez a terv többek között rendelkezik arról, hogy a Bizottságnak bizonyos technikai intézkedéseket kell elfogadnia annak érdekében, hogy elérhetők legyenek a többéves terv céljai. Ezen belül a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a halászeszközök olyan módosításaira vonatkozóan, amelyek biztosítják vagy fokozzák a szelektivitást, csökkentik a nem szándékos fogásokat vagy minimalizálják az ökoszisztémára gyakorolt negatív hatásokat.

| (3) | A 2187/2005/EK tanácsi rendelet (3) technikai védelmi intézkedéseket állapít meg a balti-tengeri halászati erőforrások halászatára és kirakodására vonatkozóan. Az említett rendelet meghatározza a szembőségtartományokat és egyéb előírásokat, többek között az egyes balti-tengeri célfajok halászatában megengedett halászeszközöket. |
| --- | --- |

(3)

A 2187/2005/EK tanácsi rendelet (3) technikai védelmi intézkedéseket állapít meg a balti-tengeri halászati erőforrások halászatára és kirakodására vonatkozóan. Az említett rendelet meghatározza a szembőségtartományokat és egyéb előírásokat, többek között az egyes balti-tengeri célfajok halászatában megengedett halászeszközöket.

| (4) | Dánia, Németország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Finnország és Svédország közvetlen halászati gazdálkodási érdekekkel bír a Balti-tengeren. Ezek a tagállamok a Balti-tengeri Tanácsadó Testülettel folytatott konzultációt követően közös ajánlást (4) nyújtottak be a Bizottsághoz. Az ajánlás szerint a meglévő T90 típusú vonóhálókban található, a 2187/2005/EK rendeletben meghatározott zsákvég jellemzőinek bizonyos módosításai fokozzák a szelektivitást és csökkentik a közönséges tőkehal nem szándékos fogásainak mennyiségét. Az ajánlásban foglalt következtetést megerősítő tudományos munkát a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) végezte el. |
| --- | --- |

(4)

Dánia, Németország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Finnország és Svédország közvetlen halászati gazdálkodási érdekekkel bír a Balti-tengeren. Ezek a tagállamok a Balti-tengeri Tanácsadó Testülettel folytatott konzultációt követően közös ajánlást (4) nyújtottak be a Bizottsághoz. Az ajánlás szerint a meglévő T90 típusú vonóhálókban található, a 2187/2005/EK rendeletben meghatározott zsákvég jellemzőinek bizonyos módosításai fokozzák a szelektivitást és csökkentik a közönséges tőkehal nem szándékos fogásainak mennyiségét. Az ajánlásban foglalt következtetést megerősítő tudományos munkát a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) végezte el.

| (5) | A közös ajánlásban javasolt intézkedések, amelyek a 2187/2005/EK rendeletben meghatározott, T90 típusú vonóhálókon túlmenően az alternatív T90 típusú vonóhálók használatára is vonatkoznak, hozzájárulnak az (EU) 2016/1139 rendelettel létrehozott többéves terv célkitűzéseinek eléréséhez. Ezeket az intézkedéseket ezért az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésével összhangban kell elfogadni, |
| --- | --- |

(5)

A közös ajánlásban javasolt intézkedések, amelyek a 2187/2005/EK rendeletben meghatározott, T90 típusú vonóhálókon túlmenően az alternatív T90 típusú vonóhálók használatára is vonatkoznak, hozzájárulnak az (EU) 2016/1139 rendelettel létrehozott többéves terv célkitűzéseinek eléréséhez. Ezeket az intézkedéseket ezért az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésével összhangban kell elfogadni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet engedélyezi olyan T90 típusú vonóhálóknak a Balti-tengeren folytatott bizonyos halászati tevékenységekben való használatát, amelyek jellemzői eltérnek a 2187/2005/EK rendeletben meghatározottaktól.

2. cikk

Hatály

Ez a rendelet az (EU) 2016/1139 rendelet 1. cikkében említett balti-tengeri halászati tevékenységeket folytató uniós halászhajókra alkalmazandó.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a)   „T90 típusú vonóháló”: a szabványos rombusz alakú szemekből álló, zsákvéggel és hosszabbító elemmel ellátott, 90°-kal elforgatott vonóháló, dán kerítőháló vagy hasonló halászeszköz, amelyben ennek megfelelően a háló fő száliránya párhuzamos a vontatási iránnyal;

„T90 típusú vonóháló”

b)   „érintett tagállamok”: Dánia, Németország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Finnország és Svédország.

„érintett tagállamok”

4. cikk

A T90 típusú vonóháló zsákvégére vonatkozó alternatív műszaki jellemzők

(1)   A 2187/2005/EK rendelet II. mellékletében foglaltaktól eltérve engedélyezett az alábbi előírásoknak megfelelő zsákvéggel rendelkező, T90 típusú vonóhálók használata:

| a) | a II. melléklet 2. lábjegyzetétől és az említett melléklet 2. függelékének b) pontjától eltérve a zsákvég szembőségének legalább 115 mm-nek kell lennie; |
| --- | --- |

a)

a II. melléklet 2. lábjegyzetétől és az említett melléklet 2. függelékének b) pontjától eltérve a zsákvég szembőségének legalább 115 mm-nek kell lennie;

| b) | az említett melléklet 2. függelékének e) pontjától eltérve a szigorú értelemben vett zsákvég és a hosszabbító elem bármely kerületén – az összeillesztés és a szegélyek kivételével – a szemek számának 80 hálószemnek kell lennie; |
| --- | --- |

b)

az említett melléklet 2. függelékének e) pontjától eltérve a szigorú értelemben vett zsákvég és a hosszabbító elem bármely kerületén – az összeillesztés és a szegélyek kivételével – a szemek számának 80 hálószemnek kell lennie;

| c) | a zsákvég hosszának legalább 9 méternek kell lennie. |
| --- | --- |

c)

a zsákvég hosszának legalább 9 méternek kell lennie.

(2)   A zsákvégnek meg kell felelnie minden egyéb, az említett melléklet 2. függelékében meghatározott előírásnak.

5. cikk

A fogások nyilvántartása

Az érintett tagállamok biztosítják, hogy a 4. cikkben leírt halászeszközzel ejtett fogásokat az egyéb halászeszközökkel ejtett fogásoktól elkülönítve tartják nyilván.

6. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 191., 2016.7.15., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

2

(3)  A Tanács 2187/2005/EK rendelete (2005. december 21.) a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1434/98/EK rendelet módosításáról és a 88/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 349., 2005.12.31., 1. o.).

3

(4)  A BALTFISH magas szintű munkacsoport közös ajánlása. Az ICES 22–32 alterületre (Balti-tenger) vonatkozó technikai intézkedések – alternatív zsákvég T90 típusú vonóhálókhoz.

4

---

| 2018.1.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 7/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 7/23

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/48 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. január 11.)

egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Suikerstroop [HKT])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Hollandia kérelmét a „Suikerstroop” elnevezés hagyományos különleges termékként („HKT”) történő bejegyzésére (2). |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Hollandia kérelmét a „Suikerstroop” elnevezés hagyományos különleges termékként („HKT”) történő bejegyzésére (2).

| (2) | A „Suikerstroop” annak a növénynek a pépjéből nyert szirupos folyadék, amelyből a termék készül a cukorkristályok kinyerését követően. A név jelentése „cukorszirup”. |
| --- | --- |

(2)

A „Suikerstroop” annak a növénynek a pépjéből nyert szirupos folyadék, amelyből a termék készül a cukorkristályok kinyerését követően. A név jelentése „cukorszirup”.

| (3) | 2014. szeptember 16-án a Bizottsághoz egyszerre három felszólalás érkezett: egy Finnországból, egy másik Dániából és egy harmadik a Nordic Sugar AB nevű (Dániában alapított) vállalattól. |
| --- | --- |

(3)

2014. szeptember 16-án a Bizottsághoz egyszerre három felszólalás érkezett: egy Finnországból, egy másik Dániából és egy harmadik a Nordic Sugar AB nevű (Dániában alapított) vállalattól.

| (4) | A Dániából és a Finnországból érkezett felszólalást továbbították Hollandiába. |
| --- | --- |

(4)

A Dániából és a Finnországból érkezett felszólalást továbbították Hollandiába.

| (5) | A Nordic Sugar AB által közvetlenül a Bizottsághoz benyújtott felszólalás alapján nem került sor felszólalási eljárásra. Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (1) bekezdésének második albekezdése szerint bármely olyan, jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy, amely olyan tagállamban rendelkezik székhellyel vagy lakóhellyel, amely nem azonos azzal a tagállammal, ahol a kérelmet benyújtották, a székhelye szerinti tagállamban felszólalást nyújthat be. Ennek alapján a Nordic Sugar AB a Bizottsághoz közvetlenül nem nyújthatott be felszólalást vagy felszólalási nyilatkozatot. |
| --- | --- |

(5)

A Nordic Sugar AB által közvetlenül a Bizottsághoz benyújtott felszólalás alapján nem került sor felszólalási eljárásra. Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (1) bekezdésének második albekezdése szerint bármely olyan, jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy, amely olyan tagállamban rendelkezik székhellyel vagy lakóhellyel, amely nem azonos azzal a tagállammal, ahol a kérelmet benyújtották, a székhelye szerinti tagállamban felszólalást nyújthat be. Ennek alapján a Nordic Sugar AB a Bizottsághoz közvetlenül nem nyújthatott be felszólalást vagy felszólalási nyilatkozatot.

| (6) | 2014. november 13-án a Bizottsághoz indokolással ellátott felszólalási nyilatkozat érkezett Finnországból. A Dániából érkezett, indokolással ellátott felszólalási nyilatkozat már szerepelt a felszólalásban. Mind a Dániából, mind a Finnországból érkezett, indokolással ellátott felszólalási nyilatkozat elfogadható volt az 1151/2012/EU rendelet 21. cikke értelmében. |
| --- | --- |

(6)

2014. november 13-án a Bizottsághoz indokolással ellátott felszólalási nyilatkozat érkezett Finnországból. A Dániából érkezett, indokolással ellátott felszólalási nyilatkozat már szerepelt a felszólalásban. Mind a Dániából, mind a Finnországból érkezett, indokolással ellátott felszólalási nyilatkozat elfogadható volt az 1151/2012/EU rendelet 21. cikke értelmében.

| (7) | A fenti rendelet 51. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottság 2014. december 19-én kelt leveleiben felhívta egyrészről Hollandiát és Finnországot, másrészről Hollandiát és Dániát, hogy a levelek keltétől számított három hónapos időszakon belül folytassák le a megegyezéshez szükséges konzultációkat. |
| --- | --- |

(7)

A fenti rendelet 51. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottság 2014. december 19-én kelt leveleiben felhívta egyrészről Hollandiát és Finnországot, másrészről Hollandiát és Dániát, hogy a levelek keltétől számított három hónapos időszakon belül folytassák le a megegyezéshez szükséges konzultációkat.

| (8) | Hollandia kérésére a Bizottság – az 1151/2012/EU rendelet 51. cikkének (3) bekezdésével összhangban – 2015. április 8-án kelt levelében meghosszabbította az érdekelt felek között folytatott konzultációk határidejét a fenti kérelemmel kapcsolatos két felszólalási eljárás tekintetében. A peren kívüli eljárás végső határideje tehát 2015. június 19-ig került meghosszabbításra. |
| --- | --- |

(8)

Hollandia kérésére a Bizottság – az 1151/2012/EU rendelet 51. cikkének (3) bekezdésével összhangban – 2015. április 8-án kelt levelében meghosszabbította az érdekelt felek között folytatott konzultációk határidejét a fenti kérelemmel kapcsolatos két felszólalási eljárás tekintetében. A peren kívüli eljárás végső határideje tehát 2015. június 19-ig került meghosszabbításra.

| (9) | Az előírt határidőig nem jött létre megegyezés a felek között. 2017. február 22-én kelt levelében Hollandia megküldte a Bizottsághoz a Finnországgal és Dániával folytatott konzultációk eredményeit. Mindezek alapján a Bizottságnak a konzultációk eredményének figyelembevételével, az 1151/2012/EU rendelet 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt eljárásnak megfelelően kell meghoznia a bejegyzésre vonatkozó határozatát. |
| --- | --- |

(9)

Az előírt határidőig nem jött létre megegyezés a felek között. 2017. február 22-én kelt levelében Hollandia megküldte a Bizottsághoz a Finnországgal és Dániával folytatott konzultációk eredményeit. Mindezek alapján a Bizottságnak a konzultációk eredményének figyelembevételével, az 1151/2012/EU rendelet 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt eljárásnak megfelelően kell meghoznia a bejegyzésre vonatkozó határozatát.

| (10) | Indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatában Finnország és Dánia a következőket állította: 1) az elnevezés nem egyedi (egyszerűen cukorszirupot jelent); 2) a dán, svéd, finn, német és balti piacokon már meglévő több hasonló terméknél is ugyanezt az elnevezést használják; 3) nem egyediek a termék jellemzői és előállítási módja, mivel a Dániában, Finnországban és Svédországban értékesített hasonló termékek esetében ugyanezek a konkrét jellemzők és módszerek érvényesülnek. Emellett Finnország azon a véleményen van, hogy a kérelemben leírt termék nem tekinthető „speciális” sziruptípusnak, mivel a „Suikerstroop” terméktől eltérő termékek szintén 100 % cukorrépából vagy cukornádból készülnek. |
| --- | --- |

(10)

Indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatában Finnország és Dánia a következőket állította: 1) az elnevezés nem egyedi (egyszerűen cukorszirupot jelent); 2) a dán, svéd, finn, német és balti piacokon már meglévő több hasonló terméknél is ugyanezt az elnevezést használják; 3) nem egyediek a termék jellemzői és előállítási módja, mivel a Dániában, Finnországban és Svédországban értékesített hasonló termékek esetében ugyanezek a konkrét jellemzők és módszerek érvényesülnek. Emellett Finnország azon a véleményen van, hogy a kérelemben leírt termék nem tekinthető „speciális” sziruptípusnak, mivel a „Suikerstroop” terméktől eltérő termékek szintén 100 % cukorrépából vagy cukornádból készülnek.

| (11) | Ezenkívül Dánia azt állította, hogy a termékleírás 3.1. pontját – miszerint „a” hagyományos holland termék „szöveg kerül feltüntetésre a címkén azon ország nyelvén, ahol a terméket forgalmazzák” – úgy kell átfogalmazni, hogy megfeleljen az 1151/2012/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésében foglaltakkal. Másrészről Finnország azt állította, hogy a „hagyományos holland termék” meghatározás a kérelemben leírt termékre nézve nem egyedi, mivel az Észak-Európában forgalmazott hasonló termékek is hagyományosnak minősíthetők. |
| --- | --- |

(11)

Ezenkívül Dánia azt állította, hogy a termékleírás 3.1. pontját – miszerint „a” hagyományos holland termék „szöveg kerül feltüntetésre a címkén azon ország nyelvén, ahol a terméket forgalmazzák” – úgy kell átfogalmazni, hogy megfeleljen az 1151/2012/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésében foglaltakkal. Másrészről Finnország azt állította, hogy a „hagyományos holland termék” meghatározás a kérelemben leírt termékre nézve nem egyedi, mivel az Észak-Európában forgalmazott hasonló termékek is hagyományosnak minősíthetők.

| (12) | Ezt követően Finnország – a Hollandiával folytatott konzultációk során – kérte a 3.2. pont utolsó mondatának („Nincs más azonos nevű termék vagy hasonló hangzású névvel rendelkező hasonló termék”) törlését, mivel az helytelen. |
| --- | --- |

(12)

Ezt követően Finnország – a Hollandiával folytatott konzultációk során – kérte a 3.2. pont utolsó mondatának („Nincs más azonos nevű termék vagy hasonló hangzású névvel rendelkező hasonló termék”) törlését, mivel az helytelen.

| (13) | A Bizottság értékelte az indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatokban, továbbá az érdekelt felek között lezajlott tárgyalásokkal kapcsolatban nyújtott tájékoztatásban kifejtett érveket, és arra a következtetésre jutott, hogy a „Suikerstroop” elnevezést HKT-ként kell bejegyezni. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság értékelte az indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatokban, továbbá az érdekelt felek között lezajlott tárgyalásokkal kapcsolatban nyújtott tájékoztatásban kifejtett érveket, és arra a következtetésre jutott, hogy a „Suikerstroop” elnevezést HKT-ként kell bejegyezni.

| (14) | A felszólalások alapját az 1151/2012/EU rendelet 21. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja képezi. |
| --- | --- |

(14)

A felszólalások alapját az 1151/2012/EU rendelet 21. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja képezi.

| (15) | A rendeletben meghatározott feltételekkel való összeegyeztethetetlenség tekintetében három szempont került felvetésre: 1) az elnevezés nem egyedi; 2) nem egyediek a termék jellemzői és előállítási módja; 3) a termékleírás 3.1. pontjában szereplő „hagyományos holland termék” hivatkozás nem felel meg az 1151/2012/EU rendelet 18. cikke (3) bekezdésének. |
| --- | --- |

(15)

A rendeletben meghatározott feltételekkel való összeegyeztethetetlenség tekintetében három szempont került felvetésre: 1) az elnevezés nem egyedi; 2) nem egyediek a termék jellemzői és előállítási módja; 3) a termékleírás 3.1. pontjában szereplő „hagyományos holland termék” hivatkozás nem felel meg az 1151/2012/EU rendelet 18. cikke (3) bekezdésének.

| (16) | Azzal kapcsolatban, hogy az elnevezést jogszerűen, elismerten és gazdaságilag jelentős módon használják hasonló mezőgazdasági termékekre vagy élelmiszerekre, egy kifogás került felvetésre: a dán, svéd, finn, német és balti piacokon már meglévő több hasonló terméknél is ugyanezt az elnevezést használják. |
| --- | --- |

(16)

Azzal kapcsolatban, hogy az elnevezést jogszerűen, elismerten és gazdaságilag jelentős módon használják hasonló mezőgazdasági termékekre vagy élelmiszerekre, egy kifogás került felvetésre: a dán, svéd, finn, német és balti piacokon már meglévő több hasonló terméknél is ugyanezt az elnevezést használják.

| (17) | Az 1151/2012/EU rendelet nem írja elő azt, hogy a HKT elnevezés egyedi legyen. Ezt az 509/2006/EK tanácsi rendelet (3) 4. cikkének (2) bekezdése írta elő. Bár a kérelmet az 509/2006/EK rendelet hatálya alatt nyújtották be a Bizottsághoz, közzététele az 1151/2012/EU rendelet szerint történt és ezért – konkrét átmeneti rendelkezések hiányában – ez utóbbi rendelet tekintendő hatályosnak. Az 1151/2012/EU rendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban csak olyan elnevezés jegyezhető be HKT-ként, amely az adott termék leírására hagyományosan használt elnevezés, vagy jelzi a termék hagyományos jellegét vagy sajátosságát. Ebben az esetben a „Suikerstroop” elnevezést évszázadok óta használják ennek az adott terméknek a meghatározására. A termék sajátosságát jelzi, mivel ezt a szirupot a cukorrépából vagy cukornádból történő cukorgyártás során hátramaradó folyadékból állítják elő. Az elnevezés tehát teljesíti az 1151/2012/EU rendelet követelményeit. |
| --- | --- |

(17)

Az 1151/2012/EU rendelet nem írja elő azt, hogy a HKT elnevezés egyedi legyen. Ezt az 509/2006/EK tanácsi rendelet (3) 4. cikkének (2) bekezdése írta elő. Bár a kérelmet az 509/2006/EK rendelet hatálya alatt nyújtották be a Bizottsághoz, közzététele az 1151/2012/EU rendelet szerint történt és ezért – konkrét átmeneti rendelkezések hiányában – ez utóbbi rendelet tekintendő hatályosnak. Az 1151/2012/EU rendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban csak olyan elnevezés jegyezhető be HKT-ként, amely az adott termék leírására hagyományosan használt elnevezés, vagy jelzi a termék hagyományos jellegét vagy sajátosságát. Ebben az esetben a „Suikerstroop” elnevezést évszázadok óta használják ennek az adott terméknek a meghatározására. A termék sajátosságát jelzi, mivel ezt a szirupot a cukorrépából vagy cukornádból történő cukorgyártás során hátramaradó folyadékból állítják elő. Az elnevezés tehát teljesíti az 1151/2012/EU rendelet követelményeit.

| (18) | Az 1151/2012/EK rendelet nem írja elő azt, hogy egy HKT termék egyedi vagy sajátos jellegű legyen. Azonosíthatónak és megkülönböztethetőnek kell lennie. Az 1151/2012/EU rendelet 18. cikkének (4) bekezdése szerint nem jegyezhető be olyan elnevezés, amely kizárólag egy adott termékcsoport általános jellemzőjére, vagy konkrét uniós jogszabályban meghatározott állításokra utal. Jellemzőit és előállítási módját tekintve a „Suikerstroop” egyértelműen azonosítva van. Emellett a termékleírásban „Suikerstroop” elnevezés alatt szereplő termék megfelel az 1151/2012/EU rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti követelményeknek, mivel az e termékre jellemző hagyományos előállítási módszerrel, továbbá a hagyományosan használt összetevőkből készül. |
| --- | --- |

(18)

Az 1151/2012/EK rendelet nem írja elő azt, hogy egy HKT termék egyedi vagy sajátos jellegű legyen. Azonosíthatónak és megkülönböztethetőnek kell lennie. Az 1151/2012/EU rendelet 18. cikkének (4) bekezdése szerint nem jegyezhető be olyan elnevezés, amely kizárólag egy adott termékcsoport általános jellemzőjére, vagy konkrét uniós jogszabályban meghatározott állításokra utal. Jellemzőit és előállítási módját tekintve a „Suikerstroop” egyértelműen azonosítva van. Emellett a termékleírásban „Suikerstroop” elnevezés alatt szereplő termék megfelel az 1151/2012/EU rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti követelményeknek, mivel az e termékre jellemző hagyományos előállítási módszerrel, továbbá a hagyományosan használt összetevőkből készül.

| (19) | A termékleírás 3.1. pontjában foglalt mondat („A szándék az, hogy – amint az 1151/2012/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdése szerinti eljárás befejeződött – a” hagyományos holland termék „szöveg kerül feltüntetésre a címkén azon ország nyelvén, ahol a terméket forgalmazzák”) nem felel meg az 1151/2012/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésében foglaltaknak. Helyébe a következő mondatot kell léptetni: Az elnevezést a„holland hagyományok szerint készült” állításnak kell kísérnie. A holland hatóságok elfogadták e módosítás szerepeltetését a termékleírásban, amelyet tájékoztatás céljából újból közzé kell tenni. |
| --- | --- |

(19)

A termékleírás 3.1. pontjában foglalt mondat („A szándék az, hogy – amint az 1151/2012/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdése szerinti eljárás befejeződött – a” hagyományos holland termék „szöveg kerül feltüntetésre a címkén azon ország nyelvén, ahol a terméket forgalmazzák”) nem felel meg az 1151/2012/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésében foglaltaknak. Helyébe a következő mondatot kell léptetni: Az elnevezést a„holland hagyományok szerint készült” állításnak kell kísérnie. A holland hatóságok elfogadták e módosítás szerepeltetését a termékleírásban, amelyet tájékoztatás céljából újból közzé kell tenni.

| (20) | Bár más tagállamokban a „Suikerstroop” kifejezés – az e tagállamok hivatalos nyelveire való – fordításának tartott elnevezéssel forgalmaznak a „Suikerstroop” termékhez hasonló termékeket, ebből nem lehet arra következtetni, hogy a hasonló termékekhez „ugyanezt az elnevezést” használják e tagállamok piacán. Az e tagállamokban használt elnevezés valójában ugyanazt jelenti, mint a holland Suikerstroop kifejezés, de az nem ugyanaz, mint a „Suikerstroop”, hiszen ez egy másik nyelven van megadva. Emellett a „Suikerstroop” elnevezés nem önmagában, hanem csak a „holland hagyományok szerint készült” állítással összefüggésben élvez védelmet. |
| --- | --- |

(20)

Bár más tagállamokban a „Suikerstroop” kifejezés – az e tagállamok hivatalos nyelveire való – fordításának tartott elnevezéssel forgalmaznak a „Suikerstroop” termékhez hasonló termékeket, ebből nem lehet arra következtetni, hogy a hasonló termékekhez „ugyanezt az elnevezést” használják e tagállamok piacán. Az e tagállamokban használt elnevezés valójában ugyanazt jelenti, mint a holland Suikerstroop kifejezés, de az nem ugyanaz, mint a „Suikerstroop”, hiszen ez egy másik nyelven van megadva. Emellett a „Suikerstroop” elnevezés nem önmagában, hanem csak a „holland hagyományok szerint készült” állítással összefüggésben élvez védelmet.

| (21) | Ezért a „Suikerstroop” kérelemben hivatkozott termékhez hasonló, a dán, svéd, finn, német és balti piacokon forgalmazott termékek elnevezései – amelyek jelentése „cukorszirup” és amelyek a „Suikerstroop” elnevezés adott nyelvekre lefordított változatát képviselik – továbbra is használhatók. Nem egyeznek meg a „Suikerstroop” elnevezéssel, továbbá nem tekinthetők a „Suikerstroop” elnevezés utánzásának vagy idézésének, mivel nyilvántartásba vételét követően a „Suikerstroop” elnevezést a „holland hagyományok szerint készült” állításnak kell kísérnie. Az elnevezés védelme tehát a holland hagyományokra hivatkozó elnevezésre korlátozódik. |
| --- | --- |

(21)

Ezért a „Suikerstroop” kérelemben hivatkozott termékhez hasonló, a dán, svéd, finn, német és balti piacokon forgalmazott termékek elnevezései – amelyek jelentése „cukorszirup” és amelyek a „Suikerstroop” elnevezés adott nyelvekre lefordított változatát képviselik – továbbra is használhatók. Nem egyeznek meg a „Suikerstroop” elnevezéssel, továbbá nem tekinthetők a „Suikerstroop” elnevezés utánzásának vagy idézésének, mivel nyilvántartásba vételét követően a „Suikerstroop” elnevezést a „holland hagyományok szerint készült” állításnak kell kísérnie. Az elnevezés védelme tehát a holland hagyományokra hivatkozó elnevezésre korlátozódik.

| (22) | Emellett az is nyilvánvaló, hogy a „Suikerstroop” elnevezés nyilvántartásba vétele nem akadályozhatja meg az olyan önálló köznevek használatát, mint a „cukor” vagy a „szirup”. |
| --- | --- |

(22)

Emellett az is nyilvánvaló, hogy a „Suikerstroop” elnevezés nyilvántartásba vétele nem akadályozhatja meg az olyan önálló köznevek használatát, mint a „cukor” vagy a „szirup”.

| (23) | Hollandia és Finnország megállapodott továbbá a 3.2. pont utolsó mondatának törlésében, amely a következőképpen szólt: „Nincs más azonos nevű termék vagy hasonló hangzású névvel rendelkező hasonló termék”. E mondat tehát törlendő a termékleírásból, amelyet tájékoztatás céljából újból közzé kell tenni. |
| --- | --- |

(23)

Hollandia és Finnország megállapodott továbbá a 3.2. pont utolsó mondatának törlésében, amely a következőképpen szólt: „Nincs más azonos nevű termék vagy hasonló hangzású névvel rendelkező hasonló termék”. E mondat tehát törlendő a termékleírásból, amelyet tájékoztatás céljából újból közzé kell tenni.

| (24) | A fentiek fényében a „Suikerstroop” elnevezést be kell jegyezni a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába. Az egységes dokumentum egységes szerkezetbe foglalt változatát tájékoztatás céljából közzé kell tenni. |
| --- | --- |

(24)

A fentiek fényében a „Suikerstroop” elnevezést be kell jegyezni a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába. Az egységes dokumentum egységes szerkezetbe foglalt változatát tájékoztatás céljából közzé kell tenni.

| (25) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(25)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Suikerstroop” (HKT) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdés szerinti elnevezés egy, a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) XI. melléklete szerinti 2.3. osztályba (kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru) tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Az 1. cikkben említett elnevezést a „holland hagyományok szerint készült” állításnak kell kísérnie. A termékleírás konszolidált változatát e rendelet melléklete tartalmazza.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 187., 2014.6.19., 9. o.

2

(3)  A Tanács 509/2006/EK rendelete (2006. március 20.) a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről (HL L 93., 2006.3.31., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

4

---

MELLÉKLET

HKT BEJEGYZÉSÉRE VONATKOZÓ KÉRELEM

Az 509/2006/EK rendelete a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről (*1)

„SUIKERSTROOP”

EK-szám: NL-TSG-0007-01203 –2014.1.27.

1.   A KÉRELMEZŐ CSOPORTOSULÁS NEVE ÉS CÍME

| Név: | Kenniscentrum suiker & voeding |
| --- | --- |
| Cím: | Amsterdamsestraatweg 39a, 3744 MA BAARN |
| Tel.: | +31 (0)35 – 5433455 |
| Fax | +31 (0)35 – 5426626 |
| E-mail-cím: | info@kenniscentrumsuiker.nl |

Név:

Kenniscentrum suiker & voeding

Cím:

Amsterdamsestraatweg 39a, 3744 MA BAARN

Tel.:

+31 (0)35 – 5433455

Fax

+31 (0)35 – 5426626

E-mail-cím:

info@kenniscentrumsuiker.nl

2.   TAGÁLLAM VAGY HARMADIK ORSZÁG

Hollandia

3.   TERMÉKLEÍRÁS

3.1.   Bejegyzendő elnevezés(ek) (az 1216/2007/EK bizottsági rendelet (1)
  2. cikke)

„Suikerstroop”

Az elnevezést a „holland hagyományok szerint készült” állításnak kell követnie.

3.2.   Az elnevezés

| ☒ | önmagában különleges |
| --- | --- |

☒

önmagában különleges

| ☐ | a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki |
| --- | --- |

☐

a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki

A terméknek évszázadok óta ez a neve. A „suikerstroop” [melasz] a cukorgyártás során keletkezik. A cukorról és cukorszirupról szóló, az élelmiszeripari kerettörvényhez csatolt 1977. évi rendelet 12. cikke úgy rendelkezik, hogy: „A »suikerstroop« elnevezést – amely előtt adott esetben a termék előállítására felhasznált növény neve áll – kizárólag annak a szirupos folyadéknak a leírására kell és szabad használni, amelyet a cukorkristályok kinyerését követően azon növény pépjéből nyertek, amelyből a terméket előállították...”.

3.3.   Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

| ☒ | Bejegyzés az elnevezés fenntartásával |
| --- | --- |

☒

Bejegyzés az elnevezés fenntartásával

| ☐ | Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül |
| --- | --- |

☐

Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül

3.4.   A termék típusa

2.3. osztály: Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru

3.5.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása, amelyre a 3.1. pontban szereplő név vonatkozik (az 1216/2007/EK rendelete 3. cikkének (1) bekezdése)

A „suikerstroop” a cukorrépa vagy cukornád pépjéből nyert szirupos folyadék, amelyből a termék készül a cukorkristályok kinyerését követően. E folyadék legalább 80 % kivonattartalommal, legfeljebb 4,0 % hamutartalommal és legalább 73 % látszólagos tisztasággal bír. A termék magas szárazanyag-tartalma a magas (több mint 60 g/100 g) cukorkoncentrációval kombinálva azt jelenti, hogy a termék hosszú ideig eltartható. A cukor biztosítja, hogy kevés „szabad víz” áll rendelkezésre, ami azt jelenti, hogy mikroorganizmusok nem tudnak kifejlődni.

A termék jellemzői az alábbiak:

| | Szín | Brix-fok (2) | Összes cukor |
| --- | --- | --- | --- |
| „Suikerstroop” | 2 000 – 30 000 IU (3) | min. 79° | min. 70 % |

Szín

Brix-fok (2)

Összes cukor

„Suikerstroop”

2 000 – 30 000 IU (3)

min. 79°

min. 70 %

Fizikai jellemzők

A „suikerstroop” egy ragacsos, sűrű, nyúlós, sötétbarna, szirupos folyadék. Nagy mennyiségű (legalább 70 %) cukrot tartalmaz.

Kémiai tulajdonságok

A „suikerstroop” látszólagos tisztasága legalább 73 %. A kivonattartalomnak legalább 80 %-nak kell lennie, és a „suikerstroop” hamutartalma nem lehet 4 %-nál magasabb.

Érzékszervi jellemzők

A „suikerstroop” íze édes/sós és enyhén keserű. Az édességet a magas cukortartalom, míg a sósságot az ásványok és a cukorrépából vagy cukornádból származó más (oldható) összetevők adják, amelyek a gyártási folyamat eredményeként a szirupban találhatók.

3.6.   A 3.1. pontban megadott elnevezéshez kötődő előállítási mód leírása

A „suikerstroop” nyersanyaga a cukorrépából vagy cukornádból történő cukorgyártás során a cukorkristályok kinyerését követően megmaradó szirupos folyadék.

Kristálycukor gyártásakor a kinyerési folyamat magában foglalja a cukorrépából vagy cukornádból származó cukor vízben történő feloldását. A cukorrépából vagy cukornádból származó más – vízben oldódó – összetevők („nem cukrok”) ugyancsak feloldódnak.

Ezt a kivonatot tisztítják, redukálják és kristályosítják. Miután az így nyert cukoroldat kikristályosodott, a cukorkristályokat kivonják. A „nem cukrok” a megmaradó cukoroldatban – más néven anyaszörpben (vagy szirupban, vagy lefolyó szirupban) – maradnak. Az anyaszörp még mindig sok (körülbelül 85 %) oldott cukrot tartalmaz. A még mindig oldott cukor kristályosodásának lehetővé tétele érdekében az anyaszörpöt másodszor is redukálják, amíg ismét cukorkristályok kezdenek kialakulni. Ezeket a kristályokat is kinyerik. A megmaradó cukorszirup „B” szirupként ismert, és körülbelül (szárazanyag-tartalom alapján) 75 % cukrot, valamint viszonylag magas arányban nem cukrokat tartalmaz. A „B” szirup a „suikerstroop” gyártásához használt nyersanyag.

A „B” szirupot a szennyeződések eltávolítása céljából egy keverőtartályba adagolják. A nyersanyagot aktív szénnel kezelik, amely magába szívja a szennyeződéseket, amelyeket szűréssel távolítanak el a szénnel együtt. Az így nyert tisztított „B” szirup a „suikerstroop” fő összetevője. Ehhez a tisztított „B” sziruphoz cukoroldatot (vízben oldott cukrot) és/vagy invertcukrot (szirupot) adnak a 3.5. pontban említett jellemzőknek való megfelelés érdekében. Az invertcukor (szirup) a cukor (szacharóz) glükózra és fruktózra történő szétválasztásával keletkező cukorszirup. A tisztított („B”) szirupot, cukoroldatot és/vagy invertcukrot (szirupot) homogén masszává keverik.

A 3.5. pontban leírt összetételű „suikerstroop” előállítása érdekében ezt a homogén, szirupos masszát vákuumban a kívánt Brix-fok érték (legalább 79°) eléréséig párologtatják.

A szirupot tárolótartályokban tárolják, ahonnan különféle típusú csomagolásba töltik.

3.7.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer különleges tulajdonsága

A „suikerstroop” különleges tulajdonsága annak tulajdonítható, hogy jellemzői jelentősen eltérnek más sziruptípusokétól (például alma- vagy körteszirup), de a melasztól is az alábbi jellemzők tekintetében:

Nyersanyag

A „suikerstroop” megkülönböztető jegye, hogy a szirupot 100 %-ban cukorrépából/-nádból nyerik.

A cukor összetétele

Mivel a szirup 100 %-ban cukorrépából/-nádból származik, a szacharóztól és invertcukortól eltekintve alig tartalmaz szénhidrátot. A cukortartalom legalább 70 % (lásd még a 3.5. pontban említett jellemzőket). Ez is megkülönbözteti a szirupot a melasztól, amelynek cukortartalma kevesebb, mint 68 %.

Íz

A nyersanyagban található „nem cukrok” sós ízt adnak a „suikerstroop”-nak, enyhén kesernyés mellékízzel. A magas cukortartalommal együtt ez olyan édes/sós ízt és aromát eredményez, amely más típusú szirupokhoz képest egyedi.

3.8.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer hagyományos jellege

A bejegyzés iránti kérelem azon a tényen alapul, hogy a terméket hagyományos előállítási mód és hagyományos összetétel jellemzi.

Hagyományos előállítási mód

Jóllehet régen (a 17. század elejétől) a „suikerstroop”-ot kézi munkával készítették, 1908 óta gyárakban állítják elő. A gyári előállítási módszer azóta is változatlan, bár a gyártási eljárást fejlesztették, racionalizálták és tovább gépesítették. A (20. század elején, 1910 körül alapított) gyárak még mindig működnek. A technológiai fejlődésnek megfelelő belső korszerűsítésen estek át.

A 17., 18. és 19. század

Történelmileg a „suikerstroop” a cukorfinomítás mellékterméke. J. H. Reisig 1783-ban készült műve, a De Suikerraffinadeur [A cukorfinomító] leírja, hogyan fogták fel cseppfogó edényekben a szirupot a süvegcukor gyártása folyamán. A kristályosítási folyamat során a (viszkózus) tisztított cukorpépet beleöntötték a süvegcukor öntőformáiba. Ezt követően az öntőformák néhány napig cseppfogó edényeken álltak. Az így összegyűjtött szirupot hívták „fedetlen” szirupnak. Ezután a süvegeket befedték nedves pipaagyaggal (amely elősegítette a kristályosodási folyamatot, és meggátolta az oldódást), és visszatették az edényekre. Lassan vizet öntöttek a tetejére, és a víz lassan átszivárgott a süvegen. Az így előállított szirup „fedett” szirupként volt ismert. Ezt követően a fedést (száraz agyag) eltávolították, és a cukorsüvegeket néhány napig állni hagyták, majd egy réteg vékonyabb pipaagyaggal borították, és visszatették a szirupos edényekre, mielőtt vizet öntöttek rájuk. Az így kapott szirup volt a „naloop” szirup (utolsó lefolyó cukorszirup, amely a legtisztább).

A 20. századtól napjainkig

Mivel az elért technológiai fejlődés (iparosodás) eredményeként megnőtt a gyártási folyamat során kinyerhető kristálycukor mennyisége, a melado/melasz (vagyis a szirup) több „nem cukrot” és kevesebb cukrot tartalmaz (a teljes cukortartalom kevesebb, mint 68 %, a látszólagos tisztaság kevesebb, mint 73 %). A szennyeződések felhalmozódása (az ipari gyártási eljárás hatékonysága miatt) a szirup ízét is nagyon mássá teszi, sokkal sósabbá, mint amilyen a régi utolsó lefolyó cukorszirup (a kézi gyártási folyamatból származó utolsó szirup) íze. Ugyanakkor, mivel még mindig mutatkozott kereslet a „suikerstroop” iránt, elkezdték azt külön előállítani. A gyártási eljárást 1900 körül fejlesztették ki (lásd a 3.6. pontban szereplő leírást), és 1908-ban kezdték úgy készíteni a terméket, mint napjainkban.

Az 1908-as és a mai előállítási mód áttekintése:

| Előállítási mód (a 3.6. pontban leírtak szerint) | 1908 | Napjainkban |
| --- | --- | --- |
| Répacukorból vagy nádcukorból történő cukorgyártásából származó „B” szirup a nyersanyag | X | X |
| A „B” szirup tisztítása aktív szén felhasználásával | X | X |
| Cukoroldat és/vagy invertcukorszirup hozzáadása a receptnek megfelelően | X | X |
| Homogén masszává keverés | X | X |
| Melegítés és párologtatás a kívánt szárazanyag-tartalom elérése érdekében | X | X |

Előállítási mód (a 3.6. pontban leírtak szerint)

1908

Napjainkban

Répacukorból vagy nádcukorból történő cukorgyártásából származó „B” szirup a nyersanyag

X

X

A „B” szirup tisztítása aktív szén felhasználásával

X

X

Cukoroldat és/vagy invertcukorszirup hozzáadása a receptnek megfelelően

X

X

Homogén masszává keverés

X

X

Melegítés és párologtatás a kívánt szárazanyag-tartalom elérése érdekében

X

X

Hagyományos összetétel

A „suikerstroop” hagyományosan a szacharóz és invertcukor szénhidrátokból áll, amelyeket cukornádból vagy cukorrépából nyernek.

A napjainkban előállított „suikerstroop” összetétele – amelyre vonatkozóan a követelményeket a 3.9. pont ismerteti – megegyezik a cukorról és cukorszirupról szóló (az élelmiszeripari kerettörvényez csatolt, 1977. évi) rendeletben megállapított összetétellel.

A cukorról és cukorszirupról szóló, az élelmiszeripari kerettörvényhez csatolt 1977. évi rendelet olyan szirupos folyadékként határozta meg az összetételt, amelyet a cukorkristályok kinyerését követően a termék előállítására felhasznált növény pépjéből kaptak. Emellett a kivonattartalomnak legalább 80 %-nak, míg a látszólagos tisztaságnak 73 %-nak kellett lennie. A maximális hamutartalom 4,0 % volt. Az összetétel fő jellemzői nem változtak, és megegyeznek a mai „suikerstroop” összetételére vonatkozóan a 3.5. pontban leírt követelményekkel.

Hagyományos felhasználás

A „suikerstroop” nemzeti ételek gyakran használt hozzávalója. Jo van Lamoen 1987–88-as sorozata, a Streekgerechten en wetenswaardigheden [Helyi ételek és érdekes részletek] azt mutatja, hogy a „suikerstroop” sok helyi ételben használatos, ilyenek például: Groningse kruidkoek, barna bab almával, Limburgse zoervleisj, Drentse proemenkreuze és Zeeuwse boterbabbelaars. Ugyancsak számos receptben szerepel a „suikerstroop” C. J. Wannée művében is: Het kookboek van de Amsterdamse huishoudschool [Az amszterdami Háztartási Ismeretek Iskolájának szakácskönyve] 6. kiadás, 1910. Ezekre példa a boluskoek és a stroopmoppen, a stroopsaus-t („suikerstroop”-ból készült szószt) pedig sok ételhez ajánlották kísérőnek, mert a „hagyományos” holland receptek gyakran nem voltak túlságosan ízesek.

3.9.   A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások

A „suikerstroop” különleges tulajdonsága azon mérhető minimumkövetelmények alapján vizsgálható, amelyeket a szirup 3.5. pontban említett jellemzőinek (szín, Brix-fok és összes cukor) teljesíteniük kell. A gyártó minden egyes gyártási tételben (az egyes gyártási sorozatok folyamán) ellenőrzi a követelmények teljesülését.

A Holland Élelmiszer-biztonsági és Fogyasztóvédelmi Hatóság (NVWA) erről az ellenőrzések nyomon követése révén győződik meg. Az NVWA a gyártóknál legalább évente egyszer helyszíni közigazgatási ellenőrzést tart a színre, Brix-fok értékre és összes cukortartalomra vonatkozóan tárolt adatok ellenőrzésével (ezeket a gyártó minden egyes gyártási tételre vonatkozóan méri és digitálisan tárolja).

4.   A TERMÉKLEÍRÁSNAK VALÓ MEGFELELÉST ELLENŐRZŐ HATÓSÁGOK VAGY SZERVEK

4.1.   Név és cím

| Név | : | Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | Catharijnesingel 59, 3511 GG UTRECHT |
| Tel. | : | +31 0882233333 |
| E-mail-cím | : | info@vwa.nl |

Név

:

Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit

Cím

:

Catharijnesingel 59, 3511 GG UTRECHT

Tel.

:

+31 0882233333

E-mail-cím

:

info@vwa.nl

| ☒ | állami |
| --- | --- |

☒

| ☐ | magán |
| --- | --- |

☐

4.2.   A hatóság vagy szerv meghatározott feladatai

A Holland Élelmiszer-biztonsági és Fogyasztóvédelmi Hatóság felel a „suikerstroop” termékleírásában meghatározott követelményeknek való megfelelés ellenőrzéséért.

---

(*1)  A rendeletet felváltotta a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU rendelet.

(1)  A Bizottság 1216/2007/EK rendelete (2007. október 18.) a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről szóló 509/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 275., 2007.10.19., 3. o.).

(2)  Vizes oldatban feloldott szilárd anyagok (jelen esetben cukor) koncentrációjának mértékegysége, amelyet refraktométer segítségével határoznak meg.

(3)  ICUMSA (International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis – Cukorelemzés Egységes Módszereinek Nemzetközi Bizottsága) Units (ICUMSA-egység). Minél magasabb az IU-érték, annál sötétebb a szín.

Ez a tisztaság közvetett mértékegysége.

---

| 2018.1.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 7/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 7/31

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/49 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. január 11.)

az 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendeletnek az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése szerinti, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot követő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére, 13. cikke (4) bekezdésére és 14. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

A.   HATÁLYBAN LÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

HATÁLYBAN LÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

| (1) | A Tanács 2013. május 29-én egy, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően az 502/2013/EU rendelettel (2) módosította a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 990/2011/EU tanácsi végrehajtási rendeletet (3) (a továbbiakban: meglévő intézkedések). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2013. május 29-én egy, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően az 502/2013/EU rendelettel (2) módosította a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 990/2011/EU tanácsi végrehajtási rendeletet (3) (a továbbiakban: meglévő intézkedések).

2

3

| (2) | Ugyanezen a napon a Tanács az 501/2013/EU végrehajtási rendelettel (4) a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kerékpárok behozatalára bevezetett intézkedések hatályát kiterjesztette az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára (a továbbiakban: kiterjesztett intézkedések). |
| --- | --- |

(2)

Ugyanezen a napon a Tanács az 501/2013/EU végrehajtási rendelettel (4) a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kerékpárok behozatalára bevezetett intézkedések hatályát kiterjesztette az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára (a továbbiakban: kiterjesztett intézkedések).

4

| (3) | A Bizottság 2015. május 18-án az (EU) 2015/776 végrehajtási rendelettel (5) a Kínából származó kerékpárok behozatalára bevezetett intézkedések hatályát kiterjesztette a Kambodzsában, Pakisztánban és a Fülöp-szigeteken feladott, akár Kambodzsából, Pakisztánból és a Fülöp-szigetekről származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2015. május 18-án az (EU) 2015/776 végrehajtási rendelettel (5) a Kínából származó kerékpárok behozatalára bevezetett intézkedések hatályát kiterjesztette a Kambodzsában, Pakisztánban és a Fülöp-szigeteken feladott, akár Kambodzsából, Pakisztánból és a Fülöp-szigetekről származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára.

5

B.   A JELENLEGI ELJÁRÁS

A JELENLEGI ELJÁRÁS

1.   Felülvizsgálati kérelem

Felülvizsgálati kérelem

| (4) | A Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése alapján kérelem érkezett a Kínából származó kerékpárok behozatalára bevezetett, az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára is kiterjesztett dömpingellenes intézkedések alóli mentességre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése alapján kérelem érkezett a Kínából származó kerékpárok behozatalára bevezetett, az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára is kiterjesztett dömpingellenes intézkedések alóli mentességre vonatkozóan.

| (5) | A kérelmet 2016. szeptember 13-án nyújtotta be a Look Design System SA (a továbbiakban: kérelmező), egy kerékpárokkal foglalkozó, Tunéziában (a továbbiakban: érintett ország) működő exportáló gyártó. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmet 2016. szeptember 13-án nyújtotta be a Look Design System SA (a továbbiakban: kérelmező), egy kerékpárokkal foglalkozó, Tunéziában (a továbbiakban: érintett ország) működő exportáló gyártó.

| (6) | A kérelmező azt állította, hogy az érintett országban egyetlen olyan exportőrrel vagy gyártóval sem áll kapcsolatban, amelyre kiterjed a kerékpárokra bevezetett kiterjesztett intézkedések hatálya. |
| --- | --- |

(6)

A kérelmező azt állította, hogy az érintett országban egyetlen olyan exportőrrel vagy gyártóval sem áll kapcsolatban, amelyre kiterjed a kerékpárokra bevezetett kiterjesztett intézkedések hatálya.

| (7) | Emellett a kérelmező azt is állította, hogy a kiterjesztett intézkedésekhez vezető vizsgálat adatszolgáltatási időszaka alatt, azaz 2011. szeptember 1. és 2012. augusztus 31. között (a továbbiakban: eredeti adatszolgáltatási időszak) nem exportált az Unióba kerékpárokat. |
| --- | --- |

(7)

Emellett a kérelmező azt is állította, hogy a kiterjesztett intézkedésekhez vezető vizsgálat adatszolgáltatási időszaka alatt, azaz 2011. szeptember 1. és 2012. augusztus 31. között (a továbbiakban: eredeti adatszolgáltatási időszak) nem exportált az Unióba kerékpárokat.

| (8) | Továbbá a kérelmező azt is állította, hogy nem játszotta ki a meglévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(8)

Továbbá a kérelmező azt is állította, hogy nem játszotta ki a meglévő intézkedéseket.

| (9) | Végül a kérelmező bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket 2016 augusztusában exportálta az Unióba. |
| --- | --- |

(9)

Végül a kérelmező bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket 2016 augusztusában exportálta az Unióba.

2.   Az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat megindítása

Az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat megindítása

| (10) | Miután megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése szerinti, annak meghatározására irányuló vizsgálat megindításához, hogy van-e lehetőség mentességet adni a kérelmezőnek a kiterjesztett intézkedések alól, továbbá hogy az érintett uniós gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételeinek megtételére, a Bizottság az (EU) 2017/777 végrehajtási rendelettel (6) a kérelmező tekintetében megindította az 501/2013/EU végrehajtási rendelet felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(10)

Miután megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése szerinti, annak meghatározására irányuló vizsgálat megindításához, hogy van-e lehetőség mentességet adni a kérelmezőnek a kiterjesztett intézkedések alól, továbbá hogy az érintett uniós gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételeinek megtételére, a Bizottság az (EU) 2017/777 végrehajtási rendelettel (6) a kérelmező tekintetében megindította az 501/2013/EU végrehajtási rendelet felülvizsgálatát.

6

| (11) | Az (EU) 2017/777 végrehajtási rendelet a felülvizsgálat tárgyát képező, a kérelmező által előállított és az Unióba exportra értékesített termék behozatala tekintetében hatályon kívül helyezte a kerékpárokra az 501/2013/EU végrehajtási rendelettel kivetett dömpingellenes vámot. Az említett végrehajtási rendelet az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően egyúttal utasította a vámhatóságokat a szóban forgó behozatalok nyilvántartásba vételéhez szükséges lépések megtételére. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2017/777 végrehajtási rendelet a felülvizsgálat tárgyát képező, a kérelmező által előállított és az Unióba exportra értékesített termék behozatala tekintetében hatályon kívül helyezte a kerékpárokra az 501/2013/EU végrehajtási rendelettel kivetett dömpingellenes vámot. Az említett végrehajtási rendelet az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően egyúttal utasította a vámhatóságokat a szóban forgó behozatalok nyilvántartásba vételéhez szükséges lépések megtételére.

3.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (12) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról vagy Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, jelenleg az ex 8712 00 30 és az ex 8712 00 70 KN-kód (TARIC-kód: 8712003010 és 8712007091) alá tartozó, motor nélküli kerékpár (az áruszállításra szolgáló tricikli is, de az egykerekű kivételével). |
| --- | --- |

(12)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról vagy Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, jelenleg az ex 8712 00 30 és az ex 8712 00 70 KN-kód (TARIC-kód: 8712003010 és 8712007091) alá tartozó, motor nélküli kerékpár (az áruszállításra szolgáló tricikli is, de az egykerekű kivételével).

4.   Az érintett felek

Az érintett felek

| (13) | A Bizottság hivatalosan értesítette az uniós gazdasági ágazatot, a kérelmezőt és az exportáló ország képviselőit a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak álláspontjuk írásbeli ismertetésére, valamint arra, hogy meghallgatáson vegyenek részt. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság hivatalosan értesítette az uniós gazdasági ágazatot, a kérelmezőt és az exportáló ország képviselőit a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak álláspontjuk írásbeli ismertetésére, valamint arra, hogy meghallgatáson vegyenek részt.

| (14) | A Bizottság a kérelmezőnek mentességi űrlapot küldött, és az erre a célra meghatározott határidőn belül megkapta a választ. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság a kérelmezőnek mentességi űrlapot küldött, és az erre a célra meghatározott határidőn belül megkapta a választ.

| (15) | A Bizottság megkísérelt ellenőrizni minden információt, amelyet szükségesnek ítélt az új exportőr státus megállapításához és a kérelmezőnek a kiterjesztett intézkedések alóli mentesség iránti kérelme elbírálásához. A Bizottság ellenőrző látogatást tett a kérelmező tunéziai telephelyén. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság megkísérelt ellenőrizni minden információt, amelyet szükségesnek ítélt az új exportőr státus megállapításához és a kérelmezőnek a kiterjesztett intézkedések alóli mentesség iránti kérelme elbírálásához. A Bizottság ellenőrző látogatást tett a kérelmező tunéziai telephelyén.

5.   Adatszolgáltatási időszak és vizsgálati időszak

Adatszolgáltatási időszak és vizsgálati időszak

| (16) | Az adatszolgáltatási időszak 2016. április 1-jétől2017. március 31-ig, az intézkedések javító hatásának értékelése szempontjából releváns vizsgálati időszak pedig 2011. január 1-jétől2017. március 31-ig tartott. |
| --- | --- |

(16)

Az adatszolgáltatási időszak 2016. április 1-jétől2017. március 31-ig, az intézkedések javító hatásának értékelése szempontjából releváns vizsgálati időszak pedig 2011. január 1-jétől2017. március 31-ig tartott.

C.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

1.   Az új exportőri minősítés

Az új exportőri minősítés

| (17) | A Bizottság megvizsgálta az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésében az új exportőr státus odaítélésével összefüggésben meghatározott három feltétel teljesülését. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság megvizsgálta az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésében az új exportőr státus odaítélésével összefüggésben meghatározott három feltétel teljesülését.

| (18) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a vállalat a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az eredeti adatszolgáltatási időszakban nem exportálta, tehát az első feltétel teljesül. A kérelmező emellett bizonyította, hogy sem közvetlen, sem közvetett módon nem áll kapcsolatban egyetlen olyan tunéziai exportáló gyártóval sem, amelyre a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó kiterjesztett intézkedés vonatkozik, tehát a második feltétel teljesül. Végezetül a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálat tárgyát képező terméket csak az eredeti adatszolgáltatási időszak után kezdte el exportálni az Unióba, tehát a harmadik feltétel is teljesül. |
| --- | --- |

(18)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a vállalat a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az eredeti adatszolgáltatási időszakban nem exportálta, tehát az első feltétel teljesül. A kérelmező emellett bizonyította, hogy sem közvetlen, sem közvetett módon nem áll kapcsolatban egyetlen olyan tunéziai exportáló gyártóval sem, amelyre a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó kiterjesztett intézkedés vonatkozik, tehát a második feltétel teljesül. Végezetül a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálat tárgyát képező terméket csak az eredeti adatszolgáltatási időszak után kezdte el exportálni az Unióba, tehát a harmadik feltétel is teljesül.

| (19) | Ennek megfelelően a Bizottság megállapította, hogy a vállalatot az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében új exportőrnek kell tekinteni, és a mentességi kérelmet ennek megfelelően kell elbírálni. |
| --- | --- |

(19)

Ennek megfelelően a Bizottság megállapította, hogy a vállalatot az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében új exportőrnek kell tekinteni, és a mentességi kérelmet ennek megfelelően kell elbírálni.

2.   Mentességi kérelem

Mentességi kérelem

| (20) | Annak megállapítása érdekében, hogy a kérelmező az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése értelmében összeszerelési tevékenységet végez-e, a Bizottság elemezte a nyersanyagok (kerékpáralkatrészek) beszerzési forrásait és a kérelmező termelési költségét. |
| --- | --- |

(20)

Annak megállapítása érdekében, hogy a kérelmező az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése értelmében összeszerelési tevékenységet végez-e, a Bizottság elemezte a nyersanyagok (kerékpáralkatrészek) beszerzési forrásait és a kérelmező termelési költségét.

| (21) | A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az adatszolgáltatási időszak alatt az Unióba exportált kerékpárok nem tartalmaztak Kínából beszerzett kerékpáralkatrészeket. Az alkatrészek főként más országokból származtak, tehát a Kínából beszerzett nyersanyagok (kerékpáralkatrészek) kevesebb mint 60 %-ot képviseltek az összeszerelt termék alkatrészeinek összértékén belül (60/40 teszt). |
| --- | --- |

(21)

A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az adatszolgáltatási időszak alatt az Unióba exportált kerékpárok nem tartalmaztak Kínából beszerzett kerékpáralkatrészeket. Az alkatrészek főként más országokból származtak, tehát a Kínából beszerzett nyersanyagok (kerékpáralkatrészek) kevesebb mint 60 %-ot képviseltek az összeszerelt termék alkatrészeinek összértékén belül (60/40 teszt).

| (22) | Következésképpen, mivel a kérelmező teljesítette a 60/40 tesztet, nem volt szükség annak értékelésére, hogy az összeszerelési vagy a befejezési műveletek során a termékbe beépített alkatrészek értéknövekedése nagyobb volt-e az előállítási költség 25 %-ánál. Szintén nem volt szükség annak értékelésére, hogy – az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelően – a kérelmező tevékenysége az árak és/vagy a minőség tekintetében aláásta-e a vám javító hatásait, illetőleg hogy vannak-e bizonyítékok a dömpingre. |
| --- | --- |

(22)

Következésképpen, mivel a kérelmező teljesítette a 60/40 tesztet, nem volt szükség annak értékelésére, hogy az összeszerelési vagy a befejezési műveletek során a termékbe beépített alkatrészek értéknövekedése nagyobb volt-e az előállítási költség 25 %-ánál. Szintén nem volt szükség annak értékelésére, hogy – az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelően – a kérelmező tevékenysége az árak és/vagy a minőség tekintetében aláásta-e a vám javító hatásait, illetőleg hogy vannak-e bizonyítékok a dömpingre.

| (23) | Ezen túlmenően a Bizottság nem talált arra utaló bizonyítékokat, hogy a kérelmező Kínában kerékpárokat szerzett volna be, vagy hogy Kínában előállított kerékpárokat átszállított volna az érintett országon keresztül az Unió felé. |
| --- | --- |

(23)

Ezen túlmenően a Bizottság nem talált arra utaló bizonyítékokat, hogy a kérelmező Kínában kerékpárokat szerzett volna be, vagy hogy Kínában előállított kerékpárokat átszállított volna az érintett országon keresztül az Unió felé.

| (24) | Mindezek miatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező valóban olyan kerékpárgyártónak tekinthető, amely egyetlen Kínában működő kerékpárgyártóval sem áll kapcsolatban. Következtésképpen a Bizottság úgy döntött, hogy a kérelmezőt mentesíti a kiterjesztett intézkedések alól. |
| --- | --- |

(24)

Mindezek miatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező valóban olyan kerékpárgyártónak tekinthető, amely egyetlen Kínában működő kerékpárgyártóval sem áll kapcsolatban. Következtésképpen a Bizottság úgy döntött, hogy a kérelmezőt mentesíti a kiterjesztett intézkedések alól.

D.   NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

| (25) | A fenti ténymegállapítások alapján a behozataloknak az (EU) 2017/777 végrehajtási rendelettel bevezetett nyilvántartásba vételét a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú kivetése nélkül meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(25)

A fenti ténymegállapítások alapján a behozataloknak az (EU) 2017/777 végrehajtási rendelettel bevezetett nyilvántartásba vételét a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú kivetése nélkül meg kell szüntetni.

E.   AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA

AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA

| (26) | Az érintett felek tájékoztatást kaptak azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a kérelmezőnek meg kívánja adni a kiterjesztett intézkedések alóli mentességet, és amelyek alapján ennek megfelelően módosítani kívánja az 501/2013/EU végrehajtási rendeletet. Az érdekelt felektől egyetlen olyan észrevétel sem érkezett, amely a kérelmezőnek a kiterjesztett intézkedések alóli mentesítésére vonatkozó döntést módosítaná. |
| --- | --- |

(26)

Az érintett felek tájékoztatást kaptak azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a kérelmezőnek meg kívánja adni a kiterjesztett intézkedések alóli mentességet, és amelyek alapján ennek megfelelően módosítani kívánja az 501/2013/EU végrehajtási rendeletet. Az érdekelt felektől egyetlen olyan észrevétel sem érkezett, amely a kérelmezőnek a kiterjesztett intézkedések alóli mentesítésére vonatkozó döntést módosítaná.

| (27) | Ez a rendelet összhangban van az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(27)

Ez a rendelet összhangban van az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az 501/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében a táblázatnak a tunéziai gyártókat tartalmazó szakasza a következő szöveggel egészül ki:

| „Ország | Vállalat | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Tunézia | Look Design System |
| Route de Tunis Km6 – BP 18, 8020 Soliman, Tunézia |

„Ország

Vállalat

TARIC-kiegészítő kód

Tunézia

Look Design System

Route de Tunis Km6 – BP 18, 8020 Soliman, Tunézia

C206”

(2)   A vámhatóságok a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú kivetése nélkül megszüntetik a felülvizsgálat tárgyát képező, Tunéziából származó, a Look Design System SA által előállított termék behozatalainak nyilvántartásba vételét.

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 502/2013/EU rendelete (2013. május 29.) a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 990/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról (HL L 153., 2013.6.5., 17. o.).

2

(3)  A Tanács 990/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 3.) a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 261., 2011.10.6., 2. o.).

3

(4)  A Tanács 501/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 29.) a 990/2011/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 153., 2013.6.5., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2015/776 végrehajtási rendelete (2015. május 18.) az 502/2013/EU tanácsi rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Kambodzsában, Pakisztánban és a Fülöp-szigeteken feladott, akár Kambodzsából, Pakisztánból és a Fülöp-szigetekről származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 122., 2015.5.19., 4. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2017/777 végrehajtási rendelete (2017. május 4.) a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára történő kiterjesztéséről szóló 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet felülvizsgálatának a dömpingellenes intézkedések alól egy tunéziai exportáló gyártó számára biztosítható mentesség lehetőségének meghatározása céljából történő megindításáról, a dömpingellenes vámnak a szóban forgó exportáló gyártótól érkező behozatalok tekintetében való hatályon kívül helyezéséről és a szóban forgó exportáló gyártótól érkező behozatalokra vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség megállapításáról (HL L 116., 2017.5.5., 20. o.).

6

---

| 2018.1.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 7/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 7/35

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/50 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. január 11.)

az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 280. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2017. december 26-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy bejegyzést töröl, egy bejegyzést pedig módosít az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékben, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

2017. december 26-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy bejegyzést töröl, egy bejegyzést pedig módosít az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékben, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 11-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

---

(1)  
  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

1

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A „Zayn Al-Abidin Muhammad Hussein (más néven a) Abu Zubaida; b) Abd Al-Hadi Al-Wahab; c) Zain Al-Abidin Muhahhad Husain; d) Zayn Al-Abidin Muhammad Husayn; e) Zeinulabideen Muhammed Husein Abu Zubeidah; f) Abu Zubaydah; g) Tariq Hani). Születési ideje: 1971.3.12. Születési helye: Rijád, Szaúd-Arábia. Állampolgársága: palesztin. Egyéb információ: a) Oszáma bin Láden közeli munkatársa és a terroristák utazásainak egyik szervezője; b) 2007 júliusa óta az Amerikai Egyesült Államok tartja őrizetben. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2001.1.25.” bejegyzést a „Természetes személyek” részben el kell hagyni. |
| --- | --- |

1.

A „Zayn Al-Abidin Muhammad Hussein (más néven a) Abu Zubaida; b) Abd Al-Hadi Al-Wahab; c) Zain Al-Abidin Muhahhad Husain; d) Zayn Al-Abidin Muhammad Husayn; e) Zeinulabideen Muhammed Husein Abu Zubeidah; f) Abu Zubaydah; g) Tariq Hani). Születési ideje: 1971.3.12. Születési helye: Rijád, Szaúd-Arábia. Állampolgársága: palesztin. Egyéb információ: a) Oszáma bin Láden közeli munkatársa és a terroristák utazásainak egyik szervezője; b) 2007 júliusa óta az Amerikai Egyesült Államok tartja őrizetben. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2001.1.25.” bejegyzést a „Természetes személyek” részben el kell hagyni.

| 2. | A „Seifallah Ben Hassine (más néven a) Seif Allah ben Hocine; b) Saifallah ben Hassine; c) Sayf Allah 'Umar bin Hassayn; d) Sayf Allah bin Hussayn; e) Abu Iyyadh al-Tunisi; f) Abou Iyadh el-Tounsi; g) Abu Ayyad al-Tunisi; h) Abou Aayadh; i) Abou Iyadh). Születési ideje: 1965.11.8. Születési helye: Tunisz, Tunézia. Állampolgársága: tunéziai. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2014.9.23.” bejegyzés helyébe a „Természetes személyek” részben a következő szöveg lép:

  „Seifallah Ben Omar Ben Mohamed Ben Hassine (más néven a) Seif Allah ben Hocine; b) Saifallah ben Hassine; c) Sayf Allah 'Umar bin Hassayn; d) Sayf Allah bin Hussayn; e) Abu Iyyadh al-Tunisi; f) Abou Iyadh el-Tounsi; g) Abu Ayyad al-Tunisi; h) Abou Aayadh; i) Abou Iyadh; j) Seifallah ben Amor ben Hassine). Címe: a) 60 Rue de la Libye, Hammam Lif, Ben Arous, Tunézia; b) Líbia (lehetséges tartózkodási hely 2017. júliusban). Születési ideje: 1965.11.8. Születési helye: Tunisz, Tunézia. Állampolgársága: tunéziai. Útlevélszáma: G557170 tunéziai szám, 1989. november 16-án kibocsátva. Nemzeti személyazonosító száma: 2011.5.3-án (Hammam Lifben) kibocsátott 05054425 számú tunéziai nemzeti személyazonosító igazolvány. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2014.9.23.” |
| --- | --- |

2.

A „Seifallah Ben Hassine (más néven a) Seif Allah ben Hocine; b) Saifallah ben Hassine; c) Sayf Allah 'Umar bin Hassayn; d) Sayf Allah bin Hussayn; e) Abu Iyyadh al-Tunisi; f) Abou Iyadh el-Tounsi; g) Abu Ayyad al-Tunisi; h) Abou Aayadh; i) Abou Iyadh). Születési ideje: 1965.11.8. Születési helye: Tunisz, Tunézia. Állampolgársága: tunéziai. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2014.9.23.” bejegyzés helyébe a „Természetes személyek” részben a következő szöveg lép:

„Seifallah Ben Omar Ben Mohamed Ben Hassine (más néven a) Seif Allah ben Hocine; b) Saifallah ben Hassine; c) Sayf Allah 'Umar bin Hassayn; d) Sayf Allah bin Hussayn; e) Abu Iyyadh al-Tunisi; f) Abou Iyadh el-Tounsi; g) Abu Ayyad al-Tunisi; h) Abou Aayadh; i) Abou Iyadh; j) Seifallah ben Amor ben Hassine). Címe: a) 60 Rue de la Libye, Hammam Lif, Ben Arous, Tunézia; b) Líbia (lehetséges tartózkodási hely 2017. júliusban). Születési ideje: 1965.11.8. Születési helye: Tunisz, Tunézia. Állampolgársága: tunéziai. Útlevélszáma: G557170 tunéziai szám, 1989. november 16-án kibocsátva. Nemzeti személyazonosító száma: 2011.5.3-án (Hammam Lifben) kibocsátott 05054425 számú tunéziai nemzeti személyazonosító igazolvány. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2014.9.23.”

---

HATÁROZATOK

| 2018.1.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 7/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 7/37

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2018/51 HATÁROZATA

(2017. október 25.)

a Rugalmassági Eszköznek az Európai Fenntartható Fejlődési Alap finanszírozása céljából történő igénybevételéről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 12. pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Rugalmassági Eszköz arra szolgál, hogy fedezze azon pontosan meghatározott kiadásokat, amelyeket egy vagy több más fejezet felső határán belül nem lehetne finanszírozni. |
| --- | --- |

(1)

A Rugalmassági Eszköz arra szolgál, hogy fedezze azon pontosan meghatározott kiadásokat, amelyeket egy vagy több más fejezet felső határán belül nem lehetne finanszírozni.

| (2) | Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (2) 11. cikkében foglaltaknak megfelelően a Rugalmassági Eszköz céljára rendelkezésre álló éves összeg felső határa (2011-es árakon) 600 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(2)

Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (2) 11. cikkében foglaltaknak megfelelően a Rugalmassági Eszköz céljára rendelkezésre álló éves összeg felső határa (2011-es árakon) 600 000 000 EUR.

| (3) | A migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelése érdekében sürgősen jelentős további összegeket kell igénybe venni megfelelő intézkedések finanszírozása céljából. |
| --- | --- |

(3)

A migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelése érdekében sürgősen jelentős további összegeket kell igénybe venni megfelelő intézkedések finanszírozása céljából.

| (4) | Miután a Bizottság megvizsgálta a 4. fejezet (Globális Európa) kiadási felső határán belül az előirányzatok átcsoportosításának valamennyi lehetőségét, igénybe kell venni a Rugalmassági Eszközt annak érdekében, hogy az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) finanszírozására az Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében rendelkezésre álló finanszírozást a 4. fejezet felső határán felül 275 000 000 EUR-val ki lehessen egészíteni. Az 1311/2013/EU, Euratom rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban ez az összeg magában foglalja az Európai Unió Szolidaritási Alapja és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap korábbi években megszűnt összegeit, amelyeket rendelkezésre kell bocsátani a Rugalmassági Eszköz számára. |
| --- | --- |

(4)

Miután a Bizottság megvizsgálta a 4. fejezet (Globális Európa) kiadási felső határán belül az előirányzatok átcsoportosításának valamennyi lehetőségét, igénybe kell venni a Rugalmassági Eszközt annak érdekében, hogy az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) finanszírozására az Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében rendelkezésre álló finanszírozást a 4. fejezet felső határán felül 275 000 000 EUR-val ki lehessen egészíteni. Az 1311/2013/EU, Euratom rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban ez az összeg magában foglalja az Európai Unió Szolidaritási Alapja és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap korábbi években megszűnt összegeit, amelyeket rendelkezésre kell bocsátani a Rugalmassági Eszköz számára.

| (5) | A várható kifizetési profil alapján a Rugalmassági Eszköz igénybevételének megfelelő kifizetési előirányzatokat csak 2017-re kell allokálni, |
| --- | --- |

(5)

A várható kifizetési profil alapján a Rugalmassági Eszköz igénybevételének megfelelő kifizetési előirányzatokat csak 2017-re kell allokálni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül a Rugalmassági Eszközből 275 000 000 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási előirányzatok formájában a 4. fejezetben (Globális Európa).

Az első albekezdésben említett összeget az Európai Fenntartható Fejlődési Alap finanszírozásának biztosítására kell felhasználni.

(2)   A várható kifizetési profil alapján a Rugalmassági Eszköz igénybevételéből fakadó kifizetési előirányzatok összege 2017-ben 275 000 000 EUR. Az összeget a költségvetési eljárásnak megfelelően kell engedélyezni.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Strasburgban, 2017. október 25-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

M. MAASIKAS

---

(1)  
  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

1

(2)  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

2

---

| 2018.1.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 7/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 7/39

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/52 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. január 11.)

a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes menetes temperöntvény csőszerelvények behozatalára vonatkozó részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

| (1) | A 430/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (2) végleges dömpingellenes intézkedéseket vezettek be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Thaiföldről származó egyes menetes temperöntvény csőszerelvények behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A 430/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (2) végleges dömpingellenes intézkedéseket vezettek be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Thaiföldről származó egyes menetes temperöntvény csőszerelvények behozatalára.

2

| (2) | 2017. május 23-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az (EU) 2016/1036 rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indított a Kínából és Thaiföldről származó egyes menetes temperöntvény csőszerelvények Unióba irányuló behozatalával kapcsolatban. A vizsgálat megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). |
| --- | --- |

(2)

2017. május 23-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az (EU) 2016/1036 rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indított a Kínából és Thaiföldről származó egyes menetes temperöntvény csőszerelvények Unióba irányuló behozatalával kapcsolatban. A vizsgálat megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

3

| (3) | A Bizottság a Kínára vonatkozó felülvizsgálatot azt követően indította meg, hogy a Hebei Yulong Casting Co., Ltd (a továbbiakban: kérelmező), a menetes temperöntvény csőszerelvények egyes típusainak egyik kínai exportáló gyártója 2016. július 25-én kérelmet nyújtott be a Kínából érkező behozatallal kapcsolatban. A kérelmező annak meghatározása céljából kérte a felülvizsgálatot, hogy a DIN 28601 szerinti menettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytesteket, valamint a két centrális, menet nélküli átmenőnyílással rendelkező kereszt alakú szerelvényeket (a továbbiakban: esetlegesen kizárandó termékek) ki kell-e zárni a 430/2013/EU végrehajtási rendelet termékköréből. Mivel az intézkedések a Thaiföldről származó behozatalra is alkalmazandók, a Bizottság úgy határozott, hogy hivatalból a Thaiföldről érkező behozatalra is megindítja a felülvizsgálatot. A kérelemben szereplő bizonyítékok elegendő indokul szolgáltak a felülvizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a Kínára vonatkozó felülvizsgálatot azt követően indította meg, hogy a Hebei Yulong Casting Co., Ltd (a továbbiakban: kérelmező), a menetes temperöntvény csőszerelvények egyes típusainak egyik kínai exportáló gyártója 2016. július 25-én kérelmet nyújtott be a Kínából érkező behozatallal kapcsolatban. A kérelmező annak meghatározása céljából kérte a felülvizsgálatot, hogy a DIN 28601 szerinti menettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytesteket, valamint a két centrális, menet nélküli átmenőnyílással rendelkező kereszt alakú szerelvényeket (a továbbiakban: esetlegesen kizárandó termékek) ki kell-e zárni a 430/2013/EU végrehajtási rendelet termékköréből. Mivel az intézkedések a Thaiföldről származó behozatalra is alkalmazandók, a Bizottság úgy határozott, hogy hivatalból a Thaiföldről érkező behozatalra is megindítja a felülvizsgálatot. A kérelemben szereplő bizonyítékok elegendő indokul szolgáltak a felülvizsgálat megindításához.

| (4) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a felülvizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőt, az ismert uniós gyártókat, az ismert kínai és thaiföldi exportáló gyártókat, a kínai és thaiföldi hatóságokat, az ismert importőröket, a beszállítókat és felhasználókat, a kereskedőket, valamint egy szervezetet a felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a felülvizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőt, az ismert uniós gyártókat, az ismert kínai és thaiföldi exportáló gyártókat, a kínai és thaiföldi hatóságokat, az ismert importőröket, a beszállítókat és felhasználókat, a kereskedőket, valamint egy szervezetet a felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (5) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(5)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

2.   A FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELEM VISSZAVONÁSA ÉS A VIZSGÁLAT MEGSZÜNTETÉSE

A FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELEM VISSZAVONÁSA ÉS A VIZSGÁLAT MEGSZÜNTETÉSE

| (6) | A kérelmező 2017. szeptember 8-án visszavonta felülvizsgálati kérelmét. |
| --- | --- |

(6)

A kérelmező 2017. szeptember 8-án visszavonta felülvizsgálati kérelmét.

| (7) | Az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdésével és 11. cikkének (5) bekezdésével összhangban, ha a kérelmező visszavonja kérelmét, a felülvizsgálat megszüntethető, kivéve, ha ez a megszüntetés az Unió érdekeit sértené. |
| --- | --- |

(7)

Az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdésével és 11. cikkének (5) bekezdésével összhangban, ha a kérelmező visszavonja kérelmét, a felülvizsgálat megszüntethető, kivéve, ha ez a megszüntetés az Unió érdekeit sértené.

| (8) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a felülvizsgálatot meg kell szüntetni Kínát illetően, mivel a vizsgálat nem tárt fel olyan szempontokat, amelyek arra utalnának, hogy ez a megszüntetés sértené az Unió érdekeit. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a felülvizsgálatot meg kell szüntetni Kínát illetően, mivel a vizsgálat nem tárt fel olyan szempontokat, amelyek arra utalnának, hogy ez a megszüntetés sértené az Unió érdekeit.

| (9) | Thaiföldet illetően a megkeresett ismert vállalatok vagy thaiföldi hatóságok egyike sem szolgált az esetlegesen kizárandó termék vizsgálata szempontjából olyan releváns információval, amely lehetővé tenné a felülvizsgálat lefolytatását. A megkeresett ismert importőrök egyike sem jelentette az esetlegesen kizárandó termék Thaiföldről történő behozatalát. A vizsgálat nem tárt fel semmi egyéb releváns információt, amely alapul szolgálhatna a termékkör felülvizsgálatának lefolytatásához. |
| --- | --- |

(9)

Thaiföldet illetően a megkeresett ismert vállalatok vagy thaiföldi hatóságok egyike sem szolgált az esetlegesen kizárandó termék vizsgálata szempontjából olyan releváns információval, amely lehetővé tenné a felülvizsgálat lefolytatását. A megkeresett ismert importőrök egyike sem jelentette az esetlegesen kizárandó termék Thaiföldről történő behozatalát. A vizsgálat nem tárt fel semmi egyéb releváns információt, amely alapul szolgálhatna a termékkör felülvizsgálatának lefolytatásához.

| (10) | mivel a kérelmező visszavonta Kínával kapcsolatos kérelmét, és Thaiföldre vonatkozóan nem áll rendelkezésre további releváns információ, a felülvizsgálatot az alaprendelet 9. cikkének (2) bekezdése és 11. cikkének (5) bekezdése értelmében Thaiföldre nézve hivatalból meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(10)

mivel a kérelmező visszavonta Kínával kapcsolatos kérelmét, és Thaiföldre vonatkozóan nem áll rendelkezésre további releváns információ, a felülvizsgálatot az alaprendelet 9. cikkének (2) bekezdése és 11. cikkének (5) bekezdése értelmében Thaiföldre nézve hivatalból meg kell szüntetni.

| (11) | Az érdekelt feleket megfelelően tájékoztatták, és lehetőséget biztosítottak számukra észrevételeik megtételére. Az előírt határidőn belül nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(11)

Az érdekelt feleket megfelelően tájékoztatták, és lehetőséget biztosítottak számukra észrevételeik megtételére. Az előírt határidőn belül nem érkezett észrevétel.

| (12) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából és Thaiföldről származó egyes menetes temperöntvény csőszerelvények behozatalára vonatkozó részleges időközi felülvizsgálatot meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából és Thaiföldről származó egyes menetes temperöntvény csőszerelvények behozatalára vonatkozó részleges időközi felülvizsgálatot meg kell szüntetni.

| (13) | Ez a határozat összhangban van az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Ez a határozat összhangban van az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság megszünteti a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó, jelenleg az ex 7307 19 10 (TARIC-kód: 7307191010) KN-kód alá tartozó, a következőképpen meghatározott termék behozatalára vonatkozó részleges időközi felülvizsgálatot: egyes menetes temperöntvény csőszerelvények, kivéve az ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli, temperöntvény elágazó dobozok.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 430/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 13.) a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint Indonézia tekintetében az eljárás megszüntetéséről (HL L 129., 2013.5.14., 1. o.).

2

(3)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetes temperöntvény csőszerelvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról (HL C 162., 2017.5.23., 12. o.).

3

---

Helyesbítések

| 2018.1.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 7/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 7/41

---

Helyesbítés a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 329/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. augusztus 30-i (EU) 2017/1509 tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 224., 2017. augusztus 31.
  )

A 96. oldalon, a XIII. melléklet b) részében (jogi személyek, szervezetek és szervek), a 23. bejegyzés harmadik oszlopában (cím):

a következő szövegrész:

„SWIFT: DCBK KKPY”

helyesen:

„SWIFT: DCBK KPPY”.

---