# Europos Sąjungos L 94/2006

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 94 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 49 tomas2006m. balandžio 1d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 94

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

49 tomas2006m. balandžio 1d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 531/2006, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | | 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 532/2006, nustatantis importo muitus grūdų sektoriuje, galiojančius nuo 2006 m. balandžio 1 d. | 3 |
| | | 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 533/2006, nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas | 6 |
| | | 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 534/2006, nustatantis grąžinamajai išmokai už grūdus taikomą tikslinamąją sumą | 8 |
| | | 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 535/2006, dėl salyklo eksportui taikomų grąžinamųjų išmokų nustatymo | 10 |
| | | 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 536/2006, nustatantis tikslinamąją sumą, taikomą grąžinamajai išmokai už salyklą | 12 |
| | | 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 537/2006, nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas grūdų ir ryžių sektorių produktams, tiekiamiems Bendrijos ir nacionalinės pagalbos maistu veiksmų operacijose | 14 |
| | | 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 538/2006, nustatantis mažiausias sviesto pardavimo kainas 6-am atskiram konkursui, vykdomam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas | 16 |
| | | 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 539/2006, nustatantis didžiausią pagalbą už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą 6-am atskiram konkursui, paskelbtam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas | 18 |
| | | 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 540/2006, nustatantis didžiausią pagalbą už koncentruotą sviestą 6-am atskiram konkursui, paskelbtam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas | 20 |
| | | 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 541/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 343/2006, leidžiantį nuo 2006 m. kovo 1 d. iki rugpjūčio 31 d. pradėti supirkti sviestą kai kuriose valstybėse narėse | 21 |
| | | 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 542/2006, nustatantis minimalią sviesto pardavimo kainą 38-am individualiam kvietimui dalyvauti konkurse, teikiamam pagal Reglamente (EB) Nr. 2771/1999 minimą nuolatinį kvietimą dalyvauti konkurse | 22 |
| | | 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 543/2006, nustatantis minimalią nugriebto pieno miltelių pardavimo kainą 37-am individualiam kvietimui dalyvauti konkurse, teikiamam pagal Reglamente (EB) Nr. 214/2001 minimą nuolatinį kvietimą dalyvauti konkurse | 23 |
| | * | 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 544/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1043/2005, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3448/93 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo sistemos ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijų | 24 |
| | * | 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 545/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1464/2004 dėl leidimo naudoti kokciodiostatų grupei ir kitoms vaistinėms medžiagoms priklausantį pašarų priedą Monteban sąlygų (
  1
  ) | 26 |
| | * | 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 546/2006, įgyvendinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 999/2001 nuostatas dėl nacionalinių skrepi ligos kontrolės programų ir papildomų garantijų, nukrypstantis nuo tam tikrų Sprendimo 2003/100/EB reikalavimų ir panaikinantis Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1874/2003 | 28 |
| | * | 2006 m. kovo 30 d. Komisijos direktyva 2006/37/EB, iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/46/EB II priedą dėl tam tikrų medžiagų įtraukimo (
  1
  ) | 32 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 531/2006, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 532/2006, nustatantis importo muitus grūdų sektoriuje, galiojančius nuo 2006 m. balandžio 1 d.

3

2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 533/2006, nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas

6

2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 534/2006, nustatantis grąžinamajai išmokai už grūdus taikomą tikslinamąją sumą

8

2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 535/2006, dėl salyklo eksportui taikomų grąžinamųjų išmokų nustatymo

10

2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 536/2006, nustatantis tikslinamąją sumą, taikomą grąžinamajai išmokai už salyklą

12

2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 537/2006, nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas grūdų ir ryžių sektorių produktams, tiekiamiems Bendrijos ir nacionalinės pagalbos maistu veiksmų operacijose

14

2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 538/2006, nustatantis mažiausias sviesto pardavimo kainas 6-am atskiram konkursui, vykdomam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas

16

2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 539/2006, nustatantis didžiausią pagalbą už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą 6-am atskiram konkursui, paskelbtam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas

18

2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 540/2006, nustatantis didžiausią pagalbą už koncentruotą sviestą 6-am atskiram konkursui, paskelbtam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas

20

2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 541/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 343/2006, leidžiantį nuo 2006 m. kovo 1 d. iki rugpjūčio 31 d. pradėti supirkti sviestą kai kuriose valstybėse narėse

21

2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 542/2006, nustatantis minimalią sviesto pardavimo kainą 38-am individualiam kvietimui dalyvauti konkurse, teikiamam pagal Reglamente (EB) Nr. 2771/1999 minimą nuolatinį kvietimą dalyvauti konkurse

22

2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 543/2006, nustatantis minimalią nugriebto pieno miltelių pardavimo kainą 37-am individualiam kvietimui dalyvauti konkurse, teikiamam pagal Reglamente (EB) Nr. 214/2001 minimą nuolatinį kvietimą dalyvauti konkurse

23

*

2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 544/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1043/2005, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3448/93 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo sistemos ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijų

24

*

2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 545/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1464/2004 dėl leidimo naudoti kokciodiostatų grupei ir kitoms vaistinėms medžiagoms priklausantį pašarų priedą Monteban sąlygų (
  1
  )

Monteban

1

26

*

2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 546/2006, įgyvendinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 999/2001 nuostatas dėl nacionalinių skrepi ligos kontrolės programų ir papildomų garantijų, nukrypstantis nuo tam tikrų Sprendimo 2003/100/EB reikalavimų ir panaikinantis Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1874/2003

28

*

2006 m. kovo 30 d. Komisijos direktyva 2006/37/EB, iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/46/EB II priedą dėl tam tikrų medžiagų įtraukimo (
  1
  )

1

32

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2005 m. sausio 19 d. Komisijos sprendimas, dėl valstybės pagalbos, kurią Italija ketina suteikti bendrovėms Società Consortile De Tomaso srl ir UAZ Europa srl – De Tomaso grupės narėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 40)

   (
  1
  ) | 34 |
| | * | 2005 m. kovo 16 d. Komisijos sprendimas, dėl pagalbos schemos C 8/2004 (ex NN 164/2003), kurią Italija įgyvendino neseniai į biržos sąrašus įtrauktoms bendrovėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 591)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | 2005 m. rugsėjo 21 d. Komisijos sprendimas, dėl valstybės pagalbos Nr. C 5/2004 (ex N 609/2003), kurią Vokietija planuoja suteikti Kronoply

  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 3497)

   (
  1
  ) | 50 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

*

2005 m. sausio 19 d. Komisijos sprendimas, dėl valstybės pagalbos, kurią Italija ketina suteikti bendrovėms Società Consortile De Tomaso srl ir UAZ Europa srl – De Tomaso grupės narėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 40)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 40)

1

34

*

2005 m. kovo 16 d. Komisijos sprendimas, dėl pagalbos schemos C 8/2004 (ex NN 164/2003), kurią Italija įgyvendino neseniai į biržos sąrašus įtrauktoms bendrovėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 591)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 591)

1

42

*

2005 m. rugsėjo 21 d. Komisijos sprendimas, dėl valstybės pagalbos Nr. C 5/2004 (ex N 609/2003), kurią Vokietija planuoja suteikti Kronoply

  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 3497)

   (
  1
  )

Kronoply

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 3497)

1

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 531/2006

2006 m. kovo 31 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. balandžio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 31 d.

Komisijos vardu

J. L. DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 386/2005 (OL L 62, 2005 3 9, p. 3).

1

---

PRIEDAS

prie 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 97,5 |
| 204 | 47,9 |
| 212 | 102,0 |
| 999 | 82,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 137,9 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 146,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 118,3 |
| 204 | 47,5 |
| 999 | 82,9 |
| 0805 10 20 | 052 | 67,6 |
| 204 | 39,5 |
| 212 | 50,7 |
| 220 | 43,3 |
| 400 | 58,7 |
| 624 | 65,4 |
| 999 | 54,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 41,3 |
| 624 | 59,3 |
| 999 | 50,3 |
| 0808 10 80 | 388 | 84,7 |
| 400 | 127,4 |
| 404 | 101,5 |
| 508 | 81,6 |
| 512 | 72,3 |
| 524 | 73,0 |
| 528 | 84,2 |
| 720 | 83,9 |
| 804 | 133,3 |
| 999 | 93,5 |
| 0808 20 50 | 388 | 88,9 |
| 512 | 76,8 |
| 528 | 57,1 |
| 720 | 44,1 |
| 999 | 66,7 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

97,5

204

47,9

212

102,0

999

82,5

0707 00 05

052

137,9

628

155,5

999

146,7

0709 90 70

052

118,3

204

47,5

999

82,9

0805 10 20

052

67,6

204

39,5

212

50,7

220

43,3

400

58,7

624

65,4

999

54,2

0805 50 10

052

41,3

624

59,3

999

50,3

0808 10 80

388

84,7

400

127,4

404

101,5

508

81,6

512

72,3

524

73,0

528

84,2

720

83,9

804

133,3

999

93,5

0808 20 50

388

88,9

512

76,8

528

57,1

720

44,1

999

66,7

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 750/2005 (OL L 126, 2005 5 19, p. 12). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 532/2006

2006 m. kovo 31 d.

nustatantis importo muitus grūdų sektoriuje, galiojančius nuo 2006 m. balandžio 1 d.

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 1996 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1249/96 dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ir ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnyje numatyta, kad importuojant to reglamento 1 straipsnyje išvardytus produktus imamas Bendrajame muitų tarife nustatytas mokestis. Tačiau to straipsnio 2 dalyje nurodytų produktų muito mokestis yra lygus tiems produktams importavimo metu taikomai intervencinei kainai, padidintai 55 procentais ir sumažintai CIF importo kainos, taikomos atitinkamai siuntai, dydžiu. Tačiau šis muito mokestis negali būti didesnis už Bendrojo muitų tarifo mokestį. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnyje numatyta, kad importuojant to reglamento 1 straipsnyje išvardytus produktus imamas Bendrajame muitų tarife nustatytas mokestis. Tačiau to straipsnio 2 dalyje nurodytų produktų muito mokestis yra lygus tiems produktams importavimo metu taikomai intervencinei kainai, padidintai 55 procentais ir sumažintai CIF importo kainos, taikomos atitinkamai siuntai, dydžiu. Tačiau šis muito mokestis negali būti didesnis už Bendrojo muitų tarifo mokestį.

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnio 3 dalies nuostatas CIF importo kainos apskaičiuojamos pagal atitinkamo produkto reprezentatyvias kainas pasaulinėje rinkoje. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnio 3 dalies nuostatas CIF importo kainos apskaičiuojamos pagal atitinkamo produkto reprezentatyvias kainas pasaulinėje rinkoje.

| (3) | Reglamente (EB) Nr. 1249/96 išdėstytos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1784/2003 taikymo taisyklės grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje. |
| --- | --- |

(3)

Reglamente (EB) Nr. 1249/96 išdėstytos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1784/2003 taikymo taisyklės grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje.

| (4) | Importo teisės taikomos tol, kol bus nustatytos naujos. |
| --- | --- |

(4)

Importo teisės taikomos tol, kol bus nustatytos naujos.

| (5) | Kad būtų užtikrintas sklandus importo muitų sistemos veikimas, apskaičiuojant muitus reikėtų remtis reprezentatyviais rinkos kursais, nustatytais per ataskaitinį laikotarpį. |
| --- | --- |

(5)

Kad būtų užtikrintas sklandus importo muitų sistemos veikimas, apskaičiuojant muitus reikėtų remtis reprezentatyviais rinkos kursais, nustatytais per ataskaitinį laikotarpį.

| (6) | Taikant Reglamentą (EB) Nr. 1249/96 reikėtų nustatyti tokius importo muitus, kokie nurodyti šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(6)

Taikant Reglamentą (EB) Nr. 1249/96 reikėtų nustatyti tokius importo muitus, kokie nurodyti šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Importo muito mokesčiai grūdų sektoriuje, numatyti Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnio 2 dalyje, yra nustatomi šio reglamento I priede, remiantis II priede pateikta informacija.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. balandžio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 31 d.

Komisijos vardu

J. L. DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 161, 1996 6 29, p. 125. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1110/2003 (OL L 158, 2003 6 27, p. 12).

2

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnio 2 dalyje, importo muito mokesčiai dalyje, importo muito mokesčiai, taikomu nuo 2006 m. balandžio 1 d.

| KN kodas | Prekių pavadinimas | Importo muito mokestis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės | 0,00 |
| Vidutinės kokybės | 0,00 |
| Žemos kokybės | 0,00 |
| 1001 90 91 | Paprastieji kviečiai, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rugiai | 40,21 |
| 1005 10 90 | Kukurūzai, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 58,86 |
| 1005 90 00 | Kukurūzai, išskyrus sėklą (2) | 58,86 |
| 1007 00 90 | Grūdinis sorgas, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 40,21 |

KN kodas

Prekių pavadinimas

Importo muito mokestis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

0,00

Vidutinės kokybės

0,00

Žemos kokybės

0,00

1001 90 91

Paprastieji kviečiai, skirti sėjai

0,00

ex 1001 90 99

Paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00

1002 00 00

Rugiai

40,21

1005 10 90

Kukurūzai, skirti sėjai, išskyrus hibridus

58,86

1005 90 00

Kukurūzai, išskyrus sėklą (2)

58,86

1007 00 90

Grūdinis sorgas, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

40,21

---

(1)  Prekių, kurios į Bendriją atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muito mokestis gali būti sumažintas:

| — | 3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje, arba |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje, arba

| — | 2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Airijoje, Jungtinėje Karalystėje, Danijoje, Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Airijoje, Jungtinėje Karalystėje, Danijoje, Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

(2)  Importuotojui muito mokestis gali būti sumažintas vienoda 24 EUR/t suma, jei laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 5 dalyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

Muito mokesčio apskaičiavimo komponentai

laikotarpis nuo 17.3.2006–30.3.2006

| 1) | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodyto Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:











  Prekių birža | Mineapolio birža | Čikagos birža | Mineapolio birža | Mineapolio birža | Mineapolio birža | Mineapolio birža |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktai (baltymų procentas, esant 12 % drėgnumui) | Kietieji raudonieji pavasariniai Nr. 2 | Kukurūzai Yellow corn Nr. 3 | Kietieji gintariniai durum Nr. 2 | Vidutinės kokybės (1) | Žemos kokybės (2) | JAV miežiai Nr. 2 |
| Kotiruojama (EUR/t) | 135,05 (3) | 72,34 | 177,97 | 167,97 | 147,97 | 104,21 |
| Meksikos įlankos priedas (EUR/t) | 41,14 | 13,22 | — | | | — |
| Didžiųjų ežerų priedas (EUR/t) | — | — | — | | | — |

1)

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodyto Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

Prekių birža

Mineapolio birža

Čikagos birža

Mineapolio birža

Mineapolio birža

Mineapolio birža

Mineapolio birža

Produktai (baltymų procentas, esant 12 % drėgnumui)

Kietieji raudonieji pavasariniai Nr. 2

Kukurūzai Yellow corn Nr. 3

Kietieji gintariniai durum Nr. 2

Vidutinės kokybės (1)

Žemos kokybės (2)

JAV miežiai Nr. 2

Kotiruojama (EUR/t)

135,05 (3)

72,34

177,97

167,97

147,97

104,21

Meksikos įlankos priedas (EUR/t)

41,14

13,22

—

—

Didžiųjų ežerų priedas (EUR/t)

—

—

—

—

| 2) | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodyto Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:
  Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas 16,89 EUR/t; Didieji ežerai–Roterdamas — EUR/t. |
| --- | --- |

2)

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodyto Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas 16,89 EUR/t; Didieji ežerai–Roterdamas — EUR/t.

| 3) | Subsidijos, numatytos Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 2 dalies trečiojoje pastraipoje: | 0,00 EUR/t (Kietieji raudonieji žieminiai)
  0,00 EUR/t (Paprastieji raudonieji žieminiai Nr. 2). |
| --- | --- | --- |

3)

Subsidijos, numatytos Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 2 dalies trečiojoje pastraipoje:

0,00 EUR/t (Kietieji raudonieji žieminiai)

0,00 EUR/t (Paprastieji raudonieji žieminiai Nr. 2).

---

(1)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(2)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(3)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

---

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/6

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 533/2006

2006 m. kovo 31 d.

nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnio nuostatas skirtumas tarp to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų biržos kainų ar kitų pasaulinės rinkos kainų ir tų produktų kainų Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnio nuostatas skirtumas tarp to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų biržos kainų ar kitų pasaulinės rinkos kainų ir tų produktų kainų Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | Grąžinamosios išmokos turi būti nustatytos, atsižvelgiant į kriterijus, nurodytus 1995 d. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95, nustatančio kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), 1 straipsnyje. |
| --- | --- |

(2)

Grąžinamosios išmokos turi būti nustatytos, atsižvelgiant į kriterijus, nurodytus 1995 d. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95, nustatančio kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), 1 straipsnyje.

| (3) | Kalbant apie grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas, šiems produktams taikytina grąžinamoji išmoka turi būti apskaičiuota atsižvelgiant į atitinkamiems produktams pagaminti sunaudotą grūdų kiekį. Šie kiekiai buvo nustatyti Reglamente (EB) Nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Kalbant apie grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas, šiems produktams taikytina grąžinamoji išmoka turi būti apskaičiuota atsižvelgiant į atitinkamiems produktams pagaminti sunaudotą grūdų kiekį. Šie kiekiai buvo nustatyti Reglamente (EB) Nr. 1501/95.

| (4) | Dėl pasaulinės rinkos padėties arba kai kurių rinkų ypatingų poreikių būtina nustatyti diferencijuotas grąžinamąsias išmokas už kai kuriuos produktus, atsižvelgiant į jų paskirties šalis. |
| --- | --- |

(4)

Dėl pasaulinės rinkos padėties arba kai kurių rinkų ypatingų poreikių būtina nustatyti diferencijuotas grąžinamąsias išmokas už kai kuriuos produktus, atsižvelgiant į jų paskirties šalis.

| (5) | Grąžinamoji išmoka turi būti nustatoma vieną kartą per mėnesį. Laikotarpiu iki kito nustatymo dienos ji gali būti iš dalies pakeista. |
| --- | --- |

(5)

Grąžinamoji išmoka turi būti nustatoma vieną kartą per mėnesį. Laikotarpiu iki kito nustatymo dienos ji gali būti iš dalies pakeista.

| (6) | Taikant šias taisykles dabartinei grūdų sektoriaus rinkų situacijai, ir ypač šių produktų biržų kursui arba kainoms Bendrijoje, reikėtų nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas, kurių dydžiai nurodomi priede. |
| --- | --- |

(6)

Taikant šias taisykles dabartinei grūdų sektoriaus rinkų situacijai, ir ypač šių produktų biržų kursui arba kainoms Bendrijoje, reikėtų nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas, kurių dydžiai nurodomi priede.

| (7) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Grąžinamosios išmokos eksportuojant esamos būklės produktus, išvardytus Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 1 straipsnio a, b ir c punktuose, išskyrus salyklą, yra nustatomos tokio dydžio, kaip nurodyta priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. balandžio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 31 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

2

---

PRIEDAS

prie 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamento, nustatančio grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas

| Produkto kodas | Paskirtis | Mato vienetas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.







  C01 | : | Visos trečiosios šalys, išskyrus Albaniją, Bulgariją, Rumuniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją ir Juodkalniją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Lichtenšteiną ir Šveicariją. |

Produkto kodas

Paskirtis

Mato vienetas

Grąžinamųjų išmokų dydis

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

C01

:

Visos trečiosios šalys, išskyrus Albaniją, Bulgariją, Rumuniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją ir Juodkalniją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Lichtenšteiną ir Šveicariją.

---

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/8

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 534/2006

2006 m. kovo 31 d.

nustatantis grąžinamajai išmokai už grūdus taikomą tikslinamąją sumą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 15 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 14 straipsnio 2 dalies nuostatomis, paraiškos licencijai gauti registracijos dieną taikoma grūdų eksporto grąžinamoji išmoka turi būti, pateikus prašymą, taikoma eksportui, įvykdytinam licencijos galiojimo laikotarpiu. Tokiu atveju grąžinamajai išmokai gali būti taikoma tikslinamoji suma. |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 14 straipsnio 2 dalies nuostatomis, paraiškos licencijai gauti registracijos dieną taikoma grūdų eksporto grąžinamoji išmoka turi būti, pateikus prašymą, taikoma eksportui, įvykdytinam licencijos galiojimo laikotarpiu. Tokiu atveju grąžinamajai išmokai gali būti taikoma tikslinamoji suma.

| (2) | 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1501/95, nustatančiame kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), leidžiama nustatyti tikslinamąją sumą už produktus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 1 straipsnio a, b ir c punktuose. Ši tikslinamoji suma turi būti apskaičiuota, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus. |
| --- | --- |

(2)

1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1501/95, nustatančiame kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), leidžiama nustatyti tikslinamąją sumą už produktus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 1 straipsnio a, b ir c punktuose. Ši tikslinamoji suma turi būti apskaičiuota, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus.

| (3) | Dėl padėties pasaulinėje rinkoje ir konkrečių kai kurių rinkų reikalavimų gali prireikti, atsižvelgiant į paskirtį, nustatyti diferencijuotą tikslinamąją sumą. |
| --- | --- |

(3)

Dėl padėties pasaulinėje rinkoje ir konkrečių kai kurių rinkų reikalavimų gali prireikti, atsižvelgiant į paskirtį, nustatyti diferencijuotą tikslinamąją sumą.

| (4) | Tikslinamoji suma turi būti nustatyta tuo pačiu metu ir ta pačia tvarka kaip ir grąžinamoji išmoka. Tarp dviejų nustatymo datų ji gali būti iš dalies pakeista. |
| --- | --- |

(4)

Tikslinamoji suma turi būti nustatyta tuo pačiu metu ir ta pačia tvarka kaip ir grąžinamoji išmoka. Tarp dviejų nustatymo datų ji gali būti iš dalies pakeista.

| (5) | Iš anksčiau nurodytų nuostatų daroma išvada, kad turi būti nustatyta priede nurodyto dydžio tikslinamoji suma. |
| --- | --- |

(5)

Iš anksčiau nurodytų nuostatų daroma išvada, kad turi būti nustatyta priede nurodyto dydžio tikslinamoji suma.

| (6) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Iš anksto nustatomoms grąžinamosioms išmokoms už produktų, nurodytų Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 1 straipsnio a, b ir c punktuose, išskyrus salyklą, eksportą taikoma tikslinamoji suma yra nustatyta priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. balandžio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 31 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimas, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

2

---

PRIEDAS

prie 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamento, nustatančio tikslinamąją sumą, taikomą grąžinamajai išmokai už grūdus

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktų kodas | Paskirtis | Dabartinis
  4 | 1-as laikotarpis
  5 | 2-as laikotarpis
  6 | 3-as laikotarpis
  7 | 4-as laikotarpis
  8 | 5-as laikotarpis
  9 | 6-as laikotarpis
  10 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | –0,46 | –0,46 | –15,00 | –15,00 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | –0,46 | –0,46 | –15,00 | –15,00 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | –0,46 | –0,46 | –15,00 | –15,00 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | –0,63 | –0,63 | –20,00 | –20,00 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | –0,59 | –0,59 | –19,00 | –19,00 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | –0,54 | –0,54 | –18,00 | –18,00 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | –0,50 | –0,50 | –17,00 | –17,00 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | –0,47 | –0,47 | –15,00 | –15,00 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.
  Paskirčių skaitmeniniai kodai yra nustatyti Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).







  C01 | : | Visos trečiosios šalys, išskyrus Albaniją, Bulgariją, Rumuniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją ir Juodkalniją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Lichtenšteiną ir Šveicariją. |
| C02 | : | Alžyras, Saudo Arabija, Bahreinas, Egiptas, Jungtiniai Arabų Emyratai, Iranas, Irakas, Izraelis, Jordanija, Kuveitas, Libanas, Libija, Marokas, Mauritanija, Omanas, Kataras, Sirija, Tunisas ir Jemenas. |
| C03 | : | Visos trečiosios šalys, išskyrus Bulgariją, Norvegiją, Rumuniją, Šveicariją ir Lichtenšteiną. |

(EUR/t)

Produktų kodas

Paskirtis

Dabartinis

4

1-as laikotarpis

5

2-as laikotarpis

6

3-as laikotarpis

7

4-as laikotarpis

8

5-as laikotarpis

9

6-as laikotarpis

10

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

–0,46

–0,46

–15,00

–15,00

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

–0,46

–0,46

–15,00

–15,00

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

–0,46

–0,46

–15,00

–15,00

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

–0,63

–0,63

–20,00

–20,00

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

–0,59

–0,59

–19,00

–19,00

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

–0,54

–0,54

–18,00

–18,00

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

–0,50

–0,50

–17,00

–17,00

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

–0,47

–0,47

–15,00

–15,00

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

Paskirčių skaitmeniniai kodai yra nustatyti Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).

C01

:

Visos trečiosios šalys, išskyrus Albaniją, Bulgariją, Rumuniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją ir Juodkalniją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Lichtenšteiną ir Šveicariją.

C02

:

Alžyras, Saudo Arabija, Bahreinas, Egiptas, Jungtiniai Arabų Emyratai, Iranas, Irakas, Izraelis, Jordanija, Kuveitas, Libanas, Libija, Marokas, Mauritanija, Omanas, Kataras, Sirija, Tunisas ir Jemenas.

C03

:

Visos trečiosios šalys, išskyrus Bulgariją, Norvegiją, Rumuniją, Šveicariją ir Lichtenšteiną.

---

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/10

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 535/2006

2006 m. kovo 31 d.

dėl salyklo eksportui taikomų grąžinamųjų išmokų nustatymo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnio nuostatas skirtumas tarp to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų biržos kainų ar kitų pasaulinės rinkos kainų ir tų produktų kainų Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnio nuostatas skirtumas tarp to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų biržos kainų ar kitų pasaulinės rinkos kainų ir tų produktų kainų Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | Grąžinamosios išmokos turi būti nustatytos, atsižvelgiant į kriterijus, išvardytus 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95, nustatančio kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų skyrimo už grūdus ir priemonių, kurių reikia imtis esant grūdų rinkos trikdymams (2), 1 straipsnyje. |
| --- | --- |

(2)

Grąžinamosios išmokos turi būti nustatytos, atsižvelgiant į kriterijus, išvardytus 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95, nustatančio kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų skyrimo už grūdus ir priemonių, kurių reikia imtis esant grūdų rinkos trikdymams (2), 1 straipsnyje.

| (3) | Salyklui taikomos grąžinamosios išmokos turi būti apskaičiuotos, atsižvelgiant į grūdų kiekius, kurių reikia atitinkamiems produktams pagaminti. Šie kiekiai buvo nustatyti Reglamente (EB) Nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Salyklui taikomos grąžinamosios išmokos turi būti apskaičiuotos, atsižvelgiant į grūdų kiekius, kurių reikia atitinkamiems produktams pagaminti. Šie kiekiai buvo nustatyti Reglamente (EB) Nr. 1501/95.

| (4) | Dėl pasaulinės rinkos padėties arba kai kurių rinkų ypatingų poreikių būtina nustatyti diferencijuotas grąžinamąsias išmokas už kai kuriuos produktus, atsižvelgiant į jų paskirties šalis. |
| --- | --- |

(4)

Dėl pasaulinės rinkos padėties arba kai kurių rinkų ypatingų poreikių būtina nustatyti diferencijuotas grąžinamąsias išmokas už kai kuriuos produktus, atsižvelgiant į jų paskirties šalis.

| (5) | Grąžinamoji išmoka turi būti nustatoma vieną kartą per mėnesį. Laikotarpiu iki kito nustatymo dienos ji gali būti iš dalies pakeista. |
| --- | --- |

(5)

Grąžinamoji išmoka turi būti nustatoma vieną kartą per mėnesį. Laikotarpiu iki kito nustatymo dienos ji gali būti iš dalies pakeista.

| (6) | Taikant šias taisykles dabartinei grūdų sektoriaus rinkų situacijai, ir ypač šių produktų biržų kursui arba kainoms Bendrijoje ir pasaulinėje rinkoje, reikėtų nustatyti tokio dydžio eksporto grąžinamąsias išmokas, kaip nurodoma priede. |
| --- | --- |

(6)

Taikant šias taisykles dabartinei grūdų sektoriaus rinkų situacijai, ir ypač šių produktų biržų kursui arba kainoms Bendrijoje ir pasaulinėje rinkoje, reikėtų nustatyti tokio dydžio eksporto grąžinamąsias išmokas, kaip nurodoma priede.

| (7) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Salyklo eksporto grąžinamosios išmokos, numatytos Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 1 straipsnio c punkte, nustatomos tokio dydžio, kaip nurodoma priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. balandžio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 31 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

2

---

PRIEDAS

prie 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamento dėl salyklo eksportui taikomų grąžinamųjų išmokų nustatymo

| Produktų kodas | Paskirtis | Mato vienetas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| NB: produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.
  Paskirties šalių skaitmeniniai kodai nurodyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11). |

Produktų kodas

Paskirtis

Mato vienetas

Grąžinamųjų išmokų dydis

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

NB: produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

Paskirties šalių skaitmeniniai kodai nurodyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).

---

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/12

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 536/2006

2006 m. kovo 31 d.

nustatantis tikslinamąją sumą, taikomą grąžinamajai išmokai už salyklą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 15 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 14 straipsnio 2 dalies nuostatomis, eksportuotojo prašymu grąžinamoji išmoka, taikoma už grūdų eksportą paraiškos licencijai gauti registracijos dieną, turi būti taikoma eksportui, įvykdytinam per licencijos galiojimo laikotarpį. Tokiu atveju grąžinamajai išmokai gali būti taikoma tikslinamoji suma. |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 14 straipsnio 2 dalies nuostatomis, eksportuotojo prašymu grąžinamoji išmoka, taikoma už grūdų eksportą paraiškos licencijai gauti registracijos dieną, turi būti taikoma eksportui, įvykdytinam per licencijos galiojimo laikotarpį. Tokiu atveju grąžinamajai išmokai gali būti taikoma tikslinamoji suma.

| (2) | 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1501/95, nustatančiame kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), leidžiama nustatyti tikslinamąją sumą už salyklą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 1 straipsnio 1 dalies c punkte. Ši tikslinamoji suma turi būti apskaičiuota, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus. |
| --- | --- |

(2)

1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1501/95, nustatančiame kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), leidžiama nustatyti tikslinamąją sumą už salyklą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 1 straipsnio 1 dalies c punkte. Ši tikslinamoji suma turi būti apskaičiuota, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus.

| (3) | Iš anksčiau nurodytų nuostatų daroma išvada, kad turi būti nustatyta priede nurodyto dydžio tikslinamoji suma. |
| --- | --- |

(3)

Iš anksčiau nurodytų nuostatų daroma išvada, kad turi būti nustatyta priede nurodyto dydžio tikslinamoji suma.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Iš anksto nustatomoms grąžinamosioms išmokoms už salyklo eksportą taikoma tikslinamoji suma, numatyta Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 15 straipsnio 3 dalyje, yra nustatyta priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. balandžio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 31 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimas, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

2

---

PRIEDAS

prie 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamento, nustatančio tikslinamąją sumą, taikomą grąžinamajai išmokai už salyklą

NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

Paskirties šalių skaitmeniniai kodai nurodyti Komisijos Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktų kodas | Paskirtis | Dabartinis
  4 | 1-as laikotarpis
  5 | 2-as laikotarpis
  6 | 3-as laikotarpis
  7 | 4-as laikotarpis
  8 | 5-as laikotarpis
  9 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Produktų kodas

Paskirtis

Dabartinis

4

1-as laikotarpis

5

2-as laikotarpis

6

3-as laikotarpis

7

4-as laikotarpis

8

5-as laikotarpis

9

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktų kodas | Paskirtis | 6-as laikotarpis
  10 | 7-as laikotarpis
  11 | 8-as laikotarpis
  12 | 9-as laikotarpis
  1 | 10-as laikotarpis
  2 | 11-as laikotarpis
  3 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Produktų kodas

Paskirtis

6-as laikotarpis

10

7-as laikotarpis

11

8-as laikotarpis

12

9-as laikotarpis

1

10-as laikotarpis

2

11-as laikotarpis

3

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/14

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 537/2006

2006 m. kovo 31 d.

nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas grūdų ir ryžių sektorių produktams, tiekiamiems Bendrijos ir nacionalinės pagalbos maistu veiksmų operacijose

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 13 straipsnio 3 dalies,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3072/95 dėl bendro ryžių rinkos organizavimo (2), ir ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 1974 m. spalio 21 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2681/74 dėl išlaidų, padarytų tiekiant žemės ūkio produktus kaip pagalbą maisto produktais, Bendrijos finansavimo (3) 2 straipsnyje numatyta, kad Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyrius turi padengti išlaidų dalį, lygią šioje srityje pagal Bendrijos normas nustatytų eksporto grąžinamųjų išmokų dydžiui. |
| --- | --- |

(1)

1974 m. spalio 21 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2681/74 dėl išlaidų, padarytų tiekiant žemės ūkio produktus kaip pagalbą maisto produktais, Bendrijos finansavimo (3) 2 straipsnyje numatyta, kad Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyrius turi padengti išlaidų dalį, lygią šioje srityje pagal Bendrijos normas nustatytų eksporto grąžinamųjų išmokų dydžiui.

| (2) | Siekiant palengvinti Bendrijos pagalbos maistu veiksmų operacijų biudžeto formavimą bei administravimą ir siekiant valstybėms narėms sudaryti sąlygas susipažinti su dalimi, kuria Bendrija finansuoja nacionalinius pagalbos maistu veiksmus, reikia nustatyti šiems veiksmams skiriamų grąžinamųjų išmokų lygį. |
| --- | --- |

(2)

Siekiant palengvinti Bendrijos pagalbos maistu veiksmų operacijų biudžeto formavimą bei administravimą ir siekiant valstybėms narėms sudaryti sąlygas susipažinti su dalimi, kuria Bendrija finansuoja nacionalinius pagalbos maistu veiksmus, reikia nustatyti šiems veiksmams skiriamų grąžinamųjų išmokų lygį.

| (3) | Minėtoms operacijoms mutatis mutandis taikomos bendrosios normos ir taikymo taisyklės, kurias Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 3072/95 13 straipsnyje numatyta taikyti eksporto grąžinamosioms išmokoms. |
| --- | --- |

(3)

Minėtoms operacijoms mutatis mutandis taikomos bendrosios normos ir taikymo taisyklės, kurias Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 3072/95 13 straipsnyje numatyta taikyti eksporto grąžinamosioms išmokoms.

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 3072/95 13 straipsnyje yra apibrėžti konkretūs kriterijai, į kuriuos reikia atsižvelgti apskaičiuojant grąžinamąją išmoką už ryžių eksportą. |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 3072/95 13 straipsnyje yra apibrėžti konkretūs kriterijai, į kuriuos reikia atsižvelgti apskaičiuojant grąžinamąją išmoką už ryžių eksportą.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Bendrijos ir nacionalinių pagalbos maistu veiksmų operacijų, numatytų tarptautiniuose susitarimuose ar kitose papildomose programose ir pagal kitus Bendrijos nemokamo maisto tiekimo veiksmus, atveju grąžinamosios išmokos, taikomos grūdų ir ryžių sektorių produktams, yra nustatytos priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. balandžio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 31 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).

1

(2)  OL L 329, 1995 12 30, p. 18. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 411/2002 (OL L 62, 2002 3 5, p. 27).

2

(3)  OL L 288, 1974 10 25, p. 1.

3

---

PRIEDAS

prie 2006 m. kovo 31 d. Komisijos reglamento, nustatančio grąžinamąsias išmokas, taikomas grūdų ir ryžių sektorių produktams, tiekiamiems Bendrijos ir nacionalinės pagalbos maistu veiksmų operacijose

| (EUR/t) |
| --- |
| Produkto kodas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 54,70 |
| 1102 20 10 9400 | 46,88 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 70,33 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| NB: Produktų kodai apibrėžti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1), su pakeitimais. |

(EUR/t)

Produkto kodas

Grąžinamųjų išmokų dydis

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

54,70

1102 20 10 9400

46,88

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

70,33

1104 12 90 9100

0,00

NB: Produktų kodai apibrėžti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1), su pakeitimais.

---

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/16

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 538/2006

2006 m. kovo 31 d.

nustatantis mažiausias sviesto pardavimo kainas 6-am atskiram konkursui, vykdomam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 10 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Pagal 2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1898/2005, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 įgyvendinimo taisykles, taikomas grietinėlės, sviesto ir koncentruoto sviesto realizavimo Bendrijos rinkoje priemonėms (2), intervencinės agentūros gali nuolatinio konkurso tvarka parduoti tam tikrus sviesto iš jų saugomų intervencinių atsargų kiekius ir teikti pagalbą už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą. To reglamento 25 straipsnyje nustatyta, kad, atsižvelgiant į kiekvienam atskiram konkursui gautas paraiškas, yra nustatoma mažiausia sviesto pardavimo kaina ir didžiausia pagalba už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą Be to, nustatyta, kad kaina arba pagalba gali skirtis priklausomai nuo numatomo sviesto panaudojimo, jo riebalų kiekio ir įdėjimo procedūros. Atitinkamai turi būti nustatyta perdirbimo užstato suma, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1898/2005 28 straipsnyje. |
| --- | --- |

(1)

Pagal 2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1898/2005, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 įgyvendinimo taisykles, taikomas grietinėlės, sviesto ir koncentruoto sviesto realizavimo Bendrijos rinkoje priemonėms (2), intervencinės agentūros gali nuolatinio konkurso tvarka parduoti tam tikrus sviesto iš jų saugomų intervencinių atsargų kiekius ir teikti pagalbą už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą. To reglamento 25 straipsnyje nustatyta, kad, atsižvelgiant į kiekvienam atskiram konkursui gautas paraiškas, yra nustatoma mažiausia sviesto pardavimo kaina ir didžiausia pagalba už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą Be to, nustatyta, kad kaina arba pagalba gali skirtis priklausomai nuo numatomo sviesto panaudojimo, jo riebalų kiekio ir įdėjimo procedūros. Atitinkamai turi būti nustatyta perdirbimo užstato suma, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1898/2005 28 straipsnyje.

| (2) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(2)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

6-ame atskirame konkurse, vykdomame pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas, mažiausios sviesto pardavimo iš intervencinių atsargų kainos ir perdirbimo užstato suma, kaip nurodyta to reglamento atitinkamai 25 ir 28 straipsniuose, yra nustatomos kaip nurodyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. balandžio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 31 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 308, 2005 11 25, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2107/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 20).

2

---

PRIEDAS

Mažiausios sviesto pardavimo kainos ir perdirbimo užstatas 6-am atskiram konkursui, vykdomam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formulė | A | B |
| Įdėjimo procedūra | Su atsekamosiomis medžiagomis | Be atsekamųjų medžiagų | Su atsekamosiomis medžiagomis | Be atsekamųjų medžiagų |
| Mažiausia pardavimo kaina | Sviestas ≥ 82 % | Nepakeistas | — | 210 | — | 210 |
| Koncentruotas | — | — | — | — |
| Perdirbimo užstatas | Nepakeistas | — | 79 | — | 79 |
| Koncentruotas | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Formulė

A

B

Įdėjimo procedūra

Su atsekamosiomis medžiagomis

Be atsekamųjų medžiagų

Su atsekamosiomis medžiagomis

Be atsekamųjų medžiagų

Mažiausia pardavimo kaina

Sviestas ≥ 82 %

Nepakeistas

—

210

—

210

Koncentruotas

—

—

—

—

Perdirbimo užstatas

Nepakeistas

—

79

—

79

Koncentruotas

—

—

—

—

---

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/18

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 539/2006

2006 m. kovo 31 d.

nustatantis didžiausią pagalbą už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą 6-am atskiram konkursui, paskelbtam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 10 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Pagal 2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1898/2005, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 įgyvendinimo taisykles, taikomas grietinėlės, sviesto ir koncentruoto sviesto realizavimo Bendrijos rinkoje priemonėms (2), intervencinės agentūros gali nuolatinio konkurso tvarka parduoti tam tikrus sviesto iš jų saugomų intervencinių atsargų kiekius ir teikti pagalbą už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą. To reglamento 25 straipsnyje nustatyta, kad, atsižvelgiant į paraiškas, gautas kiekvienam atskiram konkursui, yra nustatoma mažiausia sviesto pardavimo kaina ir didžiausia pagalba už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą. Be to, nustatyta, kad kaina arba pagalba gali skirtis priklausomai nuo numatomo sviesto panaudojimo, jo riebalų kiekio ir įdėjimo procedūros. Atitinkamai turi būti nustatyta perdirbimo užstato suma, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1898/2005 28 straipsnyje. |
| --- | --- |

(1)

Pagal 2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1898/2005, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 įgyvendinimo taisykles, taikomas grietinėlės, sviesto ir koncentruoto sviesto realizavimo Bendrijos rinkoje priemonėms (2), intervencinės agentūros gali nuolatinio konkurso tvarka parduoti tam tikrus sviesto iš jų saugomų intervencinių atsargų kiekius ir teikti pagalbą už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą. To reglamento 25 straipsnyje nustatyta, kad, atsižvelgiant į paraiškas, gautas kiekvienam atskiram konkursui, yra nustatoma mažiausia sviesto pardavimo kaina ir didžiausia pagalba už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą. Be to, nustatyta, kad kaina arba pagalba gali skirtis priklausomai nuo numatomo sviesto panaudojimo, jo riebalų kiekio ir įdėjimo procedūros. Atitinkamai turi būti nustatyta perdirbimo užstato suma, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1898/2005 28 straipsnyje.

| (2) | Pieno ir pieno produktų vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką, |
| --- | --- |

(2)

Pieno ir pieno produktų vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

6-ame atskirame konkurse, vykdomame pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas, didžiausia pagalba už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą ir perdirbimo užstato suma, kaip nurodyta to reglamento atitinkamai 25 ir 28 straipsniuose, yra nustatomos kaip nurodyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. balandžio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 31 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 308, 2005 11 25, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2107/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 20).

2

---

PRIEDAS

Didžiausia pagalba už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą ir perdirbimo užstatas 6-am atskiram konkursui, vykdomam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formulė | A | B |
| Įdėjimo procedūra | Su atsekamosiomis medžiagomis | Be atsekamųjų medžiagų | Su atsekamosiomis medžiagomis | Be atsekamųjų medžiagų |
| Didžiausia pagalba | Sviestas ≥ 82 % | 33,5 | 30 | — | — |
| Sviestas < 82 % | — | 29,2 | — | — |
| Koncentruotas sviestas | 40 | 36,5 | 40 | — |
| Grietinėlė | — | — | 16,3 | — |
| Perdirbimo užstatas | Sviestas | 37 | — | — | — |
| Koncentruotas sviestas | 44 | — | 44 | — |
| Grietinėlė | — | — | 18 | — |

(EUR/100 kg)

Formulė

A

B

Įdėjimo procedūra

Su atsekamosiomis medžiagomis

Be atsekamųjų medžiagų

Su atsekamosiomis medžiagomis

Be atsekamųjų medžiagų

Didžiausia pagalba

Sviestas ≥ 82 %

33,5

30

—

—

Sviestas < 82 %

—

29,2

—

—

Koncentruotas sviestas

40

36,5

40

—

Grietinėlė

—

—

16,3

—

Perdirbimo užstatas

Sviestas

37

—

—

—

Koncentruotas sviestas

44

—

44

—

Grietinėlė

—

—

18

—

---

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/20

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 540/2006

2006 m. kovo 31 d.

nustatantis didžiausią pagalbą už koncentruotą sviestą 6-am atskiram konkursui, paskelbtam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 10 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Pagal 2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1898/2005, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 įgyvendinimo taisykles, taikomas grietinėlės, sviesto ir koncentruoto sviesto realizavimo Bendrijos rinkoje priemonėms (2), 47 straipsnį intervencinės agentūros skelbia nuolatinį konkursą pagalbai už koncentruotą sviestą teikti. To reglamento 54 straipsnyje numatyta, kad, atsižvelgiant į paraiškas, gautas kiekvienam specialiam konkursui, turi būti nustatyta didžiausia pagalbos suma už koncentruotą sviestą, kurio sudėtyje yra mažiausiai 96 % riebalų. |
| --- | --- |

(1)

Pagal 2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1898/2005, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 įgyvendinimo taisykles, taikomas grietinėlės, sviesto ir koncentruoto sviesto realizavimo Bendrijos rinkoje priemonėms (2), 47 straipsnį intervencinės agentūros skelbia nuolatinį konkursą pagalbai už koncentruotą sviestą teikti. To reglamento 54 straipsnyje numatyta, kad, atsižvelgiant į paraiškas, gautas kiekvienam specialiam konkursui, turi būti nustatyta didžiausia pagalbos suma už koncentruotą sviestą, kurio sudėtyje yra mažiausiai 96 % riebalų.

| (2) | Siekiant užtikrinti koncentruoto sviesto perdavimą į mažmeninę prekybą, turi būti pateiktas Reglamento (EB) Nr. 1898/2005 53 straipsnio 4 dalyje numatytas sunaudojimą garantuojantis užstatas. |
| --- | --- |

(2)

Siekiant užtikrinti koncentruoto sviesto perdavimą į mažmeninę prekybą, turi būti pateiktas Reglamento (EB) Nr. 1898/2005 53 straipsnio 4 dalyje numatytas sunaudojimą garantuojantis užstatas.

| (3) | Atsižvelgiant į gautas paraiškas, didžiausia pagalba turėtų būti nustatyta atitinkamu lygiu ir atitinkamai turėtų būti nustatytas sunaudojimą garantuojantis užstatas. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į gautas paraiškas, didžiausia pagalba turėtų būti nustatyta atitinkamu lygiu ir atitinkamai turėtų būti nustatytas sunaudojimą garantuojantis užstatas.

| (4) | Pieno ir pieno produktų vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką, |
| --- | --- |

(4)

Pieno ir pieno produktų vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

6-am atskiram konkursui pagal nuolatinį konkursą, paskelbtą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1898/2005, didžiausia pagalbos suma už koncentruotą sviestą, kurio sudėtyje yra mažiausiai 96 % riebalų, kaip nurodyta to reglamento 47 straipsnio 1 dalyje, yra 38,8 EUR/100 kg.

Reglamento (EB) Nr. 1898/2005 53 straipsnio 4 dalyje numatytas sunaudojimą garantuojantis užstatas yra 43 EUR/100 kg.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. balandžio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 31 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 308, 2005 11 25, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2107/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 20).

2

---

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/21

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 541/2006

2006 m. kovo 31 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 343/2006, leidžiantį nuo 2006 m. kovo 1 d. iki rugpjūčio 31 d. pradėti supirkti sviestą kai kuriose valstybėse narėse

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 1999 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2771/1999, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl intervencijos sviesto ir grietinėlės rinkoje (2), ypač į jo 2 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamente (EB) Nr. 343/2006 (3) nustatomas valstybių narių sąrašas, kuriose pradedamas sviesto supirkimas, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamente (EB) Nr. 343/2006 (3) nustatomas valstybių narių sąrašas, kuriose pradedamas sviesto supirkimas, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 1 dalyje.

| (2) | Remdamasi naujausiais Čekijos Respublikos pranešimais, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 8 straipsnio nuostatų, Komisija nustatė, kad sviesto rinkos kainos dvi savaites paeiliui yra mažesnės nei 92 % intervencinės kainos. Todėl Čekijos Respublikoje turi būti pradėti intervenciniai supirkimai, kuri turėtų būti įtraukta į Reglamente (EB) Nr. 343/2006 nustatytą sąrašą. |
| --- | --- |

(2)

Remdamasi naujausiais Čekijos Respublikos pranešimais, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 8 straipsnio nuostatų, Komisija nustatė, kad sviesto rinkos kainos dvi savaites paeiliui yra mažesnės nei 92 % intervencinės kainos. Todėl Čekijos Respublikoje turi būti pradėti intervenciniai supirkimai, kuri turėtų būti įtraukta į Reglamente (EB) Nr. 343/2006 nustatytą sąrašą.

| (3) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 343/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(3)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 343/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 343/2006 1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Sviesto supirkimas, numatytas Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 1 dalyje, pradedamas šiose valstybėse narėse:

| — | Čekijos Respublikoje, |
| --- | --- |

—

Čekijos Respublikoje,

| — | Vokietijoje, |
| --- | --- |

—

Vokietijoje,

| — | Estijoje, |
| --- | --- |

—

Estijoje,

| — | Ispanijoje, |
| --- | --- |

—

Ispanijoje,

| — | Prancūzijoje, |
| --- | --- |

—

Prancūzijoje,

| — | Italijoje, |
| --- | --- |

—

Italijoje,

| — | Airijoje, |
| --- | --- |

—

Airijoje,

| — | Nyderlanduose, |
| --- | --- |

—

Nyderlanduose,

| — | Lenkijoje, |
| --- | --- |

—

Lenkijoje,

| — | Portugalijoje, |
| --- | --- |

—

Portugalijoje,

| — | Suomijoje, |
| --- | --- |

—

Suomijoje,

| — | Švedijoje, |
| --- | --- |

—

Švedijoje,

| — | Jungtinėje Karalystėje.“. |
| --- | --- |

—

Jungtinėje Karalystėje.“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. balandžio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 31 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 333, 1999 12 24, p. 11. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2107/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 20).

2

(3)  OL L 55, 2006 2 25, p. 17. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 387/2006 (OL L 63, 2006 3 4, p. 10).

3

---

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/22

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 542/2006

2006 m. kovo 31 d.

nustatantis minimalią sviesto pardavimo kainą 38-am individualiam kvietimui dalyvauti konkurse, teikiamam pagal Reglamente (EB) Nr. 2771/1999 minimą nuolatinį kvietimą dalyvauti konkurse

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 10 straipsnio c dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal 1999 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2771/1999, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl intervencijos sviesto ir grietinėlės rinkoje (2), 21 straipsnį, intervencinės agentūros paskelbė parduodančios tam tikrus savo turimų sviesto ir grietinėlės atsargų kiekius nuolatinio kvietimo dalyvauti konkurse tvarka. |
| --- | --- |

(1)

Pagal 1999 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2771/1999, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl intervencijos sviesto ir grietinėlės rinkoje (2), 21 straipsnį, intervencinės agentūros paskelbė parduodančios tam tikrus savo turimų sviesto ir grietinėlės atsargų kiekius nuolatinio kvietimo dalyvauti konkurse tvarka.

| (2) | Atsižvelgiant į pasiūlymus, gautus atsakant į kiekvieną individualų kvietimą dalyvauti konkurse, nustatoma minimali pardavimo kaina arba nutariama neskirti sutarties vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 24a straipsnyje numatyta tvarka. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į pasiūlymus, gautus atsakant į kiekvieną individualų kvietimą dalyvauti konkurse, nustatoma minimali pardavimo kaina arba nutariama neskirti sutarties vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 24a straipsnyje numatyta tvarka.

| (3) | Atsižvelgiant į gautus pasiūlymus, reikia nustatyti minimalią pardavimo kainą. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į gautus pasiūlymus, reikia nustatyti minimalią pardavimo kainą.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 2771/1999, kuriame numatytas paraiškų pateikimo terminas baigėsi 2006 m. kovo 28 d., 38-am individualiam kvietimui dalyvauti konkurse nustatoma minimali 255,00 EUR/100 kg sviesto pardavimo kaina.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. balandžio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 31 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 333, 1999 12 24, p. 11. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1802/2005 (OL L 290, 2005 11 4, p. 3).

2

---

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/23

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 543/2006

2006 m. kovo 31 d.

nustatantis minimalią nugriebto pieno miltelių pardavimo kainą 37-am individualiam kvietimui dalyvauti konkurse, teikiamam pagal Reglamente (EB) Nr. 214/2001 minimą nuolatinį kvietimą dalyvauti konkurse

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 10 straipsnio c dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 214/2001, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl intervencijos nugriebto pieno miltelių rinkoje (2), 21 straipsnį intervencinės agentūros paskelbė parduodančios savo turimų nugriebto pieno miltelių atsargų nuolatinio kvietimo dalyvauti konkurse tvarka. |
| --- | --- |

(1)

Pagal 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 214/2001, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl intervencijos nugriebto pieno miltelių rinkoje (2), 21 straipsnį intervencinės agentūros paskelbė parduodančios savo turimų nugriebto pieno miltelių atsargų nuolatinio kvietimo dalyvauti konkurse tvarka.

| (2) | Atsižvelgiant į pasiūlymus, gautus atsakant į kiekvieną individualų kvietimą dalyvauti konkurse, nustatoma minimali pardavimo kaina arba nutariama neskirti sutarties vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 214/2001 24a straipsnyje numatyta tvarka. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į pasiūlymus, gautus atsakant į kiekvieną individualų kvietimą dalyvauti konkurse, nustatoma minimali pardavimo kaina arba nutariama neskirti sutarties vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 214/2001 24a straipsnyje numatyta tvarka.

| (3) | Atsižvelgiant į gautus pasiūlymus, reikia nustatyti minimalią pardavimo kainą. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į gautus pasiūlymus, reikia nustatyti minimalią pardavimo kainą.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 214/2001, kuriame numatytas paraiškų pateikimo terminas baigėsi 2006 m. kovo 28 d., 37-am individualiam kvietimui dalyvauti konkurse nustatoma minimali 120,00 EUR/100 kg nugriebto pieno miltelių pardavimo kaina.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. balandžio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 31 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 37, 2001 2 7, p. 100. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1195/2005 (OL L 194, 2005 7 26, p. 8).

2

---

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/24

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 544/2006

2006 m. kovo 31 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1043/2005, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3448/93 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo sistemos ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijų

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1993 m. gruodžio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3448/93, nustatantį prekybos tvarką, taikomą tam tikroms iš perdirbtų žemės ūkio produktų pagamintoms prekėms (1), ypač į jo 8 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Remiantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1043/2005 (2), paraiškas dėl vienam biudžetiniam laikotarpiui išduodamų grąžinamosios išmokos sertifikatų galima pateikti atskirai kiekvienai iš šešių dalių. Paraiškų pateikimo terminas taikomas kiekvienai iš šių dalių. Veiklos vykdytojai gali pateikti paraišką išduoti grąžinamosios išmokos sertifikatą tik tai mokėjimo daliai, kuri atitinka po paraiškos pateikimo dienos einančią artimiausią datą. |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1043/2005 (2), paraiškas dėl vienam biudžetiniam laikotarpiui išduodamų grąžinamosios išmokos sertifikatų galima pateikti atskirai kiekvienai iš šešių dalių. Paraiškų pateikimo terminas taikomas kiekvienai iš šių dalių. Veiklos vykdytojai gali pateikti paraišką išduoti grąžinamosios išmokos sertifikatą tik tai mokėjimo daliai, kuri atitinka po paraiškos pateikimo dienos einančią artimiausią datą.

| (2) | Paskirstymo dalimis sistema buvo parengta siekiant užtikrinti, kad tais atvejais, kai grąžinamųjų išmokų sertifikatų paraiškos gaunamos didesnėms nei gali būti suteiktos sumoms, užtikrintų, kad sertifikatai būtų išduodami ir tiems veiklos vykdytojams, kurie eksportuoja biudžetinio laikotarpio pradžioje, ir tiems, kurie eksportuoja biudžetinio laikotarpio pabaigoje. |
| --- | --- |

(2)

Paskirstymo dalimis sistema buvo parengta siekiant užtikrinti, kad tais atvejais, kai grąžinamųjų išmokų sertifikatų paraiškos gaunamos didesnėms nei gali būti suteiktos sumoms, užtikrintų, kad sertifikatai būtų išduodami ir tiems veiklos vykdytojams, kurie eksportuoja biudžetinio laikotarpio pradžioje, ir tiems, kurie eksportuoja biudžetinio laikotarpio pabaigoje.

| (3) | Jei sumos, kurioms gali būti išduoti grąžinamųjų išmokų sertifikatai, lieka neišnaudotos iki biudžetinio laikotarpio pabaigos, tuomet, įvykdžius šešių dalių paskirstymo sistemą, Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 38 straipsnio nuostatos leidžia Komisijai pradėti taikyti savaitinę likusių sumų paskirstymo sistemą. |
| --- | --- |

(3)

Jei sumos, kurioms gali būti išduoti grąžinamųjų išmokų sertifikatai, lieka neišnaudotos iki biudžetinio laikotarpio pabaigos, tuomet, įvykdžius šešių dalių paskirstymo sistemą, Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 38 straipsnio nuostatos leidžia Komisijai pradėti taikyti savaitinę likusių sumų paskirstymo sistemą.

| (4) | Žemės ūkio produktams nustatytų grąžinamųjų išmokų normų sumažinimas sąlygojo sumų, kurioms yra taikomi grąžinamųjų išmokų sertifikatai pagal paskirstymo dalimis sistemą, sumažinimą. Todėl paskirstymui pagal neseniai nustatytas atskiras dalis rezervuotos sumos nebuvo visiškai paskirstytos. |
| --- | --- |

(4)

Žemės ūkio produktams nustatytų grąžinamųjų išmokų normų sumažinimas sąlygojo sumų, kurioms yra taikomi grąžinamųjų išmokų sertifikatai pagal paskirstymo dalimis sistemą, sumažinimą. Todėl paskirstymui pagal neseniai nustatytas atskiras dalis rezervuotos sumos nebuvo visiškai paskirstytos.

| (5) | Todėl būtina eksporto operacijas padaryti lankstesnėmis. Tuo atveju, jei paraiškoje dėl gražinamųjų išmokų sertifikatų atskirai mokėjimo daliai prašoma suma yra mažesnė už tai mokėjimo daliai skiriamą sumą, veiklos vykdytojams reikėtų leisti kas savaitę pateikti paraiškas gražinamųjų išmokų sertifikatams, kurie būtų išduodami bet kuriai tai mokėjimo daliai likusiai sumai, kuriai gauti paraiškos dėl gražinamųjų išmokų sertifikatų dar nebuvo pateiktos. |
| --- | --- |

(5)

Todėl būtina eksporto operacijas padaryti lankstesnėmis. Tuo atveju, jei paraiškoje dėl gražinamųjų išmokų sertifikatų atskirai mokėjimo daliai prašoma suma yra mažesnė už tai mokėjimo daliai skiriamą sumą, veiklos vykdytojams reikėtų leisti kas savaitę pateikti paraiškas gražinamųjų išmokų sertifikatams, kurie būtų išduodami bet kuriai tai mokėjimo daliai likusiai sumai, kuriai gauti paraiškos dėl gražinamųjų išmokų sertifikatų dar nebuvo pateiktos.

| (6) | Todėl esamą savaitinę gražinamųjų išmokų sertifikatų dėl biudžetinio laikotarpio pabaigoje likusios sumos paskirstymo sistemą reikėtų taikyti ir likusios konkrečiai mokėjimo daliai numatytos sumos paskirstymui. |
| --- | --- |

(6)

Todėl esamą savaitinę gražinamųjų išmokų sertifikatų dėl biudžetinio laikotarpio pabaigoje likusios sumos paskirstymo sistemą reikėtų taikyti ir likusios konkrečiai mokėjimo daliai numatytos sumos paskirstymui.

| (7) | Atitinkamai reikėtų iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1043/2005. |
| --- | --- |

(7)

Atitinkamai reikėtų iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1043/2005.

| (8) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Horizontaliųjų klausimų dėl prekybos perdirbtais žemės ūkio produktais, neišvardytais Sutarties I priede, vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Horizontaliųjų klausimų dėl prekybos perdirbtais žemės ūkio produktais, neišvardytais Sutarties I priede, vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1043/2005 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | įterpiamas toks 38a straipsnis:
  „38a straipsnis
  1.   Jei po paskutinės paraiškų grąžinamųjų išmokų sertifikatams (dėl konkrečios 33 straipsnio pirmos pastraipos a–f punktuose nurodytos mokėjimo dalies) gauti pateikimo dienos pagal 37 straipsnio 2 dalies nuostatas nepaskelbiamas joks sumažinimo koeficientas, tai veiklos vykdytojai gali pateikti paraišką gražinamųjų išmokų sertifikatui gauti bet kuriai tai mokėjimo daliai likusiai sumai, dėl kurios paraiška dar nebuvo pateikta.
  Paraiška pateikiama per laikotarpį iki kitos 33 straipsnio 1 dalies a–f punktuose nustatytos galutinio pateikimo datos.
  2.   Apie per kiekvieną savaitę pateiktas paraiškas valstybės narės praneša Komisijai kitą antradienį. Atitinkami sertifikatai gali būti išduoti nuo pirmadienio, einančio po pranešimo dienos, jei Komisija nenurodo kitaip.
  3.   Jei bendra paraiškose, gautose tam tikrą paraiškų savaitę, nurodoma suma viršija 1 dalyje nurodytą likusią nepanaudotą sumą, Komisija imasi vieno ar daugiau toliau nurodytų veiksmų:






  a) | nustato sumažinimo koeficientą, taikomą tą konkrečią paraiškų teikimo savaitę pateiktoms paraiškoms dėl grąžinamųjų išmokų sertifikatų, apie kurias buvo pranešta Komisijai ir pagal kurias grąžinamųjų išmokų sertifikatai dar nebuvo išduoti; |
| --- | --- | --- |

1)

įterpiamas toks 38a straipsnis:

„38a straipsnis

1.   Jei po paskutinės paraiškų grąžinamųjų išmokų sertifikatams (dėl konkrečios 33 straipsnio pirmos pastraipos a–f punktuose nurodytos mokėjimo dalies) gauti pateikimo dienos pagal 37 straipsnio 2 dalies nuostatas nepaskelbiamas joks sumažinimo koeficientas, tai veiklos vykdytojai gali pateikti paraišką gražinamųjų išmokų sertifikatui gauti bet kuriai tai mokėjimo daliai likusiai sumai, dėl kurios paraiška dar nebuvo pateikta.

Paraiška pateikiama per laikotarpį iki kitos 33 straipsnio 1 dalies a–f punktuose nustatytos galutinio pateikimo datos.

2.   Apie per kiekvieną savaitę pateiktas paraiškas valstybės narės praneša Komisijai kitą antradienį. Atitinkami sertifikatai gali būti išduoti nuo pirmadienio, einančio po pranešimo dienos, jei Komisija nenurodo kitaip.

3.   Jei bendra paraiškose, gautose tam tikrą paraiškų savaitę, nurodoma suma viršija 1 dalyje nurodytą likusią nepanaudotą sumą, Komisija imasi vieno ar daugiau toliau nurodytų veiksmų:

a)

nustato sumažinimo koeficientą, taikomą tą konkrečią paraiškų teikimo savaitę pateiktoms paraiškoms dėl grąžinamųjų išmokų sertifikatų, apie kurias buvo pranešta Komisijai ir pagal kurias grąžinamųjų išmokų sertifikatai dar nebuvo išduoti;

| b) | nurodo valstybėms narėms atmesti tam tikrą paraiškų teikimo savaitę pateiktas paraiškas, apie kurias dar nebuvo pranešta Komisijai; |
| --- | --- |

b)

nurodo valstybėms narėms atmesti tam tikrą paraiškų teikimo savaitę pateiktas paraiškas, apie kurias dar nebuvo pranešta Komisijai;

| c) | sustabdo paraiškų dėl grąžinamųjų išmokų sertifikatų teikimą.“; |
| --- | --- |

c)

sustabdo paraiškų dėl grąžinamųjų išmokų sertifikatų teikimą.“;

| 2) | VI priedo I skirsnio penkta pastraipa pakeičiama taip:
  „Pareiškėjai į 20 langelį įrašo vieną iš šių įrašų:






  — | „33 straipsnis“ ar kitą kompetentingos institucijos nurodytą įrašą, jei paraiškoje prašoma 33 straipsnyje numatyto sertifikato, |
| --- | --- | --- |

2)

VI priedo I skirsnio penkta pastraipa pakeičiama taip:

„Pareiškėjai į 20 langelį įrašo vieną iš šių įrašų:

—

„33 straipsnis“ ar kitą kompetentingos institucijos nurodytą įrašą, jei paraiškoje prašoma 33 straipsnyje numatyto sertifikato,

| — | „38 straipsnis“ ar kitą kompetentingos institucijos nurodytą įrašą, jei paraiškoje prašoma 38 straipsnyje numatyto sertifikato, |
| --- | --- |

—

„38 straipsnis“ ar kitą kompetentingos institucijos nurodytą įrašą, jei paraiškoje prašoma 38 straipsnyje numatyto sertifikato,

| — | „38a straipsnis“ ar kitą kompetentingos institucijos nurodytą įrašą, jei paraiškoje prašoma 38a straipsnyje numatyto sertifikato.“. |
| --- | --- |

—

„38a straipsnis“ ar kitą kompetentingos institucijos nurodytą įrašą, jei paraiškoje prašoma 38a straipsnyje numatyto sertifikato.“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 31 d.

Komisijos vardu

Günter VERHEUGEN

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 318, 1993 12 20, p. 18. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2580/2000 (OL L 298, 2000 11 25, p. 5).

1

(2)  OL L 172, 2005 7 5, p. 24. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 322/2006 (OL L 54, 2006 2 24, p. 3).

2

---

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/26

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 545/2006

2006 m. kovo 31 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1464/2004 dėl leidimo naudoti kokciodiostatų grupei ir kitoms vaistinėms medžiagoms priklausantį pašarų priedą Monteban sąlygų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Kokciodiostatų grupei ir kitų vaistinių medžiagų grupei priklausantį narazino priedą buvo leista naudoti laikantis tam tikrų sąlygų, numatytų Tarybos direktyvoje 70/524/EEB (2). Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1464/2004 (3) suteikiamas leidimas dešimt metų naudoti priedą mėsinių viščiukų pašaruose, leidimą susiejant su asmeniu, atsakingu už priedo išleidimą į apyvartą. Apie šio priedo kaip produkto egzistavimą buvo pranešta remiantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsniu. Kadangi buvo pateikta visa pagal šią nuostatą būtina informacija, šis priedas buvo užregistruotas Bendrijos pašarų priedų registre. |
| --- | --- |

(1)

Kokciodiostatų grupei ir kitų vaistinių medžiagų grupei priklausantį narazino priedą buvo leista naudoti laikantis tam tikrų sąlygų, numatytų Tarybos direktyvoje 70/524/EEB (2). Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1464/2004 (3) suteikiamas leidimas dešimt metų naudoti priedą mėsinių viščiukų pašaruose, leidimą susiejant su asmeniu, atsakingu už priedo išleidimą į apyvartą. Apie šio priedo kaip produkto egzistavimą buvo pranešta remiantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsniu. Kadangi buvo pateikta visa pagal šią nuostatą būtina informacija, šis priedas buvo užregistruotas Bendrijos pašarų priedų registre.

| (2) | Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 numatyta galimybė, leidimo turėtojui pateikus prašymą ir Europos maisto saugos tarnybai (toliau – Tarnyba) pateikus nuomonę, pakeisti leidimą naudoti priedą. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 numatyta galimybė, leidimo turėtojui pateikus prašymą ir Europos maisto saugos tarnybai (toliau – Tarnyba) pateikus nuomonę, pakeisti leidimą naudoti priedą.

| (3) | 2004 m. liepos 27 d. priimtoje nuomonėje Tarnyba pasiūlė nustatyti 50 μg/kg didžiausią leistiną likučių kiekį (DLK) visuose mėsinių viščiukų šlapiuose audiniuose, todėl buvo nuspręsta, kad užtenka nustoti naudoti priedą likus vienai dienai iki skerdimo. Gali prireikti tikslinti šio reglamento priede nustatytą didžiausią likučių kiekį, atsižvelgiant į Europos vaistų agentūros veikliosios medžiagos vertinimo rezultatus. |
| --- | --- |

(3)

2004 m. liepos 27 d. priimtoje nuomonėje Tarnyba pasiūlė nustatyti 50 μg/kg didžiausią leistiną likučių kiekį (DLK) visuose mėsinių viščiukų šlapiuose audiniuose, todėl buvo nuspręsta, kad užtenka nustoti naudoti priedą likus vienai dienai iki skerdimo. Gali prireikti tikslinti šio reglamento priede nustatytą didžiausią likučių kiekį, atsižvelgiant į Europos vaistų agentūros veikliosios medžiagos vertinimo rezultatus.

| (4) | Narazino priedo (Monteban, Monteban G 100) leidimo turėtojas, pateikęs Komisijai prašymą pradėti taikyti Tarnybos įvertintą didžiausią leistiną likučių kiekį, pasiūlė keisti leidimo sąlygas. |
| --- | --- |

(4)

Narazino priedo (Monteban, Monteban G 100) leidimo turėtojas, pateikęs Komisijai prašymą pradėti taikyti Tarnybos įvertintą didžiausią leistiną likučių kiekį, pasiūlė keisti leidimo sąlygas.

| (5) | Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1464/2004 reikėtų atitinkamai iš dalies keisti. |
| --- | --- |

(5)

Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1464/2004 reikėtų atitinkamai iš dalies keisti.

| (6) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1464/2004 priedas pakeičiamas šio reglamento priedu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 31 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 378/2005 (OL L 59, 2005 3 5, p. 8).

1

(2)  OL L 270, 1970 12 14, p. 1. Direktyva, panaikinta Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003.

2

(3)  OL L 270, 2004 8 18, p. 8.

3

---

PRIEDAS

| Priedo registracijos numeris | Asmens, atsakingo už priedo išleidimą į apyvartą, pavardė ir registracijos numeris | Priedas
  (Prekės pavadinimas) | Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas | Gyvūno rūšis arba kategorija | Didžiausias amžius | Mažiausias kiekis | Didžiausias kiekis | Kitos nuostatos | Leidimo galiojimo terminas | Didžiausias likučių kiekis (DLK) tam tikruose tam tikros gyvūnų rūšies arba kategorijos gyvūninės kilmės maisto produktuose |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veikliosios medžiagos kiekis mg viename visaverčio pašaro kg |
| Kokcidiostatai ir kitos vaistinės medžiagos |
| „E 765 | Eli Lilly and Company Limited | Narazinas 100 g/kg

  (Monteban, Monteban G 100) | | Priedo sudėtis: | Narazinas: 100 g aktyvumas/kg |

Priedo registracijos numeris

Asmens, atsakingo už priedo išleidimą į apyvartą, pavardė ir registracijos numeris

Priedas

(Prekės pavadinimas)

Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas

Gyvūno rūšis arba kategorija

Didžiausias amžius

Mažiausias kiekis

Didžiausias kiekis

Kitos nuostatos

Leidimo galiojimo terminas

Didžiausias likučių kiekis (DLK) tam tikruose tam tikros gyvūnų rūšies arba kategorijos gyvūninės kilmės maisto produktuose

Veikliosios medžiagos kiekis mg viename visaverčio pašaro kg

Kokcidiostatai ir kitos vaistinės medžiagos

„E 765

Eli Lilly and Company Limited

Narazinas 100 g/kg

(Monteban, Monteban G 100)

Priedo sudėtis:

Narazinas: 100 g aktyvumas/kg

| | Sojų pupelių aliejus arba mineralinė alyva 10–30 g/kg |
| --- | --- |

Sojų pupelių aliejus arba mineralinė alyva 10–30 g/kg

| | Vermikulitas: 0–20 g/kg |
| --- | --- |

Vermikulitas: 0–20 g/kg

| | Nerūšiuotos sojos pupelės arba ryžių lukštai qs 1 kg |
| --- | --- |

Nerūšiuotos sojos pupelės arba ryžių lukštai qs 1 kg

| | Veiklioji medžiaga: | Narazinas, C43H72O11 |
| --- | --- | --- |

Veiklioji medžiaga:

Narazinas, C43H72O11

| | CAS numeris: 55134-13-9 |
| --- | --- |

CAS numeris: 55134-13-9

| | polieterio monokarboksirūgštis, gauta iš Streptomyces aureofaciens (NRRL 8092), granulėmis |
| --- | --- |

polieterio monokarboksirūgštis, gauta iš Streptomyces aureofaciens (NRRL 8092), granulėmis

| | Narazino A aktyvumas: ≥ 90 % |
| --- | --- |

Narazino A aktyvumas: ≥ 90 %

Mėsiniai viščiukai

—

60

70

Draudžiama naudoti mažiausiai vieną parą prieš skerdimą.

Naudojimo instrukcijose nurodyti:

| | „Pavojingas arklinių šeimos gyvūnams, kalakutams ir triušiams“ |
| --- | --- |

„Pavojingas arklinių šeimos gyvūnams, kalakutams ir triušiams“

| | „Šio pašaro sudėtyje yra jonoforo: naudojant kartu su kitomis vaistinėmis medžiagomis (pvz., tiamulinu) gali turėti kontraindikacijų“ |
| --- | --- |

„Šio pašaro sudėtyje yra jonoforo: naudojant kartu su kitomis vaistinėmis medžiagomis (pvz., tiamulinu) gali turėti kontraindikacijų“

2014 m. rugpjūčio 21 d.

50 μg/kg visuose mėsinių viščiukų šlapiuose audiniuose“

---

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/28

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 546/2006

2006 m. kovo 31 d.

įgyvendinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 999/2001 nuostatas dėl nacionalinių skrepi ligos kontrolės programų ir papildomų garantijų, nukrypstantis nuo tam tikrų Sprendimo 2003/100/EB reikalavimų ir panaikinantis Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1874/2003

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 999/2001, nustatantį tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (1), ypač į jo VIII priedo A skyriaus 1 skirsnio b punkto ii papunktį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 999/2001 numatyta patvirtinti valstybių narių nacionalines skrepi ligos kontrolės programas, jeigu jos atitinka tam tikrus tame reglamente nustatytus kriterijus. Reglamente (EB) Nr. 999/2001 taip pat numatyta apibrėžti papildomas garantijas, kurių, laikantis to reglamento, gali prireikti Bendrijos vidaus prekybai ir importui. |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 999/2001 numatyta patvirtinti valstybių narių nacionalines skrepi ligos kontrolės programas, jeigu jos atitinka tam tikrus tame reglamente nustatytus kriterijus. Reglamente (EB) Nr. 999/2001 taip pat numatyta apibrėžti papildomas garantijas, kurių, laikantis to reglamento, gali prireikti Bendrijos vidaus prekybai ir importui.

| (2) | 2003 m. vasario 13 d. Komisijos sprendime 2003/100/EB, nustatančiame minimalius skirtų didinti atsparumui užkrečiamoms avių spongiforminėms encefalopatijoms veisimo programų sukūrimo reikalavimus (2), numatyta, kad kiekviena valstybė narė turi įdiegti veisimo programą, kuri padėtų užtikrinti tam tikrų avių veislių atsparumą užkrečiamoms spongiforminėms encefalopatijoms (USE). Šiame sprendime taip pat numatyta galimybė valstybėms narėms nukrypti nuo reikalavimo sukurti veisimo programą pagal jų nacionalinę skrepi ligos kontrolės programą, pateiktą ir patvirtintą remiantis Reglamentu (EB) Nr. 999/2001, kuriame numatytas pastovus aktyvus ūkiuose kritusių avių ir ožkų monitoringas visose bandose, laikomose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(2)

2003 m. vasario 13 d. Komisijos sprendime 2003/100/EB, nustatančiame minimalius skirtų didinti atsparumui užkrečiamoms avių spongiforminėms encefalopatijoms veisimo programų sukūrimo reikalavimus (2), numatyta, kad kiekviena valstybė narė turi įdiegti veisimo programą, kuri padėtų užtikrinti tam tikrų avių veislių atsparumą užkrečiamoms spongiforminėms encefalopatijoms (USE). Šiame sprendime taip pat numatyta galimybė valstybėms narėms nukrypti nuo reikalavimo sukurti veisimo programą pagal jų nacionalinę skrepi ligos kontrolės programą, pateiktą ir patvirtintą remiantis Reglamentu (EB) Nr. 999/2001, kuriame numatytas pastovus aktyvus ūkiuose kritusių avių ir ožkų monitoringas visose bandose, laikomose valstybėse narėse.

| (3) | 2003 m. spalio 24 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1874/2003, patvirtinančiu tam tikrų valstybių narių nacionalines skrepi ligos kontrolės programas, apibrėžiančiu papildomas garantijas ir leidžiančias nukrypti nuostatas dėl avių atsparumo USE veislininkystės programų, laikantis Sprendimo 2003/100/EB (3), buvo patvirtintos Danijos, Suomijos ir Švedijos nacionalinės skrepi ligos kontrolės programos. |
| --- | --- |

(3)

2003 m. spalio 24 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1874/2003, patvirtinančiu tam tikrų valstybių narių nacionalines skrepi ligos kontrolės programas, apibrėžiančiu papildomas garantijas ir leidžiančias nukrypti nuostatas dėl avių atsparumo USE veislininkystės programų, laikantis Sprendimo 2003/100/EB (3), buvo patvirtintos Danijos, Suomijos ir Švedijos nacionalinės skrepi ligos kontrolės programos.

| (4) | 2005 m. lapkričio 18 d. Austrija pateikė Komisijai nacionalinę skrepi ligos kontrolės programą. 2006 m. sausio 5 d. Komisijai buvo pateikti tam tikri šios programos pakeitimai. Programa su pakeitimais atitinka Reglamente (EB) Nr. 999/2001 nurodytus kriterijus. Be to, tikėtina, kad Austrijos teritorijoje skrepi ligos paplitimas yra mažas arba visai nepasitaiko šios ligos atvejų. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. lapkričio 18 d. Austrija pateikė Komisijai nacionalinę skrepi ligos kontrolės programą. 2006 m. sausio 5 d. Komisijai buvo pateikti tam tikri šios programos pakeitimai. Programa su pakeitimais atitinka Reglamente (EB) Nr. 999/2001 nurodytus kriterijus. Be to, tikėtina, kad Austrijos teritorijoje skrepi ligos paplitimas yra mažas arba visai nepasitaiko šios ligos atvejų.

| (5) | Remiantis šia nacionaline skrepi ligos kontrolės programa, Austrijai reikėtų suteikti nuo reikalavimo sukurti veisimo programą nukrypti leidžiančią nuostatą, numatytą Sprendime 2003/100/EB. Taip pat šiame reglamente reikėtų nustatyti papildomas prekybos garantijas, kurių reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VIII priedo A skyriuje ir IX priedo E skyriuje. |
| --- | --- |

(5)

Remiantis šia nacionaline skrepi ligos kontrolės programa, Austrijai reikėtų suteikti nuo reikalavimo sukurti veisimo programą nukrypti leidžiančią nuostatą, numatytą Sprendime 2003/100/EB. Taip pat šiame reglamente reikėtų nustatyti papildomas prekybos garantijas, kurių reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VIII priedo A skyriuje ir IX priedo E skyriuje.

| (6) | Reglamente (EB) Nr. 1874/2003 Danijai, Suomijai ir Švedijai nustatomos tam tikros ūkiams taikomos papildomos garantijos. Tačiau šios papildomos prekybos garantijos turėtų būti iš dalies pakeistos siekiant labiau skatinti subsidiarumo principo taikymą šiose valstybėse narėse bei Austrijoje, atsižvelgiant į skirtingą epidemiologinę ir prekybos padėtį bei į skirtumus tarp skrepi ligos sukėlėjo štamų šiose keturiose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(6)

Reglamente (EB) Nr. 1874/2003 Danijai, Suomijai ir Švedijai nustatomos tam tikros ūkiams taikomos papildomos garantijos. Tačiau šios papildomos prekybos garantijos turėtų būti iš dalies pakeistos siekiant labiau skatinti subsidiarumo principo taikymą šiose valstybėse narėse bei Austrijoje, atsižvelgiant į skirtingą epidemiologinę ir prekybos padėtį bei į skirtumus tarp skrepi ligos sukėlėjo štamų šiose keturiose valstybėse narėse.

| (7) | Todėl dėl praktinių priežasčių ir siekiant Bendrijos teisės aktų aiškumo reikėtų panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 1874/2006 ir jį pakeisti šiuo reglamentu. |
| --- | --- |

(7)

Todėl dėl praktinių priežasčių ir siekiant Bendrijos teisės aktų aiškumo reikėtų panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 1874/2006 ir jį pakeisti šiuo reglamentu.

| (8) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nacionalinių skrepi ligos kontrolės programų patvirtinimas

Šiuo reglamentu patvirtinamos valstybių narių, išvardytų šio reglamento priede, nacionalinės skrepi ligos kontrolės programos, nurodytos Reglamento (EB) Nr. 999/2001 VIII priedo A skyriaus I punkto b papunktyje.

2 straipsnis

Ūkiams taikomos papildomos garantijos

1.   Priede išvardytoms valstybėms narėms skirtos avys ir ožkos, atgabenamos iš kitų priede neišvardytų valstybių narių arba trečiųjų šalių, prieš atgabenimą nuo jų atsivedimo turi būti nuolatos laikomos ūkiuose, kurie mažiausiai septynerius metus iki tokių gyvūnų išsiuntimo datos atitiko tokias sąlygas:

| a) | nebuvo patvirtinta skrepi ligos atvejų; |
| --- | --- |

a)

nebuvo patvirtinta skrepi ligos atvejų;

| b) | nebuvo panaudotos skrepi ligos likvidavimo priemonės; |
| --- | --- |

b)

nebuvo panaudotos skrepi ligos likvidavimo priemonės;

| c) | nustatyta, kad ūkiuose nėra buvę pavojingų gyvūnų, nurodytų Reglamento (EB) Nr. 999/2001 13 straipsnio 1 dalies b punkte. |
| --- | --- |

c)

nustatyta, kad ūkiuose nėra buvę pavojingų gyvūnų, nurodytų Reglamento (EB) Nr. 999/2001 13 straipsnio 1 dalies b punkte.

2.   Šio reglamento priede išvardytoms valstybėms narėms skirtos avys ir ožkos, atgabenamos iš kitų priede išvardytų valstybių narių, prieš atgabenimą nuo jų atsivedimo turi būti nuolatos laikomos ūkiuose, kuriems nebuvo taikomas reikalavimas oficialiai apriboti avių ir ožkų judėjimą dėl USE remiantis Reglamento (EB) Nr. 999/2001 13 straipsnio 2 dalimi mažiausiai septynerius metus iki tokių gyvūnų išsiuntimo datos.

3.   Priede išvardytoms valstybėms narėms skirtų avių ir ožkų sperma, embrionai ir kiaušialąstės turi būti gauti iš donorų, kurie nuo jų atsivedimo buvo laikomi ūkiuose, atitinkančiuose sąlygas, nustatytas:

| a) | 1 dalyje, jeigu jie yra atgabenami iš kitų valstybių narių, kurios nėra išvardytos priede, arba iš trečiųjų šalių; arba |
| --- | --- |

a)

1 dalyje, jeigu jie yra atgabenami iš kitų valstybių narių, kurios nėra išvardytos priede, arba iš trečiųjų šalių; arba

| b) | 2 dalyje, jeigu jie yra atgabenami iš kitų priede išvardytų valstybių narių. |
| --- | --- |

b)

2 dalyje, jeigu jie yra atgabenami iš kitų priede išvardytų valstybių narių.

3 straipsnis

Oficialūs judėjimo apribojimai

1.   Šiuo reglamentu patvirtinami priede išvardytų valstybių narių pateikti oficialūs judėjimo apribojimai. Jie taikomi ūkiams, į kuriuos atgabenama avių ir ožkų bei šių gyvūnų spermos, embrionų ir kiaušialąsčių, jeigu:

| a) | gyvūnai, sperma, embrionai ir kiaušialąstės atgabenami iš kitų priede neišvardytų valstybių narių arba trečiųjų šalių; bei |
| --- | --- |

a)

gyvūnai, sperma, embrionai ir kiaušialąstės atgabenami iš kitų priede neišvardytų valstybių narių arba trečiųjų šalių; bei

| b) | per trejus metus iki gyvūnų, spermos, embrionų ir kiaušialąsčių išsiuntimo datos arba po jos siunčiančioje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, nurodytoje a punkte, buvo nustatyta skrepi liga. |
| --- | --- |

b)

per trejus metus iki gyvūnų, spermos, embrionų ir kiaušialąsčių išsiuntimo datos arba po jos siunčiančioje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, nurodytoje a punkte, buvo nustatyta skrepi liga.

2.   1 dalyje nustatyti oficialūs judėjimo apribojimai netaikomi įsivežant ARR/ARR priono baltymo genotipo avis arba ARR/ARR priono baltymo genotipo donorų spermą, embrionus ir kiaušialąstes.

4 straipsnis

Nuo reikalavimo sukurti veisimo programą leidžiančios nukrypti nuostatos

Laikantis Sprendimo 2003/100/EB 3 straipsnio 1 dalies pirmosios įtraukos, šio reglamento priede išvardytoms valstybėms narėms leidžiama taikyti nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo reikalavimo sukurti veisimo programas, kaip numatyta to sprendimo 2 straipsnio 1 dalyje.

5 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 1874/2003 yra panaikinamas.

6 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 31 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 147, 2001 5 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 339/2006 (OL L 55, 2006 2 25, p. 5).

1

(2)  OL L 41, 2003 2 14, p. 41.

2

(3)  OL L 275, 2003 10 25, p. 12. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1472/2004 (OL L 271, 2004 8 19, p. 26).

3

---

PRIEDAS

1–4 straipsniuose nurodytos valstybės narės

Danija

Austrija

Suomija

Švedija

---

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/32

---

KOMISIJOS DIREKTYVA 2006/37/EB

2006 m. kovo 30 d.

iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/46/EB II priedą dėl tam tikrų medžiagų įtraukimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/46/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto papildais, suderinimo (1), ypač į jos 4 straipsnio 5 dalį,

pasikonsultavusi su Europos maisto saugos tarnyba,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje 2002/46/EB nurodomi vitaminai ir mineralinės medžiagos (bei kiekvieno jų formos), kurie gali būti naudojami maisto papildams gaminti. |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje 2002/46/EB nurodomi vitaminai ir mineralinės medžiagos (bei kiekvieno jų formos), kurie gali būti naudojami maisto papildams gaminti.

| (2) | Vitaminai ir mineralinės medžiagos, kurias įvertino Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) ir kurioms buvo suteiktas palankus mokslinis įvertinimas, turėtų būti įtrauktos į Direktyvos 2002/46/EB priedus. |
| --- | --- |

(2)

Vitaminai ir mineralinės medžiagos, kurias įvertino Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) ir kurioms buvo suteiktas palankus mokslinis įvertinimas, turėtų būti įtrauktos į Direktyvos 2002/46/EB priedus.

| (3) | Neseniai Tarnyba pateikė palankų kai kurių vitaminų ir mineralinių medžiagų mokslinį įvertinimą ir jį viešai paskelbė. |
| --- | --- |

(3)

Neseniai Tarnyba pateikė palankų kai kurių vitaminų ir mineralinių medžiagų mokslinį įvertinimą ir jį viešai paskelbė.

| (4) | Reikėtų pakeisti antraštę „Folio rūgštis“ siekiant atsižvelgti ir į kitų folatų įtraukimą į Direktyvos 2002/46/EB II priedą. |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų pakeisti antraštę „Folio rūgštis“ siekiant atsižvelgti ir į kitų folatų įtraukimą į Direktyvos 2002/46/EB II priedą.

| (5) | Todėl Direktyva 2002/46/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista. |
| --- | --- |

(5)

Todėl Direktyva 2002/46/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista.

| (6) | Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2002/46/EB II priedas iš dalies keičiamas pagal šios direktyvos priedą.

2 straipsnis

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 2007 m. balandžio 30 d., įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus ir tų nuostatų bei šios direktyvos koreliacijos lentelę.

Valstybės narės, priimdamos nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Valstybės narės nustato tokios nuorodos darymo tvarką.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinių teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 30 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 183, 2002 7 12, p. 51.

1

---

PRIEDAS

Direktyvos 2002/46/EB II priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1. | Skirsnis „A. Vitaminai“ iš dalies keičiamas taip:






  a) | antraštė „10. FOLIO RŪGŠTIS“ pakeičiama antrašte „10. FOLATAI“; |
| --- | --- | --- |

1.

Skirsnis „A. Vitaminai“ iš dalies keičiamas taip:

a)

antraštė „10. FOLIO RŪGŠTIS“ pakeičiama antrašte „10. FOLATAI“;

| b) | po antrašte „10. FOLATAI“ įrašoma ši eilutė:






  „b) | kalcio-L-metilfolatas“; |
| --- | --- | --- |

b)

po antrašte „10. FOLATAI“ įrašoma ši eilutė:

„b)

kalcio-L-metilfolatas“;

| 2. | Skirsnyje „B. Mineralinės medžiagos“ prieš vario karbonatą įrašoma ši eilutė:
  „geležies bisglicinatas“. |
| --- | --- |

2.

Skirsnyje „B. Mineralinės medžiagos“ prieš vario karbonatą įrašoma ši eilutė:

„geležies bisglicinatas“.

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/34

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. sausio 19 d.

dėl valstybės pagalbos, kurią Italija ketina suteikti bendrovėms „Società Consortile De Tomaso srl“ ir „UAZ Europa srl“ – „De Tomaso“ grupės narėms

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 40)

(tik tekstas italų kalba yra autentiškas)

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/260/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į sutartį dėl Europos ekonominės erdvės, ypač į jos 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal nurodytus straipsnius (1),

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2002 m. gruodžio 18 d. Italijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie regioninę paramą bendrovėms „Società Consortile De Tomaso srl“ ir „UAZ Europa srl“. 2003 m. vasario 4 d. Komisija paprašė papildomos informacijos. Italijos valdžios institucijos kovo 12 d. ir balandžio 22 d. paprašė atidėti galutinį atsakymo terminą, o atsakymą atsiuntė 2003 m. gegužės 26 d. |
| --- | --- |

(1)

2002 m. gruodžio 18 d. Italijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie regioninę paramą bendrovėms „Società Consortile De Tomaso srl“ ir „UAZ Europa srl“. 2003 m. vasario 4 d. Komisija paprašė papildomos informacijos. Italijos valdžios institucijos kovo 12 d. ir balandžio 22 d. paprašė atidėti galutinį atsakymo terminą, o atsakymą atsiuntė 2003 m. gegužės 26 d.

| (2) | Dėl šios pagalbos 2003 m. liepos 24 d. Komisija laišku informavo Italiją apie sprendimą pradėti procedūrą, numatytą Europos bendrijos steigimo sutarties 88 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(2)

Dėl šios pagalbos 2003 m. liepos 24 d. Komisija laišku informavo Italiją apie sprendimą pradėti procedūrą, numatytą Europos bendrijos steigimo sutarties 88 straipsnio 2 dalyje.

| (3) | Sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas. |
| --- | --- |

(3)

Sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas.

| (4) | Komisija pastabų iš suinteresuotųjų šalių negavo. |
| --- | --- |

(4)

Komisija pastabų iš suinteresuotųjų šalių negavo.

| (5) | Italija savo pastabas pateikė procedūros pradžioje – 2003 m. spalio 13 d.2004 m. vasario 6 d. Komisija paprašė Italijos pateikti paaiškinimus, o vasario 17 d. surengė Komisijos tarnybų, Italijos valdžios institucijų ir suinteresuotos bendrovės atstovų susitikimą. 2004 m. balandžio 23 d. Italija raštu pateikė papildomos informacijos. Balandžio 30 d. Italijos ministras, atsakingas už gamybinę veiklą, pristatė Komisijai raštą, kuriuo paprašė išankstinio sprendimo dėl diskutuojamo objekto. Komisija į šį raštą atsakė 2004 m. birželio 18 d. |
| --- | --- |

(5)

Italija savo pastabas pateikė procedūros pradžioje – 2003 m. spalio 13 d.2004 m. vasario 6 d. Komisija paprašė Italijos pateikti paaiškinimus, o vasario 17 d. surengė Komisijos tarnybų, Italijos valdžios institucijų ir suinteresuotos bendrovės atstovų susitikimą. 2004 m. balandžio 23 d. Italija raštu pateikė papildomos informacijos. Balandžio 30 d. Italijos ministras, atsakingas už gamybinę veiklą, pristatė Komisijai raštą, kuriuo paprašė išankstinio sprendimo dėl diskutuojamo objekto. Komisija į šį raštą atsakė 2004 m. birželio 18 d.

II.   DETALUS PAGALBOS PRIEMONĖS APIBŪDINIMAS

| (6) | Buvo numatyta pagalbą skirti bendrovėms „Società Consortile De Tomaso srl“ ir „AZ Europa srl“ – „De Tomaso“ grupės narėmis (toliau – „De Tomaso“). Šiuo metu „De Tomaso“ gamina labai nedidelį galingų sportinių automobilių skaičių. Italijos nuomone, „De Tomaso“ priskiriama prie mažų ir vidutinių įmonių, remiantis 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (3) (toliau – MVĮ reglamentas) pateikiamu apibrėžimu. |
| --- | --- |

(6)

Buvo numatyta pagalbą skirti bendrovėms „Società Consortile De Tomaso srl“ ir „AZ Europa srl“ – „De Tomaso“ grupės narėmis (toliau – „De Tomaso“). Šiuo metu „De Tomaso“ gamina labai nedidelį galingų sportinių automobilių skaičių. Italijos nuomone, „De Tomaso“ priskiriama prie mažų ir vidutinių įmonių, remiantis 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (3) (toliau – MVĮ reglamentas) pateikiamu apibrėžimu.

| (7) | „De Tomaso“ ketina įsteigti naują gamybos įmonę, kurios pajėgumai leis:






  a) | per metus galutinai surinkti apie 40 tūkstančių vienetų rusų transporto priemonių gamintojo UAZ sukurto „Simbir“ modelio visureigių transporto priemonių; |
| --- | --- | --- |

(7)

„De Tomaso“ ketina įsteigti naują gamybos įmonę, kurios pajėgumai leis:

a)

per metus galutinai surinkti apie 40 tūkstančių vienetų rusų transporto priemonių gamintojo UAZ sukurto „Simbir“ modelio visureigių transporto priemonių;

| b) | per metus pagaminti apie 8 tūkstančius vienetų „Vallelunga“ modelio sportinių automobilių ir apie 300 vienetų prabangių „Pantera“ modelio sportinių automobilių. |
| --- | --- |

b)

per metus pagaminti apie 8 tūkstančius vienetų „Vallelunga“ modelio sportinių automobilių ir apie 300 vienetų prabangių „Pantera“ modelio sportinių automobilių.

Projektas bus pradėtas įgyvendinti, kai Komisija pagalbą patvirtins. Darbus ketinama baigti 2006 m. Automobilių gamyba būtų pradėta 2005 m.

| (8) | Projektas turėtų būti įgyvendinamas Kalabrijoje – Italijos Cutro regione. Pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą Kalabrijos regioninės pagalbos bendrasis subsidijos ekvivalentas (4) (BSE) 2000–2006 m. lygus 50 %. Pagalbos teikimo laikotarpis: 2000–2006 m. |
| --- | --- |

(8)

Projektas turėtų būti įgyvendinamas Kalabrijoje – Italijos Cutro regione. Pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą Kalabrijos regioninės pagalbos bendrasis subsidijos ekvivalentas (4) (BSE) 2000–2006 m. lygus 50 %. Pagalbos teikimo laikotarpis: 2000–2006 m.

| (9) | Italijos valdžios institucijų nuomone, projektas yra mobilus – „De Tomaso“ analizuoja galimas projekto įgyvendinimo vietas: Timisoara (Rumunija), modelių „Simbir“ gamybai, ir Modena (Italija), modelių „Vallelunga“ ir „Pantera“ gamybai. Jei bus pasirinkta Timisoara, tai bus visiškai naujos gamyklos statyba, o pasirinkus Modeną bus išplėsta esanti „De Tomaso“ bendrovė – čia gaminamas nedidelis galingų sportinių „Guara“ modelio automobilių skaičius. Beje, šių automobilių gamyba reikalauja didelių gamybos kaštų. |
| --- | --- |

(9)

Italijos valdžios institucijų nuomone, projektas yra mobilus – „De Tomaso“ analizuoja galimas projekto įgyvendinimo vietas: Timisoara (Rumunija), modelių „Simbir“ gamybai, ir Modena (Italija), modelių „Vallelunga“ ir „Pantera“ gamybai. Jei bus pasirinkta Timisoara, tai bus visiškai naujos gamyklos statyba, o pasirinkus Modeną bus išplėsta esanti „De Tomaso“ bendrovė – čia gaminamas nedidelis galingų sportinių „Guara“ modelio automobilių skaičius. Beje, šių automobilių gamyba reikalauja didelių gamybos kaštų.

| (10) | Pranešime teigiama, kad „De Tomaso“ ketina investuoti nominalią 218 760 000 EUR sumą (dabartine verte 206 912 337 EUR, kuri apskaičiuota prie 2003 pagrindinių metų pridėjus 5,06 % diskonto normą (5)). Italijos valdžios institucijos nustatė, kad bendra investicijų suma yra priimtina. |
| --- | --- |

(10)

Pranešime teigiama, kad „De Tomaso“ ketina investuoti nominalią 218 760 000 EUR sumą (dabartine verte 206 912 337 EUR, kuri apskaičiuota prie 2003 pagrindinių metų pridėjus 5,06 % diskonto normą (5)). Italijos valdžios institucijos nustatė, kad bendra investicijų suma yra priimtina.

| (11) | Komisija pritarė, kad minėta pagalba pagal dviejų pakopų planą būtų suteikta dviem bendrovėms, priklausančioms „De Tomaso“ grupei. Pirmoji tiesioginė finansinė 9 519 817 EUR pagalba, skirta „UAZ Europa srl“, buvo patvirtinta 2001 m. balandžio mėn. Antroji 168 490 000 EUR suma bendrovei „Società Consortile De Tomaso srl“ patvirtinta 2002 m. rugpjūčio mėn. Finansinė pagalba bus pervesta 2004–2008 m. Pagalba atitinka Komisijos patvirtintą sistemą (6), numatytą pagal įstatymą dėl Priemonių, skiriamų gamybinei veiklai skatinti ekonominį sąstingį patiriančiose teritorijose (toliau – Įstatymas Nr. 488/1992) ir pagal įstatymą „Dėl finansinės pagalbos priemonių racionalizavimo“ (toliau – Įstatymas Nr. 662/1996). |
| --- | --- |

(11)

Komisija pritarė, kad minėta pagalba pagal dviejų pakopų planą būtų suteikta dviem bendrovėms, priklausančioms „De Tomaso“ grupei. Pirmoji tiesioginė finansinė 9 519 817 EUR pagalba, skirta „UAZ Europa srl“, buvo patvirtinta 2001 m. balandžio mėn. Antroji 168 490 000 EUR suma bendrovei „Società Consortile De Tomaso srl“ patvirtinta 2002 m. rugpjūčio mėn. Finansinė pagalba bus pervesta 2004–2008 m. Pagalba atitinka Komisijos patvirtintą sistemą (6), numatytą pagal įstatymą dėl Priemonių, skiriamų gamybinei veiklai skatinti ekonominį sąstingį patiriančiose teritorijose (toliau – Įstatymas Nr. 488/1992) ir pagal įstatymą „Dėl finansinės pagalbos priemonių racionalizavimo“ (toliau – Įstatymas Nr. 662/1996).

| (12) | Kadangi abu finansinės pagalbos projektai susiję su tuo pačiu automobilių gamybos projektu, Italijos valdžios institucijos jas sujungė. Iš viso finansinė pagalba „De Tomaso“ išaugtų iki 178 008 817 EUR (dabartine verte 155 640 104 EUR kuri apskaičiuota prie 2003 pagrindinių metų pridėjus 5,06 % diskonto normą). Pagalbos dydis, remiantis atitinkamomis Italijos tarnybomis, sudaro 75,22 % BSE. |
| --- | --- |

(12)

Kadangi abu finansinės pagalbos projektai susiję su tuo pačiu automobilių gamybos projektu, Italijos valdžios institucijos jas sujungė. Iš viso finansinė pagalba „De Tomaso“ išaugtų iki 178 008 817 EUR (dabartine verte 155 640 104 EUR kuri apskaičiuota prie 2003 pagrindinių metų pridėjus 5,06 % diskonto normą). Pagalbos dydis, remiantis atitinkamomis Italijos tarnybomis, sudaro 75,22 % BSE.

| (13) | Italijos nuomone, į šį projektą nebuvo įtraukta jokia kita pagalba arba finansavimas. |
| --- | --- |

(13)

Italijos nuomone, į šį projektą nebuvo įtraukta jokia kita pagalba arba finansavimas.

| (14) | 2003 m. liepos 23 d. sprendimu pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonių dėl bendrovės „De Tomaso“ priskyrimo prie mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ). Komisija taip pat išreiškė abejonių dėl įvairių ekonominės naudos analizės (ENA) punktų, o ypač dėl šių:






  a) | pasirinktos ir kitų galimų vietų projektų palyginamumo; |
| --- | --- | --- |

(14)

2003 m. liepos 23 d. sprendimu pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonių dėl bendrovės „De Tomaso“ priskyrimo prie mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ). Komisija taip pat išreiškė abejonių dėl įvairių ekonominės naudos analizės (ENA) punktų, o ypač dėl šių:

a)

pasirinktos ir kitų galimų vietų projektų palyginamumo;

| b) | ENA pateikto investicinių išlaidų palyginimo; |
| --- | --- |

b)

ENA pateikto investicinių išlaidų palyginimo;

| c) | ENA pateikto veiklos išlaidų palyginimo, ypač atsižvelgiant į darbo ir transportavimo į užsienį išlaidas. |
| --- | --- |

c)

ENA pateikto veiklos išlaidų palyginimo, ypač atsižvelgiant į darbo ir transportavimo į užsienį išlaidas.

III.   ITALIJOS PASTABOS

| (15) | 2003 m. spalio 13 d. Italija išsiuntė pastabas dėl procedūros pradėjimo. 2004 m. vasario 17 d. įvykusiuose susitikimuose ir 2004 m. balandžio 23 d. ir 30 d. išsiųstuose laiškuose Komisijai buvo pateikta kita informacija ir dokumentai. |
| --- | --- |

(15)

2003 m. spalio 13 d. Italija išsiuntė pastabas dėl procedūros pradėjimo. 2004 m. vasario 17 d. įvykusiuose susitikimuose ir 2004 m. balandžio 23 d. ir 30 d. išsiųstuose laiškuose Komisijai buvo pateikta kita informacija ir dokumentai.

| (16) | Svarstant „De Tomaso“ priskyrimo MVĮ klausimą Italija pateikė išsamią informaciją apie struktūrą, taip pat finansines bendrovės „Alejandro S.A.“ ataskaitas ir ištrauką iš pono De Tomaso testamento. |
| --- | --- |

(16)

Svarstant „De Tomaso“ priskyrimo MVĮ klausimą Italija pateikė išsamią informaciją apie struktūrą, taip pat finansines bendrovės „Alejandro S.A.“ ataskaitas ir ištrauką iš pono De Tomaso testamento.

| (17) | Lyginant pasirinktą ir kitas galimas planuojamų įgyvendinti projektų vietas, anot Italijos, orientuotasi į analogišką gamybą. Nepritarta investicijas skirti į kitas vietoves, nes pasirinkta vietovė yra išskirtinai panaši į šiaurinę Italiją savo darbo kaštais ir socialinių reikalų, saugos ir aplinkos apsaugos įstatymine baze, čia trūksta kvalifikuotos darbo jėgos ir gamybos tradicijų. |
| --- | --- |

(17)

Lyginant pasirinktą ir kitas galimas planuojamų įgyvendinti projektų vietas, anot Italijos, orientuotasi į analogišką gamybą. Nepritarta investicijas skirti į kitas vietoves, nes pasirinkta vietovė yra išskirtinai panaši į šiaurinę Italiją savo darbo kaštais ir socialinių reikalų, saugos ir aplinkos apsaugos įstatymine baze, čia trūksta kvalifikuotos darbo jėgos ir gamybos tradicijų.

| (18) | Pasak Italijos, situacija pasirinktose vietose yra labai skirtinga: Modena mieste darbo jėga yra šiek tiek kvalifikuotesnė, nes čia yra daugybė automobilių tiekėjų ir gamintojų. Timisoara mieste galima gauti kiek brangesnės reikiamos darbo jėgos, kuri atitiktų Cutro miesto darbo kaštus. Be to, Timisoara miestas tinkamas gaminti „Simbir“ modelį logistine prasme. |
| --- | --- |

(18)

Pasak Italijos, situacija pasirinktose vietose yra labai skirtinga: Modena mieste darbo jėga yra šiek tiek kvalifikuotesnė, nes čia yra daugybė automobilių tiekėjų ir gamintojų. Timisoara mieste galima gauti kiek brangesnės reikiamos darbo jėgos, kuri atitiktų Cutro miesto darbo kaštus. Be to, Timisoara miestas tinkamas gaminti „Simbir“ modelį logistine prasme.

| (19) | Italija pakartotinai mini strateginę projekto naudą – Cutro pramoninės zonos plėtrą. Aukšto technologinio lygio gamyba reikš kartu ir tobulesnę gamybą, ir naujesnę techniką ir naudojamas naujesnes detales, čia „De Tomaso“ galėtų ieškoti naujų savo veiklos sprendimų ir jų įgyvendinimo. Projektai, kuriuos būtų buvę galima vykdyti kitos galimose vietose, būtų labiau orientuoti į technologinius ir tradicinius sprendimus. |
| --- | --- |

(19)

Italija pakartotinai mini strateginę projekto naudą – Cutro pramoninės zonos plėtrą. Aukšto technologinio lygio gamyba reikš kartu ir tobulesnę gamybą, ir naujesnę techniką ir naudojamas naujesnes detales, čia „De Tomaso“ galėtų ieškoti naujų savo veiklos sprendimų ir jų įgyvendinimo. Projektai, kuriuos būtų buvę galima vykdyti kitos galimose vietose, būtų labiau orientuoti į technologinius ir tradicinius sprendimus.

| (20) | Remdamasi tokiais pasvarstymais Italija teigia, kad Komisijos prašymas palyginti identiškus projektus yra klaidingas ir klaidinantis, kadangi tektų lyginti tik „galimus“ sprendimus, neparemtus realiais šias investicijas darančios bendrovės ketinimais. |
| --- | --- |

(20)

Remdamasi tokiais pasvarstymais Italija teigia, kad Komisijos prašymas palyginti identiškus projektus yra klaidingas ir klaidinantis, kadangi tektų lyginti tik „galimus“ sprendimus, neparemtus realiais šias investicijas darančios bendrovės ketinimais.

| (21) | Italija taip pat mano, kad palyginti alternatyvius sprendimus paveiksmiui, kaip tai numatyta Komisijos PNA, nėra įmanoma, kadangi reikia lyginti kiekvieną alternatyvų projektą kaip visumą, o tai „De Tomaso“ gali padaryti tik pasirinkus tikslią vietą. |
| --- | --- |

(21)

Italija taip pat mano, kad palyginti alternatyvius sprendimus paveiksmiui, kaip tai numatyta Komisijos PNA, nėra įmanoma, kadangi reikia lyginti kiekvieną alternatyvų projektą kaip visumą, o tai „De Tomaso“ gali padaryti tik pasirinkus tikslią vietą.

| (22) | Italija atsiuntė naujos detalesnės informacijos, kur teigiama, kad yra galimybė investuoti Cutro ir kitose alternatyviose vietose ir ten vykdyti sportinių automobilių (Cutro vietoje Modena) spaudimo, virinimo ir dažymo, taip pat „Simbir“ modelio (Cutro vietoje Timisoara) galutinio surinkimo ir dažymo darbus. |
| --- | --- |

(22)

Italija atsiuntė naujos detalesnės informacijos, kur teigiama, kad yra galimybė investuoti Cutro ir kitose alternatyviose vietose ir ten vykdyti sportinių automobilių (Cutro vietoje Modena) spaudimo, virinimo ir dažymo, taip pat „Simbir“ modelio (Cutro vietoje Timisoara) galutinio surinkimo ir dažymo darbus.

| (23) | Pasak Italijos, dauguma investicijų, numatytų Cutro, kitu atveju būtų nereikalingos, kadangi būtų galima vykdyti aptartas operacijas (dažymą ir motorų išbandymą) arba panaudoti vietoje esančias infrastruktūras (išbandymų vietą šalia Modena). Sportinių automobilių dažymo klausimu Italija apskaičiavo ir pateikė informaciją, kiek reikėtų investuoti į naują dažymo įrenginį Modena, norėdama įrodyti, kad įrengti dažyklą Modena gamykloje būtų buvę pigiau, nei perkelti ją į užsienį. Tai, beje, nežymiai pablogintų Cutro padėtį. Kalbėdama apie motorų išbandymo stakles Italija pabrėžia, kad jų instaliavimas Cutro suteiktų galimybę „De Tomaso“ kurti specialius motorų modelius ateities gamybai. |
| --- | --- |

(23)

Pasak Italijos, dauguma investicijų, numatytų Cutro, kitu atveju būtų nereikalingos, kadangi būtų galima vykdyti aptartas operacijas (dažymą ir motorų išbandymą) arba panaudoti vietoje esančias infrastruktūras (išbandymų vietą šalia Modena). Sportinių automobilių dažymo klausimu Italija apskaičiavo ir pateikė informaciją, kiek reikėtų investuoti į naują dažymo įrenginį Modena, norėdama įrodyti, kad įrengti dažyklą Modena gamykloje būtų buvę pigiau, nei perkelti ją į užsienį. Tai, beje, nežymiai pablogintų Cutro padėtį. Kalbėdama apie motorų išbandymo stakles Italija pabrėžia, kad jų instaliavimas Cutro suteiktų galimybę „De Tomaso“ kurti specialius motorų modelius ateities gamybai.

| (24) | Atsižvelgdama į PNA aspektus Italija teigia, kad nustatytas darbo jėgos abipusio poreikio skirtumas yra dėl klaidos PNA, o alternatyvioje situacijoje neatsižvelgta į vadovų ir darbuotojų, nepriklausančių rankinės gamybos gamintojams, skaičių, todėl Modena darbo jėgos poreikis būtų mažesnis, nes dažymo darbus būtų galima atlikti ir užsienyje. Atsižvelgdama į šiuos du faktus Italija daro išvadą, kad alternatyviose situacijose darbo jėgos poreikis būtų analogiškas. |
| --- | --- |

(24)

Atsižvelgdama į PNA aspektus Italija teigia, kad nustatytas darbo jėgos abipusio poreikio skirtumas yra dėl klaidos PNA, o alternatyvioje situacijoje neatsižvelgta į vadovų ir darbuotojų, nepriklausančių rankinės gamybos gamintojams, skaičių, todėl Modena darbo jėgos poreikis būtų mažesnis, nes dažymo darbus būtų galima atlikti ir užsienyje. Atsižvelgdama į šiuos du faktus Italija daro išvadą, kad alternatyviose situacijose darbo jėgos poreikis būtų analogiškas.

| (25) | Transportavimo į užsienį kaštų klausimu Italija pateikė atnaujintos informacijos ir dokumentų, susijusių su „Simbir“ modelio iš Timisoara transportavimo išlaidomis, pagal kuriuos, šie kaštai nebūtų aukštesni, jei būtų transportuojama iš Cutro, o ne iš Timisoara. |
| --- | --- |

(25)

Transportavimo į užsienį kaštų klausimu Italija pateikė atnaujintos informacijos ir dokumentų, susijusių su „Simbir“ modelio iš Timisoara transportavimo išlaidomis, pagal kuriuos, šie kaštai nebūtų aukštesni, jei būtų transportuojama iš Cutro, o ne iš Timisoara.

| (26) | Galiausiai Italija teigia, kad ši bendrovė ima justi neigiamą šio ilgai trunkančio proceso poveikį. |
| --- | --- |

(26)

Galiausiai Italija teigia, kad ši bendrovė ima justi neigiamą šio ilgai trunkančio proceso poveikį.

IV.   PAGALBOS ĮVERTINIMAS

| (27) | Italijos minimą sumą, kaip pagalbą, bendrovei „De Tomaso“ galima suteikti iš valstybės remiantis Europos bendrijos sutarties 87 straipsnio 1 dalimi. Pagalba galėtų būti teikiama tiesiogiai iš valstybės arba iš atitinkamų valstybės institucijų. Be to, ši finansinė pagalba išauga dėl nemažo projekto finansavimo procento, taigi dėl išaugančios naudos „De Tomaso“ gali būti iškreipta konkurencija Sąjungos viduje. Automobilių rinkoje gali atsirasti komercinių pasikeitimų tarp šalių narių. Italija to neužginčijo. |
| --- | --- |

(27)

Italijos minimą sumą, kaip pagalbą, bendrovei „De Tomaso“ galima suteikti iš valstybės remiantis Europos bendrijos sutarties 87 straipsnio 1 dalimi. Pagalba galėtų būti teikiama tiesiogiai iš valstybės arba iš atitinkamų valstybės institucijų. Be to, ši finansinė pagalba išauga dėl nemažo projekto finansavimo procento, taigi dėl išaugančios naudos „De Tomaso“ gali būti iškreipta konkurencija Sąjungos viduje. Automobilių rinkoje gali atsirasti komercinių pasikeitimų tarp šalių narių. Italija to neužginčijo.

| (28) | Sutarties 87 straipsnio 2 dalyje nustatomi su bendra rinka suderinami pagalbos būdai. Atsižvelgiant į aplinką ir pagalbos svarbumą, taip pat geografinę bendrovės vietą, numatytai investicijai nėra taikomos tokie šios dalies punktai: a, b ir c. 87 straipsnio 3 dalyje įvardijami kiti pagalbos būdai, galimi suderinti su bendrąja rinka. Komisija tvirtina, kad projektas turėtų būti vykdomas Calabria regione, o tai atitinka 87 straipsnio 3 dalies a punkto normas, t. y. maksimali finansinė pagalba regionams, atitinkanti 50 proc. grynosios pinigų vertės (FPG), skirtos didžiosioms bendrovėms (7). |
| --- | --- |

(28)

Sutarties 87 straipsnio 2 dalyje nustatomi su bendra rinka suderinami pagalbos būdai. Atsižvelgiant į aplinką ir pagalbos svarbumą, taip pat geografinę bendrovės vietą, numatytai investicijai nėra taikomos tokie šios dalies punktai: a, b ir c. 87 straipsnio 3 dalyje įvardijami kiti pagalbos būdai, galimi suderinti su bendrąja rinka. Komisija tvirtina, kad projektas turėtų būti vykdomas Calabria regione, o tai atitinka 87 straipsnio 3 dalies a punkto normas, t. y. maksimali finansinė pagalba regionams, atitinkanti 50 proc. grynosios pinigų vertės (FPG), skirtos didžiosioms bendrovėms (7).

| (29) | Anot Komisijos, naudos gavėja yra „De Tomaso“ arba grupė, kuriai priskiriamos bendrovės „Società Consortile De Tomaso srl“ ir „UAZ Europa srl“. Joms ir būtų skiriama finansinė pagalba. Veikla, kuria ketina užsiimti „De Tomaso“, – automobilių gamyba ir surinkimas. Taigi ši bendrovė užsiima automobilių gamyba pagal bendrą valstybės automobilius gaminančioms bendrovėms teikiamos pagalbos tvarką (8) (toliau – „pagalba automobilių gamybos sektoriui“), taikomą aptariamam projektui. Apie finansinę pagalbą automobilių gamybai Komisija buvo užsiminusi ir iki 2003 m. sausio 1d. |
| --- | --- |

(29)

Anot Komisijos, naudos gavėja yra „De Tomaso“ arba grupė, kuriai priskiriamos bendrovės „Società Consortile De Tomaso srl“ ir „UAZ Europa srl“. Joms ir būtų skiriama finansinė pagalba. Veikla, kuria ketina užsiimti „De Tomaso“, – automobilių gamyba ir surinkimas. Taigi ši bendrovė užsiima automobilių gamyba pagal bendrą valstybės automobilius gaminančioms bendrovėms teikiamos pagalbos tvarką (8) (toliau – „pagalba automobilių gamybos sektoriui“), taikomą aptariamam projektui. Apie finansinę pagalbą automobilių gamybai Komisija buvo užsiminusi ir iki 2003 m. sausio 1d.

| (30) | Tiek bendra projekto suma, tiek pagalbos suma yra aukštesnės už maksimalius automobilių verslą reglamentuojančiame akte nustatytus dydžius. Maksimalūs dydžiai: a) bendra projekto vertė lygi 50 milijonų eurų; b) bendra finansinė pagalba projektui nepriklausomai, ar tai valstybės pagalba, ar kitų viešųjų institucijų pagalba, lygi 50 milijonų eurų. Italijos institucijos, numatydamos finansinę pagalbą „De Tomaso“ laikėsi Europos bendrijos sutarties 88 straipsnio 3 dalies. |
| --- | --- |

(30)

Tiek bendra projekto suma, tiek pagalbos suma yra aukštesnės už maksimalius automobilių verslą reglamentuojančiame akte nustatytus dydžius. Maksimalūs dydžiai: a) bendra projekto vertė lygi 50 milijonų eurų; b) bendra finansinė pagalba projektui nepriklausomai, ar tai valstybės pagalba, ar kitų viešųjų institucijų pagalba, lygi 50 milijonų eurų. Italijos institucijos, numatydamos finansinę pagalbą „De Tomaso“ laikėsi Europos bendrijos sutarties 88 straipsnio 3 dalies.

| (31) | Pagal automobilių gamybos taisykles Komisija turi užtikrinti, kad pagalba būtų suteikta reikiamu projektui vykdyti momentu, būtų paskirstyta tolygiai siekiant išspręsti galimus sunkumus. Abiejų šių kriterijų – reikiamo momento ir tolygaus paskirstymo – turi būti tinkamai laikomasi, kad Komisija leistų suteikti valstybinę pagalbą automobilių gamybos sektoriui. |
| --- | --- |

(31)

Pagal automobilių gamybos taisykles Komisija turi užtikrinti, kad pagalba būtų suteikta reikiamu projektui vykdyti momentu, būtų paskirstyta tolygiai siekiant išspręsti galimus sunkumus. Abiejų šių kriterijų – reikiamo momento ir tolygaus paskirstymo – turi būti tinkamai laikomasi, kad Komisija leistų suteikti valstybinę pagalbą automobilių gamybos sektoriui.

| (32) | Pagal 3.2 dalies a punktą dėl automobilių sektoriaus taisyklių, siekdamas įrodyti regionų pagalbos reikalingumą, pagalbos teikėjas turi pateikti aiškius įrodymus, kad projektui skiria kita tinkamą vietovę, atitinkančią ekonominius reikalavimus. Jei projektą sudaro anksčiau buvusios gamyklos modernizavimas ir racionalizavimas arba jei grupė nėra turėjusi alternatyvios naujos arba turėtos gamybinės linijos, bendrovė, norėdama priimti teikiamą finansinę pagalbą, būtų priversta įgyvendinti projektą pačios pasirinktoje vietovėje net ir negavusi pagalbos. Taigi galima daryti išvadą, kad negalima leisti teikti regioninės pagalbos projektui, kurio nebūtų galima perkelti į kitą geografinę vietą. |
| --- | --- |

(32)

Pagal 3.2 dalies a punktą dėl automobilių sektoriaus taisyklių, siekdamas įrodyti regionų pagalbos reikalingumą, pagalbos teikėjas turi pateikti aiškius įrodymus, kad projektui skiria kita tinkamą vietovę, atitinkančią ekonominius reikalavimus. Jei projektą sudaro anksčiau buvusios gamyklos modernizavimas ir racionalizavimas arba jei grupė nėra turėjusi alternatyvios naujos arba turėtos gamybinės linijos, bendrovė, norėdama priimti teikiamą finansinę pagalbą, būtų priversta įgyvendinti projektą pačios pasirinktoje vietovėje net ir negavusi pagalbos. Taigi galima daryti išvadą, kad negalima leisti teikti regioninės pagalbos projektui, kurio nebūtų galima perkelti į kitą geografinę vietą.

| (33) | Minimu atveju būtų galima keisti projekto įgyvendinimo geografinę vietą iš vietovės Cutro – rinkti modelio „Simbir“ automobilius Timisoara (Rumunija) ir gaminti „Vallelunga“ ir „Pantera“ modelių automobilius Modena (Italija). Komisijos sprendimu Italija pateikė pakankamai dokumentų savo tvirtinimams pagrįsti, kur buvo išnagrinėtos alternatyvios vietos, programos, schemos ir galimi detalių tiekėjai. |
| --- | --- |

(33)

Minimu atveju būtų galima keisti projekto įgyvendinimo geografinę vietą iš vietovės Cutro – rinkti modelio „Simbir“ automobilius Timisoara (Rumunija) ir gaminti „Vallelunga“ ir „Pantera“ modelių automobilius Modena (Italija). Komisijos sprendimu Italija pateikė pakankamai dokumentų savo tvirtinimams pagrįsti, kur buvo išnagrinėtos alternatyvios vietos, programos, schemos ir galimi detalių tiekėjai.

| (34) | Atsižvelgdama į investavimo pobūdį (projektas visiškai naujoje, dar neišbandytoje vietovėje) ir į gautus dokumentus Komisija daro išvadą, kad projektas gali būti mobilus – vykdomas alternatyvioje vietoje. |
| --- | --- |

(34)

Atsižvelgdama į investavimo pobūdį (projektas visiškai naujoje, dar neišbandytoje vietovėje) ir į gautus dokumentus Komisija daro išvadą, kad projektas gali būti mobilus – vykdomas alternatyvioje vietoje.

| (35) | Remdamasi 3.2 dalies b punktu dėl automobilių sektoriaus taisyklių Komisija nustato, ar išlaidos, susijusios su projekto mobilumu, yra prieinamos, ar ne, o pagal minėtos 3.2 dalies c punktą ji turi apsidrausti, kad numatyta pagalba tiktų ketinamoms spręsti regioninėms problemoms. Šiuo tikslu naudojamasi PNA. |
| --- | --- |

(35)

Remdamasi 3.2 dalies b punktu dėl automobilių sektoriaus taisyklių Komisija nustato, ar išlaidos, susijusios su projekto mobilumu, yra prieinamos, ar ne, o pagal minėtos 3.2 dalies c punktą ji turi apsidrausti, kad numatyta pagalba tiktų ketinamoms spręsti regioninėms problemoms. Šiuo tikslu naudojamasi PNA.

| (36) | PNA atsižvelgiant į mobilumą palyginamos lėšos, kurias investuotojas skiria regione numatytam projektui įgyvendinti, su lėšomis, kurių reikėtų tokiam pačiam projektui kitoje vietoje įgyvendinti. Šitaip lyginant vietoves gali išryškėti ir neigiamos numatyto regiono savybės. Komisija leidžia teikti pagalbą regionams, jei tai nėra nuostolinga, o nuostolių gali atsirasti, jei investicija būtų skirta gamyklai, kuria naudojamasi projektų lyginimo metu. |
| --- | --- |

(36)

PNA atsižvelgiant į mobilumą palyginamos lėšos, kurias investuotojas skiria regione numatytam projektui įgyvendinti, su lėšomis, kurių reikėtų tokiam pačiam projektui kitoje vietoje įgyvendinti. Šitaip lyginant vietoves gali išryškėti ir neigiamos numatyto regiono savybės. Komisija leidžia teikti pagalbą regionams, jei tai nėra nuostolinga, o nuostolių gali atsirasti, jei investicija būtų skirta gamyklai, kuria naudojamasi projektų lyginimo metu.

| (37) | Remiantis 3.2 dalies c punktu dėl automobilių sektoriaus taisyklių PNA Cutro neigiamos savybės, kitaip nei Timisoara ir Modena, vertinamos remiantis penkerių metų laikotarpiu, atsižvelgiant į tai, kad projektas vykdomas visiškai naujoje vietoje. Laikotarpis, pateiktas atitinkamų Italijos tarnybų, 2005–2009 m. arba trimetis (9) planas pradedamas skaičiuoti nuo gamybos pradžios, kaip tai numatyta automobilių sektoriaus taisyklių Priedo Nr. I 3.3 dalyje. PNA parodo grynąjį trūkumą eurais 158 248 977, pagal esamą pinigų vertę Cutro vietovėje, lyginant su alternatyviomis vietovėmis. Taigi daroma išvada, kad projektų „regioninių trūkumų intensyvumas“ būtų 76,48 proc. (10) |
| --- | --- |

(37)

Remiantis 3.2 dalies c punktu dėl automobilių sektoriaus taisyklių PNA Cutro neigiamos savybės, kitaip nei Timisoara ir Modena, vertinamos remiantis penkerių metų laikotarpiu, atsižvelgiant į tai, kad projektas vykdomas visiškai naujoje vietoje. Laikotarpis, pateiktas atitinkamų Italijos tarnybų, 2005–2009 m. arba trimetis (9) planas pradedamas skaičiuoti nuo gamybos pradžios, kaip tai numatyta automobilių sektoriaus taisyklių Priedo Nr. I 3.3 dalyje. PNA parodo grynąjį trūkumą eurais 158 248 977, pagal esamą pinigų vertę Cutro vietovėje, lyginant su alternatyviomis vietovėmis. Taigi daroma išvada, kad projektų „regioninių trūkumų intensyvumas“ būtų 76,48 proc. (10)

| (38) | Kaip parengiamąjį techninės dalies aspektą Komisija pastebi, kad PNA, pateiktoje Italijos, atramos metais paimti 2003 m. Tačiau 2002 m. yra tikslūs metai, t. y. metai, kuriais apie numatytą paramą buvo informuota Komisija. Kadangi teisingą 2002 m. taikytą (5,06 proc.) mokestį galima palikti kaip korekciją metams, apie kuriuos kalbame, atsižvelgiant į tai, kad dydis ir skaičiai tikrai nesikeis. |
| --- | --- |

(38)

Kaip parengiamąjį techninės dalies aspektą Komisija pastebi, kad PNA, pateiktoje Italijos, atramos metais paimti 2003 m. Tačiau 2002 m. yra tikslūs metai, t. y. metai, kuriais apie numatytą paramą buvo informuota Komisija. Kadangi teisingą 2002 m. taikytą (5,06 proc.) mokestį galima palikti kaip korekciją metams, apie kuriuos kalbame, atsižvelgiant į tai, kad dydis ir skaičiai tikrai nesikeis.

| (39) | Kalbant apie pagrindinius PNA aspektus, vertindama iš Italijos gautą informaciją Komisija naudojosi užsienio eksperto (iš automobilių gamybos sektoriaus) pagalba. Buvo patvirtintos abejonės dėl projekto, susijusios su projektų įgyvendinimo lyginimu Cutro ir alternatyvioje vietovėje. Priežastys, dėl kurių priimta tokia išvada, išdėstytos 40–63 punktuose. |
| --- | --- |

(39)

Kalbant apie pagrindinius PNA aspektus, vertindama iš Italijos gautą informaciją Komisija naudojosi užsienio eksperto (iš automobilių gamybos sektoriaus) pagalba. Buvo patvirtintos abejonės dėl projekto, susijusios su projektų įgyvendinimo lyginimu Cutro ir alternatyvioje vietovėje. Priežastys, dėl kurių priimta tokia išvada, išdėstytos 40–63 punktuose.

| (40) | Kaip pastebėta sprendime dėl proceso pradėjimo, Komisija nuosekliai aiškino su tuo susijusį įsakymą dėl „identiškų projektų“, esantį automobilių gamybos sektoriaus taisyklėse, t. y. kad projektai turi būti skirti palyginamų automobilių gamybai, kiekiniam jų palyginimui, padedant palyginamiems gamybos projektams. Paprastai Komisija atsižvelgia į tai, kad gali būti skirtumų tarp projektų, vykdomų skirtingose vietovėse, pavyzdžiui, kalbant apie kokybinius galutinio produkto vertinimus arba apie skirtingus gamyklų automatizacijos lygius, susijusius su darbo kaštais. Šiaip ar taip Komisija nemano, kad turėtų būti lyginami iš esmės skirtingi projektai arba kad vienoje vietovėje turėtų būti daug investuojama į detales ir įrenginius, o ne į panašią gamybą palyginamoje vietovėje. |
| --- | --- |

(40)

Kaip pastebėta sprendime dėl proceso pradėjimo, Komisija nuosekliai aiškino su tuo susijusį įsakymą dėl „identiškų projektų“, esantį automobilių gamybos sektoriaus taisyklėse, t. y. kad projektai turi būti skirti palyginamų automobilių gamybai, kiekiniam jų palyginimui, padedant palyginamiems gamybos projektams. Paprastai Komisija atsižvelgia į tai, kad gali būti skirtumų tarp projektų, vykdomų skirtingose vietovėse, pavyzdžiui, kalbant apie kokybinius galutinio produkto vertinimus arba apie skirtingus gamyklų automatizacijos lygius, susijusius su darbo kaštais. Šiaip ar taip Komisija nemano, kad turėtų būti lyginami iš esmės skirtingi projektai arba kad vienoje vietovėje turėtų būti daug investuojama į detales ir įrenginius, o ne į panašią gamybą palyginamoje vietovėje.

| (41) | Šiuo atveju informacija, pateikta Italijos, neleido Komisijai atlikti vidinio investicijos kaštų palyginimo. Italija savo pastabose dėl proceso pradėjimo teigė, kad investicija į alternatyvius sprendimus nėra galima pagal PNA palyginimą paveiksmiui, skirtingai nuo to, ką nurodo Komisija. Iš tiesų, remiantis informacija, kurią pateikė Italija, investiciniai projektai pasirinktoje Cutro vietovėje ir alternatyviose Modena ir Timisoara vietovėse yra iš esmės skirtingi pagal savo technologijas ir vertikalaus susiskirstymo lygius. |
| --- | --- |

(41)

Šiuo atveju informacija, pateikta Italijos, neleido Komisijai atlikti vidinio investicijos kaštų palyginimo. Italija savo pastabose dėl proceso pradėjimo teigė, kad investicija į alternatyvius sprendimus nėra galima pagal PNA palyginimą paveiksmiui, skirtingai nuo to, ką nurodo Komisija. Iš tiesų, remiantis informacija, kurią pateikė Italija, investiciniai projektai pasirinktoje Cutro vietovėje ir alternatyviose Modena ir Timisoara vietovėse yra iš esmės skirtingi pagal savo technologijas ir vertikalaus susiskirstymo lygius.

| (42) | Atsižvelgdama į šiuos apribojimus Komisija išanalizavo turimą informaciją norėdama išsiaiškinti įvairių investicijų priežastis ir užtikrinti, kad pagrindinis investicinių kaštų skirtumas būtų priimtinas pagal PNA. Norėdama sustiprinti savo vertinimą Komisija neginčija, kad projektai įvairiose vietovėse gali labai skirtis, pavyzdžiui, dėl skirtingų gamybos būdų. Šiaip ar taip Komisija turi užtikrinti, kad PNA leidžia reikšmingai įvertinti specifines pasirinktos vietovės kliūtis, o tai įmanoma tik palyginus alternatyvius projektus. |
| --- | --- |

(42)

Atsižvelgdama į šiuos apribojimus Komisija išanalizavo turimą informaciją norėdama išsiaiškinti įvairių investicijų priežastis ir užtikrinti, kad pagrindinis investicinių kaštų skirtumas būtų priimtinas pagal PNA. Norėdama sustiprinti savo vertinimą Komisija neginčija, kad projektai įvairiose vietovėse gali labai skirtis, pavyzdžiui, dėl skirtingų gamybos būdų. Šiaip ar taip Komisija turi užtikrinti, kad PNA leidžia reikšmingai įvertinti specifines pasirinktos vietovės kliūtis, o tai įmanoma tik palyginus alternatyvius projektus.

| (43) | Komisija atkreipia dėmesį, kad pirmiausia investiciniai kaštai Cutro vietovėje labai daug viršija investicinius kaštus alternatyviose vietovėse, visų pirma dėl žemės, pastatų ir statinių, įrenginių ir detalių, įrankių ir formavimo staklių leidimo naudotis tiekėjams. Komisija mano, kad žemės, pastatų ir statinių kainų skirtumą (41 530 657 eurų Cutro ir 10 084 237 eurų alternatyviose vietovėse), esantį PNA, iš vienos pusės galima pateisinti tuo, kad Rumunijoje šie kaštai yra daug žemesni nei Italijoje, o iš kitos pusės – kad „De Tomaso“ jau valdo Modena žemes ir dalį pastatų, reikalingų šiam projektui. |
| --- | --- |

(43)

Komisija atkreipia dėmesį, kad pirmiausia investiciniai kaštai Cutro vietovėje labai daug viršija investicinius kaštus alternatyviose vietovėse, visų pirma dėl žemės, pastatų ir statinių, įrenginių ir detalių, įrankių ir formavimo staklių leidimo naudotis tiekėjams. Komisija mano, kad žemės, pastatų ir statinių kainų skirtumą (41 530 657 eurų Cutro ir 10 084 237 eurų alternatyviose vietovėse), esantį PNA, iš vienos pusės galima pateisinti tuo, kad Rumunijoje šie kaštai yra daug žemesni nei Italijoje, o iš kitos pusės – kad „De Tomaso“ jau valdo Modena žemes ir dalį pastatų, reikalingų šiam projektui.

| (44) | „De Tomaso“ turėtų pasirūpinti naujais įrenginiais, detalėmis, formavimo staklėmis ir leidimu naudotis tiekėjams tiek Cutro, tiek alternatyviose vietovėse. Didelių investicinių išlaidų minėtoms sritims, patvirtintoms tarptautinių pirkimų dokumente, skirtumus (165 381 681 euras Cutro ir 75 624 552 eurai alternatyvioje vietovėje) galima paaiškinti tik tuo, kad Cutro projekte numatyta didelė automatizacija ir didesnė vertikali integracija. |
| --- | --- |

(44)

„De Tomaso“ turėtų pasirūpinti naujais įrenginiais, detalėmis, formavimo staklėmis ir leidimu naudotis tiekėjams tiek Cutro, tiek alternatyviose vietovėse. Didelių investicinių išlaidų minėtoms sritims, patvirtintoms tarptautinių pirkimų dokumente, skirtumus (165 381 681 euras Cutro ir 75 624 552 eurai alternatyvioje vietovėje) galima paaiškinti tik tuo, kad Cutro projekte numatyta didelė automatizacija ir didesnė vertikali integracija.

| (45) | Komisija išanalizavo turimą informaciją, norėdama išsiaiškinti, ar tie kaštų skirtumai galėtų būti pateisinti ypatingomis skirtingų vietovių sąlygomis ir ar jie galėtų būti suderinti su esamais palyginimo reikalavimais, numatytais PNA. |
| --- | --- |

(45)

Komisija išanalizavo turimą informaciją, norėdama išsiaiškinti, ar tie kaštų skirtumai galėtų būti pateisinti ypatingomis skirtingų vietovių sąlygomis ir ar jie galėtų būti suderinti su esamais palyginimo reikalavimais, numatytais PNA.

| (46) | Komisija pastebi, kad Italija didesnį dėmesį skiria Cutro regiono darbo kaštams, o ne Timisoara (siekiant sumažinti darbo kaštus numatyta didesnė automatizacija), ir didelį dėmesį skiria socialinių reikalų, saugos ir aplinkos apsaugos įstatymams (siekiant vykdyti šiuos įstatymus reikalinga modernesnė ir sudėtingesnė įranga). Cutro ir Timisoara kaštų skirtumas atsiranda dėl žemesnės darbo jėgos kvalifikacijos (siekiant sumažinti rankų darbo jėgos stygių būtina didinti automatizaciją) ir dėl nuolatinių tiekėjų trūkumo (tam reikalinga vertikalesnė struktūra). |
| --- | --- |

(46)

Komisija pastebi, kad Italija didesnį dėmesį skiria Cutro regiono darbo kaštams, o ne Timisoara (siekiant sumažinti darbo kaštus numatyta didesnė automatizacija), ir didelį dėmesį skiria socialinių reikalų, saugos ir aplinkos apsaugos įstatymams (siekiant vykdyti šiuos įstatymus reikalinga modernesnė ir sudėtingesnė įranga). Cutro ir Timisoara kaštų skirtumas atsiranda dėl žemesnės darbo jėgos kvalifikacijos (siekiant sumažinti rankų darbo jėgos stygių būtina didinti automatizaciją) ir dėl nuolatinių tiekėjų trūkumo (tam reikalinga vertikalesnė struktūra).

| (47) | Komisija pripažįsta, kad šie faktai gali lemti investicinių kaštų padidėjimą, bet nemano, kad tai gali paaiškinti ženklų patikrintų kaštų skirtumą. |
| --- | --- |

(47)

Komisija pripažįsta, kad šie faktai gali lemti investicinių kaštų padidėjimą, bet nemano, kad tai gali paaiškinti ženklų patikrintų kaštų skirtumą.

| (48) | Pirmiausia nedideliam gamintojui „De Tomaso“ automatizavimas gali padėti sumažinti darbo jėgos poreikį tik iki tam tikro lygio: paprastai investuoti į automatizavimą naudinga, kai ketinama gaminti daug arba labai daug. Pasirinkus Cutro būtų sunku sumažinti darbo jėgos poreikį – kitaip nei kitų pasirinkimų atveju: pagal nurodytus skaičius PNA, 2009 m. Cutro būtų 786 darbuotojai, o Modena ir Timisoara kartu sudėjus – tik 685. Taip pat, atsižvelgiant į akcentuojamą vertikalią struktūrą Cutro (kurią taikant būtų priimama mažiau darbuotojų vidaus operacijoms), automatizavus didesnę dalį, vargu, ar bus sutaupoma personalo sąskaita. |
| --- | --- |

(48)

Pirmiausia nedideliam gamintojui „De Tomaso“ automatizavimas gali padėti sumažinti darbo jėgos poreikį tik iki tam tikro lygio: paprastai investuoti į automatizavimą naudinga, kai ketinama gaminti daug arba labai daug. Pasirinkus Cutro būtų sunku sumažinti darbo jėgos poreikį – kitaip nei kitų pasirinkimų atveju: pagal nurodytus skaičius PNA, 2009 m. Cutro būtų 786 darbuotojai, o Modena ir Timisoara kartu sudėjus – tik 685. Taip pat, atsižvelgiant į akcentuojamą vertikalią struktūrą Cutro (kurią taikant būtų priimama mažiau darbuotojų vidaus operacijoms), automatizavus didesnę dalį, vargu, ar bus sutaupoma personalo sąskaita.

| (49) | Antra, net jei ir iš tikrųjų Italijos socialinių reikalų, apsaugos ir aplinkos saugos įstatymai yra griežtesni nei Rumunijoje ir dėl to reikalauja didesnių investicijų, tai nėra taip reikšminga. Sprendžiami investicinius klausimus dėl vidutiniškai ilgo laikotarpio, automobilių gamintojai tikisi teisinės bazės pasikeitimų – neapsiriboja galiojančiais įstatymais. Rumunijos atveju vakarų Europos standartų atitikimas atrodo teisingas, turint omenyje Rumunijos galimą stojimą į Europos Sąjungą. |
| --- | --- |

(49)

Antra, net jei ir iš tikrųjų Italijos socialinių reikalų, apsaugos ir aplinkos saugos įstatymai yra griežtesni nei Rumunijoje ir dėl to reikalauja didesnių investicijų, tai nėra taip reikšminga. Sprendžiami investicinius klausimus dėl vidutiniškai ilgo laikotarpio, automobilių gamintojai tikisi teisinės bazės pasikeitimų – neapsiriboja galiojančiais įstatymais. Rumunijos atveju vakarų Europos standartų atitikimas atrodo teisingas, turint omenyje Rumunijos galimą stojimą į Europos Sąjungą.

| (50) | Trečia, nebūtinai reikia didelio automatizavimo siekiant kompensuoti kvalifikuotos darbo jėgos stygių. Iš tiesų dažnai būna atvirkščiai: norint naudoti automatizuotus įrenginius, juos nuolat reikia prižiūrėti, o tam reikalinga aukštesnės kvalifikacijos darbo jėga – žemos kvalifikacijos darbuotojai dažnai to nesugeba. |
| --- | --- |

(50)

Trečia, nebūtinai reikia didelio automatizavimo siekiant kompensuoti kvalifikuotos darbo jėgos stygių. Iš tiesų dažnai būna atvirkščiai: norint naudoti automatizuotus įrenginius, juos nuolat reikia prižiūrėti, o tam reikalinga aukštesnės kvalifikacijos darbo jėga – žemos kvalifikacijos darbuotojai dažnai to nesugeba.

| (51) | Galiausiai dėl nuolatinių tiekėjų trūkumo gali tekti daugiau orientuotis į didesnę vertikalią sistemą, o dėl to – ir į didesnes investicijas, tačiau kiekviena dėl tokios priežasties atsiradusi investicija turėtų būti tiesiogiai susijusi būtent su tiekėjų (esamų ar būsimų), reikalingų specialioms operacijoms, trūkumu. Dažnai susiduriama visai su priešingomis problemomis. |
| --- | --- |

(51)

Galiausiai dėl nuolatinių tiekėjų trūkumo gali tekti daugiau orientuotis į didesnę vertikalią sistemą, o dėl to – ir į didesnes investicijas, tačiau kiekviena dėl tokios priežasties atsiradusi investicija turėtų būti tiesiogiai susijusi būtent su tiekėjų (esamų ar būsimų), reikalingų specialioms operacijoms, trūkumu. Dažnai susiduriama visai su priešingomis problemomis.

| (52) | Pavyzdžiui, pastabose dėl sprendimo pradėti projektą Italija pritarė minčiai, kad sportinių automobilių dažymas ne Modena būtų kliuvinys Cutro. Sustiprindama šį savo teiginį Italija pateikė kaštus, kurių prireikėtų norint Modena gamykloje turėti dažymo įrenginius, ir reikalingas investicijas jiems įsigyti, parodydama, kad PNA šis pakeitimas turi mažą įtaką ir gali būti labai nepalankus Cutro. Šiaip ar taip investiciniai kaštai, reikalingi dažyklai Modena įrengti, būtų daug mažesni nei Cutro (4,5 milijono eurų ir 6,3 milijono eurų), turint žemesnį automatizavimo lygį. Taigi didžioji investicijų dalis dažyklai Cutro būtų ne dėl nuolatinių tiekėjų trūkumo, o greičiau dėl pasirinktų skirtingų technologijų skirtingose vietovėse. |
| --- | --- |

(52)

Pavyzdžiui, pastabose dėl sprendimo pradėti projektą Italija pritarė minčiai, kad sportinių automobilių dažymas ne Modena būtų kliuvinys Cutro. Sustiprindama šį savo teiginį Italija pateikė kaštus, kurių prireikėtų norint Modena gamykloje turėti dažymo įrenginius, ir reikalingas investicijas jiems įsigyti, parodydama, kad PNA šis pakeitimas turi mažą įtaką ir gali būti labai nepalankus Cutro. Šiaip ar taip investiciniai kaštai, reikalingi dažyklai Modena įrengti, būtų daug mažesni nei Cutro (4,5 milijono eurų ir 6,3 milijono eurų), turint žemesnį automatizavimo lygį. Taigi didžioji investicijų dalis dažyklai Cutro būtų ne dėl nuolatinių tiekėjų trūkumo, o greičiau dėl pasirinktų skirtingų technologijų skirtingose vietovėse.

| (53) | Panašūs svarstymai kyla ir dėl Cutro išbandymų. Net jei ir iš tikrųjų Modena vietovėje „De Tomaso“ sportinių automobilių išbandymui galėtų naudoti esamą vietovės infrastruktūrą, ši infrastruktūra visiškai netiktų „Simbir“ ir „Timisoara“ modeliams. Italija tvirtina, kad „Simbir“ modelį reikia išbandyti gatvėse aplink gamyklą Rumunijoje. Tačiau Cutro numatyta speciali investicija modelio „Simbir“ išbandymo takams. |
| --- | --- |

(53)

Panašūs svarstymai kyla ir dėl Cutro išbandymų. Net jei ir iš tikrųjų Modena vietovėje „De Tomaso“ sportinių automobilių išbandymui galėtų naudoti esamą vietovės infrastruktūrą, ši infrastruktūra visiškai netiktų „Simbir“ ir „Timisoara“ modeliams. Italija tvirtina, kad „Simbir“ modelį reikia išbandyti gatvėse aplink gamyklą Rumunijoje. Tačiau Cutro numatyta speciali investicija modelio „Simbir“ išbandymo takams.

| (54) | Komisija pastebi, kad esamu atveju negalima remiantis kitais faktais pateisinti didesnį automatizacijos lygį skirtingose vietovėse. Paprastai investuoti į automatizaciją apsimoka, kai reikia gaminti didelius kiekius, o tai nepasakytina apie bendrovę „De Tomaso“, kuri ketina gaminti mažus kiekius tiek Cutro, tiek alternatyviose vietovėse. Alternatyviose vietovėse kokybės lygis būtų toks pat. |
| --- | --- |

(54)

Komisija pastebi, kad esamu atveju negalima remiantis kitais faktais pateisinti didesnį automatizacijos lygį skirtingose vietovėse. Paprastai investuoti į automatizaciją apsimoka, kai reikia gaminti didelius kiekius, o tai nepasakytina apie bendrovę „De Tomaso“, kuri ketina gaminti mažus kiekius tiek Cutro, tiek alternatyviose vietovėse. Alternatyviose vietovėse kokybės lygis būtų toks pat.

| (55) | Čia išdėstyti aspektai įtikino Komisiją padaryti išvadą, kad didelius investicinių kaštų skirtumus Cutro ir alternatyviose vietovėse galima paaiškinti tik vienu faktu, kad lyginami projektai yra labai skirtingi. Norėdama sustiprinti šią išvadą Italija pateikia išsamų kai kurių operacijų investicijų aprašą. |
| --- | --- |

(55)

Čia išdėstyti aspektai įtikino Komisiją padaryti išvadą, kad didelius investicinių kaštų skirtumus Cutro ir alternatyviose vietovėse galima paaiškinti tik vienu faktu, kad lyginami projektai yra labai skirtingi. Norėdama sustiprinti šią išvadą Italija pateikia išsamų kai kurių operacijų investicijų aprašą.

| (56) | Naujausia informacija rodo, kad Cutro projekte numatoma naudoti moderniausia visiškai automatizuota gamybos sistema, pritaikyta gaminti didelius kiekius, o kitas projektas paremtas mažu proceso automatizavimu ir mažais gamybos kiekiais. Toliau pateikiamuose pavyzdžiuose atskleidžiami lyginamų projektų skirtumai:






  a) | renkant modelį „Simbir“ Cutro numatyta daugiau nei 2 milijonus eurų skirti vienai automatizuotai operacijai, t. y. įdėti priekinį langą. Paprastai šis įrenginys pakeičia rankinio įdėjimą, tik didelės gamybos atveju, kai gaminama daugiau nei 50 tūkstančių vienetų. Jokios tokio pobūdžio investicijos nėra numatyta Timisoara; |
| --- | --- | --- |

(56)

Naujausia informacija rodo, kad Cutro projekte numatoma naudoti moderniausia visiškai automatizuota gamybos sistema, pritaikyta gaminti didelius kiekius, o kitas projektas paremtas mažu proceso automatizavimu ir mažais gamybos kiekiais. Toliau pateikiamuose pavyzdžiuose atskleidžiami lyginamų projektų skirtumai:

a)

renkant modelį „Simbir“ Cutro numatyta daugiau nei 2 milijonus eurų skirti vienai automatizuotai operacijai, t. y. įdėti priekinį langą. Paprastai šis įrenginys pakeičia rankinio įdėjimą, tik didelės gamybos atveju, kai gaminama daugiau nei 50 tūkstančių vienetų. Jokios tokio pobūdžio investicijos nėra numatyta Timisoara;

| b) | taip pat renkant modelį „Simbir“ Cutro pultą įdėtų robotas, robotas taip pat surinktų priekines dalis ir stogo skydą, sutvarkytų sostus ir duris. Jokio panašus įrenginio nenumatyta Timisoara; |
| --- | --- |

b)

taip pat renkant modelį „Simbir“ Cutro pultą įdėtų robotas, robotas taip pat surinktų priekines dalis ir stogo skydą, sutvarkytų sostus ir duris. Jokio panašus įrenginio nenumatyta Timisoara;

| c) | presuojant ir virinant sportinius automobilius Cutro numatyta gana brangi darbo fazė – pjovimas lazeriu; jokios analogiškos investicijos Modena nenumatyta; |
| --- | --- |

c)

presuojant ir virinant sportinius automobilius Cutro numatyta gana brangi darbo fazė – pjovimas lazeriu; jokios analogiškos investicijos Modena nenumatyta;

| d) | Cutro ketinama naudoti gana brangią metrologinę sistemą, visiškai aprūpintą įrenginiais, turinčią matavimo sistemą, paremtą koordinatėmis tiek automobilio korpusui, tiek kitoms dalims. Jokios panašios investicijos nė vienoje alternatyvioje vietovėje nenumatyta; |
| --- | --- |

d)

Cutro ketinama naudoti gana brangią metrologinę sistemą, visiškai aprūpintą įrenginiais, turinčią matavimo sistemą, paremtą koordinatėmis tiek automobilio korpusui, tiek kitoms dalims. Jokios panašios investicijos nė vienoje alternatyvioje vietovėje nenumatyta;

| e) | Cutro numatyta labai sudėtinga sistema, skirta kontroliuoti atvežamų prekių kokybę, tai labai skiriasi nuo esamos praktikos, kai kokybės kontrolė paliekama tiekėjo atsakomybei. Kitur to nenumatoma; |
| --- | --- |

e)

Cutro numatyta labai sudėtinga sistema, skirta kontroliuoti atvežamų prekių kokybę, tai labai skiriasi nuo esamos praktikos, kai kokybės kontrolė paliekama tiekėjo atsakomybei. Kitur to nenumatoma;

| f) | Cutro surinkimui numatyta centralizuota ir kompiuterizuota montavimo ir diagnostikos sistema. Niekur kitus tokios sistemos nėra numatyta, nors galutinis produktas turi atitikti reikiamą minėtą kokybės lygį; |
| --- | --- |

f)

Cutro surinkimui numatyta centralizuota ir kompiuterizuota montavimo ir diagnostikos sistema. Niekur kitus tokios sistemos nėra numatyta, nors galutinis produktas turi atitikti reikiamą minėtą kokybės lygį;

| g) | Cutro numatyta įrengti nuolatinio mokymo centrą, dotuojamą vidutinio lygio infrastruktūrų, kuriame galėtų mokytis ir tiekėjų darbuotojai. Niekur nėra numatyta analogiško centro; |
| --- | --- |

g)

Cutro numatyta įrengti nuolatinio mokymo centrą, dotuojamą vidutinio lygio infrastruktūrų, kuriame galėtų mokytis ir tiekėjų darbuotojai. Niekur nėra numatyta analogiško centro;

| h) | Cutro numatoma atlikti motorų išbandymo darbus. Tai „De Tomaso“ leistų atlikti ne tik standartinius gaminių išbandymo darbus, bet ir vykdyti tyrimus, taip pat užsiimti iš užsienio tiekėjų nupirktų ir Cutro automobiliams sumontuotų motorų tobulinimu (sportiniams automobiliams benzinas, o „Simbir“ modeliui dyzelinas). Alternatyvaus sprendimo atveju „De Tomaso“ atliktų standartinius išbandymo darbus ne gamykloje, t. y. tai atliktų nepriklausoma bendrovė (Modena) arba motorų tiekėjas (Timisoara), ir nebūtų numatyta nei tyrimų, nei tobulinimo veiklos. |
| --- | --- |

h)

Cutro numatoma atlikti motorų išbandymo darbus. Tai „De Tomaso“ leistų atlikti ne tik standartinius gaminių išbandymo darbus, bet ir vykdyti tyrimus, taip pat užsiimti iš užsienio tiekėjų nupirktų ir Cutro automobiliams sumontuotų motorų tobulinimu (sportiniams automobiliams benzinas, o „Simbir“ modeliui dyzelinas). Alternatyvaus sprendimo atveju „De Tomaso“ atliktų standartinius išbandymo darbus ne gamykloje, t. y. tai atliktų nepriklausoma bendrovė (Modena) arba motorų tiekėjas (Timisoara), ir nebūtų numatyta nei tyrimų, nei tobulinimo veiklos.

| (57) | Atsižvelgdama į visus šiuos punktus Komisija daro išvadą, kad numatyta finansinė pagalba įrenginiams ir detalėms, formavimo staklėms ir leidimui naudotis tiekėjams Cutro yra didelė ir nėra sulyginama su investiciniais kaštais alternatyvių sprendimų atveju. Remdamasi turima informacija ir užsienio (automobilių gamybos sektoriaus) eksperto pagalba Komisija nustatė, kad objektyvų vietovių skirtumą sudaro tiekėjų tinklas, darbo kaštai, įstatymai ir darbo jėgos kvalifikacija, o tai galima laikyti 25 proc. kliuviniu Cutro. Toliau Komisija daro išvadą, kad investiciniai kaštai įrenginiams ir detalėms, formavimo staklėms ir leidimui naudotis tiekėjams gali būti tinkami Cutro projektui, jei finansinė pagalba padidėtų iki 94 530 690 (11) eurų (Italija kalba apie 165 381 681 euro sumą). |
| --- | --- |

(57)

Atsižvelgdama į visus šiuos punktus Komisija daro išvadą, kad numatyta finansinė pagalba įrenginiams ir detalėms, formavimo staklėms ir leidimui naudotis tiekėjams Cutro yra didelė ir nėra sulyginama su investiciniais kaštais alternatyvių sprendimų atveju. Remdamasi turima informacija ir užsienio (automobilių gamybos sektoriaus) eksperto pagalba Komisija nustatė, kad objektyvų vietovių skirtumą sudaro tiekėjų tinklas, darbo kaštai, įstatymai ir darbo jėgos kvalifikacija, o tai galima laikyti 25 proc. kliuviniu Cutro. Toliau Komisija daro išvadą, kad investiciniai kaštai įrenginiams ir detalėms, formavimo staklėms ir leidimui naudotis tiekėjams gali būti tinkami Cutro projektui, jei finansinė pagalba padidėtų iki 94 530 690 (11) eurų (Italija kalba apie 165 381 681 euro sumą).

| (58) | Atsižvelgdama į minėtus priimtinus kaštus Komisija pirmiausiai pabrėžia, kad jos tikslas nėra nuspręsti, kokios investicijos turėtų būti vykdomos arba nevykdomos Cutro – jos tikslas nustatyti, ar investicijos, kurias planuoja „De Tomaso“, būtų palyginamos pagal automobilių gamybos sektoriaus tvarkos taisykles su investicijomis, galimomis kitose vietovėse, ir ar tos investicijos yra galimos pagal teikiamos pagalbos taisykles. Antra, Komisija teigia, kad neturėjo galimybės atlikti detalaus alternatyvių projektų palyginimo, nes Italija mano, kad tai nėra įmanoma. Komisija turėjo remtis turima informacija. |
| --- | --- |

(58)

Atsižvelgdama į minėtus priimtinus kaštus Komisija pirmiausiai pabrėžia, kad jos tikslas nėra nuspręsti, kokios investicijos turėtų būti vykdomos arba nevykdomos Cutro – jos tikslas nustatyti, ar investicijos, kurias planuoja „De Tomaso“, būtų palyginamos pagal automobilių gamybos sektoriaus tvarkos taisykles su investicijomis, galimomis kitose vietovėse, ir ar tos investicijos yra galimos pagal teikiamos pagalbos taisykles. Antra, Komisija teigia, kad neturėjo galimybės atlikti detalaus alternatyvių projektų palyginimo, nes Italija mano, kad tai nėra įmanoma. Komisija turėjo remtis turima informacija.

| (59) | Komisijos išvada, kad bendra priimtina projekto kaštų suma gali padidėti iki 136 061 346 eurų (12) Nustatant Cutro regionines kliūtis buvo atsižvelgta tik į šias finansines investicijas. Šis pakeitimas leido sumažinti investicinių kaštus ir kitas reikalingas išlaidas nuo 89 757 129 iki 18 906 138 eurų (13). |
| --- | --- |

(59)

Komisijos išvada, kad bendra priimtina projekto kaštų suma gali padidėti iki 136 061 346 eurų (12) Nustatant Cutro regionines kliūtis buvo atsižvelgta tik į šias finansines investicijas. Šis pakeitimas leido sumažinti investicinių kaštus ir kitas reikalingas išlaidas nuo 89 757 129 iki 18 906 138 eurų (13).

| (60) | Komisija taip pat išanalizavo kaštų palyginimą, atliktą Italijos PNA, su pastabomis dėl projekto proceso, pateiktomis taip pat Italijos. Darbo jėgos poreikio klausimu Komisija priima Italijos pateiktus pataisymus dėl vadovų ir tarnautojų skaičiaus, nedirbančių rankinio darbo alternatyvių projektų atveju. Komisija pastebi, kad darbuotojų skaičiaus padidėjimas nebuvo tinkamai įtrauktas į PNA norint tinkamai apskaičiuoti darbo kaštus. Iš tiesų alternatyviame sprendime darbuotojų skaičius, nurodytas PNA 2009 m., yra 642, o aiškinamuosiuose dokumentuose nurodytas skaičius 685. Komisija mano, kad teisingas yra antrasis skaičius, ir jį taikė PNA. Taigi alternatyvaus sprendimo darbo kaštai padidėja nuo 23 448 521 iki 28 526 739 eurų, o alternatyvi šių duomenų išlaidų kliūtis sumažėja 5 078 218 eurų (62 658 707 eurai vietoje 67 736 925 eurų). |
| --- | --- |

(60)

Komisija taip pat išanalizavo kaštų palyginimą, atliktą Italijos PNA, su pastabomis dėl projekto proceso, pateiktomis taip pat Italijos. Darbo jėgos poreikio klausimu Komisija priima Italijos pateiktus pataisymus dėl vadovų ir tarnautojų skaičiaus, nedirbančių rankinio darbo alternatyvių projektų atveju. Komisija pastebi, kad darbuotojų skaičiaus padidėjimas nebuvo tinkamai įtrauktas į PNA norint tinkamai apskaičiuoti darbo kaštus. Iš tiesų alternatyviame sprendime darbuotojų skaičius, nurodytas PNA 2009 m., yra 642, o aiškinamuosiuose dokumentuose nurodytas skaičius 685. Komisija mano, kad teisingas yra antrasis skaičius, ir jį taikė PNA. Taigi alternatyvaus sprendimo darbo kaštai padidėja nuo 23 448 521 iki 28 526 739 eurų, o alternatyvi šių duomenų išlaidų kliūtis sumažėja 5 078 218 eurų (62 658 707 eurai vietoje 67 736 925 eurų).

| (61) | Transportavimo išlaidų į užsienį klausimu Komisija priima Italijos pataisymą, kurį atlikus sumažėja 745 269 eurų santykinė kliūtis nuo bendros kaštų sumos (iš pradžių atitinkamos Italijos tarnybos buvo apskaičiavusios 754 916 eurų). |
| --- | --- |

(61)

Transportavimo išlaidų į užsienį klausimu Komisija priima Italijos pataisymą, kurį atlikus sumažėja 745 269 eurų santykinė kliūtis nuo bendros kaštų sumos (iš pradžių atitinkamos Italijos tarnybos buvo apskaičiavusios 754 916 eurų).

| (62) | Atlikti kaštų – naudos analizės pakeitimų rezultatai skiriasi nuo Italijos pateikiamų. Pakeista PNA nurodo Cutro kliūtį, lygią 82 310 114 eurų (14) grynosios vertės 2003 m. (vietoje bendros 158 248 977 eurų sumos). Taigi galiausiai projekto kliūties procentas yra 60,49 proc. (15) (skirtingai nuo pradžios procento, lygaus 76,48 proc.). |
| --- | --- |

(62)

Atlikti kaštų – naudos analizės pakeitimų rezultatai skiriasi nuo Italijos pateikiamų. Pakeista PNA nurodo Cutro kliūtį, lygią 82 310 114 eurų (14) grynosios vertės 2003 m. (vietoje bendros 158 248 977 eurų sumos). Taigi galiausiai projekto kliūties procentas yra 60,49 proc. (15) (skirtingai nuo pradžios procento, lygaus 76,48 proc.).

| (63) | Galiausiai remdamasi automobilių gamybos sektoriaus taisyklių 3.2 dalies a punktu Komisija išanalizavo derinimo klausimą – padidinti leistiną finansinę pagalbą, tai būtų kaip papildomas investitoriaus paskatinimas investuoti į aptariamą regioną. Aišku, investuodama „De Tomaso“ stipriai padidins savo gamybinius pajėgumus, nes šiuo metu šios bendrovės gamybos apimtys yra kaip niekada žemos. Laikantis automobilių gamybos sektoriaus taisyklių, „regiono kliūties procentas“, esantis PNA, sumažinamas vienu procentu (virš konkurencinio „išaugęs“ investicinio projekto procentinis santykis regione, kuriame taikoma Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktas). Galutis procentas yra 59,49 proc. ESL žemesnis nei didžiausias regionų procentas, lygus 50 proc. ESN didelėms bendrovėms Calabria (didžiausias procentas šiam projektui atitinka 73,83 proc. ESL) ir, žinoma, MVĮ (mažos ir vidutinės įmonės). Kadangi bet kokiu atveju „regionų kliūties procentas“ lieka žemesnis nei maksimalus 73,83 proc. ESL regionų procentas, nėra būtina nustatyti, ar „De Tomaso“ priklauso MVĮ. |
| --- | --- |

(63)

Galiausiai remdamasi automobilių gamybos sektoriaus taisyklių 3.2 dalies a punktu Komisija išanalizavo derinimo klausimą – padidinti leistiną finansinę pagalbą, tai būtų kaip papildomas investitoriaus paskatinimas investuoti į aptariamą regioną. Aišku, investuodama „De Tomaso“ stipriai padidins savo gamybinius pajėgumus, nes šiuo metu šios bendrovės gamybos apimtys yra kaip niekada žemos. Laikantis automobilių gamybos sektoriaus taisyklių, „regiono kliūties procentas“, esantis PNA, sumažinamas vienu procentu (virš konkurencinio „išaugęs“ investicinio projekto procentinis santykis regione, kuriame taikoma Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktas). Galutis procentas yra 59,49 proc. ESL žemesnis nei didžiausias regionų procentas, lygus 50 proc. ESN didelėms bendrovėms Calabria (didžiausias procentas šiam projektui atitinka 73,83 proc. ESL) ir, žinoma, MVĮ (mažos ir vidutinės įmonės). Kadangi bet kokiu atveju „regionų kliūties procentas“ lieka žemesnis nei maksimalus 73,83 proc. ESL regionų procentas, nėra būtina nustatyti, ar „De Tomaso“ priklauso MVĮ.

V.   IŠVADA

| (64) | Komisija mano, kad regioninė finansinė pagalba, kurią Italija ketina suteikti „De Tomaso“ aptartam projektui, yra suderinama su bendrąja rinka, kol nebus viršyta parama, lygi 59,49 proc. ESL leistinų kaštų. Komisija mano, kad leistini aptariamo projekto kaštai išaugs iki 136 061 346 eurų 2003 m. vertės (būsimas 5,06 proc. mokestis). Komisija mano, kad regioninė finansinė pagalba, kurią Italija ketina suteikti „De Tomaso“ aptartam projektui, yra suderinama su bendrąja rinka, ir kuri neviršytų bendros eurų ESL sumos (2003 m. vertės būsimas mokestis 5,06 proc.). |
| --- | --- |

(64)

Komisija mano, kad regioninė finansinė pagalba, kurią Italija ketina suteikti „De Tomaso“ aptartam projektui, yra suderinama su bendrąja rinka, kol nebus viršyta parama, lygi 59,49 proc. ESL leistinų kaštų. Komisija mano, kad leistini aptariamo projekto kaštai išaugs iki 136 061 346 eurų 2003 m. vertės (būsimas 5,06 proc. mokestis). Komisija mano, kad regioninė finansinė pagalba, kurią Italija ketina suteikti „De Tomaso“ aptartam projektui, yra suderinama su bendrąja rinka, ir kuri neviršytų bendros eurų ESL sumos (2003 m. vertės būsimas mokestis 5,06 proc.).

| (65) | Bet kokia kita valstybės pagalba investiciniams projektams kaip aptartasis, nėra sulyginamas su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(65)

Bet kokia kita valstybės pagalba investiciniams projektams kaip aptartasis, nėra sulyginamas su bendrąja rinka.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalba, kurią Italija ketina suteikti bendrovėms „Società Consortile De Tomaso srl“ ir „UAZ Europa srl“, yra suderinama su bandrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, taip pat bendra 80 949 501 euro suma atitinka 2003 m. finansinę pagalbą taikant būsimą 5,06 proc. mokestį.

2 straipsnis

Papildoma valstybės pagalba atsižvelgiant į bendrą grynąjį pagalbos intensyvumą, nurodytą 1 straipsnyje, kurią Italija ketina gauti bendrovėms „Società Consortile De Tomaso srl“ ir „UAZ Europa srl“ analizuojamam projektui vykdyti nėra suderinama su bendrąja rinka.

3 straipsnis

Šio sprendimo vykdytoja yra Italijos Respublika.

Priimta Briuselyje, 2005 m. sausio 19 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 188, 2003 8 8, p. 3.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  OL L 10, 2001 1 13, p. 33.

3

(4)  Klaida: grynosios pinigų vertės, ne bendrasis subsidijos ekvivalentas.

4

(5)  5,06 % diskonto norma yra pateikta lentelėje „Valstybės pagalba – orientacinės ir diskonto normos (procentais) nuo 1997 rugpjūčio 1 d.“ (žr. http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/reference_rates) ir atitinka 2002 m. (pranešimo pasirodymo metai) normą.

5

(6)  2000 m. liepos 12 d. Komisijos sprendimas, paskelbtas OL C 78, 2000 9 30, p. 26, neteikti prieštaravimų atvejui Nr. 715/99.

6

(7)  Remiantis MVĮ (mažos ir vidutinės įmonės) reglamento 4 straipsnio 3 dalimi, kai MVĮ investicija vykdoma regionuose, kuriems gali būti teikiama pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą, didžiausia projekto pagalbos suma, numatyta Komisijos patvirtintame dokumente, gali būti padidinta 15 proc. visos valstybės skiriamos pagalbos sumos, jei bendras grynasis pagalbos intensyvumas neviršija 75 proc.

7

(8)  OL C 279, 1997 9 15, p. 1 ir OL C 368, 2001 12 22, p. 10.

8

(9)  Klaida: penkiametis, ne trimetis.

9

(10)  Formula (abu esamos vertės).

10

Esamu momentu investicija išauga iki 206 912 337 eurų [žr. 10 punktą].

Formula.

(11)  (Finansinė parama įrenginiams ir detalėms, formavimo staklėms ir leidimui naudotis tiekėjams) x (1+kliūties procentas Cutro) = 75 624 552 [žr. ankstesnį 46 punktą] x 1,25 = 94 530 690.

11

(12)  Priimtini žemės, pastatų ir statinių kaštai (41 530 657) [žr. 45 punktą] + priimtini įrenginių, detalių, formavimo staklių ... kaštai (94 530 690) [žr.59 punktą] = 136 061 346.

12

(13)  Kiekvienos kliūties kompensacija kalbant apie įrenginių, detalių, formavimo staklių investicines išlaidas, lygias priimtiniems kaštams, apskaičiuotiems šiems duomenims (94 530 690) [žr. 59 punktą] – šių duomenų kaštai alternatyviose vietovėse (75 624 552) [žr. 46 punktą] = 18 906 138.

13

(14)  18 906 138 (investiciniai kaštai [žr. 61 punktą]) + 62 658 707 (veiklos kaštai [žr. 62 punktą]) + 745 269 (transportavimo kaštai [žr. 63 punktą]) = 82 310 114.

14

(15)  Formula [žr. 61 punktą naujiems investiciniams kaštams, ankstesnis pataisymas].

15

---

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/42

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. kovo 16 d.

dėl pagalbos schemos C 8/2004 (ex NN 164/2003), kurią Italija įgyvendino neseniai į biržos sąrašus įtrauktoms bendrovėms

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 591)

(Tik tekstas italų kalba yra autentiškas)

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/261/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į sutartį dėl Europos ekonominės erdvės, ypač į jos 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal nurodytus straipsnius (1),

kadangi:

I   PROCEDŪRA

| 1. | 2003 m. spalio 2 d. Italija priėmė 2003 m. rugsėjo 30 d. įstatyminį potvarkį (ĮP) Nr. 269, kuris įsigaliojo jį paskelbus 2003 m. spalio 2 d. Italijos Respublikos oficialiajame leidinyje Nr. 229, ir kuris nustato „Skubias taisykles, skatinančias valstybės finansų vystymąsi ir jų tobulinimą“ (ĮP 269/2003). ĮP 269/2003 1 straipsnio 1 dalies d punkte ir 11 straipsnyje numatomos specialios mokesčių lengvatos bendrovėms, kurių akcijas buvo leista kotiruoti nuo 2003 m. spalio 2 d. iki 2004 m. gruodžio 31 d. Europos Sąjungos reguliuojamoje rinkoje. ĮP 269/2003 1 straipsnio 1 dalies d punktas ir 11 straipsnis vėliau buvo perkelti be jokių pakeitimų į 2003 m. lapkričio 24 d. įstatymą Nr. 326 (toliau – L 326/2003), paskelbtą 2003 m. lapkričio 25 d. Italijos Respublikos oficialiajame leidinyje Nr. 274. |
| --- | --- |

1.

2003 m. spalio 2 d. Italija priėmė 2003 m. rugsėjo 30 d. įstatyminį potvarkį (ĮP) Nr. 269, kuris įsigaliojo jį paskelbus 2003 m. spalio 2 d. Italijos Respublikos oficialiajame leidinyje Nr. 229, ir kuris nustato „Skubias taisykles, skatinančias valstybės finansų vystymąsi ir jų tobulinimą“ (ĮP 269/2003). ĮP 269/2003 1 straipsnio 1 dalies d punkte ir 11 straipsnyje numatomos specialios mokesčių lengvatos bendrovėms, kurių akcijas buvo leista kotiruoti nuo 2003 m. spalio 2 d. iki 2004 m. gruodžio 31 d. Europos Sąjungos reguliuojamoje rinkoje. ĮP 269/2003 1 straipsnio 1 dalies d punktas ir 11 straipsnis vėliau buvo perkelti be jokių pakeitimų į 2003 m. lapkričio 24 d. įstatymą Nr. 326 (toliau – L 326/2003), paskelbtą 2003 m. lapkričio 25 d. Italijos Respublikos oficialiajame leidinyje Nr. 274.

| 2. | 2003 m. spalio 22 d. laišku (D/56756) Komisija pakvietė atitinkamas Italijos valdžios institucijas pateikti informaciją, susijusią su aptariamomis lengvatomis ir jų įgyvendinimu, siekiant nustatyti, ar jos nėra pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnyje. Šiame laiške Komisija priminė Italijai apie jos įsipareigojimą informuoti Komisiją apie kiekvieną priemonę, kuri yra pagalba, prieš jos įgyvendinimą, kaip apibrėžta Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

2.

2003 m. spalio 22 d. laišku (D/56756) Komisija pakvietė atitinkamas Italijos valdžios institucijas pateikti informaciją, susijusią su aptariamomis lengvatomis ir jų įgyvendinimu, siekiant nustatyti, ar jos nėra pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnyje. Šiame laiške Komisija priminė Italijai apie jos įsipareigojimą informuoti Komisiją apie kiekvieną priemonę, kuri yra pagalba, prieš jos įgyvendinimą, kaip apibrėžta Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje.

| 3. | 2003 m. lapkričio 11 d. (A/37737) ir 2003 m. lapkričio 26 d. (A/38138) laiškais atitinkamos Italijos valdžios institucijos suteikė reikalingą informaciją. 2003 m. gruodžio 19 d. laišku (D/58192) Komisija dar kartą priminė Italijai jos įsipareigojimą pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį ir pakvietė atitinkamas Italijos valdžios institucijas informuoti potencialius šių mokesčių lengvatų gavėjus apie Sutartyje ir 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (2), 14 straipsnyje numatytas pasekmes, jei nustatoma, kad mokesčių lengvatos sudaro neteisėtą valstybės pagalbą, suteiktą negavus išankstinio Komisijos leidimo. |
| --- | --- |

3.

2003 m. lapkričio 11 d. (A/37737) ir 2003 m. lapkričio 26 d. (A/38138) laiškais atitinkamos Italijos valdžios institucijos suteikė reikalingą informaciją. 2003 m. gruodžio 19 d. laišku (D/58192) Komisija dar kartą priminė Italijai jos įsipareigojimą pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį ir pakvietė atitinkamas Italijos valdžios institucijas informuoti potencialius šių mokesčių lengvatų gavėjus apie Sutartyje ir 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (2), 14 straipsnyje numatytas pasekmes, jei nustatoma, kad mokesčių lengvatos sudaro neteisėtą valstybės pagalbą, suteiktą negavus išankstinio Komisijos leidimo.

| 4. | 2004 m. vasario 18 d. laišku (SG 2004 D/200644) Komisija pranešė Italijai apie sprendimą pradėti procedūrą, numatytą Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, dėl mokesčių lengvatų, Italijos suteiktų neseniai į biržos sąrašus įtrauktoms bendrovėms. |
| --- | --- |

4.

2004 m. vasario 18 d. laišku (SG 2004 D/200644) Komisija pranešė Italijai apie sprendimą pradėti procedūrą, numatytą Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, dėl mokesčių lengvatų, Italijos suteiktų neseniai į biržos sąrašus įtrauktoms bendrovėms.

| 5. | 2004 m. balandžio 22 d. laišku Italijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas. |
| --- | --- |

5.

2004 m. balandžio 22 d. laišku Italijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas.

| 6. | Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo paskelbtas 2004 m. rugsėjo 3 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, kuriame suinteresuotieji asmenys buvo kviečiami pateikti savo pastabas (3). |
| --- | --- |

6.

Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo paskelbtas 2004 m. rugsėjo 3 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, kuriame suinteresuotieji asmenys buvo kviečiami pateikti savo pastabas (3).

| 7. | 2004 m. rugsėjo 16 ir 27 dienomis įvyko du Komisijos atstovų ir Italijos mokesčių inspekcijos ad hoc susirinkimai, siekiant aptarti kai kuriuos schemos aspektus. |
| --- | --- |

7.

2004 m. rugsėjo 16 ir 27 dienomis įvyko du Komisijos atstovų ir Italijos mokesčių inspekcijos ad hoc susirinkimai, siekiant aptarti kai kuriuos schemos aspektus.

| 8. | 2004 m. spalio 4 d. faksu (A/37459) Borsa Italiana SpA pateikė savo pastabas. 2004 m. spalio 28 d. laišku (D/57697) Komisija perdavė šias pastabas Italijos valdžios institucijoms. 2004 m. gruodžio 2 d. laišku (A/39473) Italijos valdžios institucijos pateikė atsakymus į pateiktas pastabas. |
| --- | --- |

8.

2004 m. spalio 4 d. faksu (A/37459) Borsa Italiana SpA pateikė savo pastabas. 2004 m. spalio 28 d. laišku (D/57697) Komisija perdavė šias pastabas Italijos valdžios institucijoms. 2004 m. gruodžio 2 d. laišku (A/39473) Italijos valdžios institucijos pateikė atsakymus į pateiktas pastabas.

II   PRIEMONĖS APIBŪDINIMAS

| 9. | Priemonė numato dvi mokesčių lengvatų grupes, susijusias su Italijoje apmokestintų bendrovių kotiravimu biržose. |
| --- | --- |

9.

Priemonė numato dvi mokesčių lengvatų grupes, susijusias su Italijoje apmokestintų bendrovių kotiravimu biržose.

| 10. | Remiantis ĮP 269/2003 11 straipsniu, bendrovės, kurios nuo 2003 m. spalio 2 d. iki 2004 m. gruodžio 31 d. yra įtraukiamos į vienos iš reguliuojamų Europos Sąjungos valstybės narės akcijų biržų sąrašus, trejus metus galės mokėti sumažintą 20 įmonių pajamų mokestį (paprastai taikomas tarifas: 2003 m. – 35 %, 2004 m. – 33 %). Tokia mokesčių lengvata taikoma tik tada, kai į biržos sąrašus įtraukta bendrovė per jos akcijų pirminius viešus pasiūlymus (PVP) padidina savo grynąjį kapitalą bent 15, su sąlyga, kad toks naudos gavėjas dar nebuvo įtrauktas į vienos iš Europos akcijų biržų sąrašus. Didžiausia pajamų, kurioms gali būti taikomas sumažintas mokesčio tarifas, suma yra 30 mln. eurų per metus, todėl pagalba atitinkamai galėjo būti ne daugiau kaip 4,5 mln. eurų (35 – 20 % = 15 % iš 30 mln.) 2003 m., o 2004 m. ji negalėjo būti didesnė nei 3,9 mln. (33 – 20 % = 13 iš 30 % mln.). |
| --- | --- |

10.

Remiantis ĮP 269/2003 11 straipsniu, bendrovės, kurios nuo 2003 m. spalio 2 d. iki 2004 m. gruodžio 31 d. yra įtraukiamos į vienos iš reguliuojamų Europos Sąjungos valstybės narės akcijų biržų sąrašus, trejus metus galės mokėti sumažintą 20 įmonių pajamų mokestį (paprastai taikomas tarifas: 2003 m. – 35 %, 2004 m. – 33 %). Tokia mokesčių lengvata taikoma tik tada, kai į biržos sąrašus įtraukta bendrovė per jos akcijų pirminius viešus pasiūlymus (PVP) padidina savo grynąjį kapitalą bent 15, su sąlyga, kad toks naudos gavėjas dar nebuvo įtrauktas į vienos iš Europos akcijų biržų sąrašus. Didžiausia pajamų, kurioms gali būti taikomas sumažintas mokesčio tarifas, suma yra 30 mln. eurų per metus, todėl pagalba atitinkamai galėjo būti ne daugiau kaip 4,5 mln. eurų (35 – 20 % = 15 % iš 30 mln.) 2003 m., o 2004 m. ji negalėjo būti didesnė nei 3,9 mln. (33 – 20 % = 13 iš 30 % mln.).

| 11. | Jei pirmiau minėtu laikotarpiu į biržos sąrašus įtraukta bendrovė daugiau joje nekotiruojama, lengvata taikoma tik laikotarpiui ar laikotarpiams, kuriais buvo prekiauta bendrovės akcijomis biržoje. Tokia pati lengvata taikoma ir tuomet, jei bendrovė vėliau įtraukiama į kitos Europos vertybinių popierių biržos sąrašus, kurioje garantuojamas toks pat investuotojų apsaugos lygis kaip ir Italijos vertybinių popierių biržoje. |
| --- | --- |

11.

Jei pirmiau minėtu laikotarpiu į biržos sąrašus įtraukta bendrovė daugiau joje nekotiruojama, lengvata taikoma tik laikotarpiui ar laikotarpiams, kuriais buvo prekiauta bendrovės akcijomis biržoje. Tokia pati lengvata taikoma ir tuomet, jei bendrovė vėliau įtraukiama į kitos Europos vertybinių popierių biržos sąrašus, kurioje garantuojamas toks pat investuotojų apsaugos lygis kaip ir Italijos vertybinių popierių biržoje.

| 12. | ĮP 269/2003 1 straipsnio 1 dalies d punkte numatoma, kad neseniai į biržos sąrašus įtrauktos bendrovės, kurios atitinka sąlygas, nurodytas ĮP 269/2003 11 straipsnyje, gali sumažinti savo apmokestinamas pajamas suma, lygia 2004 m. turėtoms įtraukimo į biržos sąrašus išlaidoms dėl PVP. Šis apmokestinamų pajamų sumažinimas atliekamas neskaitant įprastų atskaitymų nuo patirtų PVP išlaidų, kurios mokesčių tikslais yra laikomos bendrovės išlaidomis. Išlaidas, patirtas dėl PVP sandorių, sudaro išsamaus bendrovės tyrimo („due diligence“ tyrimas), išorės konsultacijų ir sandorių reglamentavimo išlaidos, kurios Italijos vertybinių popierių biržos atveju sudaro nuo 3,5–7 % sutartos įtraukimo į biržos sąrašus sumos. Kad bendrovės galėtų pasinaudoti tokiu apmokestinamų pajamų sumažinimu, iš nepriklausomo auditoriaus privalo gauti realiai patirtų išlaidų patvirtinimą. |
| --- | --- |

12.

ĮP 269/2003 1 straipsnio 1 dalies d punkte numatoma, kad neseniai į biržos sąrašus įtrauktos bendrovės, kurios atitinka sąlygas, nurodytas ĮP 269/2003 11 straipsnyje, gali sumažinti savo apmokestinamas pajamas suma, lygia 2004 m. turėtoms įtraukimo į biržos sąrašus išlaidoms dėl PVP. Šis apmokestinamų pajamų sumažinimas atliekamas neskaitant įprastų atskaitymų nuo patirtų PVP išlaidų, kurios mokesčių tikslais yra laikomos bendrovės išlaidomis. Išlaidas, patirtas dėl PVP sandorių, sudaro išsamaus bendrovės tyrimo („due diligence“ tyrimas), išorės konsultacijų ir sandorių reglamentavimo išlaidos, kurios Italijos vertybinių popierių biržos atveju sudaro nuo 3,5–7 % sutartos įtraukimo į biržos sąrašus sumos. Kad bendrovės galėtų pasinaudoti tokiu apmokestinamų pajamų sumažinimu, iš nepriklausomo auditoriaus privalo gauti realiai patirtų išlaidų patvirtinimą.

| 13. | Dėl ĮP 269/2003 1 straipsnio pirmos dalies d punkte numatyto apmokestinamų pajamų sumažinimo gali sumažėti faktinė 2004 m. mokesčių našta, kadangi mokėtinų mokesčių suma sumažėja 33 % (arba yra lygi įmonių pajamų mokesčiui, nustatytam 2004 m. neatsižvelgiant į sumažintą 20 % nominalų tarifą, kuris taikomas dėl pirmiau nurodytos mokesčių lengvatos) leistinų įtraukimo į biržos sąrašus išlaidų sumos. Pagal išankstinio įmonių pelno mokesčio mokėjimo sistemą Italijoje bendrovės, gaunančios pagalbą, 2004 mokestinių metų laikotarpiu sumoka pajamų mokesčius dviem etapais, remdamosi apytiksliu 2004 m. mokėtinų mokesčių apskaičiavimu ir atsižvelgiant į sumažinimą, kurį numato minėta schema. Siekiant išvengti lengvatų taikymo atliekant išankstinius mokėjimus 2005 m. (taip būtų, jei išankstiniai mokėjimai būtų apskaičiuoti remiantis 2004 m. sumokėtu sumažintu mokesčiu), ĮP 269/2003 1 straipsnio 1 dalies d punktas numato, kad 2005 m. išankstiniai mokėjimai būtų skaičiuojami remiantis mokesčiu, mokėtinu 2004 m. nesant aptariamos mokesčių lengvatos. |
| --- | --- |

13.

Dėl ĮP 269/2003 1 straipsnio pirmos dalies d punkte numatyto apmokestinamų pajamų sumažinimo gali sumažėti faktinė 2004 m. mokesčių našta, kadangi mokėtinų mokesčių suma sumažėja 33 % (arba yra lygi įmonių pajamų mokesčiui, nustatytam 2004 m. neatsižvelgiant į sumažintą 20 % nominalų tarifą, kuris taikomas dėl pirmiau nurodytos mokesčių lengvatos) leistinų įtraukimo į biržos sąrašus išlaidų sumos. Pagal išankstinio įmonių pelno mokesčio mokėjimo sistemą Italijoje bendrovės, gaunančios pagalbą, 2004 mokestinių metų laikotarpiu sumoka pajamų mokesčius dviem etapais, remdamosi apytiksliu 2004 m. mokėtinų mokesčių apskaičiavimu ir atsižvelgiant į sumažinimą, kurį numato minėta schema. Siekiant išvengti lengvatų taikymo atliekant išankstinius mokėjimus 2005 m. (taip būtų, jei išankstiniai mokėjimai būtų apskaičiuoti remiantis 2004 m. sumokėtu sumažintu mokesčiu), ĮP 269/2003 1 straipsnio 1 dalies d punktas numato, kad 2005 m. išankstiniai mokėjimai būtų skaičiuojami remiantis mokesčiu, mokėtinu 2004 m. nesant aptariamos mokesčių lengvatos.

| 14. | Todėl dviems lengvatoms, numatytoms atitinkamai ĮP 269/2003 1 straipsnio 1 dalies d punkte ir 11 straipsnyje, taikomi skirtingi laikotarpiai. Apmokestinamų pajamų sumažinimo lengvata taikoma tik 2004 m., o įtraukimo į biržos sąrašus lengvata taikoma trejų metų laikotarpiu nuo įtraukimo į biržos sąrašus pradžios. Italijos valdžios institucijos patvirtino, kad lengvatos netaikomos išankstiniams mokėjimams, kurie turėjo būti atlikti 2003 m.; jos gali būti taikomos tik 2004 m. ir, kiek tai susiję su ĮP 269/2003 11 straipsniu, trejų metų laikotarpiu nuo įtraukimo į biržos sąrašus pradžios. |
| --- | --- |

14.

Todėl dviems lengvatoms, numatytoms atitinkamai ĮP 269/2003 1 straipsnio 1 dalies d punkte ir 11 straipsnyje, taikomi skirtingi laikotarpiai. Apmokestinamų pajamų sumažinimo lengvata taikoma tik 2004 m., o įtraukimo į biržos sąrašus lengvata taikoma trejų metų laikotarpiu nuo įtraukimo į biržos sąrašus pradžios. Italijos valdžios institucijos patvirtino, kad lengvatos netaikomos išankstiniams mokėjimams, kurie turėjo būti atlikti 2003 m.; jos gali būti taikomos tik 2004 m. ir, kiek tai susiję su ĮP 269/2003 11 straipsniu, trejų metų laikotarpiu nuo įtraukimo į biržos sąrašus pradžios.

| 15. | Pristatydama įstatyminį potvarkį, numatantį aptariamą mokesčių lengvatą, Italijos Vyriausybė apskaičiavo, kad priemonė galėtų sudominti dešimt potencialių pagalbos gavėjų 2003 m. ir dvidešimt penkis potencialius pagalbos gavėjus 2004 m. Dėl to 2003 m. būtų negauta 7,2 mln. eurų, o 2004 m. – 27,7 mln. eurų mokesčių. Kitų dvejų metų, kai bus taikoma ši schema, laikotarpio sąmata nebuvo pateikta. |
| --- | --- |

15.

Pristatydama įstatyminį potvarkį, numatantį aptariamą mokesčių lengvatą, Italijos Vyriausybė apskaičiavo, kad priemonė galėtų sudominti dešimt potencialių pagalbos gavėjų 2003 m. ir dvidešimt penkis potencialius pagalbos gavėjus 2004 m. Dėl to 2003 m. būtų negauta 7,2 mln. eurų, o 2004 m. – 27,7 mln. eurų mokesčių. Kitų dvejų metų, kai bus taikoma ši schema, laikotarpio sąmata nebuvo pateikta.

III   PROCESO EIGĄ PASPARTINUSIOS PRIEŽASTYS

| 16. | Kad pradėtų formalų procesą, Komisija manė, kad priemonė atitinka visus kriterijus, pagal kuriuos ją būtų galima laikyti valstybės parama pagal sutarties 87 straipsnio pirmą dalį. Komisija pabrėžė, kad priemonė skiriama į du ekonominės naudos tipus. Pirma, įdiegia bendrovių, dalyvaujančių kotiruojant reguliuojamą vertybinių popierių rinką, vieną sumažintą iki 20 proc. bendrovės pajamų mokesčio dalį, trejiems metams didinant grynąsias pajamas bet kokia ekonomine veikla. Dėl nominalios dalies sumažinimo paramą gaunančios bendrovės gali sumažinti mokesčius, mokėtus per metus, per kuriuos galėjo kotiruoti ir ateinantiems dvejiems metams. Antra, tvarka, priešingai nei apmokestinamųjų pajamų suma, lygi turėtoms išlaidoms dėl IPO išskyrimo, sumažina apmokestinamąsias pajamas mokestiniu laikotarpiu, kurį galima leisti kotiruoti biržoje. Tokie sumažinimai taikomi fiskalinei realiai daug mažesnei 2004 m. pajamų daliai. |
| --- | --- |

16.

Kad pradėtų formalų procesą, Komisija manė, kad priemonė atitinka visus kriterijus, pagal kuriuos ją būtų galima laikyti valstybės parama pagal sutarties 87 straipsnio pirmą dalį. Komisija pabrėžė, kad priemonė skiriama į du ekonominės naudos tipus. Pirma, įdiegia bendrovių, dalyvaujančių kotiruojant reguliuojamą vertybinių popierių rinką, vieną sumažintą iki 20 proc. bendrovės pajamų mokesčio dalį, trejiems metams didinant grynąsias pajamas bet kokia ekonomine veikla. Dėl nominalios dalies sumažinimo paramą gaunančios bendrovės gali sumažinti mokesčius, mokėtus per metus, per kuriuos galėjo kotiruoti ir ateinantiems dvejiems metams. Antra, tvarka, priešingai nei apmokestinamųjų pajamų suma, lygi turėtoms išlaidoms dėl IPO išskyrimo, sumažina apmokestinamąsias pajamas mokestiniu laikotarpiu, kurį galima leisti kotiruoti biržoje. Tokie sumažinimai taikomi fiskalinei realiai daug mažesnei 2004 m. pajamų daliai.

| 17. | Komisija pastebėjo, kad pirmiau aptartos lengvatos, atrodo, remia tam tikras bendroves. Komisija ypač pabrėžė mintį, kad fiskalinė parama turi Italijos bendrovių, kurių buveinės yra Italijoje, rėmimo požymių. Užsienio bendrovė, vykdanti veiklą Italijoje per tam tikrą organizaciją, arba bendrovės filialas pagal sutarties 43 straipsnį gauna sumažintą dalį tik tai veiklos daliai, kuri paskirta šioms Italijos organizacijoms; bet šis suskirstymas, net jei ir būtų pateisinamas fiskaliniu aspektu dėl teritorinės mokestinės sistemos logikos, nėra leidžiamas, kai kalbama apie paramos priemonę, kadangi Italijoje veikiančios užsienio bendrovės patenka į didesnio konkurencinio nepalankumo zoną nei Italijos bendrovės. |
| --- | --- |

17.

Komisija pastebėjo, kad pirmiau aptartos lengvatos, atrodo, remia tam tikras bendroves. Komisija ypač pabrėžė mintį, kad fiskalinė parama turi Italijos bendrovių, kurių buveinės yra Italijoje, rėmimo požymių. Užsienio bendrovė, vykdanti veiklą Italijoje per tam tikrą organizaciją, arba bendrovės filialas pagal sutarties 43 straipsnį gauna sumažintą dalį tik tai veiklos daliai, kuri paskirta šioms Italijos organizacijoms; bet šis suskirstymas, net jei ir būtų pateisinamas fiskaliniu aspektu dėl teritorinės mokestinės sistemos logikos, nėra leidžiamas, kai kalbama apie paramos priemonę, kadangi Italijoje veikiančios užsienio bendrovės patenka į didesnio konkurencinio nepalankumo zoną nei Italijos bendrovės.

| 18. | Komisija taip pat pastebėjo, kad tvarkos lengvatos formaliai prieinamos visoms Europos kotiruojamoje rinkoje dalyvaujančioms bendrovėms, taigi tvarka neskirsto bendrovių, dalyvaujančių kotiruojant Italijoje ir dalyvaujančių kotiruojant kitos bendrovės vertybinius popierius, faktiškai priemonė remia tik bendroves, kurios dalyvauja kotiruojant pirmą kartą trumpą laiką. Dėl to Komisija pabrėžė, kad išdėstytos taisyklės dėl dalyvavimo kotiruojant numato nemažai griežtų sąlygų, ypač kad būtų parodytas valstybės ir finansinis situacijos pagrįstumas, kas yra patvirtinta biudžeto ir išorės revizorių sprendimu. Bendrovės, kurios nori dalyvauti kotiruojant, turi būti akcinės bendrovės, kad būtų užtikrinta galimybė keisti akcijas ir patenkinti tam tikrus minimalius kapitalo reikalavimus. Pagal Komisiją nustatyti tvarkos terminai nesudaro galimybės dalyvauti daugeliui potencialių bendrovių. |
| --- | --- |

18.

Komisija taip pat pastebėjo, kad tvarkos lengvatos formaliai prieinamos visoms Europos kotiruojamoje rinkoje dalyvaujančioms bendrovėms, taigi tvarka neskirsto bendrovių, dalyvaujančių kotiruojant Italijoje ir dalyvaujančių kotiruojant kitos bendrovės vertybinius popierius, faktiškai priemonė remia tik bendroves, kurios dalyvauja kotiruojant pirmą kartą trumpą laiką. Dėl to Komisija pabrėžė, kad išdėstytos taisyklės dėl dalyvavimo kotiruojant numato nemažai griežtų sąlygų, ypač kad būtų parodytas valstybės ir finansinis situacijos pagrįstumas, kas yra patvirtinta biudžeto ir išorės revizorių sprendimu. Bendrovės, kurios nori dalyvauti kotiruojant, turi būti akcinės bendrovės, kad būtų užtikrinta galimybė keisti akcijas ir patenkinti tam tikrus minimalius kapitalo reikalavimus. Pagal Komisiją nustatyti tvarkos terminai nesudaro galimybės dalyvauti daugeliui potencialių bendrovių.

| 19. | Sprendime įgyvendinti procesą Komisija pabrėžė, kad priemonė apima valstybės išteklių naudojimą atšaukus finansines įplaukas ir kad galėtų iškreipti konkurenciją tarp bendrovių ir bendrosios rinkos, kadangi paramą gaunančios bendrijos, būdamos kotiruojamos, veikia rinkose, kurioms būdingi dideli konkurenciniai pokyčiai ir kuriose vyksta tarpbendruomeniniai pokyčiai. |
| --- | --- |

19.

Sprendime įgyvendinti procesą Komisija pabrėžė, kad priemonė apima valstybės išteklių naudojimą atšaukus finansines įplaukas ir kad galėtų iškreipti konkurenciją tarp bendrovių ir bendrosios rinkos, kadangi paramą gaunančios bendrijos, būdamos kotiruojamos, veikia rinkose, kurioms būdingi dideli konkurenciniai pokyčiai ir kuriose vyksta tarpbendruomeniniai pokyčiai.

| 20. | Komisija galiausiai nusprendė, kad analizuojamas atrankinis finansinių lengvatų būdas nebūtų pateisinamas natūraliai ar bendros Italijos mokestinės struktūros ir kad tvarka nėra nukreipta kompensuoti turėtas galimas išlaidas, kadangi paramos suma nelyginama su specialiomis išlaidomis dėl dalyvavimo kotiruojant. Neatrodė, kad galima taikyti kokią nors išimtį, apie kurią kalbama sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 pastraipose. |
| --- | --- |

20.

Komisija galiausiai nusprendė, kad analizuojamas atrankinis finansinių lengvatų būdas nebūtų pateisinamas natūraliai ar bendros Italijos mokestinės struktūros ir kad tvarka nėra nukreipta kompensuoti turėtas galimas išlaidas, kadangi paramos suma nelyginama su specialiomis išlaidomis dėl dalyvavimo kotiruojant. Neatrodė, kad galima taikyti kokią nors išimtį, apie kurią kalbama sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 pastraipose.

IV   ITALIJOS IR TREČIŲJŲ ASMENŲ PASTABOS

| 21. | Atitinkamos Italijos tarnybos ir Italijos birža SpA, vienintelis pastabų pateikęs trečiasis asmuo, nurodė tris pagrindinius prieštaravimus. |
| --- | --- |

21.

Atitinkamos Italijos tarnybos ir Italijos birža SpA, vienintelis pastabų pateikęs trečiasis asmuo, nurodė tris pagrindinius prieštaravimus.

| 22. | Pirmiausia, pasak atitinkamų Italijos tarnybų ir Italijos biržos SpA, režimas turi būti suprantamas kaip bendra fiskalinės politikos priemonė, tiesiogiai skatinanti Italijos bendrijų kotiravimą, priešingai nei neigiama pastarųjų metų evoliucija, ir kad būtų sustiprinta kapitalizacija ir konkurencija pasaulinėje rinkoje; kadangi režimas neįeina į valstybės paramos kontrolės taikymo sritį. |
| --- | --- |

22.

Pirmiausia, pasak atitinkamų Italijos tarnybų ir Italijos biržos SpA, režimas turi būti suprantamas kaip bendra fiskalinės politikos priemonė, tiesiogiai skatinanti Italijos bendrijų kotiravimą, priešingai nei neigiama pastarųjų metų evoliucija, ir kad būtų sustiprinta kapitalizacija ir konkurencija pasaulinėje rinkoje; kadangi režimas neįeina į valstybės paramos kontrolės taikymo sritį.

| 23. | Antra, režimas neturi įtakos konkurencijai, kadangi kiekviena bendrija galėtų pasinaudoti skatinimu dalyvaudama kotiruojant Europos vertybinių popierių biržose. Apskritai režimas taikomas visuose ekonominiuose sektoriuose ir kiekvienai gamybai; taigi kalbama apie neatrankinę priemonę. |
| --- | --- |

23.

Antra, režimas neturi įtakos konkurencijai, kadangi kiekviena bendrija galėtų pasinaudoti skatinimu dalyvaudama kotiruojant Europos vertybinių popierių biržose. Apskritai režimas taikomas visuose ekonominiuose sektoriuose ir kiekvienai gamybai; taigi kalbama apie neatrankinę priemonę.

| 24. | Galiausiai režimas nedaro poveikio konkurencijai, kadangi turi trukmę ir ribotos sąmatos priemoką, nes užsienio bendrovės gali gauti aptariamą skatinimą. |
| --- | --- |

24.

Galiausiai režimas nedaro poveikio konkurencijai, kadangi turi trukmę ir ribotos sąmatos priemoką, nes užsienio bendrovės gali gauti aptariamą skatinimą.

V   PRIEMONIŲ ĮVERTINIMAS

| 25. | Atsižvelgusi į atitinkamų Italijos tarnybų pateiktas pastabas, Komisija patvirtina savo poziciją, išdėstytą 2004 m. vasario 18 d. rašte, kuriuo buvo paskelbta formali veiklos pradžia, pagal kurį numatyta tvarka sudaro valstybės paramą, kadangi atitinka nustatytus kriterijus pagal sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

25.

Atsižvelgusi į atitinkamų Italijos tarnybų pateiktas pastabas, Komisija patvirtina savo poziciją, išdėstytą 2004 m. vasario 18 d. rašte, kuriuo buvo paskelbta formali veiklos pradžia, pagal kurį numatyta tvarka sudaro valstybės paramą, kadangi atitinka nustatytus kriterijus pagal sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| 26. | Komisija mano, kad aptariama priemonė pasiūlytų neabejotiną pasirenkamą naudą, kadangi prasilenkia su normaliu apmokestinimo sistemos funkcionavimu ir remia tokias bendroves arba tokią gamybą, kuriose yra parengta speciali tvarka, kuria gali pasinaudoti tik tos bendrijos, kurios gali dalyvauti kotiruojant tvarkoje numatytu laikotarpiu, išskiriant jau kotiruotas bendroves, taip pat bendroves, kurios neatitinka sąlygų, kad galėtų būti kotiruojamos, ir bendrovių, kurios bet kokiu atveju nusprendžia nekotiruoti tuo laikotarpiu. |
| --- | --- |

26.

Komisija mano, kad aptariama priemonė pasiūlytų neabejotiną pasirenkamą naudą, kadangi prasilenkia su normaliu apmokestinimo sistemos funkcionavimu ir remia tokias bendroves arba tokią gamybą, kuriose yra parengta speciali tvarka, kuria gali pasinaudoti tik tos bendrijos, kurios gali dalyvauti kotiruojant tvarkoje numatytu laikotarpiu, išskiriant jau kotiruotas bendroves, taip pat bendroves, kurios neatitinka sąlygų, kad galėtų būti kotiruojamos, ir bendrovių, kurios bet kokiu atveju nusprendžia nekotiruoti tuo laikotarpiu.

| 27. | Italijos argumentas, pagal kurį tvarka sudaro vieną fiskalinės politikos priemonę, kuri neturi nieko bendra su valstybės paramos normų taikymu, negali būti palaikoma, ir normalios fiskalinės tvarkos pažeidimas nėra pateisinamas dėl Italijos duoklę atiduodančios sistemos, kadangi neatitinka jokio skirtumo, žiūrint iš mokestinės pusės, tarp kotiruojamų bendrovių ir tų, kurios nėra kotiruojamos biržoje. Tvarka numato turimo mokesčio dalies sumažinimą ateityje naudojamam paramos gavėjų turtui su sąlyga, kad paramos gavėjai dalyvautų kotiruojant biržoje su savo kapitalu ir kitomis sukauptomis vertybėmis. Galiausiai režimas nėra pateisinamas dėl jo specifinių tikslų, žinant, kad trumpas galiojimas jį daro neprieinamą daugeliui potencialių paramos gavėjų. |
| --- | --- |

27.

Italijos argumentas, pagal kurį tvarka sudaro vieną fiskalinės politikos priemonę, kuri neturi nieko bendra su valstybės paramos normų taikymu, negali būti palaikoma, ir normalios fiskalinės tvarkos pažeidimas nėra pateisinamas dėl Italijos duoklę atiduodančios sistemos, kadangi neatitinka jokio skirtumo, žiūrint iš mokestinės pusės, tarp kotiruojamų bendrovių ir tų, kurios nėra kotiruojamos biržoje. Tvarka numato turimo mokesčio dalies sumažinimą ateityje naudojamam paramos gavėjų turtui su sąlyga, kad paramos gavėjai dalyvautų kotiruojant biržoje su savo kapitalu ir kitomis sukauptomis vertybėmis. Galiausiai režimas nėra pateisinamas dėl jo specifinių tikslų, žinant, kad trumpas galiojimas jį daro neprieinamą daugeliui potencialių paramos gavėjų.

| 28. | Analogiškai apmokestinamųjų pajamų išskyrimas – tai išskirtinis skatinimas, kadangi jis priskiriamas normaliam išlaidų atskaitymui. Net jei panaši priemonė galėtų būti pateisinama dėl specialaus tvarkos tikslo, remdamasi Teismo sprendimu (4), Komisija mano, kad trumpas priemonės galiojimas prieštarauja specifiniam bendrovės skatinimo dalyvauti kotiruojant tikslui, kadangi faktiškai išskiria daug potencialių dalyvių. |
| --- | --- |

28.

Analogiškai apmokestinamųjų pajamų išskyrimas – tai išskirtinis skatinimas, kadangi jis priskiriamas normaliam išlaidų atskaitymui. Net jei panaši priemonė galėtų būti pateisinama dėl specialaus tvarkos tikslo, remdamasi Teismo sprendimu (4), Komisija mano, kad trumpas priemonės galiojimas prieštarauja specifiniam bendrovės skatinimo dalyvauti kotiruojant tikslui, kadangi faktiškai išskiria daug potencialių dalyvių.

| 29. | Išimtis, dėl kurios tvarka neduoda numatytos naudos ir nedaro įtakos konkurencijos iškraipymui bei pokyčiams Europos bendrijoje, yra tai, kad remiamos bendroves, turinčios skirtingas teisines bazes. Komisija pakartoja Teismo praktiką (5), patvirtinančią, kad nepritaikyta fiskalines sistemos išimtis gali simbolizuoti valstybės parama. |
| --- | --- |

29.

Išimtis, dėl kurios tvarka neduoda numatytos naudos ir nedaro įtakos konkurencijos iškraipymui bei pokyčiams Europos bendrijoje, yra tai, kad remiamos bendroves, turinčios skirtingas teisines bazes. Komisija pakartoja Teismo praktiką (5), patvirtinančią, kad nepritaikyta fiskalines sistemos išimtis gali simbolizuoti valstybės parama.

| 30. | Komisija pabrėžia, kad kitoje byloje (6) Teismas patvirtino Komisijos įvertinimą, pagal kurį valstybinė fiskalinė priemonė, nors ir bendra, tapo parama, faktiškai remiančia tam tikrus didesnius valstybinius gamybinius sektorius. Šiuo atveju Komisija mano, kad fiskalinis skatinimas, suteiktas atsižvelgiant į įprastą fiskalinį veiksmą visoms apmokestinamosioms bendrovėms Italijoje, kurios dalyvauja kotiruojant reguliuojamą rinką, turėtų poveikį tam tikro dydžio įmonėms ir galėtų klaidinti gerinant konkurencinę minėtų bendrovių poziciją priešingai nei Italijoje neužsiregistravusių konkurentų. Be to, parama, suteikta per fiskalinę sistemą, yra ypač naudinga Italijos bendrovėms, mat jei Italijos bendrovėms mažesnis apmokestinimas taikomas panaudotam turtui pasauliniu mastu, užsienio bendrovės gali teikti paramą tik Italijoje realizuotai jų turto kvotai ir esant tokiai padėčiai jų pozicija yra nepalanki. Tokį veiksmų nevienodumą teisiškai gali pateisinti fiskalinės sistemos būdas, bet ypatingu atveju šis paaiškinimas yra kliūtis, kadangi tvarka sudaro išskirtinį nepateisinamą skatinimą normalioje fiskalinės sitemos administravimo terpėje. |
| --- | --- |

30.

Komisija pabrėžia, kad kitoje byloje (6) Teismas patvirtino Komisijos įvertinimą, pagal kurį valstybinė fiskalinė priemonė, nors ir bendra, tapo parama, faktiškai remiančia tam tikrus didesnius valstybinius gamybinius sektorius. Šiuo atveju Komisija mano, kad fiskalinis skatinimas, suteiktas atsižvelgiant į įprastą fiskalinį veiksmą visoms apmokestinamosioms bendrovėms Italijoje, kurios dalyvauja kotiruojant reguliuojamą rinką, turėtų poveikį tam tikro dydžio įmonėms ir galėtų klaidinti gerinant konkurencinę minėtų bendrovių poziciją priešingai nei Italijoje neužsiregistravusių konkurentų. Be to, parama, suteikta per fiskalinę sistemą, yra ypač naudinga Italijos bendrovėms, mat jei Italijos bendrovėms mažesnis apmokestinimas taikomas panaudotam turtui pasauliniu mastu, užsienio bendrovės gali teikti paramą tik Italijoje realizuotai jų turto kvotai ir esant tokiai padėčiai jų pozicija yra nepalanki. Tokį veiksmų nevienodumą teisiškai gali pateisinti fiskalinės sistemos būdas, bet ypatingu atveju šis paaiškinimas yra kliūtis, kadangi tvarka sudaro išskirtinį nepateisinamą skatinimą normalioje fiskalinės sitemos administravimo terpėje.

| 31. | Kas dėl tvarkos riboto laiko efektyvumo, tai Italija sutinka, kad riboti potencialių paramos gavėjų skaičių (tik bendrovės, dalyvaujančios kotiruojant iki 2004 m. gruodžio 31 d.) trukdo biudžetas. Vėliau būtų kalbama apie aukštesnį elementą kaip paguodžiančią išvadą, kad konkurencinės priemonės sutapimas yra sumažintas. Komisija mano, kad, ribojant skatinimui numatytą biudžetą, nebus skiriama nei mažiau, nei daugiau nei kad pastarojo finansavimas. Taip pat neliks nei iš to susidarančio konkurencijos iškreipimo. Tvarka apibrėžia konkurencinės pozicijos pasikeitimą (dėl fiskalinio pakeitimo) tam tikrų bendrovių, kurios vykdo komercinę veiklą atviruose konkurencijai tarptautiniuose sektoriuose ir sudaro dėl to paramą, kuri grėstų iškreipti konkurenciją. |
| --- | --- |

31.

Kas dėl tvarkos riboto laiko efektyvumo, tai Italija sutinka, kad riboti potencialių paramos gavėjų skaičių (tik bendrovės, dalyvaujančios kotiruojant iki 2004 m. gruodžio 31 d.) trukdo biudžetas. Vėliau būtų kalbama apie aukštesnį elementą kaip paguodžiančią išvadą, kad konkurencinės priemonės sutapimas yra sumažintas. Komisija mano, kad, ribojant skatinimui numatytą biudžetą, nebus skiriama nei mažiau, nei daugiau nei kad pastarojo finansavimas. Taip pat neliks nei iš to susidarančio konkurencijos iškreipimo. Tvarka apibrėžia konkurencinės pozicijos pasikeitimą (dėl fiskalinio pakeitimo) tam tikrų bendrovių, kurios vykdo komercinę veiklą atviruose konkurencijai tarptautiniuose sektoriuose ir sudaro dėl to paramą, kuri grėstų iškreipti konkurenciją.

| 32. | Baigdama Komisija teigia, kad priemonė priskiria paramos gavėjams tam tikras fiskalines naudas, kurios mažina išlaidas, kurios pagal taisykles turi būti padarytos vykdant ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

32.

Baigdama Komisija teigia, kad priemonė priskiria paramos gavėjams tam tikras fiskalines naudas, kurios mažina išlaidas, kurios pagal taisykles turi būti padarytos vykdant ekonominę veiklą.

| 33. | Komisija mano, kad aptariama nauda turi būti suteikiama valstybės arba valstybės išteklių. Kol Italija nepateikė su tuo susijusių priekaištų, Komisija tvirtina pateiktą įvertinimą dėl formalios proceso pradžios, pagal kurį gavėjas yra iš valstybės, atsisakančios gaunamų iš valstybės iždo mokestinių įplaukų. |
| --- | --- |

33.

Komisija mano, kad aptariama nauda turi būti suteikiama valstybės arba valstybės išteklių. Kol Italija nepateikė su tuo susijusių priekaištų, Komisija tvirtina pateiktą įvertinimą dėl formalios proceso pradžios, pagal kurį gavėjas yra iš valstybės, atsisakančios gaunamų iš valstybės iždo mokestinių įplaukų.

| 34. | Atsižvelgusi į priemonės poveikį, Komisija patvirtina atliktą formalaus proceso eigos įvertinimą, pagal kurį priemonė gali iškreipti konkurenciją tarp bendrovių ir valstybių narių pasikeitimų, kadangi paramą gaunančios bendrovės gali veikti tarptautinėse rinkose ir vykdyti komercinę veiklą bei kitas ekonomines veiklas rinkose, kurioms būdinga intensyvi konkurencija. Pagal konsoliduoto teismo išvadas (7), kol priemonė iškreipia konkurenciją, yra pakankama, kad paramos gavėjas konkuruotų su kitomis bendrovėmis konkurencijai atvirose rinkose. |
| --- | --- |

34.

Atsižvelgusi į priemonės poveikį, Komisija patvirtina atliktą formalaus proceso eigos įvertinimą, pagal kurį priemonė gali iškreipti konkurenciją tarp bendrovių ir valstybių narių pasikeitimų, kadangi paramą gaunančios bendrovės gali veikti tarptautinėse rinkose ir vykdyti komercinę veiklą bei kitas ekonomines veiklas rinkose, kurioms būdinga intensyvi konkurencija. Pagal konsoliduoto teismo išvadas (7), kol priemonė iškreipia konkurenciją, yra pakankama, kad paramos gavėjas konkuruotų su kitomis bendrovėmis konkurencijai atvirose rinkose.

| 35. | Paprašius dalyvauti reguliuojamoje vertybinių popierių kotiravimo biržoje, bendrovės siekia skirtingų finansinių tikslų, tarp kurių: a) padidinti ir paįvairinti finansavimo šaltinius parduodant akcijas; b) padidinti savo finansines galimybes atsižvelgiant į skolininkus, tiekėjus ir kitus kreditorius, kurie akcijas priima kaip kredito garantiją; c) gauti rinkos įvertinimą, kad kiekvienu momentu palengvintų susijungimo ir pirkimo operacijas. Suteikiant išskirtinę fiskalinę pagalbą bendrovėms, nusprendusioms kotiruotis biržoje, tvarka pagerina konkurencinę poziciją ir finansinį tokių bendrovių pajėgumą prieš konkurentus. Kadangi pirmiau išvardyti veiksmai gali paremti Italijos paramos gavėjus, veikiančius rinkose, kuriose vyksta tarpbendruomeniniai pokyčiai, Komisija mano, kad dėl šios priežasties tvarka daro įtaką pokyčiams ir iškreipia konkurenciją. |
| --- | --- |

35.

Paprašius dalyvauti reguliuojamoje vertybinių popierių kotiravimo biržoje, bendrovės siekia skirtingų finansinių tikslų, tarp kurių: a) padidinti ir paįvairinti finansavimo šaltinius parduodant akcijas; b) padidinti savo finansines galimybes atsižvelgiant į skolininkus, tiekėjus ir kitus kreditorius, kurie akcijas priima kaip kredito garantiją; c) gauti rinkos įvertinimą, kad kiekvienu momentu palengvintų susijungimo ir pirkimo operacijas. Suteikiant išskirtinę fiskalinę pagalbą bendrovėms, nusprendusioms kotiruotis biržoje, tvarka pagerina konkurencinę poziciją ir finansinį tokių bendrovių pajėgumą prieš konkurentus. Kadangi pirmiau išvardyti veiksmai gali paremti Italijos paramos gavėjus, veikiančius rinkose, kuriose vyksta tarpbendruomeniniai pokyčiai, Komisija mano, kad dėl šios priežasties tvarka daro įtaką pokyčiams ir iškreipia konkurenciją.

| 36. | Be to, Komisija pastebi, kad 2004 m. gruodžio 31 d. dešimt bendruomenių dalyvavo kotiruojant Italijos vertybinių popierių biržoje (100 proc. padidėjimas nei metais anksčiau) (8). Tvarka suteikia bendrijoms, dalyvaujančioms kotiruojant, teisę turėti fiskalinę naudą, proporcingą jų būsimam pelnui. Bendrijos, dalyvaujančios Italijos vertybinių popierių biržoje, priklauso įvairiems sektoriams – nuo fabrikų iki bendro naudojimo paslaugų, kurie yra atviri tarptautinei konkurencijai. Nei atitinkamos Italijos organizacijos, nei tretieji suinteresuotieji asmenys nepateikė argumentų dėl to, kad paramos gavėjai negali turėti įtakos konkurencijai ir bendram verslui. Remdamasi pagrįstomis prognozėmis dėl realizuoto paramos gavėjų pelno treji metai prieš tai, kai jiems buvo leista dalyvauti kotiruojant, Komisija apskaičiavo, jog kiekviena bendrija galės gauti naudą daugiausia iš sumažintų mokesčių. Komisijos skaičiavimais, mokesčių sumažinimas, kuriuo galėtų pasinaudoti vienas iš paramos gavėjų 2004–2007 m., padidėtų iki 75 mln. eurų. Šiaip ar taip, baigiant apie ribotumą paslaugos, kuri aptariama ĮP 269/2003 11 straipsnyje ir kuri nagrinėta pirmiau, nauda negali viršyti 11,7 mln. eurų per trejus metus. Italijos pateikti argumentai neleidžia daryti išvados, kad atskirų paramos gavėjų gauta nauda gali būti ribojama kaip minimali. |
| --- | --- |

36.

Be to, Komisija pastebi, kad 2004 m. gruodžio 31 d. dešimt bendruomenių dalyvavo kotiruojant Italijos vertybinių popierių biržoje (100 proc. padidėjimas nei metais anksčiau) (8). Tvarka suteikia bendrijoms, dalyvaujančioms kotiruojant, teisę turėti fiskalinę naudą, proporcingą jų būsimam pelnui. Bendrijos, dalyvaujančios Italijos vertybinių popierių biržoje, priklauso įvairiems sektoriams – nuo fabrikų iki bendro naudojimo paslaugų, kurie yra atviri tarptautinei konkurencijai. Nei atitinkamos Italijos organizacijos, nei tretieji suinteresuotieji asmenys nepateikė argumentų dėl to, kad paramos gavėjai negali turėti įtakos konkurencijai ir bendram verslui. Remdamasi pagrįstomis prognozėmis dėl realizuoto paramos gavėjų pelno treji metai prieš tai, kai jiems buvo leista dalyvauti kotiruojant, Komisija apskaičiavo, jog kiekviena bendrija galės gauti naudą daugiausia iš sumažintų mokesčių. Komisijos skaičiavimais, mokesčių sumažinimas, kuriuo galėtų pasinaudoti vienas iš paramos gavėjų 2004–2007 m., padidėtų iki 75 mln. eurų. Šiaip ar taip, baigiant apie ribotumą paslaugos, kuri aptariama ĮP 269/2003 11 straipsnyje ir kuri nagrinėta pirmiau, nauda negali viršyti 11,7 mln. eurų per trejus metus. Italijos pateikti argumentai neleidžia daryti išvados, kad atskirų paramos gavėjų gauta nauda gali būti ribojama kaip minimali.

| 37. | Komisija sako, kad konkurencijos iškraipymas įvairiuose sektoriuose, kuriuose veikia paramos gavėjai, yra reikšmingas, atsižvelgiant į tai, kad jie dažnai turi pranašumą Italijos sektoriuose, o tai pateisina neigiamą tvarkos įvertinimą. |
| --- | --- |

37.

Komisija sako, kad konkurencijos iškraipymas įvairiuose sektoriuose, kuriuose veikia paramos gavėjai, yra reikšmingas, atsižvelgiant į tai, kad jie dažnai turi pranašumą Italijos sektoriuose, o tai pateisina neigiamą tvarkos įvertinimą.

| 38. | Atitinkamos Italijos tarnybos davė pradžią tvarkos įgyvendinimui be išankstinio pranešimo Komisijai, nors tokia pareiga nustatyta sutarties 88 straipsnio 3 dalyje. Priemonė turi savybę būti nelegalia, kadangi sudaro valstybės paramą pagal sutarties 87 straipsnio pirmą dalį ir buvo įgyvendinta iš anksto nepatvirtinta Komisijos. |
| --- | --- |

38.

Atitinkamos Italijos tarnybos davė pradžią tvarkos įgyvendinimui be išankstinio pranešimo Komisijai, nors tokia pareiga nustatyta sutarties 88 straipsnio 3 dalyje. Priemonė turi savybę būti nelegalia, kadangi sudaro valstybės paramą pagal sutarties 87 straipsnio pirmą dalį ir buvo įgyvendinta iš anksto nepatvirtinta Komisijos.

| 39. | Priemonė, apie kurią kalbama, laikoma valstybės parama pagal sutarties 87 straipsnio 1 dalį ir sutampa su bendrąja rinka. Ši priemonė turi būti įvertinta pagal sutarties 87 straipsnio 2 dalies ir 87 straipsnio 3 dalies pažeidimus. |
| --- | --- |

39.

Priemonė, apie kurią kalbama, laikoma valstybės parama pagal sutarties 87 straipsnio 1 dalį ir sutampa su bendrąja rinka. Ši priemonė turi būti įvertinta pagal sutarties 87 straipsnio 2 dalies ir 87 straipsnio 3 dalies pažeidimus.

| 40. | Atitinkamos Italijos tarnybos nepatvirtino Komisijos 2004 m. vasario 18 d. rašte išdėstyto įvertinimo dėl formalios tyrimo pradžios ir dėl to paaiškėjo, kad specialiu atveju netaikoma jokia išimtis, apie kurią kalbama sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse, kuriomis remiantis valstybės parama gali sutapti su bendrąja rinka. Komisija nepastebėjo naujų elementų, kurie paneigtų tokią išvadą. |
| --- | --- |

40.

Atitinkamos Italijos tarnybos nepatvirtino Komisijos 2004 m. vasario 18 d. rašte išdėstyto įvertinimo dėl formalios tyrimo pradžios ir dėl to paaiškėjo, kad specialiu atveju netaikoma jokia išimtis, apie kurią kalbama sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse, kuriomis remiantis valstybės parama gali sutapti su bendrąja rinka. Komisija nepastebėjo naujų elementų, kurie paneigtų tokią išvadą.

| 41. | Šiuo atveju paramos gavėjai neturi jokių išlaidų arba neleistinos paramos, remiantis norminiais reikalavimais. |
| --- | --- |

41.

Šiuo atveju paramos gavėjai neturi jokių išlaidų arba neleistinos paramos, remiantis norminiais reikalavimais.

| 42. | Išimtys, numatytos sutarties 87 straipsnio 2 dalyje, susijusios su visuomenine parama atskiriems naudos gavėjams, tam, kad užkirstų kelią gamtos nelaimių arba kitų įvykių sukeltiems nuostoliams, ir dėl tam tikrų Vokietijos Federacinės Respublikos regionų ekonomikos šiuo atveju nėra taikomos. |
| --- | --- |

42.

Išimtys, numatytos sutarties 87 straipsnio 2 dalyje, susijusios su visuomenine parama atskiriems naudos gavėjams, tam, kad užkirstų kelią gamtos nelaimių arba kitų įvykių sukeltiems nuostoliams, ir dėl tam tikrų Vokietijos Federacinės Respublikos regionų ekonomikos šiuo atveju nėra taikomos.

| 43. | Pažeidimu nelaikoma ir tai, apie ką kalbama sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkte, kuriame numatyta galimybė, kad numatyta parama rems ekonominį regionų vystymąsi arba kels gyvenimo lygį, jei šis žemesnis nei normalus, arba jei būtų okupuota valstybė, kadangi priemonė taikoma Italijoje ir ne tik Italijos regionuose, į kuriuos atsižvelgiama tame pačiame 87 straipsnyje ir šio straipsnio 3 dalies a punkte. Galiausiai neatrodo, kad nagrinėjama tvarka kaip nors veiktų regionų vystymąsi. |
| --- | --- |

43.

Pažeidimu nelaikoma ir tai, apie ką kalbama sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkte, kuriame numatyta galimybė, kad numatyta parama rems ekonominį regionų vystymąsi arba kels gyvenimo lygį, jei šis žemesnis nei normalus, arba jei būtų okupuota valstybė, kadangi priemonė taikoma Italijoje ir ne tik Italijos regionuose, į kuriuos atsižvelgiama tame pačiame 87 straipsnyje ir šio straipsnio 3 dalies a punkte. Galiausiai neatrodo, kad nagrinėjama tvarka kaip nors veiktų regionų vystymąsi.

| 44. | Be to, tvarka negali būti suprantama kaip labai svarbus bendro intereso europinis projektas ir nebūtų skirta rasti išeitį, kaip sumažinti Italijos ekonominei suirutę pagal sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą. Tvarka nėra skirta kelti kultūros lygį, išsaugoti nuosavybę pagal sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punktą. |
| --- | --- |

44.

Be to, tvarka negali būti suprantama kaip labai svarbus bendro intereso europinis projektas ir nebūtų skirta rasti išeitį, kaip sumažinti Italijos ekonominei suirutę pagal sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą. Tvarka nėra skirta kelti kultūros lygį, išsaugoti nuosavybę pagal sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punktą.

| 45. | Tvarka turi būti įvertinta lyginant su sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu. Šiame straipsnyje nurodoma, kad parama skiriama atgaivinti minėtų veiklų ar ekonominių regionų vystymąsi ir kad ji turi sąlygą, nedarančią įtakos pasikeitimams, priešingai, nei to reikalauja viešasis interesas. Fiskalinė parama pagal tvarką nėra sietina su tam tikru investavimu į darbo vietas ar specialių projektų kūrimu. Ji paprasčiausiai sudaro galimybę mažinti mokesčius, kuriuos suinteresuotosios bendrovės turi mokėti vykdydamos ekonominę veiklą, ir suprantama kaip valstybės parama, nesutampanti su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

45.

Tvarka turi būti įvertinta lyginant su sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu. Šiame straipsnyje nurodoma, kad parama skiriama atgaivinti minėtų veiklų ar ekonominių regionų vystymąsi ir kad ji turi sąlygą, nedarančią įtakos pasikeitimams, priešingai, nei to reikalauja viešasis interesas. Fiskalinė parama pagal tvarką nėra sietina su tam tikru investavimu į darbo vietas ar specialių projektų kūrimu. Ji paprasčiausiai sudaro galimybę mažinti mokesčius, kuriuos suinteresuotosios bendrovės turi mokėti vykdydamos ekonominę veiklą, ir suprantama kaip valstybės parama, nesutampanti su bendrąja rinka.

VI   IŠVADOS

| 46. | Baigdama Komisija pabrėžia, kad fiskalinė parama, taikoma aptariamomis priemonėmis, sudaro valstybės paramos tvarką, kuriai netaikomos jokios bendros išimtys, galiojančios tokioms paramoms, ir kad šiuo metu nesutampa su bendrąja rinka. Be to, Komisija mano, kad Italija būtų suteikusi leidimą nelegaliai taikyti šią priemonę. |
| --- | --- |

46.

Baigdama Komisija pabrėžia, kad fiskalinė parama, taikoma aptariamomis priemonėmis, sudaro valstybės paramos tvarką, kuriai netaikomos jokios bendros išimtys, galiojančios tokioms paramoms, ir kad šiuo metu nesutampa su bendrąja rinka. Be to, Komisija mano, kad Italija būtų suteikusi leidimą nelegaliai taikyti šią priemonę.

| 47. | Į valstybės paramos, nelegaliai susijusios ir nesutampančios su bendrąja rinka, užtikrinimą kaip normali pasekmė įeina tai, kad ši parama turi būti susigrąžinta pačių paramos gavėjų. Susigrąžinant paramą, atnaujinama galimybė turėti konkurenciją, buvusią prieš suteikiant paramą. |
| --- | --- |

47.

Į valstybės paramos, nelegaliai susijusios ir nesutampančios su bendrąja rinka, užtikrinimą kaip normali pasekmė įeina tai, kad ši parama turi būti susigrąžinta pačių paramos gavėjų. Susigrąžinant paramą, atnaujinama galimybė turėti konkurenciją, buvusią prieš suteikiant paramą.

| 48. | Net jei ankstesnė procedūra ir buvo baigta netrukus po pirmo fiskalinio periodo, kai tvarka įrodė savo poveikį, ir prieš tai, kai reikalingas mokestis didžiosios dalies paramos gavėjų turėjo būti pervestas, Komisija negali nepaminėti, kad kai kurios bendrovės jau buvo pasinaudojusios parama, kaip, pavyzdžiui, pasinaudojimas mažesniu mokestiniu avansu einamuoju fiskaliniu periodu. |
| --- | --- |

48.

Net jei ankstesnė procedūra ir buvo baigta netrukus po pirmo fiskalinio periodo, kai tvarka įrodė savo poveikį, ir prieš tai, kai reikalingas mokestis didžiosios dalies paramos gavėjų turėjo būti pervestas, Komisija negali nepaminėti, kad kai kurios bendrovės jau buvo pasinaudojusios parama, kaip, pavyzdžiui, pasinaudojimas mažesniu mokestiniu avansu einamuoju fiskaliniu periodu.

| 49. | Komisija pažymi, kad tęsiant formalaus proceso tyrimą atitinkamos Italijos tarnybos viešai perspėjo galimus paramos gavėjus apie galimas turimos tvarkos pasekmes iš Komisijos pusės, kad aptariama priemonė sudaro paramą, nesutampančią su bendrąja rinka. Komisija mano, kad bet kokiu atveju būtų naudinga susigrąžinti jau suteiktą jos gavėjams paramą. |
| --- | --- |

49.

Komisija pažymi, kad tęsiant formalaus proceso tyrimą atitinkamos Italijos tarnybos viešai perspėjo galimus paramos gavėjus apie galimas turimos tvarkos pasekmes iš Komisijos pusės, kad aptariama priemonė sudaro paramą, nesutampančią su bendrąja rinka. Komisija mano, kad bet kokiu atveju būtų naudinga susigrąžinti jau suteiktą jos gavėjams paramą.

| 50. | Šiuo tikslu Komisija privalo paklausti Italijos, ar kviesti galimus paramos gavėjus per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo, kad sugrąžintų paramą kartu su apskaičiuotais procentais pagal 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamento (EK) Nr. 794/2004 V dalies taisykles, pateikiančias Tarybos reglamento (EK) Nr. 659/1999 pritaikymo taisykles pagal EK sutarties 93 straipsnį (9). Net jei parama būtų suteikta mažinant mokestį, kurį reikia mokėti už fiskalinį periodą, Italija turi atsiimti visą mokestį, kurį turėjo mokėti už 2004 m. Bet kokiu atveju visa suma turi būti susigrąžinta iki pirmo periodo pabaigos, kol bus paskelbtas šis sprendimas. |
| --- | --- |

50.

Šiuo tikslu Komisija privalo paklausti Italijos, ar kviesti galimus paramos gavėjus per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo, kad sugrąžintų paramą kartu su apskaičiuotais procentais pagal 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamento (EK) Nr. 794/2004 V dalies taisykles, pateikiančias Tarybos reglamento (EK) Nr. 659/1999 pritaikymo taisykles pagal EK sutarties 93 straipsnį (9). Net jei parama būtų suteikta mažinant mokestį, kurį reikia mokėti už fiskalinį periodą, Italija turi atsiimti visą mokestį, kurį turėjo mokėti už 2004 m. Bet kokiu atveju visa suma turi būti susigrąžinta iki pirmo periodo pabaigos, kol bus paskelbtas šis sprendimas.

| 51. | Komisija privalo skubinti Italiją pateikti informaciją, reikalingą pildant suinteresuotų paramos gavėjų lentelę ir aiškiai išskiriant numatytas ir jau taikytas priemones skubiai ir veiksmingai susigrąžinti nelegalią valstybės paramą. Komisija per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo privalo pakviesti Italiją pateikti visus dokumentus, įrodančius, kad susigrąžinimo procedūra, susijusi su nelegalios paramos gavėjais, buvo vykdoma. |
| --- | --- |

51.

Komisija privalo skubinti Italiją pateikti informaciją, reikalingą pildant suinteresuotų paramos gavėjų lentelę ir aiškiai išskiriant numatytas ir jau taikytas priemones skubiai ir veiksmingai susigrąžinti nelegalią valstybės paramą. Komisija per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo privalo pakviesti Italiją pateikti visus dokumentus, įrodančius, kad susigrąžinimo procedūra, susijusi su nelegalios paramos gavėjais, buvo vykdoma.

| 52. | Šis sprendimas susijęs su tvarka tiek, kiek jis turi būti įvykdytas nedelsiant, ir tiek, kiek liečia paramos, suteiktos tvarkos laikotarpiu, susigrąžinimą. Šis sprendimas nedaro skuboto sprendimo dėl galimybės, kad visa ar tik dalis suteiktos paramos individualiems atvejams bus suprantama kaip tinkama parama, ypač pagal reglamento 5 straipsnio b dalį, kurioje kalbama apie mažas ir vidutines bendroves. |
| --- | --- |

52.

Šis sprendimas susijęs su tvarka tiek, kiek jis turi būti įvykdytas nedelsiant, ir tiek, kiek liečia paramos, suteiktos tvarkos laikotarpiu, susigrąžinimą. Šis sprendimas nedaro skuboto sprendimo dėl galimybės, kad visa ar tik dalis suteiktos paramos individualiems atvejams bus suprantama kaip tinkama parama, ypač pagal reglamento 5 straipsnio b dalį, kurioje kalbama apie mažas ir vidutines bendroves.

SPRENDIMAS:

1 straipsnis

Valstybės paramos, suteiktos kaip fiskalinis skatinimas bendrijoms, dalyvaujančioms kotiruojant rinkoje, reguliuojamoje Europos Sąjungos, tvarka, numatyta 1 straipsnio 1 dalies d punkte ir 2003 m. rugsėjo 30 d. Įstatymo projekto Nr. 269 11 straipsnyje, kurį patvirtino Italija, nėra suderinama su bendrąja rinka.

2 straipsnis

Italija panaikina paramos tvarką, apie kurią kalbama 1 straipsnyje dėl fiskalinės patirties pasekmių, kurios sutampa su šio sprendimo paskelbimo data.

3 straipsnis

1.   Italija imasi būtinų veiksmų, kad susigrąžintų suteiktą 1 straipsnyje aptariamą paramą paramos gavėjams, kurie pranešime paskelbti kaip nelegalūs.

2.   Susigrąžinimas įvykdomas laiku ir pagal valstybės teisės procedūras, su sąlyga, kad šios procedūros leis netrukus ir veiksmingai įvykdyti šį sprendimą.

3.   Susigrąžinimas atliekamas kuo skubiau. Ypač kai parama suteikiama per mokesčių, turėtų fiskalinio periodo eigoje, mokėjimo sumažinimą, Italija turi atgauti vidinį mokestį, mokėtą paskutiniu mokestiniu laikotarpiu, numatytu 2004 m. Visais kitais atvejais Italija atgauna mokestį vėliausiai fiskalinio periodo pabaigoje, su kuriuo sutampa šio sprendimo paskelbimas.

4.   Susigrąžintina parama apima procentus, kurie pradedami skaičiuoti nuo datos, nuo kurios parama tampa įmanoma paramos gavėjams, iki faktinio susigrąžinimo.

5.   Procentai skaičiuojami pagal reglamento (CE) Nr. 749/2004 V dalies tvarką.

6.   Per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo Italija paskiria visiems paramos, minimos 1 straipsnyje, gavėjams sugrąžinti nelegalią paramą kartu su procentais.

4 straipsnis

Italija praneša Komisijai per du mėnesius pradedant nuo šio sprendimo paskelbimo datos, kad įtikintų apie taikytas ir numatytas priemones. Tokia informacija pateikiama per apklausą, kuri apibūdinta šio sprendimo 1 straipsnyje. Italija per tą patį terminą pateikia visus dokumentus, įrodančius susigrąžinimo proceso buvusią pradžią ryšium su nelegalios paramos gavėjais.

5 straipsnis

Šio sprendimo vykdytoja yra Italijos Respublika.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 16 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 221, 2004 9 3, p. 7.

1

(2)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1. Reglamentas pakeistas 2003 m. Stojimo aktu.

2

(3)  Žr. 1 išnašą.

3

(4)  Byla C – 143/99, Adria – Wien Pipeline, Racc. 2001, p. I-8365.

4

(5)  Byla 173/73, Italija/Komisija, Racc. 1974, p. I-03671.

5

(6)  Byla 173/73, Italija/Komisija, Racc. 1974, p. I-03671.

6

(7)  Byla T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Komisija, Racc. 1998, p. II-717.

7

(8)  Kalbama apie tokias bendroves: 1) TREVISAN SpA, gamybinių įrengimų dažymas; 2) ISAGRO SpA, farmaciniai produktai; 3) DIGIRTAL MULTIMEDIA TECHNOLOGIES (DMT) SpA, media; 4) TERNA SpA, viešo naudojimo paslaugos (elektra); 5) PROCOMAC SpA, pilstymo įrenginiai; 6) AZIMUT HOLDING SpA, finansinės paslaugos; 7) GREENVISION AMBIENTE SpA, paslaugos; 8) PANARIAGROUP SpA, keramika; 9) RGI SpA, informaciniai įdiegimai; 10) GEOX SpA, apranga.

8

(9)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

9

---

PRIEDAS

Informacija, atitinkanti Komisijos sprendimo 2005.03.16 m. dėl C8/2004 (ex NN164/2003) Italijos bendrijų, neseniai kotiruotų biržoje, naudai suteiktos pagalbos tvarkos įgyvendinimą

1.   Bendras paramos gavėjų skaičius ir bendra susigrąžintina paramos suma

| 1.1 | Detaliai nurodykite, kaip bus kiekvienam gavėjui skaičiuojamas susigrąžintinos paramos dydis:






  — | Kapitalas |
| --- | --- | --- |

1.1

Detaliai nurodykite, kaip bus kiekvienam gavėjui skaičiuojamas susigrąžintinos paramos dydis:

—

Kapitalas

| — | Procentai |
| --- | --- |

—

Procentai

| 1.2 | Koks bendras susigrąžintinas nelegalios paramos dydis, suteiktas pagal bendrą tvarką (atitinkantis gryną finansavimą; kainos ... )? |
| --- | --- |

1.2

Koks bendras susigrąžintinas nelegalios paramos dydis, suteiktas pagal bendrą tvarką (atitinkantis gryną finansavimą; kainos ... )?

| 1.3 | Kiek iš viso gavėjų turi grąžinti nelegaliai suteiktą paramą pagal esamą tvarką? |
| --- | --- |

1.3

Kiek iš viso gavėjų turi grąžinti nelegaliai suteiktą paramą pagal esamą tvarką?

2.   Numatytos ir jau taikytos priemonės paramai susigrąžinti

| 2.1 | Prašom detaliai išdėstyti, kokios priemonės numatytos ir jau taikomos, kad būtų pradėtas skubus ir veiksmingas paramos susigrąžinimas. Nurodykite šių priemonių juridinę bazę. |
| --- | --- |

2.1

Prašom detaliai išdėstyti, kokios priemonės numatytos ir jau taikomos, kad būtų pradėtas skubus ir veiksmingas paramos susigrąžinimas. Nurodykite šių priemonių juridinę bazę.

| 2.2 | Iki kada bus atliktas susigrąžinimas? |
| --- | --- |

2.2

Iki kada bus atliktas susigrąžinimas?

3.   Informacija dėl atskirų paramos gavėjų

Pateiktoje lentelėje prašom pateikti duomenis apie kiekvieną gavėją, kuris, vadovaudamasis taisyklėmis, turi grąžinti jam suteiktą nelegalią paramą.

| Paramos gavėjas | Suteiktos nelegalios paramos dydis (1)

  Valiuta: ... | Kompensuotos sumos (2)

  Valiuta: ... |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Paramos gavėjas

Suteiktos nelegalios paramos dydis (1)

Valiuta: ...

Kompensuotos sumos (2)

Valiuta: ...

---

(1)  paramos, suteiktos gavėjui, dydis (atitinkantis grynąjį finansavimą; kainos ... )

(2)  grynosios kompensuotos sumos (su procentais).

---

| 1.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/50 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/50

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. rugsėjo 21 d.

dėl valstybės pagalbos Nr. C 5/2004 (ex N 609/2003), kurią Vokietija planuoja suteikti Kronoply

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 3497)

(Tik tekstas vokiečių kalba yra autentiškas)

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/262/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal pirmiau minėtas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2003 m. gruodžio 22 d. raštu (A/39031) Vokietija pranešė apie savo ketinimą suteikti paramą investicijoms pagal daugiasektorinės pagalbos dideliems investicijų projektams programą (2) (toliau – 1998 m. daugiasektorinė programa) Kronoply GmbH bendrovei (toliau – Kronoply), Heiligengrabėje (Brandenburgas). Pagalba buvo užregistruota numeriu N 609/03. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. gruodžio 22 d. raštu (A/39031) Vokietija pranešė apie savo ketinimą suteikti paramą investicijoms pagal daugiasektorinės pagalbos dideliems investicijų projektams programą (2) (toliau – 1998 m. daugiasektorinė programa) Kronoply GmbH bendrovei (toliau – Kronoply), Heiligengrabėje (Brandenburgas). Pagalba buvo užregistruota numeriu N 609/03.

| (2) | 2004 m. vasario 18 d. raštu (SG/D/200649) Komisija informavo Vokietiją apie savo sprendimą pradėti EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. vasario 18 d. raštu (SG/D/200649) Komisija informavo Vokietiją apie savo sprendimą pradėti EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą.

| (3) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija paprašė suinteresuotąsias šalis pareikšti pastabas dėl minėtos pagalbos. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija paprašė suinteresuotąsias šalis pareikšti pastabas dėl minėtos pagalbos.

| (4) | 2004 m. kovo 19 d. raštu (A/32003) Vokietija pateikė savo pastabas. |
| --- | --- |

(4)

2004 m. kovo 19 d. raštu (A/32003) Vokietija pateikė savo pastabas.

| (5) | 2004 m. gegužės 24 d. raštu (A/33878) Kronoply vardu pastabas pateikė Luther Menold Rechtsanwaltsgesellschaft mbH. 2004 m. lapkričio 19 d. šios pastabos buvo perduotos Vokietijai (D/58277). |
| --- | --- |

(5)

2004 m. gegužės 24 d. raštu (A/33878) Kronoply vardu pastabas pateikė Luther Menold Rechtsanwaltsgesellschaft mbH. 2004 m. lapkričio 19 d. šios pastabos buvo perduotos Vokietijai (D/58277).

2.   PAGALBOS APIBŪDINIMAS

2.1.   Pirmas pranešimas N 813/2000

| (6) | Šis sprendimas yra susijęs su Komisijos patvirtinta pagalba N 813/2000 Kronoply bendrovei. |
| --- | --- |

(6)

Šis sprendimas yra susijęs su Komisijos patvirtinta pagalba N 813/2000 Kronoply bendrovei.

| (7) | 2001 m. liepos 3 d. (SG/D/289524) Komisija pagal 1998 m. daugiasektorinę programą patvirtino 31,5 % bendrąjį pagalbos intensyvumą Kronoply bendrovei, skirtą aukštos kokybės pluošto plokščių („Oriented Strand Boards“) (4) (toliau – OSB) gamyklos statybai Heiligengrabėje, (Brandenburgas), remtiname regione pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą. Patvirtintas pagalbos intensyvumas buvo 3,5 procentiniais punktais mažesnis už didžiausią pagalbos intensyvumą, nes atitinkama rinka buvo įvertinta kaip smunkanti. |
| --- | --- |

(7)

2001 m. liepos 3 d. (SG/D/289524) Komisija pagal 1998 m. daugiasektorinę programą patvirtino 31,5 % bendrąjį pagalbos intensyvumą Kronoply bendrovei, skirtą aukštos kokybės pluošto plokščių („Oriented Strand Boards“) (4) (toliau – OSB) gamyklos statybai Heiligengrabėje, (Brandenburgas), remtiname regione pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą. Patvirtintas pagalbos intensyvumas buvo 3,5 procentiniais punktais mažesnis už didžiausią pagalbos intensyvumą, nes atitinkama rinka buvo įvertinta kaip smunkanti.

| (8) | Pagal 1998 m. išdėstytas daugiasektorinės programos taisykles Komisija įvertino didžiausiam pagalbos intensyvumui apskaičiuoti naudotus koregavimo koeficientus. Buvo nustatytas 31,5 % dydžio didžiausias pagalbos intensyvumas, (konkurencijos koeficientas – 0,75, kapitalo ir darbo santykio koeficientas – 0,8 ir regioninio poveikio koeficientas – 1,5). Pagalbos dydis buvo 35,4 mln. eurų (5). |
| --- | --- |

(8)

Pagal 1998 m. išdėstytas daugiasektorinės programos taisykles Komisija įvertino didžiausiam pagalbos intensyvumui apskaičiuoti naudotus koregavimo koeficientus. Buvo nustatytas 31,5 % dydžio didžiausias pagalbos intensyvumas, (konkurencijos koeficientas – 0,75, kapitalo ir darbo santykio koeficientas – 0,8 ir regioninio poveikio koeficientas – 1,5). Pagalbos dydis buvo 35,4 mln. eurų (5).

| (9) | Nustatant konkurencijos koeficientą, Komisijos ir Vokietijos nuomonės išsiskyrė. Tačiau abi šalys atitinkamą rinką apibrėžė kaip OSB ir faneros gaminių rinką. Pradžioje Vokietija pateikė tyrimų rezultatus, kuriuose teigiama, kad ši rinka nėra smunkanti. Komisijai šie tyrimų rezultatai kėlė abejonių, kadangi jie rėmėsi itin greitai augančia paklausa 2000 m. palyginti su ankstesniais metais. Pakartotinai pasikeitus informacija, Vokietija sumažino pagalbos, apie kurią pranešta, intensyvumą nuo 35 % iki 31,5 %:






  • | 2000 m. gruodžio 22 d. raštu (A/40955) Vokietija pranešė apie savo ketinimą suteikti pagalbą Kronoply bendrovei pagal 1998 m. daugiasektorinę programą. |
| --- | --- | --- |

(9)

Nustatant konkurencijos koeficientą, Komisijos ir Vokietijos nuomonės išsiskyrė. Tačiau abi šalys atitinkamą rinką apibrėžė kaip OSB ir faneros gaminių rinką. Pradžioje Vokietija pateikė tyrimų rezultatus, kuriuose teigiama, kad ši rinka nėra smunkanti. Komisijai šie tyrimų rezultatai kėlė abejonių, kadangi jie rėmėsi itin greitai augančia paklausa 2000 m. palyginti su ankstesniais metais. Pakartotinai pasikeitus informacija, Vokietija sumažino pagalbos, apie kurią pranešta, intensyvumą nuo 35 % iki 31,5 %:

•

2000 m. gruodžio 22 d. raštu (A/40955) Vokietija pranešė apie savo ketinimą suteikti pagalbą Kronoply bendrovei pagal 1998 m. daugiasektorinę programą.

| • | 2001 m. sausio 3 d. (D/56400) Komisija paprašė suteikti papildomos informacijos. 2001 m. sausio 11 d. Vokietijos vyriausybės, Brandenburgo žemės, tiriamos bendrovės ir Komisijos atstovai susitiko aptarti padėtį. Vokietijos vyriausybė 2001 m. vasario 9 d. (A/31359) ir 2001 m. vasario 20 d. (A/31463) raštais suteikė prašytą informaciją. 2001 m. balandžio 9 d. raštu (D/51511) Komisija pateikė papildomų klausimų Vokietijai, į kuriuos buvo atsakyta 2001 m gegužės 21 d. raštu (A/34090). |
| --- | --- |

•

2001 m. sausio 3 d. (D/56400) Komisija paprašė suteikti papildomos informacijos. 2001 m. sausio 11 d. Vokietijos vyriausybės, Brandenburgo žemės, tiriamos bendrovės ir Komisijos atstovai susitiko aptarti padėtį. Vokietijos vyriausybė 2001 m. vasario 9 d. (A/31359) ir 2001 m. vasario 20 d. (A/31463) raštais suteikė prašytą informaciją. 2001 m. balandžio 9 d. raštu (D/51511) Komisija pateikė papildomų klausimų Vokietijai, į kuriuos buvo atsakyta 2001 m gegužės 21 d. raštu (A/34090).

| • | 2001 m. birželio 19 d. raštu (A/34812) Vokietija informavo Komisiją apie pagalbos intensyvumo sumažinimą nuo 35 % iki 31,5 %. |
| --- | --- |

•

2001 m. birželio 19 d. raštu (A/34812) Vokietija informavo Komisiją apie pagalbos intensyvumo sumažinimą nuo 35 % iki 31,5 %.

| • | 2001 m. liepos 5 d. raštu (SG/D/289525) Komisija pranešė Vokietijai, kad ji neprieštarauja, kad būtų teikiama pagalba. |
| --- | --- |

•

2001 m. liepos 5 d. raštu (SG/D/289525) Komisija pranešė Vokietijai, kad ji neprieštarauja, kad būtų teikiama pagalba.

| (10) | 2002 m. sausio 3 d. raštu (A/30013) Vokietija kreipėsi dėl Komisijos sprendimo pakeitimo. Vokietija pateikė įrodymus, kad 2000 m. paklausa iš tikrųjų smarkiai padidėjo, kaip ir buvo prognozuota, todėl rinka nesmuko. 2002 m. vasario 5 d. raštu (D/50463) Komisija atsisakė pakeisti ankstesnį savo sprendimą, remdamasi tuo, kad pagalba buvo įvertinta teisingai apskaičiavus visus atitinkamus elementus. Komisija negalėjo pakeisti savo sprendimo dėl toliau išvardytų priežasčių: konkurencijos koeficientas buvo įvertintas remiantis tiriamo produkto vartojimo vystymosi ir bendro gamybos sektoriaus 1994–1999 m. augimo palyginimu bei prognoze, kuri priimant sprendimą buvo teisinga. |
| --- | --- |

(10)

2002 m. sausio 3 d. raštu (A/30013) Vokietija kreipėsi dėl Komisijos sprendimo pakeitimo. Vokietija pateikė įrodymus, kad 2000 m. paklausa iš tikrųjų smarkiai padidėjo, kaip ir buvo prognozuota, todėl rinka nesmuko. 2002 m. vasario 5 d. raštu (D/50463) Komisija atsisakė pakeisti ankstesnį savo sprendimą, remdamasi tuo, kad pagalba buvo įvertinta teisingai apskaičiavus visus atitinkamus elementus. Komisija negalėjo pakeisti savo sprendimo dėl toliau išvardytų priežasčių: konkurencijos koeficientas buvo įvertintas remiantis tiriamo produkto vartojimo vystymosi ir bendro gamybos sektoriaus 1994–1999 m. augimo palyginimu bei prognoze, kuri priimant sprendimą buvo teisinga.

2.2.   Antras pranešimas N 609/2003

| (11) | Antruoju pranešimu buvo bandoma pasiekti pirmiau atmestą aukštesnį 35 % intensyvumą, suteikiant papildomą 3,5 % (apskaičiavus – 3 939 947 eurų) pagalbą. |
| --- | --- |

(11)

Antruoju pranešimu buvo bandoma pasiekti pirmiau atmestą aukštesnį 35 % intensyvumą, suteikiant papildomą 3,5 % (apskaičiavus – 3 939 947 eurų) pagalbą.

| (12) | Vokietija teigė, kad rinkos apibrėžimas pirmame pranešime N 813/2000 buvo klaidingas ir nurodė 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) 659/1999 9 straipsnį (toliau – Reglamentas (EB) Nr. 659/1999), kuriame nustatomos išsamios EB sutarties 93 straipsnio (6) taikymo nuostatos, pagal kurį sprendimą galima atšaukti esant šioms sąlygoms: „Komisija gali [...] atšaukti sprendimą, jei jis priimtas remiantis tyrimo metu pateikta neteisinga informacija, kuri turėjo lemiamą vaidmenį sprendimo priėmimui...“. |
| --- | --- |

(12)

Vokietija teigė, kad rinkos apibrėžimas pirmame pranešime N 813/2000 buvo klaidingas ir nurodė 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) 659/1999 9 straipsnį (toliau – Reglamentas (EB) Nr. 659/1999), kuriame nustatomos išsamios EB sutarties 93 straipsnio (6) taikymo nuostatos, pagal kurį sprendimą galima atšaukti esant šioms sąlygoms: „Komisija gali [...] atšaukti sprendimą, jei jis priimtas remiantis tyrimo metu pateikta neteisinga informacija, kuri turėjo lemiamą vaidmenį sprendimo priėmimui...“.

| (13) | Tuo tarpu, kai pradiniame pranešime atitinkama rinka buvo apibrėžiama kaip OSB ir faneros rinka, Vokietijos teigimu, nauji tyrimai parodė, kad atitinkamą rinką tiksliau galima būtų apibrėžti kaip OSB ir kai kurių faneros dalių rinką. Remiantis šiuo nauju rinkos apibrėžimu, pagal 1998 m. daugiasektorinės programos taisyklių 3.4 punktą tiriamu laikotarpiu rinka nebūtų vertinama kaip smunkanti, todėl jai būtų galima suteikti nesumažintą 35 % pagalbos intensyvumą. |
| --- | --- |

(13)

Tuo tarpu, kai pradiniame pranešime atitinkama rinka buvo apibrėžiama kaip OSB ir faneros rinka, Vokietijos teigimu, nauji tyrimai parodė, kad atitinkamą rinką tiksliau galima būtų apibrėžti kaip OSB ir kai kurių faneros dalių rinką. Remiantis šiuo nauju rinkos apibrėžimu, pagal 1998 m. daugiasektorinės programos taisyklių 3.4 punktą tiriamu laikotarpiu rinka nebūtų vertinama kaip smunkanti, todėl jai būtų galima suteikti nesumažintą 35 % pagalbos intensyvumą.

2.3.   Sprendimas pradėti procedūrą

| (14) | Komisija neatsižvelgė į Vokietijos prašymą, remiantis nauju pakeičiamų prekių apibrėžimu, apriboti atitinkamą rinką iki OSB ir tam tikrų faneros dalių rinkos. |
| --- | --- |

(14)

Komisija neatsižvelgė į Vokietijos prašymą, remiantis nauju pakeičiamų prekių apibrėžimu, apriboti atitinkamą rinką iki OSB ir tam tikrų faneros dalių rinkos.

| (15) | Komisijos nuomone, nėra būtina naujai įvertinti rinką, nes trūko dviejų svarbių elementų, o dėl to kyla rimtų abejonių, ar pagalba yra suderinama su bendrąja rinka.
  •   Skatinamojo poveikio trūkumas: Komisijai kilo rimtų abejonių dėl pagalbos, apie kurią pranešta, skatinamojo poveikio, nes investicijos jau buvo įvykdytos. Jei pagalba neturi skatinamojo poveikio, jai netaikomos EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose numatytos leidžiančios nukrypti nuostatos regionų plėtrai.
  •   Būtinumo trūkumas: Komisijai kilo rimtų abejonių, ar pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktus pagalbas jau įvykdytoms investicijoms galima vertinti kaip būtinas tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikros ekonominės veiklos sričių plėtrai skatinti. Tiriamu atveju 31,5 % pagalbos intensyvumo visiškai pakako investicijų skatinimui. |
| --- | --- |

(15)

Komisijos nuomone, nėra būtina naujai įvertinti rinką, nes trūko dviejų svarbių elementų, o dėl to kyla rimtų abejonių, ar pagalba yra suderinama su bendrąja rinka.

•   Skatinamojo poveikio trūkumas: Komisijai kilo rimtų abejonių dėl pagalbos, apie kurią pranešta, skatinamojo poveikio, nes investicijos jau buvo įvykdytos. Jei pagalba neturi skatinamojo poveikio, jai netaikomos EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose numatytos leidžiančios nukrypti nuostatos regionų plėtrai.

•   Būtinumo trūkumas: Komisijai kilo rimtų abejonių, ar pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktus pagalbas jau įvykdytoms investicijoms galima vertinti kaip būtinas tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikros ekonominės veiklos sričių plėtrai skatinti. Tiriamu atveju 31,5 % pagalbos intensyvumo visiškai pakako investicijų skatinimui.

3.   VOKIETIJOS PASTABOS

| (16) | Vokietija primygtinai reikalavo, kad Komisija iš naujo įvertintų rinką pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 9 straipsnį.






  • | Pagalba būtų suteikiama pagal programą „Gemeinschaftsaufgabe: Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“, kurią Komisija patvirtino kaip regioninės pagalbos priemonę. Todėl Komisijos užduotis būtų tik patikrinti, ar priemonė, apie kurią pranešta, atitinka patvirtintos regioninės pagalbos priemonės nuostatas ir yra suderinama su 1998 m. daugiasektorinės programos taisyklėmis. Kadangi pagalba, apie kurią buvo informuota nauju pranešimu, šias nuostatas atitinka, ji be abejonių yra investicinė pagalba, o ne pagalba veiklai. |
| --- | --- | --- |

(16)

Vokietija primygtinai reikalavo, kad Komisija iš naujo įvertintų rinką pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 9 straipsnį.

•

Pagalba būtų suteikiama pagal programą „Gemeinschaftsaufgabe: Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“, kurią Komisija patvirtino kaip regioninės pagalbos priemonę. Todėl Komisijos užduotis būtų tik patikrinti, ar priemonė, apie kurią pranešta, atitinka patvirtintos regioninės pagalbos priemonės nuostatas ir yra suderinama su 1998 m. daugiasektorinės programos taisyklėmis. Kadangi pagalba, apie kurią buvo informuota nauju pranešimu, šias nuostatas atitinka, ji be abejonių yra investicinė pagalba, o ne pagalba veiklai.

| • | Pirmosios instancijos teismas 2003 m. lapkričio 5 d. sprendimu byloje T-130/02 Kronoply prieš Komisiją
   (7) patvirtino, kad galima pranešti apie papildomą pagalbą arba pakeisti jau patvirtintą pagalbą. Todėl antrosios pagalbos, apie kurią buvo pranešta, Komisija negali įvertinti kaip pagalbos veiklai, remdamasi vien tuo faktu, kad projektas jau buvo pabaigtas. Kitaip teismo patvirtinta galimybė pranešti apie tolimesnes pagalbos priemones netektų savo prasmės. |
| --- | --- |

•

Pirmosios instancijos teismas 2003 m. lapkričio 5 d. sprendimu byloje T-130/02 Kronoply prieš Komisiją
   (7) patvirtino, kad galima pranešti apie papildomą pagalbą arba pakeisti jau patvirtintą pagalbą. Todėl antrosios pagalbos, apie kurią buvo pranešta, Komisija negali įvertinti kaip pagalbos veiklai, remdamasi vien tuo faktu, kad projektas jau buvo pabaigtas. Kitaip teismo patvirtinta galimybė pranešti apie tolimesnes pagalbos priemones netektų savo prasmės.

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (17) | Kronoply primygtinai teigė, kad apie tą patį investicijų projektą galima pranešti kelis kartus ir pateikė tai įrodančius sprendimus keliose bylose:






  • | Pirmosios instancijos teismas sprendimu byloje Kronoply prieš Komisiją
   (8) patvirtino, kad galima pranešti apie papildomą pagalbą arba pakeisti jau patvirtintą pagalbą: „Be to, vietinėms valdžios institucijoms nedraudžiama pranešti apie priemones, kuriomis atitinkamai bendrovei suteikiama papildoma pagalba arba jau suteikta pagalba yra keičiama“. |
| --- | --- | --- |

(17)

Kronoply primygtinai teigė, kad apie tą patį investicijų projektą galima pranešti kelis kartus ir pateikė tai įrodančius sprendimus keliose bylose:

•

Pirmosios instancijos teismas sprendimu byloje Kronoply prieš Komisiją
   (8) patvirtino, kad galima pranešti apie papildomą pagalbą arba pakeisti jau patvirtintą pagalbą: „Be to, vietinėms valdžios institucijoms nedraudžiama pranešti apie priemones, kuriomis atitinkamai bendrovei suteikiama papildoma pagalba arba jau suteikta pagalba yra keičiama“.

| • | Šios nuomonės laikomasi ir 2002 m. sausio 30 d. Pirmosios instancijos teismo sprendime byloje T-212/00 Nuove Industrie Molisane Srl prieš Komisiją
   (9): „[...] [Komisijos] sprendimu iš Italijos valdžios institucijų neatimama galimybė pranešti apie priemones, kuriomis ieškovei suteikiama papildoma pagalba arba jau suteikta pagalba yra keičiama.“ |
| --- | --- |

•

Šios nuomonės laikomasi ir 2002 m. sausio 30 d. Pirmosios instancijos teismo sprendime byloje T-212/00 Nuove Industrie Molisane Srl prieš Komisiją
   (9): „[...] [Komisijos] sprendimu iš Italijos valdžios institucijų neatimama galimybė pranešti apie priemones, kuriomis ieškovei suteikiama papildoma pagalba arba jau suteikta pagalba yra keičiama.“

| (18) | Kronoply taip pat pabrėžė, kad Komisija naująjį pranešimą turėtų objektyviai patikrinti ir pateikė du svarbius argumentus:






  • | Komisija negali remtis anksčiau pateiktu rinkos įvertinimu, nes jis pagrįstas klaidingu rinkos apibrėžimu. |
| --- | --- | --- |

(18)

Kronoply taip pat pabrėžė, kad Komisija naująjį pranešimą turėtų objektyviai patikrinti ir pateikė du svarbius argumentus:

•

Komisija negali remtis anksčiau pateiktu rinkos įvertinimu, nes jis pagrįstas klaidingu rinkos apibrėžimu.

| • | Kronoply neturėjo galimybės kreiptis į teismą dėl ankstesnio Komisijos sprendimo patikrinimo, nes bendrovės interesai nebuvo pažeisti (10). |
| --- | --- |

•

Kronoply neturėjo galimybės kreiptis į teismą dėl ankstesnio Komisijos sprendimo patikrinimo, nes bendrovės interesai nebuvo pažeisti (10).

| (19) | Kronoply neigė teiginį apie skatinamojo poveikio trūkumą ir pateikė šiuos argumentus:






  • | Nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių 4.2 punkte (11) (toliau – regioninės pagalbos gairės) numatyta, kaip nustatyti, ar yra skatinamasis poveikis : „Be to, pagalbos schemose turi būti numatyta, kad paraiška pagalbai gauti turi būti pateikiama prieš pradedant darbus pagal projektą“. Kronoply įvykdė šią sąlygą pateikdama nacionalinėms valdžios institucijoms paraišką pagalbai gauti prieš pradedant darbus pagal projektą. Todėl pagalba suteikia siekiamą skatinamąjį efektą ir atitinka EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkte numatytą būtinumo kriterijų teikiant pagalbą ekonominės veiklos sričių plėtrai skatinti. |
| --- | --- | --- |

(19)

Kronoply neigė teiginį apie skatinamojo poveikio trūkumą ir pateikė šiuos argumentus:

•

Nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių 4.2 punkte (11) (toliau – regioninės pagalbos gairės) numatyta, kaip nustatyti, ar yra skatinamasis poveikis : „Be to, pagalbos schemose turi būti numatyta, kad paraiška pagalbai gauti turi būti pateikiama prieš pradedant darbus pagal projektą“. Kronoply įvykdė šią sąlygą pateikdama nacionalinėms valdžios institucijoms paraišką pagalbai gauti prieš pradedant darbus pagal projektą. Todėl pagalba suteikia siekiamą skatinamąjį efektą ir atitinka EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkte numatytą būtinumo kriterijų teikiant pagalbą ekonominės veiklos sričių plėtrai skatinti.

| • | Kronoply nuolat kreipėsi prašydama suteikti 35 % pagalbos intensyvumą. Prašytos pagalbos intensyvumo sumažinimas nereiškė, kad tolimesnė pagalba yra nereikalinga. Kadangi oficiali procedūra galėjo užtrukti iki 18 mėnesių, naudos gavėjui buvo naudingiau iš karto pasinaudoti Komisijos jau patvirtinta pagalbos dalimi. |
| --- | --- |

•

Kronoply nuolat kreipėsi prašydama suteikti 35 % pagalbos intensyvumą. Prašytos pagalbos intensyvumo sumažinimas nereiškė, kad tolimesnė pagalba yra nereikalinga. Kadangi oficiali procedūra galėjo užtrukti iki 18 mėnesių, naudos gavėjui buvo naudingiau iš karto pasinaudoti Komisijos jau patvirtinta pagalbos dalimi.

5.   ĮVERTINIMAS

| (20) | Apsvarsčiusi Vokietijos ir Kronoply pateiktas pastabas Komisija laikosi sprendime pradėti procedūrą išreikštos nuomonės, kad nėra būtina iš naujo įvertinti rinką pagal 1998 m. daugiasektorinės programos taisykles, nes pagalbos priemonė neatitinka dviejų pagrindinių sąlygų: skatinamojo poveikio ir būtinumo. |
| --- | --- |

(20)

Apsvarsčiusi Vokietijos ir Kronoply pateiktas pastabas Komisija laikosi sprendime pradėti procedūrą išreikštos nuomonės, kad nėra būtina iš naujo įvertinti rinką pagal 1998 m. daugiasektorinės programos taisykles, nes pagalbos priemonė neatitinka dviejų pagrindinių sąlygų: skatinamojo poveikio ir būtinumo.

5.1.   Papildomų reikalavimus atitinkančių investicinių išlaidų pagal regioninės pagalbos gaires neteikimas

| (21) | Komisijos nuomone, 2003 m. gruodžio 22 d. pranešimą N 609/03 reikia vertinti kaip atskirą antrą pranešimą apie pagalbą Kronoply bendrovei, kuria vis dėlto nebuvo inicijuota naujų investicijų ar sukurta naujų darbo vietų. Todėl neegzistuoja ir papildomų reikalavimus atitinkančių išlaidų pagal regioninės pagalbos gaires, kuriomis būtų galima pagrįsti papildomą pagalbą. |
| --- | --- |

(21)

Komisijos nuomone, 2003 m. gruodžio 22 d. pranešimą N 609/03 reikia vertinti kaip atskirą antrą pranešimą apie pagalbą Kronoply bendrovei, kuria vis dėlto nebuvo inicijuota naujų investicijų ar sukurta naujų darbo vietų. Todėl neegzistuoja ir papildomų reikalavimus atitinkančių išlaidų pagal regioninės pagalbos gaires, kuriomis būtų galima pagrįsti papildomą pagalbą.

| (22) | 2001 m. liepos 3 d. sprendimu SG(2001) D/289524 Komisija patvirtino 35,4 mln. eurų investicinę paramą Kronoply bendrovei. Šis sprendimas buvo priimtas remiantis tuo metu Vokietijos pateikta informacija. Komisija nusprendė neteikti prieštaravimų ir patvirtino tokią pagalbą, kokią Vokietija buvo pasiūliusi. Vokietija ir Kronoply sutiko su šiuo sprendimu. Vokietijos valdžios institucijos suteikė pagalbą ir 2003 m. sausio 31 d.Kronoply užbaigė savo investicinį projektą. |
| --- | --- |

(22)

2001 m. liepos 3 d. sprendimu SG(2001) D/289524 Komisija patvirtino 35,4 mln. eurų investicinę paramą Kronoply bendrovei. Šis sprendimas buvo priimtas remiantis tuo metu Vokietijos pateikta informacija. Komisija nusprendė neteikti prieštaravimų ir patvirtino tokią pagalbą, kokią Vokietija buvo pasiūliusi. Vokietija ir Kronoply sutiko su šiuo sprendimu. Vokietijos valdžios institucijos suteikė pagalbą ir 2003 m. sausio 31 d.Kronoply užbaigė savo investicinį projektą.

| (23) | Tik praėjus aštuoniolikai mėnesių po galutinio Komisijos sprendimo – ir beveik vieneriems metams po investicinio projekto pabaigos – 2003 m. gruodžio 22 d. pranešimu Vokietija pateikė naują rinkos apibrėžimą ir pareiškė, kad remiantis naujais tyrimais būtų tiksliau atitinkamą rinką apibrėžti kaip OSB ir kai kurių faneros dalių rinką. Kaip sprendime pradėti oficialią procedūrą jau minėta, esamomis sąlygomis Komisija nepersvarstys savo ankstesnio sprendimo. Komisijos nuomone, Vokietijos pateiktas naujas rinkos apibrėžimas nėra pretekstas taikyti Reglamento (EB) Nr. 659/1999 9 straipsnį. |
| --- | --- |

(23)

Tik praėjus aštuoniolikai mėnesių po galutinio Komisijos sprendimo – ir beveik vieneriems metams po investicinio projekto pabaigos – 2003 m. gruodžio 22 d. pranešimu Vokietija pateikė naują rinkos apibrėžimą ir pareiškė, kad remiantis naujais tyrimais būtų tiksliau atitinkamą rinką apibrėžti kaip OSB ir kai kurių faneros dalių rinką. Kaip sprendime pradėti oficialią procedūrą jau minėta, esamomis sąlygomis Komisija nepersvarstys savo ankstesnio sprendimo. Komisijos nuomone, Vokietijos pateiktas naujas rinkos apibrėžimas nėra pretekstas taikyti Reglamento (EB) Nr. 659/1999 9 straipsnį.

| (24) | Vadovaudamasi Pirmosios instancijos teismo sprendimu byloje Kronoply prieš Komisiją, Komisija yra nuomonės, kad valstybė narė gali pranešti apie ketinamą suteikti papildomą pagalbą arba apie jau patvirtintą pagalbą ir netgi modifikuoti įvairias valstybės pagalbos konkrečiam projektui dalis ir Komisija gali tai patvirtinti, jei gali būti pateikti įrodymai dėl egzistuojančio kiekvienos dalies skatinamojo poveikio ir būtinumo. Tačiau Vokietija nepranešė apie naujus Kronoply investicinius projektus, išskyrus jau užbaigtą projektą. Be to, pranešimas apie ketinamą teikti papildomą pagalbą buvo gautas praėjus apytikriai vieneriems metams po projekto, kuris turėjo būti finansuojamas, užbaigimo. Todėl Komisija priėjo išvados, kad šiuo antruoju pranešimu buvo paprasčiausiai siekiama gauti anksčiau atmestą 35 % pagalbos intensyvumą, kuriam būtų patvirtinta 3 936 947 eurų pagalba be papildomų reikalavimus atitinkančių išlaidų ir nesant skatinamojo poveikio ar būtinumo. |
| --- | --- |

(24)

Vadovaudamasi Pirmosios instancijos teismo sprendimu byloje Kronoply prieš Komisiją, Komisija yra nuomonės, kad valstybė narė gali pranešti apie ketinamą suteikti papildomą pagalbą arba apie jau patvirtintą pagalbą ir netgi modifikuoti įvairias valstybės pagalbos konkrečiam projektui dalis ir Komisija gali tai patvirtinti, jei gali būti pateikti įrodymai dėl egzistuojančio kiekvienos dalies skatinamojo poveikio ir būtinumo. Tačiau Vokietija nepranešė apie naujus Kronoply investicinius projektus, išskyrus jau užbaigtą projektą. Be to, pranešimas apie ketinamą teikti papildomą pagalbą buvo gautas praėjus apytikriai vieneriems metams po projekto, kuris turėjo būti finansuojamas, užbaigimo. Todėl Komisija priėjo išvados, kad šiuo antruoju pranešimu buvo paprasčiausiai siekiama gauti anksčiau atmestą 35 % pagalbos intensyvumą, kuriam būtų patvirtinta 3 936 947 eurų pagalba be papildomų reikalavimus atitinkančių išlaidų ir nesant skatinamojo poveikio ar būtinumo.

| (25) | Kaip išdėstyta Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 2000 m. spalio 5 d. sprendime byloje C-288/96 Vokietija prieš Komisiją
   (12), Komisija privalo tokią pagalbą vertinti kaip pagalbą veiklai, nes ji suteikta nereikalaujant iš naudos gavėjų įsipareigojimų, atsižvelgiant į pagalbos panaudojimą ir skirta pagerinti finansinę bendrovės padėtį. |
| --- | --- |

(25)

Kaip išdėstyta Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 2000 m. spalio 5 d. sprendime byloje C-288/96 Vokietija prieš Komisiją
   (12), Komisija privalo tokią pagalbą vertinti kaip pagalbą veiklai, nes ji suteikta nereikalaujant iš naudos gavėjų įsipareigojimų, atsižvelgiant į pagalbos panaudojimą ir skirta pagerinti finansinę bendrovės padėtį.

5.2.   Skatinamasis poveikis

| (26) | Nors Komisija yra nuomonės, kad šiomis pastabomis aiškiai parodoma, jog naujos pagalbos suteikimas nesukurs naujų investicijų ir neturės skatinamojo poveikio, atsakydama į Vokietijos ir Kronoply pastabas ji norėtų pateikti išsamesnės informacijos apie skatinamąjį poveikį. |
| --- | --- |

(26)

Nors Komisija yra nuomonės, kad šiomis pastabomis aiškiai parodoma, jog naujos pagalbos suteikimas nesukurs naujų investicijų ir neturės skatinamojo poveikio, atsakydama į Vokietijos ir Kronoply pastabas ji norėtų pateikti išsamesnės informacijos apie skatinamąjį poveikį.

5.2.1.   Investicijų procesas

| (27) | Įmonių investicijas reikėtų vertinti kaip dinamišką procesą. Labai svarbu skirti Ex-ante ir Ex-post etapus:






  • | Įmonės, apskaičiuodamos prognozuojamas projekto sąnaudas ir pajamas, ex ante priima sprendimą ar daryti investicijas. Jei numanoma investicijų projekto kapitalo grąža viršija reikalaujamą kapitalo grąžos normą, įmonė nusprendžia vykdyti projektą. Regioninė pagalba turėtų skatinti įmones keisti savo elgesį ir investuoti regionuose, kuriuose įprastomis sąlygomis jos neinvestuotų. |
| --- | --- | --- |

(27)

Įmonių investicijas reikėtų vertinti kaip dinamišką procesą. Labai svarbu skirti Ex-ante ir Ex-post etapus:

•

Įmonės, apskaičiuodamos prognozuojamas projekto sąnaudas ir pajamas, ex ante priima sprendimą ar daryti investicijas. Jei numanoma investicijų projekto kapitalo grąža viršija reikalaujamą kapitalo grąžos normą, įmonė nusprendžia vykdyti projektą. Regioninė pagalba turėtų skatinti įmones keisti savo elgesį ir investuoti regionuose, kuriuose įprastomis sąlygomis jos neinvestuotų.

| • | Padarius investiciją, ex poste ją atšaukti yra labai sudėtinga, nes didelė investicijų dalis panaudojama pastatams, kuriuos nėra taip paprasta perkelti į kitą vietą. Pardavęs tokius pastatus pardavėjas prarastų dalį savo investicinio kapitalo. |
| --- | --- |

•

Padarius investiciją, ex poste ją atšaukti yra labai sudėtinga, nes didelė investicijų dalis panaudojama pastatams, kuriuos nėra taip paprasta perkelti į kitą vietą. Pardavęs tokius pastatus pardavėjas prarastų dalį savo investicinio kapitalo.

5.2.2.   Skatinamojo poveikio ex-ante įvertinimas pagal regioninės pagalbos gaires

| (28) | Regioninės pagalbos gairių 4.2 punkte naudojamas šis metodas, siekiant nustatyti, ar pagalba pasižymi skatinamuoju poveikiu: naudos gavėjas turi pateikti paraišką pagalbai gauti prieš pradedant darbus pagal projektą. Jei ši sąlyga įvykdoma, Komisija mano, kad skatinamasis poveikis yra. |
| --- | --- |

(28)

Regioninės pagalbos gairių 4.2 punkte naudojamas šis metodas, siekiant nustatyti, ar pagalba pasižymi skatinamuoju poveikiu: naudos gavėjas turi pateikti paraišką pagalbai gauti prieš pradedant darbus pagal projektą. Jei ši sąlyga įvykdoma, Komisija mano, kad skatinamasis poveikis yra.

| (29) | Vokietija ir Kronoply savo pastabose laikėsi nuomonės, kad regioninės pagalbos gairių 4.2 punkte numatytos sąlygos buvo išpildytos, nes Kronoply pateikė paraišką pagalbai gauti prieš pradedant darbus pagal projektą. |
| --- | --- |

(29)

Vokietija ir Kronoply savo pastabose laikėsi nuomonės, kad regioninės pagalbos gairių 4.2 punkte numatytos sąlygos buvo išpildytos, nes Kronoply pateikė paraišką pagalbai gauti prieš pradedant darbus pagal projektą.

| (30) | 4.2 punkte nurodytu tyrimu siekiama patikrinti skatinamąjį poveikį per daug neuždelsiant investicijų. Išsamus visų ekonominių naudos gavėjo investicinio sprendimo aspektų tyrimas gali būti labai komplikuotas arba ilgas ir trukdyti investicijoms bei ekonominei regiono plėtrai. |
| --- | --- |

(30)

4.2 punkte nurodytu tyrimu siekiama patikrinti skatinamąjį poveikį per daug neuždelsiant investicijų. Išsamus visų ekonominių naudos gavėjo investicinio sprendimo aspektų tyrimas gali būti labai komplikuotas arba ilgas ir trukdyti investicijoms bei ekonominei regiono plėtrai.

| (31) | Svarbiausias aspektas vertinant papildomos 3,5 % pagalbos skatinamąjį poveikį buvo tai, ar skirtumas tarp 31,5 % ir 35 % buvo svarbus skatinamajam poveikiui ir paveikė Kronoply investicinį sprendimą:






  • | Prieš investuodama Kronoply negalėjo žinoti, kokio dydžio pagalba bus patvirtinta, nes koregavimo koeficientus pagal 1998 m. išdėstytas daugiasektorinės programos taisykles Komisija vertina savo nuožiūra. Taigi, Kronoply nebuvo įsitikinusi, ar jai bus suteiktas 31,5 % ar 35 % pagalbos intensyvumas. Todėl bendrovė manė, kad pagal šių galimų rezultatų tikimybę, pagalbos intensyvumas turėtų būti 31,5–35 %. Priimdama investicinį sprendimą Kronoply rėmėsi numatyta pagalbos suma. |
| --- | --- | --- |

(31)

Svarbiausias aspektas vertinant papildomos 3,5 % pagalbos skatinamąjį poveikį buvo tai, ar skirtumas tarp 31,5 % ir 35 % buvo svarbus skatinamajam poveikiui ir paveikė Kronoply investicinį sprendimą:

•

Prieš investuodama Kronoply negalėjo žinoti, kokio dydžio pagalba bus patvirtinta, nes koregavimo koeficientus pagal 1998 m. išdėstytas daugiasektorinės programos taisykles Komisija vertina savo nuožiūra. Taigi, Kronoply nebuvo įsitikinusi, ar jai bus suteiktas 31,5 % ar 35 % pagalbos intensyvumas. Todėl bendrovė manė, kad pagal šių galimų rezultatų tikimybę, pagalbos intensyvumas turėtų būti 31,5–35 %. Priimdama investicinį sprendimą Kronoply rėmėsi numatyta pagalbos suma.

| • | Komisija pažymi, kad Kronoply priėmė investicinį sprendimą, nepaisant to, kad dar nebuvo žinoma tikslus pagalbos sumos dydis arba pagalbos intensyvumas. Be to, bendrovė pabaigė investicinį projektą po to, kai buvo patvirtintas 31,5 % pagalbos intensyvumas. Taigi Kronoply akivaizdžiai buvo pasirengusi rizikai, jog bus patvirtintas tik 31,5 % pagalbos intensyvumas. |
| --- | --- |

•

Komisija pažymi, kad Kronoply priėmė investicinį sprendimą, nepaisant to, kad dar nebuvo žinoma tikslus pagalbos sumos dydis arba pagalbos intensyvumas. Be to, bendrovė pabaigė investicinį projektą po to, kai buvo patvirtintas 31,5 % pagalbos intensyvumas. Taigi Kronoply akivaizdžiai buvo pasirengusi rizikai, jog bus patvirtintas tik 31,5 % pagalbos intensyvumas.

| • | Tai, kad Kronoply įvykdė regioninės pagalbos gairių 4.2 punkte nustatytas sąlygas, nebūtinai reiškia, kad šių papildomų 3,5 procentinių punktų tikimybė turėjo skatinamąjį poveikį. |
| --- | --- |

•

Tai, kad Kronoply įvykdė regioninės pagalbos gairių 4.2 punkte nustatytas sąlygas, nebūtinai reiškia, kad šių papildomų 3,5 procentinių punktų tikimybė turėjo skatinamąjį poveikį.

5.2.3.   Skatinamojo poveikio ex-post įvertinimas remiantis faktais

| (32) | Komisija mano, kad prasmingiau yra remtis faktais, užuot toliau gilinusis į Kronoply ex-ante sprendimą. Akivaizdu, kad Kronoply priėmė investicinį sprendimą ir toliau vykdė savo veiklą ir po to, kai bendrovei buvo suteiktas tik 31,5 % pagalbos intensyvumas. Investicinis projektas buvo užbaigtas pagal planą. Kronoply neatsižvelgė į mažesnį pagalbos intensyvumą ir nepakeitė investicinio projekto apimties. |
| --- | --- |

(32)

Komisija mano, kad prasmingiau yra remtis faktais, užuot toliau gilinusis į Kronoply ex-ante sprendimą. Akivaizdu, kad Kronoply priėmė investicinį sprendimą ir toliau vykdė savo veiklą ir po to, kai bendrovei buvo suteiktas tik 31,5 % pagalbos intensyvumas. Investicinis projektas buvo užbaigtas pagal planą. Kronoply neatsižvelgė į mažesnį pagalbos intensyvumą ir nepakeitė investicinio projekto apimties.

| (33) | Nepriklausomai nuo to, ar bendrovei bus suteikta tolimesnė pagalba, Kronoply savo elgesio nekeis: nėra pagrindo manyti, kad gavusi tolimesnę pagalbą Kronoply padidintų gamybą ar išplėstų savo gamybinius pajėgumus. Kadangi investicijos jau padarytos, nėra pagrindo nerimauti, kad, negavusi tolimesnės pagalbos, Kronoply sustabdys gamybą. |
| --- | --- |

(33)

Nepriklausomai nuo to, ar bendrovei bus suteikta tolimesnė pagalba, Kronoply savo elgesio nekeis: nėra pagrindo manyti, kad gavusi tolimesnę pagalbą Kronoply padidintų gamybą ar išplėstų savo gamybinius pajėgumus. Kadangi investicijos jau padarytos, nėra pagrindo nerimauti, kad, negavusi tolimesnės pagalbos, Kronoply sustabdys gamybą.

| (34) | Todėl Komisija nusprendė, kad papildomos 3,5 % pagalbos suteikimas skatinamojo poveikio neturėtų. |
| --- | --- |

(34)

Todėl Komisija nusprendė, kad papildomos 3,5 % pagalbos suteikimas skatinamojo poveikio neturėtų.

| (35) | Kaip sprendime pradėti oficialią procedūrą jau minėta, pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktus suteikiama pagalba tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikros ekonominės veiklos sričių plėtrai skatinti turi turėti skatinamąjį poveikį. Jei investicija, kaip šiuo atveju, jau buvo padaryta, pagalba neturi tokio poveikio ir neskatina naujų investicijų arba naujų darbo vietų kūrimo. Taigi Komisija negali pagrįsti pagalbos naujų investicijų didinimu arba naujų darbo vietų kūrimu pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktus. Todėl Komisija pakartotinai prieina išvados, kad papildoma 3 936 947 eurų pagalba Kronoply bendrovei yra pagalba veiklai. |
| --- | --- |

(35)

Kaip sprendime pradėti oficialią procedūrą jau minėta, pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktus suteikiama pagalba tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikros ekonominės veiklos sričių plėtrai skatinti turi turėti skatinamąjį poveikį. Jei investicija, kaip šiuo atveju, jau buvo padaryta, pagalba neturi tokio poveikio ir neskatina naujų investicijų arba naujų darbo vietų kūrimo. Taigi Komisija negali pagrįsti pagalbos naujų investicijų didinimu arba naujų darbo vietų kūrimu pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktus. Todėl Komisija pakartotinai prieina išvados, kad papildoma 3 936 947 eurų pagalba Kronoply bendrovei yra pagalba veiklai.

5.3.   Pagalbos būtinumas

| (36) | Atsižvelgdama į paaiškinimus sprendime pradėti procedūrą Komisija mano, kad būtinumo principas kyla tiesiogiai iš valstybės pagalbos kontrolės koncepcijos. Komisija gali pripažinti, kad pagalba yra suderinama su EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalimis tik tuo atveju, jei nustatoma, kad pagalba prisidėjo įgyvendinant vieną iš minėtų tikslų, kurių naudos gavėja savais ištekliais įprastomis rinkos sąlygomis nebūtų galėjusi pasiekti. Tai atitinka nusistovėjusią Komisijos praktiką, patvirtintą Europos Bendrijų Teisingumo Teismo, ypač 1980 m. rugsėjo 17 d. Teismo sprendime byloje 730/79, Philip Morris prieš Komisiją
   (13). |
| --- | --- |

(36)

Atsižvelgdama į paaiškinimus sprendime pradėti procedūrą Komisija mano, kad būtinumo principas kyla tiesiogiai iš valstybės pagalbos kontrolės koncepcijos. Komisija gali pripažinti, kad pagalba yra suderinama su EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalimis tik tuo atveju, jei nustatoma, kad pagalba prisidėjo įgyvendinant vieną iš minėtų tikslų, kurių naudos gavėja savais ištekliais įprastomis rinkos sąlygomis nebūtų galėjusi pasiekti. Tai atitinka nusistovėjusią Komisijos praktiką, patvirtintą Europos Bendrijų Teisingumo Teismo, ypač 1980 m. rugsėjo 17 d. Teismo sprendime byloje 730/79, Philip Morris prieš Komisiją
   (13).

| (37) | Kaip išdėstyta 26–35 punktuose, planuota pagalba neskatina naujų investicijų arba darbo vietų kūrimo. Šia pagalba iš naudos gavėjo nereikalaujama nei atsakomųjų veiksmų, nei įnašo siekiant bendrojo tikslo. Todėl tai yra pagalba veiklai, skirta apmokėti einamosioms bendrovės išlaidoms, kurias Kronoply įprastomis sąlygomis būtų turėjusi padengti pati. |
| --- | --- |

(37)

Kaip išdėstyta 26–35 punktuose, planuota pagalba neskatina naujų investicijų arba darbo vietų kūrimo. Šia pagalba iš naudos gavėjo nereikalaujama nei atsakomųjų veiksmų, nei įnašo siekiant bendrojo tikslo. Todėl tai yra pagalba veiklai, skirta apmokėti einamosioms bendrovės išlaidoms, kurias Kronoply įprastomis sąlygomis būtų turėjusi padengti pati.

| (38) | Regioninės pagalbos gairių 4.15 punktu regioninė pagalba, skirta įmonės einamosioms išlaidoms apmokėti paprastai yra draudžiama. Tačiau išimtiniais atvejais tokia pagalba gali būti teikiama regionams, kuriems taikomas EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktas, jei i) jos įnašas į regiono vystymąsi ir ii) jos pobūdis yra pagrįstas, o jos lygis proporcingas tiems sunkumams, kuriuos siekiama palengvinti. Vokietija nepateikė informacijos apie galimus sunkumus ir nepaaiškino, kaip tolimesnė pagalba prisidės prie regiono vystymosi. |
| --- | --- |

(38)

Regioninės pagalbos gairių 4.15 punktu regioninė pagalba, skirta įmonės einamosioms išlaidoms apmokėti paprastai yra draudžiama. Tačiau išimtiniais atvejais tokia pagalba gali būti teikiama regionams, kuriems taikomas EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktas, jei i) jos įnašas į regiono vystymąsi ir ii) jos pobūdis yra pagrįstas, o jos lygis proporcingas tiems sunkumams, kuriuos siekiama palengvinti. Vokietija nepateikė informacijos apie galimus sunkumus ir nepaaiškino, kaip tolimesnė pagalba prisidės prie regiono vystymosi.

| (39) | Iš turimų faktų aišku, kad tolimesnė pagalba nėra būtina, nes, net ir suteikus mažesnį 31,5 % pagalbos intensyvumą, Kronoply nusprendė tęsti savo veiklą. Tai reiškia, kad ekonominė Kronoply veikla yra pelninga, arba kad bendrovė nėra priklausoma nuo tolimesnės pagalbos. Bet kokia tolimesnė pagalba šiame etape Kronoply būtų vertinama kaip nenumatytas pelnas. |
| --- | --- |

(39)

Iš turimų faktų aišku, kad tolimesnė pagalba nėra būtina, nes, net ir suteikus mažesnį 31,5 % pagalbos intensyvumą, Kronoply nusprendė tęsti savo veiklą. Tai reiškia, kad ekonominė Kronoply veikla yra pelninga, arba kad bendrovė nėra priklausoma nuo tolimesnės pagalbos. Bet kokia tolimesnė pagalba šiame etape Kronoply būtų vertinama kaip nenumatytas pelnas.

| (40) | Todėl Komisija prieina išvados, kad šiuo atveju pagalba nėra suderinama su EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktu, nes ji nėra būtina regioniniam vystymuisi. |
| --- | --- |

(40)

Todėl Komisija prieina išvados, kad šiuo atveju pagalba nėra suderinama su EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktu, nes ji nėra būtina regioniniam vystymuisi.

| (41) | Baigiant bus tiriama, ar EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalių leidžiančios nukrypti nuostatos gali būti taikomos šiai pagalbai:






  • | EB sutarties 87 straipsnio 2 dalies leidžiančios nukrypti nuostatos, susijusios su socialinio pobūdžio pagalba individualiems vartotojams, su pagalba gaivalinių nelaimių padarytai žalai atitaisyti arba su pagalba, reikalinga dėl Vokietijos padalijimo atsiradusiam ekonominiam atsilikimui kompensuoti, šiuo atveju nėra taikomos. |
| --- | --- | --- |

(41)

Baigiant bus tiriama, ar EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalių leidžiančios nukrypti nuostatos gali būti taikomos šiai pagalbai:

•

EB sutarties 87 straipsnio 2 dalies leidžiančios nukrypti nuostatos, susijusios su socialinio pobūdžio pagalba individualiems vartotojams, su pagalba gaivalinių nelaimių padarytai žalai atitaisyti arba su pagalba, reikalinga dėl Vokietijos padalijimo atsiradusiam ekonominiam atsilikimui kompensuoti, šiuo atveju nėra taikomos.

| • | Pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą taip pat negali būti vertinama kaip pagalba, skirta bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti arba dideliems Vokietijos ekonomikos sutrikimams atitaisyti. Taip pat, pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punktą ji negali būti vertinama kaip pagalba, skirta kultūrai remti ir paveldui išsaugoti. |
| --- | --- |

•

Pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą taip pat negali būti vertinama kaip pagalba, skirta bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti arba dideliems Vokietijos ekonomikos sutrikimams atitaisyti. Taip pat, pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punktą ji negali būti vertinama kaip pagalba, skirta kultūrai remti ir paveldui išsaugoti.

| • | EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte numatoma pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Kadangi pagalba dėl trūkstamo skatinamojo poveikio ir trūkstamo būtinumo vertinama kaip nesuderinama su EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktu, dėl tos pačios priežasties ji negali būti pripažinta kaip suderinama su EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu. |
| --- | --- |

•

EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte numatoma pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Kadangi pagalba dėl trūkstamo skatinamojo poveikio ir trūkstamo būtinumo vertinama kaip nesuderinama su EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktu, dėl tos pačios priežasties ji negali būti pripažinta kaip suderinama su EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu.

6.   IŠVADA

| (42) | Komisija daro išvadą, kad pagalba, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Kadangi ši pagalba neturi skatinamojo poveikio ir nėra būtina, EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytos išimtys jai nėra taikomos. Todėl pagalba yra neteisėta pagalba veiklai ir negali būti suteikta – |
| --- | --- |

(42)

Komisija daro išvadą, kad pagalba, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Kadangi ši pagalba neturi skatinamojo poveikio ir nėra būtina, EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytos išimtys jai nėra taikomos. Todėl pagalba yra neteisėta pagalba veiklai ir negali būti suteikta –

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

3 936 947 eurų valstybės pagalba, kurią Vokietija ketina suteikti Kronoply GmbH bendrovei (Pranešimas N609/2003), yra nesuderinama su bendrąja rinka.

Dėl šios priežasties pagalbos suteikti negalima.

2 straipsnis

Per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo Vokietija praneša Komisijai apie priemones, kurių imtasi jam įgyvendinti.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselije, 2005 m. rugsėjo 21 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 258, 2004 10 20, p. 12.

1

(2)  OL C 107, 1998 4 7, p. 7.

2

(3)  Žr. 2 išnašą.

3

(4)  OSB – tai struktūrinės trijų sluoksnių medžio pluošto plokštės, gaminiai, gaminami iš didesnių skiedrų ir daugiausia pušies. OSB naudojamos statant medžio karkasus, ypač senų pastatų būklės priežiūrai ir atnaujinimui bei surenkamųjų pastatų ir pakuočių pramonėje.

4

(5)  Susideda iš neatlygintinos 19,92 mln. eurų subsidijos tipo paramos investicijoms, suteiktos pagal 29-ąjį bendrąjį interesų planą, ir 15,48 mln. eurų investicinės priemokos, suteikiamos pagal 1999 m. Investicijų apdraudos įstatymą.

5

(6)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. Stojimo aktu.

6

(7)  Rink. 2003, p. II-4857.

7

(8)  žr. 7 išnašą, 50 punktas.

8

(9)  Rink. 2002, p. II-347, 47 punktas.

9

(10)  žr. 9 išnašą, 41 punktas.

10

(11)  OL C 74, 1998 3 10, p. 9.

11

(12)  Rink. 2000, p. I-8237, 48 punktas.

12

(13)  Rink. 1980, p. 2671.

13

---