# Europos Sąjungos L 317/2017

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 317 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 60 metai2017m. gruodžio 1d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 317

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

60 metai2017m. gruodžio 1d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2016 m. liepos 5 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/2111 dėl bendrovės Airport Handling S.p.A. steigimo ir kapitalo suteikimo jai veiksmų SA.21420 (2014/C) (ex 2014/NN), kuriuos įgyvendino Italija (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 4103) (Tekstas autentiškas tik italų kalba) (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2017 m. kovo 6 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/2112 Priemonės / Pagalbos schemos / Valstybės pagalbos SA.38454 – 2015/C (ex 2015/N), kurią Vengrija planuoja įgyvendinti siekdama paremti dviejų naujų branduolinių reaktorių įrengimą Pakšo II atominėje elektrinėje (pranešta dokumentu C(2017) 1486) (Tekstas autentiškas tik anglų kalba) (
  1
  ) | 45 |
| | * | 2017 m. rugsėjo 11 d. Komisijos deleguotasis sprendimas (ES) 2017/2113 kuriuo dėl formalios kvalifikacijos įrodymų ir rengimo kursų pavadinimų iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/36/EB V priedas (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 6054)
   (
  1
  ) | 119 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2016 m. liepos 5 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/2111 dėl bendrovės Airport Handling S.p.A. steigimo ir kapitalo suteikimo jai veiksmų SA.21420 (2014/C) (ex 2014/NN), kuriuos įgyvendino Italija (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 4103) (Tekstas autentiškas tik italų kalba) (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2016) 4103)

1

1

*

2017 m. kovo 6 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/2112 Priemonės / Pagalbos schemos / Valstybės pagalbos SA.38454 – 2015/C (ex 2015/N), kurią Vengrija planuoja įgyvendinti siekdama paremti dviejų naujų branduolinių reaktorių įrengimą Pakšo II atominėje elektrinėje (pranešta dokumentu C(2017) 1486) (Tekstas autentiškas tik anglų kalba) (
  1
  )

(pranešta dokumentu C(2017) 1486)

1

45

*

2017 m. rugsėjo 11 d. Komisijos deleguotasis sprendimas (ES) 2017/2113 kuriuo dėl formalios kvalifikacijos įrodymų ir rengimo kursų pavadinimų iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/36/EB V priedas (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 6054)
   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 6054)

1

119

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 2017 12 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 12 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 317/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2017/2111

2016 m. liepos 5 d.

dėl bendrovės „Airport Handling S.p.A.“ steigimo ir kapitalo suteikimo jai veiksmų SA.21420 (2014/C) (ex 2014/NN), kuriuos įgyvendino Italija

(pranešta dokumentu Nr. C(2016) 4103)

(Tekstas autentiškas tik italų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtą (-as) nuostatą (-as) (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Gavusi skundą, 2010 m. birželio 23 d. Komisija Italijos institucijoms pranešė nusprendusi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 108 straipsnio 2 dalį pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl 2002–2010 m. Milano Malpensos ir Milano Linatės oro uostus valdančios valstybinės bendrovės „SEA S.p.A“ (toliau – SEA) į savo patronuojamąją bendrovę „SEA Handling S.p.A.“ (toliau – SEAH), tuose oro uostuose teikiančią antžemines paslaugas, atliktų kapitalo injekcijų. |
| --- | --- |

(1)

Gavusi skundą, 2010 m. birželio 23 d. Komisija Italijos institucijoms pranešė nusprendusi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 108 straipsnio 2 dalį pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl 2002–2010 m. Milano Malpensos ir Milano Linatės oro uostus valdančios valstybinės bendrovės „SEA S.p.A“ (toliau – SEA) į savo patronuojamąją bendrovę „SEA Handling S.p.A.“ (toliau – SEAH), tuose oro uostuose teikiančią antžemines paslaugas, atliktų kapitalo injekcijų.

| (2) | Per tą laikotarpį beveik visos bendrovės SEA akcijos priklausė viešojo sektoriaus institucijoms, t. y. Milano savivaldybei (84,56 %) ir Milano provincijai (14,56 %), taip pat mažesniems akcininkams (0,88 %). 2011 m. gruodžio mėn. 29,75 % bendrovės SEA kapitalo buvo parduota privačiam fondui „F2i“ („Fondi italiani per le infrastrutture“). 2012 m. pabaigoje fondas „F2i“ savo turimą bendrovės SEA akcijų paketą padidino iki 44,31 %. Šiuo metu, kai šiuo sprendimu užbaigta oficiali tyrimo procedūra, 54,81 % bendrovės SEA akcijų priklauso Milano savivaldybei, 44,31 % – fondui „F2i“ ir 0,88 % – kitiems akcininkams. |
| --- | --- |

(2)

Per tą laikotarpį beveik visos bendrovės SEA akcijos priklausė viešojo sektoriaus institucijoms, t. y. Milano savivaldybei (84,56 %) ir Milano provincijai (14,56 %), taip pat mažesniems akcininkams (0,88 %). 2011 m. gruodžio mėn. 29,75 % bendrovės SEA kapitalo buvo parduota privačiam fondui „F2i“ („Fondi italiani per le infrastrutture“). 2012 m. pabaigoje fondas „F2i“ savo turimą bendrovės SEA akcijų paketą padidino iki 44,31 %. Šiuo metu, kai šiuo sprendimu užbaigta oficiali tyrimo procedūra, 54,81 % bendrovės SEA akcijų priklauso Milano savivaldybei, 44,31 % – fondui „F2i“ ir 0,88 % – kitiems akcininkams.

| (3) | 2012 m. gruodžio 19 d. Komisija priėmė sprendimą C(2012) 9448, šis buvo pataisytas 2013 m. kovo 22 d. sprendimu C(2013) 1668 (toliau – sprendimas dėl susigrąžinimo) dėl bendrovės SEA savo patronuojamai bendrovei SEAH 2002–2010 m. suteiktos pagalbos. Komisija padarė išvadą, kad visos kapitalo injekcijos, bendrovės SEA atliktos į savo patronuojamosios bendrovės kapitalą, yra neteisėta valstybės pagalba. Komisija taip pat padarė išvadą, kad, nors įmonė SEAH gali būti laikoma sunkumų patiriančia įmone, tų kapitalo injekcijų nebuvo galima paskelbti suderinamomis su vidaus rinka pagal ES Gaires dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (2). |
| --- | --- |

(3)

2012 m. gruodžio 19 d. Komisija priėmė sprendimą C(2012) 9448, šis buvo pataisytas 2013 m. kovo 22 d. sprendimu C(2013) 1668 (toliau – sprendimas dėl susigrąžinimo) dėl bendrovės SEA savo patronuojamai bendrovei SEAH 2002–2010 m. suteiktos pagalbos. Komisija padarė išvadą, kad visos kapitalo injekcijos, bendrovės SEA atliktos į savo patronuojamosios bendrovės kapitalą, yra neteisėta valstybės pagalba. Komisija taip pat padarė išvadą, kad, nors įmonė SEAH gali būti laikoma sunkumų patiriančia įmone, tų kapitalo injekcijų nebuvo galima paskelbti suderinamomis su vidaus rinka pagal ES Gaires dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (2).

2

| (4) | Taigi Italijai buvo nurodyta imtis visų reikalingų veiksmų pagal taikytinus nacionalinės teisės aktus iš įmonės SEAH nesuderinamai valstybės pagalbai, kurios suma yra apie 359,644 mln. EUR, ir su susigrąžintina suma susijusioms palūkanoms susigrąžinti. |
| --- | --- |

(4)

Taigi Italijai buvo nurodyta imtis visų reikalingų veiksmų pagal taikytinus nacionalinės teisės aktus iš įmonės SEAH nesuderinamai valstybės pagalbai, kurios suma yra apie 359,644 mln. EUR, ir su susigrąžintina suma susijusioms palūkanoms susigrąžinti.

| (5) | Atitinkamai 2013 m. kovo 4, 15 ir 18 d. Italija, bendrovė SEAH ir Milano savivaldybė Bendrajam Teismui pateikė ieškinius, kuriais siekė, kad būtų panaikintas sprendimas dėl susigrąžinimo (bylos T-125/13, T-152/13 ir T-167/13). Bylos T-125/13, T-152/13 ir T-167/13 dar nagrinėjamos. |
| --- | --- |

(5)

Atitinkamai 2013 m. kovo 4, 15 ir 18 d. Italija, bendrovė SEAH ir Milano savivaldybė Bendrajam Teismui pateikė ieškinius, kuriais siekė, kad būtų panaikintas sprendimas dėl susigrąžinimo (bylos T-125/13, T-152/13 ir T-167/13). Bylos T-125/13, T-152/13 ir T-167/13 dar nagrinėjamos.

| (6) | 2013 m. kovo 18 ir 21 d. bendrovė SEAH ir Milano savivaldybė pateikė prašymus sustabdyti sprendimo dėl susigrąžinimo taikymą (bylos T-152/13 R ir T-167/13 R). 2013 m. gegužės 21 d. Lombardijos administracinis teismas (toliau – Lombardijos teismas) nurodė sprendimo dėl susigrąžinimo įgyvendinimą sustabdyti. 2013 m. rugsėjo 25 d. Valstybės taryba Lombardijos teismo nutartį panaikino. Bendrajam Teismui pateiktas prašymas sustabdyti sprendimo taikymą 2013 m. birželio mėn. buvo atsiimtas (3). |
| --- | --- |

(6)

2013 m. kovo 18 ir 21 d. bendrovė SEAH ir Milano savivaldybė pateikė prašymus sustabdyti sprendimo dėl susigrąžinimo taikymą (bylos T-152/13 R ir T-167/13 R). 2013 m. gegužės 21 d. Lombardijos administracinis teismas (toliau – Lombardijos teismas) nurodė sprendimo dėl susigrąžinimo įgyvendinimą sustabdyti. 2013 m. rugsėjo 25 d. Valstybės taryba Lombardijos teismo nutartį panaikino. Bendrajam Teismui pateiktas prašymas sustabdyti sprendimo taikymą 2013 m. birželio mėn. buvo atsiimtas (3).

3

| (7) | 2013 m. lapkričio 27 d., vykstant neoficialiai išankstinio pranešimo procedūrai, Italija su Komisija konsultavosi dėl šių projektų: pirmiausia dėl bendrovės SEA plano likviduoti bendrovę SEAH; antra, dėl bendrovės SEA ketinimo steigti naują patronuojamąją bendrovę „Airport Handling S.p.A.“ (toliau – „Airport Handling“) antžeminėms paslaugoms Milano oro uostuose teikti ir suteikti jai pradinio akcinio kapitalo. Vykstant tai išankstinio pranešimo procedūrai, Italija Komisijos paprašė patvirtinti, kad:






  a) | bendrovės SEAH turto pardavimas, vykstant jos likvidavimui, nėra ekonominio tęstinumo įmonės „Airport Handling“ atžvilgiu elementai, taigi ir pirmosios įsipareigojimai, visų pirma reikalavimas grąžinti bendrovei SEAH suteiktą neteisėtą ir nesuderinamą valstybės pagalbą, antrajai neperduodami; |
| --- | --- | --- |

(7)

2013 m. lapkričio 27 d., vykstant neoficialiai išankstinio pranešimo procedūrai, Italija su Komisija konsultavosi dėl šių projektų: pirmiausia dėl bendrovės SEA plano likviduoti bendrovę SEAH; antra, dėl bendrovės SEA ketinimo steigti naują patronuojamąją bendrovę „Airport Handling S.p.A.“ (toliau – „Airport Handling“) antžeminėms paslaugoms Milano oro uostuose teikti ir suteikti jai pradinio akcinio kapitalo. Vykstant tai išankstinio pranešimo procedūrai, Italija Komisijos paprašė patvirtinti, kad:

a)

bendrovės SEAH turto pardavimas, vykstant jos likvidavimui, nėra ekonominio tęstinumo įmonės „Airport Handling“ atžvilgiu elementai, taigi ir pirmosios įsipareigojimai, visų pirma reikalavimas grąžinti bendrovei SEAH suteiktą neteisėtą ir nesuderinamą valstybės pagalbą, antrajai neperduodami;

| b) | įmonės SEA akcinio kapitalo injekcija į bendrovę „Airport Handling“ nelaikytina valstybės pagalba. |
| --- | --- |

b)

įmonės SEA akcinio kapitalo injekcija į bendrovę „Airport Handling“ nelaikytina valstybės pagalba.

| (8) | 2014 m. liepos 9 d. raštu Komisija Italijai pranešė nusprendusi dėl bendrovės SEA steigiamos įmonės „Airport Handling“ pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – 2014 m. sprendimas pradėti tyrimą). Vykstant tai procedūrai Komisija Italijos paprašė per mėnesį nuo šio rašto gavimo pateikti visą informaciją, kuri galėtų būti naudinga vertinant bendrovės SEAH pareigos grąžinti pagalbą perdavimo bendrovei „Airport Handling“ klausimą, taip pat galimą pagalbą, susijusią su bendrovės SEA kapitalo injekcija į bendrovę „Airport Handling“. |
| --- | --- |

(8)

2014 m. liepos 9 d. raštu Komisija Italijai pranešė nusprendusi dėl bendrovės SEA steigiamos įmonės „Airport Handling“ pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – 2014 m. sprendimas pradėti tyrimą). Vykstant tai procedūrai Komisija Italijos paprašė per mėnesį nuo šio rašto gavimo pateikti visą informaciją, kuri galėtų būti naudinga vertinant bendrovės SEAH pareigos grąžinti pagalbą perdavimo bendrovei „Airport Handling“ klausimą, taip pat galimą pagalbą, susijusią su bendrovės SEA kapitalo injekcija į bendrovę „Airport Handling“.

| (9) | 2014 m. rugsėjo 19 d. Italija, bendrovė SEA ir bendrovė „Airport Handling“ Bendrajam Teismui pateikė ieškinius, kuriais siekė, kad būtų panaikintas 2014 m. sprendimas pradėti tyrimą (bylos T-673/14, T-674/14 ir T-688/14). Bendrasis Teismas (ketvirtoji kolegija) 2015 m. gruodžio 8 d. nutartimi ieškinį byloje T-673/14 atmetė; ieškiniai bylose T-674/14 ir T-688/14 buvo atsiimti atitinkamai 2015 m. liepos 14 ir 15 d. |
| --- | --- |

(9)

2014 m. rugsėjo 19 d. Italija, bendrovė SEA ir bendrovė „Airport Handling“ Bendrajam Teismui pateikė ieškinius, kuriais siekė, kad būtų panaikintas 2014 m. sprendimas pradėti tyrimą (bylos T-673/14, T-674/14 ir T-688/14). Bendrasis Teismas (ketvirtoji kolegija) 2015 m. gruodžio 8 d. nutartimi ieškinį byloje T-673/14 atmetė; ieškiniai bylose T-674/14 ir T-688/14 buvo atsiimti atitinkamai 2015 m. liepos 14 ir 15 d.

| (10) | 2014 m. rugsėjo 23 ir 25 d. bendrovės SEA ir „Airport Handling“ pateikė prašymus dėl laikinųjų priemonių, kad būtų sustabdytas Komisijos 2014 m. sprendimo pradėti tyrimą taikymas (bylos T-674/14 R ir T-688/14 R). 2014 m. rugsėjo 29 d. Bendrojo Teismo pirmininkas nurodė sustabdyti 2014 m. sprendimo pradėti tyrimą skelbimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. 2014 m. lapkričio 28 d. Bendrojo Teismo pirmininkas atmetė bendrovių SEA ir „Airport Handling“ prašymus dėl laikinųjų priemonių ir panaikino preliminarią laikinąją priemonę, kuria buvo nurodęs Komisijai neskelbti 2014 m. sprendimo pradėti tyrimą (4). |
| --- | --- |

(10)

2014 m. rugsėjo 23 ir 25 d. bendrovės SEA ir „Airport Handling“ pateikė prašymus dėl laikinųjų priemonių, kad būtų sustabdytas Komisijos 2014 m. sprendimo pradėti tyrimą taikymas (bylos T-674/14 R ir T-688/14 R). 2014 m. rugsėjo 29 d. Bendrojo Teismo pirmininkas nurodė sustabdyti 2014 m. sprendimo pradėti tyrimą skelbimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. 2014 m. lapkričio 28 d. Bendrojo Teismo pirmininkas atmetė bendrovių SEA ir „Airport Handling“ prašymus dėl laikinųjų priemonių ir panaikino preliminarią laikinąją priemonę, kuria buvo nurodęs Komisijai neskelbti 2014 m. sprendimo pradėti tyrimą (4).

laikinųjų

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

laikinųjų

laikinąją

4

| (11) | 2015 m. vasario 6 d. 2014 m. sprendimas pradėti tyrimą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (5), tuo sprendimu Komisija suinteresuotąsias šalis pakvietė teikti savo pastabas dėl tiriamųjų priemonių. |
| --- | --- |

(11)

2015 m. vasario 6 d. 2014 m. sprendimas pradėti tyrimą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (5), tuo sprendimu Komisija suinteresuotąsias šalis pakvietė teikti savo pastabas dėl tiriamųjų priemonių.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

5

| (12) | Savo pastabas dėl 2014 m. sprendimo pradėti tyrimą Italija pateikė 2014 m. rugsėjo 9 d. raštu. |
| --- | --- |

(12)

Savo pastabas dėl 2014 m. sprendimo pradėti tyrimą Italija pateikė 2014 m. rugsėjo 9 d. raštu.

| (13) | Komisija gavo keturių suinteresuotųjų šalių pastabas. Tas pastabas Komisija persiuntė Italijai ir suteikė jai galimybę į jas atsakyti. Savo pastabas dėl minėtų pastabų Italija Komisijai pateikė 2015 m. gegužės 26 d. raštu. |
| --- | --- |

(13)

Komisija gavo keturių suinteresuotųjų šalių pastabas. Tas pastabas Komisija persiuntė Italijai ir suteikė jai galimybę į jas atsakyti. Savo pastabas dėl minėtų pastabų Italija Komisijai pateikė 2015 m. gegužės 26 d. raštu.

| (14) | Komisija 2015 m. gegužės 20 d. raštu Italijos paprašė pateikti papildomos informacijos. Italija atsakė 2015 m. birželio 19 ir 22 d., taip pat liepos 2 d. raštais. |
| --- | --- |

(14)

Komisija 2015 m. gegužės 20 d. raštu Italijos paprašė pateikti papildomos informacijos. Italija atsakė 2015 m. birželio 19 ir 22 d., taip pat liepos 2 d. raštais.

| (15) | 2015 m. sausio 30 d., gegužės 7 d. ir rugsėjo 15 d. įvyko Komisijos tarnybų, Italijos institucijų ir patikos bendrovės „Milan Airport Handling Trust“ atstovų posėdžiai. Po tų posėdžių patikos bendrovė Komisijai kelis kartus (2015 m. vasario 6 d., birželio 8 d., rugpjūčio 13 d. ir rugsėjo 23 d.) pateikė medžiagos, kuria iš esmės siekta Komisijai pranešti apie bendrovės „Airport Handling“ akcijų mažumos dalies pardavimo procedūros būklę. Patikos bendrovės pobūdis ir užduotis bus paaiškinti šio dokumento 2.3 skirsnyje. |
| --- | --- |

(15)

2015 m. sausio 30 d., gegužės 7 d. ir rugsėjo 15 d. įvyko Komisijos tarnybų, Italijos institucijų ir patikos bendrovės „Milan Airport Handling Trust“ atstovų posėdžiai. Po tų posėdžių patikos bendrovė Komisijai kelis kartus (2015 m. vasario 6 d., birželio 8 d., rugpjūčio 13 d. ir rugsėjo 23 d.) pateikė medžiagos, kuria iš esmės siekta Komisijai pranešti apie bendrovės „Airport Handling“ akcijų mažumos dalies pardavimo procedūros būklę. Patikos bendrovės pobūdis ir užduotis bus paaiškinti šio dokumento 2.3 skirsnyje.

| (16) | 2015 m. spalio 23 d. raštu Komisija Italijos paprašė pateikti papildomos informacijos. Italija atsakė 2015 m. lapkričio 10 d. raštu. |
| --- | --- |

(16)

2015 m. spalio 23 d. raštu Komisija Italijos paprašė pateikti papildomos informacijos. Italija atsakė 2015 m. lapkričio 10 d. raštu.

| (17) | 2015 m. lapkričio 25 d. buvo surengtas Komisijos tarnybų ir Italijos institucijų, patikos bendrovės „Milan Airport Handling Trust“ ir bendrovės „D’Nata“, besirengiančios įsigyti bendrovės „Airport Handling“ akcinio kapitalo dalį, posėdis. |
| --- | --- |

(17)

2015 m. lapkričio 25 d. buvo surengtas Komisijos tarnybų ir Italijos institucijų, patikos bendrovės „Milan Airport Handling Trust“ ir bendrovės „D’Nata“, besirengiančios įsigyti bendrovės „Airport Handling“ akcinio kapitalo dalį, posėdis.

| (18) | 2015 m. gruodžio 16 d. raštu Italija Komisijai pranešė apie planus iš dalies pakeisti bendrovės „Airport Handling“ ekonominės veiklos mastą. |
| --- | --- |

(18)

2015 m. gruodžio 16 d. raštu Italija Komisijai pranešė apie planus iš dalies pakeisti bendrovės „Airport Handling“ ekonominės veiklos mastą.

| (19) | Italija 2015 m. gruodžio 18 d. raštu pateikė pagrindinės medžiagos, jos pateiktos nagrinėjant bylas, apibendrinimą. Komisija atsakė 2016 m. sausio 19 d. raštu. |
| --- | --- |

(19)

Italija 2015 m. gruodžio 18 d. raštu pateikė pagrindinės medžiagos, jos pateiktos nagrinėjant bylas, apibendrinimą. Komisija atsakė 2016 m. sausio 19 d. raštu.

| (20) | 2016 m. sausio 29 d. ir vasario 15 d. raštais Italija Komisijai pateikė naujos informacijos apie bendrovės „Airport Handling“ privatizacijos procesą. |
| --- | --- |

(20)

2016 m. sausio 29 d. ir vasario 15 d. raštais Italija Komisijai pateikė naujos informacijos apie bendrovės „Airport Handling“ privatizacijos procesą.

2.   PRIEMONĖS APRAŠYMAS

PRIEMONĖS APRAŠYMAS

| (21) | Tiriamos toliau nurodytos dvi priemonės. Pirma – bendrovės „Airport Handling“ steigimas, kartu likviduojant bendrovę SEAH. Komisija vertino, ar dėl šios priemonės tarp abiejų bendrovių esama ekonominio tęstinumo, dėl kurio bendrovės SEAH pareiga grąžinti pagalbą turėtų būti perduota bendrovei „Airport Handling“. Antra – valstybinės patronuojančiosios bendrovės SEA vykdomas akcinio kapitalo suteikimas bendrovei „Airport Handling“. Komisija vertino, ar ši priemonė buvo įgyvendinta rinkos sąlygomis. Toliau pateikiamas su šiais sandoriais susijusių aplinkybių aprašymas. |
| --- | --- |

(21)

Tiriamos toliau nurodytos dvi priemonės. Pirma – bendrovės „Airport Handling“ steigimas, kartu likviduojant bendrovę SEAH. Komisija vertino, ar dėl šios priemonės tarp abiejų bendrovių esama ekonominio tęstinumo, dėl kurio bendrovės SEAH pareiga grąžinti pagalbą turėtų būti perduota bendrovei „Airport Handling“. Antra – valstybinės patronuojančiosios bendrovės SEA vykdomas akcinio kapitalo suteikimas bendrovei „Airport Handling“. Komisija vertino, ar ši priemonė buvo įgyvendinta rinkos sąlygomis. Toliau pateikiamas su šiais sandoriais susijusių aplinkybių aprašymas.

2.1.   Susitarimai su profesinėmis sąjungomis ir naujos darbo sutartys

Susitarimai su profesinėmis sąjungomis ir naujos darbo sutartys

| (22) | Laikotarpiu, per kurį buvo įgyvendinamos nagrinėjamosios priemonės, bendrovių grupė „SEA Group“ (SEA ir SEAH), bendrovė SEAH ir bendrovė „Airport Handling“ atitinkamai sudarė susitarimus su profesinėmis sąjungomis, atstovaujančiomis bendrovės SEAH darbuotojams, vykstant savanoriškam bendrovės SEA inicijuotam bendrovės SEAH likvidavimui. Bendras tų susitarimų tikslas buvo išsaugoti visų bendrovės SEAH darbuotojų darbo vietas ir užtikrinti, kad bendrovių grupėje „SEA Group“ būtų toliau tvariai teikiamos antžeminės paslaugos. Buvo sudaryti toliau nurodyti susitarimai. |
| --- | --- |

(22)

Laikotarpiu, per kurį buvo įgyvendinamos nagrinėjamosios priemonės, bendrovių grupė „SEA Group“ (SEA ir SEAH), bendrovė SEAH ir bendrovė „Airport Handling“ atitinkamai sudarė susitarimus su profesinėmis sąjungomis, atstovaujančiomis bendrovės SEAH darbuotojams, vykstant savanoriškam bendrovės SEA inicijuotam bendrovės SEAH likvidavimui. Bendras tų susitarimų tikslas buvo išsaugoti visų bendrovės SEAH darbuotojų darbo vietas ir užtikrinti, kad bendrovių grupėje „SEA Group“ būtų toliau tvariai teikiamos antžeminės paslaugos. Buvo sudaryti toliau nurodyti susitarimai.

| (23) | Bendrovei SEA nusprendus, kad bendrovė SEAH turėtų būti likviduota, siekiant laikytis sprendimo dėl susigrąžinimo, bendrovių grupė „SEA Group“2013 m. lapkričio 4 d. sudarė susitarimą su profesinių sąjungų organizacijomis; susitarimu siekta spręsti bendrovės SEAH darbuotojų atleidimo iš darbo klausimą. Susitarimu buvo nustatytas savanoriško darbo sutarties nutraukimo paskatų planas, taikytinas visiems bendrovės SEAH darbuotojams; planas turėjo būti įgyvendinamas kolektyviniu atleidimu iš darbo ir naujos bendrovei SEA visiškai priklausančios patronuojamosios bendrovės, įdarbinsiančios dalį bendrovės SEAH darbuotojų, įsteigimu. |
| --- | --- |

(23)

Bendrovei SEA nusprendus, kad bendrovė SEAH turėtų būti likviduota, siekiant laikytis sprendimo dėl susigrąžinimo, bendrovių grupė „SEA Group“2013 m. lapkričio 4 d. sudarė susitarimą su profesinių sąjungų organizacijomis; susitarimu siekta spręsti bendrovės SEAH darbuotojų atleidimo iš darbo klausimą. Susitarimu buvo nustatytas savanoriško darbo sutarties nutraukimo paskatų planas, taikytinas visiems bendrovės SEAH darbuotojams; planas turėjo būti įgyvendinamas kolektyviniu atleidimu iš darbo ir naujos bendrovei SEA visiškai priklausančios patronuojamosios bendrovės, įdarbinsiančios dalį bendrovės SEAH darbuotojų, įsteigimu.

| (24) | Tame susitarime išdėstyta „preliminari susitarimo tvarka“ ir numatyta, kad reikia „įgyvendinimo susitarimo“, kuriuo būtų nustatytos naujų sutarties sąlygų taisyklės ir nauja bendrovės „Airport Handling“ darbo struktūra, nes, Komisijos nurodymu, tęstinumo nebus, jeigu bus ex novo nustatyti darbo santykiai. Be to, laikantis susitarimo, tokį įgyvendinimo susitarimą būtų galima sudaryti tik užbaigus komercines bendrovės „Airport Handling“ ir Linatės bei Malpensos oro uostuose veiklą vykdančių vežėjų derybas, grindžiamas laisva konkurencija (6). Apibendrinant galima pasakyti, kad įgyvendinimo susitarimas turėjo būti pagrįstas šiais principais:






  — | toliau siekiama išsaugoti visų bendrovės SEAH darbuotojų darbo vietas, |
| --- | --- | --- |

(24)

Tame susitarime išdėstyta „preliminari susitarimo tvarka“ ir numatyta, kad reikia „įgyvendinimo susitarimo“, kuriuo būtų nustatytos naujų sutarties sąlygų taisyklės ir nauja bendrovės „Airport Handling“ darbo struktūra, nes, Komisijos nurodymu, tęstinumo nebus, jeigu bus ex novo nustatyti darbo santykiai. Be to, laikantis susitarimo, tokį įgyvendinimo susitarimą būtų galima sudaryti tik užbaigus komercines bendrovės „Airport Handling“ ir Linatės bei Malpensos oro uostuose veiklą vykdančių vežėjų derybas, grindžiamas laisva konkurencija (6). Apibendrinant galima pasakyti, kad įgyvendinimo susitarimas turėjo būti pagrįstas šiais principais:

ex novo

6

—

toliau siekiama išsaugoti visų bendrovės SEAH darbuotojų darbo vietas,

| — | nustatomi aiškūs galimo darbuotojų perkėlimo bendrovių grupės „SEA Group“ viduje kriterijai, |
| --- | --- |

—

nustatomi aiškūs galimo darbuotojų perkėlimo bendrovių grupės „SEA Group“ viduje kriterijai,

| — | išlaikomas ekonominis antžeminių paslaugų teikimo veiklos gyvybingumas, |
| --- | --- |

—

išlaikomas ekonominis antžeminių paslaugų teikimo veiklos gyvybingumas,

| — | nustatoma tinkama įtraukioji darbo santykių sistema, |
| --- | --- |

—

nustatoma tinkama įtraukioji darbo santykių sistema,

| — | toliau taikoma bendrovių grupės „SEA Group“ socialinės gerovės sistema. |
| --- | --- |

—

toliau taikoma bendrovių grupės „SEA Group“ socialinės gerovės sistema.

| (25) | 2014 m. balandžio 22 d. bendrovė SEAH pradėjo įgyvendinti atleidžiamų darbuotojų judumo schemą (it. Collocamento in mobilità); tai Italijos valstybės įdiegta socialinės apsaugos sistema, kuria pirmiausia siekiama paremti sunkumų patiriančių įmonių darbuotojus nedarbo laikotarpiu (7). Tuo metu bendrovė SEAH turėjo 2 214 darbuotojų, o tai prilygsta 1 980 visą darbo dieną dirbančių darbuotojų. |
| --- | --- |

(25)

2014 m. balandžio 22 d. bendrovė SEAH pradėjo įgyvendinti atleidžiamų darbuotojų judumo schemą (it. Collocamento in mobilità); tai Italijos valstybės įdiegta socialinės apsaugos sistema, kuria pirmiausia siekiama paremti sunkumų patiriančių įmonių darbuotojus nedarbo laikotarpiu (7). Tuo metu bendrovė SEAH turėjo 2 214 darbuotojų, o tai prilygsta 1 980 visą darbo dieną dirbančių darbuotojų.

Collocamento in mobilità

7

| (26) | 2015 m. gegužės 31 d. bendrovėje „Airport Handling“ buvo [...] (*1) darbuotojų ([...] (*1) etato ekvivalentų), iš jų [...] (*1) darbuotojų ([...] (*1) etato ekvivalentų) anksčiau buvo bendrovės SEAH darbuotojai. |
| --- | --- |

(26)

2015 m. gegužės 31 d. bendrovėje „Airport Handling“ buvo [...] (*1) darbuotojų ([...] (*1) etato ekvivalentų), iš jų [...] (*1) darbuotojų ([...] (*1) etato ekvivalentų) anksčiau buvo bendrovės SEAH darbuotojai.

*1

*1

*1

*1

| (27) | 2014 m. birželio 4 d. bendrovė SEAH ir profesinės sąjungos pasirašė įgyvendinimo susitarimą, kuriuo siekiama įgyvendinti preliminarios susitarimo tvarkos, paminėtos šio dokumento 24 konstatuojamojoje dalyje, nuostatas. |
| --- | --- |

(27)

2014 m. birželio 4 d. bendrovė SEAH ir profesinės sąjungos pasirašė įgyvendinimo susitarimą, kuriuo siekiama įgyvendinti preliminarios susitarimo tvarkos, paminėtos šio dokumento 24 konstatuojamojoje dalyje, nuostatas.

| (28) | Susitarime nustatyta, kad bendrovė SEA sutiko, pirma, kad įmonė „Airport Handling“, atsižvelgdama į jai reikiamą darbuotojų skaičių ir darbo vietų profilį, įdarbins bendrovės SEAH darbuotojus ir, antra, kad bus pradėtos derybos su profesinių sąjungų organizacijomis dėl darbuotojų atrankos kriterijų. Susitarime taip pat nustatyta, kad bet kokioje naujoje darbo sutartyje su bendrove „Airport Handling“ turi būti būtinai nurodyta, kad darbo sutartis su bendrove SEAH yra oficialiai ir iš esmės nutraukta. |
| --- | --- |

(28)

Susitarime nustatyta, kad bendrovė SEA sutiko, pirma, kad įmonė „Airport Handling“, atsižvelgdama į jai reikiamą darbuotojų skaičių ir darbo vietų profilį, įdarbins bendrovės SEAH darbuotojus ir, antra, kad bus pradėtos derybos su profesinių sąjungų organizacijomis dėl darbuotojų atrankos kriterijų. Susitarime taip pat nustatyta, kad bet kokioje naujoje darbo sutartyje su bendrove „Airport Handling“ turi būti būtinai nurodyta, kad darbo sutartis su bendrove SEAH yra oficialiai ir iš esmės nutraukta.

| (29) | Remiantis tuo susitarimu, bendrovė SEAH teigė esanti pasirengusi darbuotojams, kurie iki 2014 m. birželio 30 d. sutiks nesipriešinti atleidimo priemonėms, taikyti finansinių paskatų schemą. |
| --- | --- |

(29)

Remiantis tuo susitarimu, bendrovė SEAH teigė esanti pasirengusi darbuotojams, kurie iki 2014 m. birželio 30 d. sutiks nesipriešinti atleidimo priemonėms, taikyti finansinių paskatų schemą.

| (30) | Be to, 2014 m. birželio 4 d. bendrovė „Airport Handling“ sudarė susitarimą su profesinių sąjungų organizacijomis. Tame susitarime nurodytas darbuotojų, kurių bendrovei „Airport Handling“ reikės 2014 m. liepos 1 d. ir kurių sutartys bus neterminuotos, skaičių. Jame taip pat nurodyta, kad bendrovė „Airport Handling“ sutiko pirmumo teise vėl įdarbinti buvusius bendrovės SEAH darbuotojus. |
| --- | --- |

(30)

Be to, 2014 m. birželio 4 d. bendrovė „Airport Handling“ sudarė susitarimą su profesinių sąjungų organizacijomis. Tame susitarime nurodytas darbuotojų, kurių bendrovei „Airport Handling“ reikės 2014 m. liepos 1 d. ir kurių sutartys bus neterminuotos, skaičių. Jame taip pat nurodyta, kad bendrovė „Airport Handling“ sutiko pirmumo teise vėl įdarbinti buvusius bendrovės SEAH darbuotojus.

| (31) | Tame susitarime etato ekvivalentais nurodyta, kiek darbuotojų greičiausiai reikės bendrovei „Airport Handling“. Taigi, susitarime pabrėžiama, kad tie nurodyti skaičiai gali keistis, t. y. gali keistis susitarime nurodytas bendras skaičius ir (arba) kintamieji. Apskaičiuotasis darbuotojų skaičius buvo: [...] (*1) nuolatinių paslaugas teikiančių darbuotojų etato ekvivalentų; [...] (*1) administracijos darbuotojų etato ekvivalentų; [...] (*1) sezoniniams darbams pagal terminuotas sutartis samdomų darbuotojų etato ekvivalentų. Susitarime nustatyta, kad, siekdama patenkinti tą paklausą, bendrovė „Airport Handling“ laikysis pirmumo strategijos ir pasiūlys darbą asmenims, dabar dirbantiems bendrovėje SEAH. Susitarime taip pat nustatyta įdarbinimo tvarka, teisinis ir finansinis darbo sutarčių turinys, socialinės gerovės politika ir darbo organizavimas. Iš susitarimo nuostatų aišku, kad buvę bendrovės SEAH darbuotojai pagal naujas sutartis bus samdomi nustatant iš esmės kitokias ekonomines sąlygas. |
| --- | --- |

(31)

Tame susitarime etato ekvivalentais nurodyta, kiek darbuotojų greičiausiai reikės bendrovei „Airport Handling“. Taigi, susitarime pabrėžiama, kad tie nurodyti skaičiai gali keistis, t. y. gali keistis susitarime nurodytas bendras skaičius ir (arba) kintamieji. Apskaičiuotasis darbuotojų skaičius buvo: [...] (*1) nuolatinių paslaugas teikiančių darbuotojų etato ekvivalentų; [...] (*1) administracijos darbuotojų etato ekvivalentų; [...] (*1) sezoniniams darbams pagal terminuotas sutartis samdomų darbuotojų etato ekvivalentų. Susitarime nustatyta, kad, siekdama patenkinti tą paklausą, bendrovė „Airport Handling“ laikysis pirmumo strategijos ir pasiūlys darbą asmenims, dabar dirbantiems bendrovėje SEAH. Susitarime taip pat nustatyta įdarbinimo tvarka, teisinis ir finansinis darbo sutarčių turinys, socialinės gerovės politika ir darbo organizavimas. Iš susitarimo nuostatų aišku, kad buvę bendrovės SEAH darbuotojai pagal naujas sutartis bus samdomi nustatant iš esmės kitokias ekonomines sąlygas.

*1

*1

*1

| (32) | Tame susitarime nustatyta darbo tvarka skiriasi nuo darbo tvarkos, įmonės SEAH taikytos savo darbuotojams. Visų pirma:






  — | pagal nacionalinę aviacijos darbuotojų kolektyvinę sutartį bendrovė „Airport Handling“ taikys antžeminių paslaugų teikėjų skirsnį, nors anksčiau bendrovėje SEAH dirbusių darbuotojų darbo sutartims buvo taikytas oro uostų veiklos vykdytojų skirsnis. Pasak Italijos, antžeminių paslaugų teikėjų skirsnyje nustatytos kitokios atostogų (20 dienų, o ne 22 dienos per metus), darbo laiko (7 val. 30 min., o ne 7 val. 15 min. per dieną) ir atlygio bei išmokų (nebelieka 6 dienų atlygio) sąlygos, |
| --- | --- | --- |

(32)

Tame susitarime nustatyta darbo tvarka skiriasi nuo darbo tvarkos, įmonės SEAH taikytos savo darbuotojams. Visų pirma:

—

pagal nacionalinę aviacijos darbuotojų kolektyvinę sutartį bendrovė „Airport Handling“ taikys antžeminių paslaugų teikėjų skirsnį, nors anksčiau bendrovėje SEAH dirbusių darbuotojų darbo sutartims buvo taikytas oro uostų veiklos vykdytojų skirsnis. Pasak Italijos, antžeminių paslaugų teikėjų skirsnyje nustatytos kitokios atostogų (20 dienų, o ne 22 dienos per metus), darbo laiko (7 val. 30 min., o ne 7 val. 15 min. per dieną) ir atlygio bei išmokų (nebelieka 6 dienų atlygio) sąlygos,

| — | kitaip organizuojamos atlyginimo teisės, pvz., bendrovė „Airport Handling“ netaiko tam tikrų antraštinių įmonės sutarties, papildančios nacionalinę kolektyvinę sutartį, dalių, nors bendrovė SEAH savo darbuotojams jas taikė, |
| --- | --- |

—

kitaip organizuojamos atlyginimo teisės, pvz., bendrovė „Airport Handling“ netaiko tam tikrų antraštinių įmonės sutarties, papildančios nacionalinę kolektyvinę sutartį, dalių, nors bendrovė SEAH savo darbuotojams jas taikė,

| — | kitokia darbuotojų organizacija (pvz., [...] (*1)). |
| --- | --- |

—

kitokia darbuotojų organizacija (pvz., [...] (*1)).

*1

| (33) | Pasak Italijos, dėl to:






  — | bendrovės „Airport Handling“ bendros darbo sąnaudos sumažėjo 30 %, palyginti su bendrovės SEAH bendromis darbo sąnaudomis, |
| --- | --- | --- |

(33)

Pasak Italijos, dėl to:

—

bendrovės „Airport Handling“ bendros darbo sąnaudos sumažėjo 30 %, palyginti su bendrovės SEAH bendromis darbo sąnaudomis,

| — | bendrovės „Airport Handling“ papildomos įmonės sutarties sąnaudų dydis sumažėjo [...] (*1) proc., palyginti su bendrovės SEAH sąnaudomis, o metinis vidutinio atlyginimo sumažinimas yra [....] (*1) už mėnesinį atlyginimą. |
| --- | --- |

—

bendrovės „Airport Handling“ papildomos įmonės sutarties sąnaudų dydis sumažėjo [...] (*1) proc., palyginti su bendrovės SEAH sąnaudomis, o metinis vidutinio atlyginimo sumažinimas yra [....] (*1) už mėnesinį atlyginimą.

*1

*1

| (34) | 2014 m. birželio 9 d. bendrovės SEAH neeiliniame akcininkų susirinkime buvo patvirtintas bendrovės likvidavimas ir savanoriško likvidavimo procedūra, taip pat nustatyta, kad likvidavimas pradedamas 2014 m. liepos 1 d. (8) |
| --- | --- |

(34)

2014 m. birželio 9 d. bendrovės SEAH neeiliniame akcininkų susirinkime buvo patvirtintas bendrovės likvidavimas ir savanoriško likvidavimo procedūra, taip pat nustatyta, kad likvidavimas pradedamas 2014 m. liepos 1 d. (8)

8

| (35) | Likvidatorius buvo paskirtas, jam nustatyta užduotis parduoti įmonės turtą, sumokėti kreditoriams ir parengti galutinį likvidavimo balansą ir ataskaitą. |
| --- | --- |

(35)

Likvidatorius buvo paskirtas, jam nustatyta užduotis parduoti įmonės turtą, sumokėti kreditoriams ir parengti galutinį likvidavimo balansą ir ataskaitą.

| (36) | Profesinių sąjungų organizacijos nustatė sąlygą, kad 2014 m. birželio 4 d. susitarimai įsigalios, jeigu bus teigiamas bendrovės SEAH darbuotojų referendumo rezultatas. Tas referendumas vyko 2014 m. birželio 11–13 d. Referendume 2014 m. birželio 4 d. susitarimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(36)

Profesinių sąjungų organizacijos nustatė sąlygą, kad 2014 m. birželio 4 d. susitarimai įsigalios, jeigu bus teigiamas bendrovės SEAH darbuotojų referendumo rezultatas. Tas referendumas vyko 2014 m. birželio 11–13 d. Referendume 2014 m. birželio 4 d. susitarimas buvo atmestas.

| (37) | Todėl 2014 m. liepos 1 d. bendrovės SEAH akcininkų susirinkime buvo nuspręsta iki 2014 m. rugpjūčio 31 d. pratęsti bendrovės SEAH veiklos nutraukimo terminą, įgalioti likvidatorių (šis savo pareigas ėmė vykdyti 2014 m. liepos 1 d.) iki tos dienos laikinai valdyti bendrovę, o pasibaigus tam terminui, imtis bendrovės SEAH turto perleidimo ir nutraukti veiklą. |
| --- | --- |

(37)

Todėl 2014 m. liepos 1 d. bendrovės SEAH akcininkų susirinkime buvo nuspręsta iki 2014 m. rugpjūčio 31 d. pratęsti bendrovės SEAH veiklos nutraukimo terminą, įgalioti likvidatorių (šis savo pareigas ėmė vykdyti 2014 m. liepos 1 d.) iki tos dienos laikinai valdyti bendrovę, o pasibaigus tam terminui, imtis bendrovės SEAH turto perleidimo ir nutraukti veiklą.

| (38) | Siekdamos pakeisti neigiamą balsavimo 2014 m. birželio 14 d. referendume rezultatą, profesinių sąjungų organizacijos 2014 m. liepos 4 d. pateikė tam tikrus paaiškinimus dėl punktų, nustatytų 2014 m. birželio 4 d. susitarime, pavyzdžiui, paaiškino, kad papildomos darbo dienos turėjo būti tolygiai paskirstytos per visus metus, frazė „darbo valandų efektyvumas“ reiškia, kad turi būti dirbama bent 7,5 val. per dieną 5 darbo dienas per savaitę, o darbuotojai gali rinktis (iš dviejų galimybių), kaip dirbti per tam tikras šventes, už kurias nebebus mokama pagal naują susitarimą. 2014 m. liepos 7 d. bendrovė „Airport Handling“ tuos pasiūlymus patvirtino. 2014 m. liepos 15 d. bendrovė „Airport Handling“ pasirašė papildomą susitarimą, kuriuo patvirtintas 2014 m. birželio 4 d. susitarimo galiojimas ir kuriame pateikti profesinių sąjungų organizacijų prašyti paaiškinimai. Tačiau tuo nauju susitarimu nenustatyta jokių esminių pakeitimų, palyginti su anksčiau atmestu 2014 m. birželio 4 d. susitarimu. |
| --- | --- |

(38)

Siekdamos pakeisti neigiamą balsavimo 2014 m. birželio 14 d. referendume rezultatą, profesinių sąjungų organizacijos 2014 m. liepos 4 d. pateikė tam tikrus paaiškinimus dėl punktų, nustatytų 2014 m. birželio 4 d. susitarime, pavyzdžiui, paaiškino, kad papildomos darbo dienos turėjo būti tolygiai paskirstytos per visus metus, frazė „darbo valandų efektyvumas“ reiškia, kad turi būti dirbama bent 7,5 val. per dieną 5 darbo dienas per savaitę, o darbuotojai gali rinktis (iš dviejų galimybių), kaip dirbti per tam tikras šventes, už kurias nebebus mokama pagal naują susitarimą. 2014 m. liepos 7 d. bendrovė „Airport Handling“ tuos pasiūlymus patvirtino. 2014 m. liepos 15 d. bendrovė „Airport Handling“ pasirašė papildomą susitarimą, kuriuo patvirtintas 2014 m. birželio 4 d. susitarimo galiojimas ir kuriame pateikti profesinių sąjungų organizacijų prašyti paaiškinimai. Tačiau tuo nauju susitarimu nenustatyta jokių esminių pakeitimų, palyginti su anksčiau atmestu 2014 m. birželio 4 d. susitarimu.

| (39) | 2014 m. rugpjūčio mėn. bendrovė SEAH pradėjo atleidinėti visus savo darbuotojus. Tuo pat metu bendrovė„Airport Handling“ ėmėsi samdyti tuos buvusius bendrovės SEAH darbuotojus, kurių, jos manymu, reikėjo jos veiklai. Bendrovė „Airport Handling“ taip pat susisiekė su paslaugas laikinų darbuotojų samdymo srityje teikiančia įmone „Adecco“ dėl laikinų darbuotojų suradimo. |
| --- | --- |

(39)

2014 m. rugpjūčio mėn. bendrovė SEAH pradėjo atleidinėti visus savo darbuotojus. Tuo pat metu bendrovė„Airport Handling“ ėmėsi samdyti tuos buvusius bendrovės SEAH darbuotojus, kurių, jos manymu, reikėjo jos veiklai. Bendrovė „Airport Handling“ taip pat susisiekė su paslaugas laikinų darbuotojų samdymo srityje teikiančia įmone „Adecco“ dėl laikinų darbuotojų suradimo.

| (40) | Bendrovė SEAH nustojo veikti 2014 m. rugsėjo 1 d. Tą dieną Milano oro uostuose veiklą pradėjo vykdyti bendrovė „Airport Handling“. 2014 m. rugsėjo 1 d. bendrovė „Airport Handling“ turėjo [...] (*1) darbuotojus ([...] (*1) etato ekvivalentai), taigi įdarbino [...] (*1) proc. 2014 m. balandžio 22 d. (tą dieną pradėta oficiali kolektyvinio bendrovės darbuotojų atleidimo iš darbo procedūra) bendrovės SEAH turėtų darbuotojų. Be to, bendrovė „Airport Handling“ naudojosi [...] (*1) laikinų darbuotojų ([...] (*1) etato ekvivalentai) paslaugomis [...] (*1). |
| --- | --- |

(40)

Bendrovė SEAH nustojo veikti 2014 m. rugsėjo 1 d. Tą dieną Milano oro uostuose veiklą pradėjo vykdyti bendrovė „Airport Handling“. 2014 m. rugsėjo 1 d. bendrovė „Airport Handling“ turėjo [...] (*1) darbuotojus ([...] (*1) etato ekvivalentai), taigi įdarbino [...] (*1) proc. 2014 m. balandžio 22 d. (tą dieną pradėta oficiali kolektyvinio bendrovės darbuotojų atleidimo iš darbo procedūra) bendrovės SEAH turėtų darbuotojų. Be to, bendrovė „Airport Handling“ naudojosi [...] (*1) laikinų darbuotojų ([...] (*1) etato ekvivalentai) paslaugomis [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

2.2.   Sutartis su oro vežėjais

Sutartis su oro vežėjais

| (41) | 2014 m. balandžio 22 d. raštu bendrovė SEAH oro vežėjams, tiekėjams ir kitoms suinteresuotosioms šalims pranešė, kad 2014 m. liepos 1 d. nutraukia savo veiklą, taigi nuo tos dienos Milano oro uostuose nebeteiks antžeminių paslaugų. |
| --- | --- |

(41)

2014 m. balandžio 22 d. raštu bendrovė SEAH oro vežėjams, tiekėjams ir kitoms suinteresuotosioms šalims pranešė, kad 2014 m. liepos 1 d. nutraukia savo veiklą, taigi nuo tos dienos Milano oro uostuose nebeteiks antžeminių paslaugų.

| (42) | Po šio pranešimo dešimt oro vežėjų nusprendė patikėti antžemines paslaugas Milano oro uostuose teikti kitiems paslaugų teikėjams, ne bendrovėms SEAH ir „Airport Handling“. |
| --- | --- |

(42)

Po šio pranešimo dešimt oro vežėjų nusprendė patikėti antžemines paslaugas Milano oro uostuose teikti kitiems paslaugų teikėjams, ne bendrovėms SEAH ir „Airport Handling“.

| (43) | Tuo pat metu, vykstant atviriems konkursams, bendrovę „Airport Handling“ antžeminių paslaugų teikėja pasirinko devyniolika Milano oro uostuose veiklą vykdančių oro vežėjų. Kiti oro vežėjai bendrovę „Airport Handling“ pasirinko vykstant konkurencinio dialogo procedūrai. Pasak Italijos, paslaugų teikėjo atranka paprastai grindžiama tam tikrų veiksnių vertinimu, pavyzdžiui, vertinama kaina, paslaugų teikėjo finansinis patikimumas, tai, ar turima efektyvi įranga, ar yra tinklas, taip pat vertinami veiklos vykdytojo ankstesni rezultatai, patirtis ir kompetencija. |
| --- | --- |

(43)

Tuo pat metu, vykstant atviriems konkursams, bendrovę „Airport Handling“ antžeminių paslaugų teikėja pasirinko devyniolika Milano oro uostuose veiklą vykdančių oro vežėjų. Kiti oro vežėjai bendrovę „Airport Handling“ pasirinko vykstant konkurencinio dialogo procedūrai. Pasak Italijos, paslaugų teikėjo atranka paprastai grindžiama tam tikrų veiksnių vertinimu, pavyzdžiui, vertinama kaina, paslaugų teikėjo finansinis patikimumas, tai, ar turima efektyvi įranga, ar yra tinklas, taip pat vertinami veiklos vykdytojo ankstesni rezultatai, patirtis ir kompetencija.

2.3.   Bendrovės „Airport Handling“ įsteigimas ir bendrovės SEA turimos akcijų dalies perdavimas patikos bendrovei „Milan Airport Handling Trust“; kapitalo suteikimas bendrovei „Airport Handling“

Bendrovės „Airport Handling“ įsteigimas ir bendrovės SEA turimos akcijų dalies perdavimas patikos bendrovei „Milan Airport Handling Trust“; kapitalo suteikimas bendrovei „Airport Handling“

| (44) | Bendrovė „Airport Handling“ buvo įsteigta 2013 m. rugsėjo 9 d.; ji įsteigta kaip akcinė bendrovė, turinti 10 000 EUR akcinį kapitalą. |
| --- | --- |

(44)

Bendrovė „Airport Handling“ buvo įsteigta 2013 m. rugsėjo 9 d.; ji įsteigta kaip akcinė bendrovė, turinti 10 000 EUR akcinį kapitalą.

| (45) | 2014 m. kovo 10 d. bendrovės SEA direktorių valdyba nusprendė bendrovės „Airport Handling“ kapitalą padidinti iki 2,5 mln. EUR, kad bendrovė „Airport Handling“ atitiktų reikalavimus, taikomus siekiant Nacionalinės civilinės aviacijos institucijos (toliau – ENAC) teikiamo antžeminių paslaugų teikėjo sertifikavimo. Laikantis galiojančių nacionalinių taisyklių, ENAC licencijas teikia antžeminių paslaugų teikėjams, atitinkantiems šiuos reikalavimus (9):






  — | kapitalas turi sudaryti bent ketvirtadalį visos tikėtinos apyvartos, |
| --- | --- | --- |

(45)

2014 m. kovo 10 d. bendrovės SEA direktorių valdyba nusprendė bendrovės „Airport Handling“ kapitalą padidinti iki 2,5 mln. EUR, kad bendrovė „Airport Handling“ atitiktų reikalavimus, taikomus siekiant Nacionalinės civilinės aviacijos institucijos (toliau – ENAC) teikiamo antžeminių paslaugų teikėjo sertifikavimo. Laikantis galiojančių nacionalinių taisyklių, ENAC licencijas teikia antžeminių paslaugų teikėjams, atitinkantiems šiuos reikalavimus (9):

9

—

kapitalas turi sudaryti bent ketvirtadalį visos tikėtinos apyvartos,

| — | veiklos ištekliai ir organizaciniai pajėgumai turi būti pakankami paslaugoms teikti, |
| --- | --- |

—

veiklos ištekliai ir organizaciniai pajėgumai turi būti pakankami paslaugoms teikti,

| — | reikia turėti sertifikatą, kuriuo patvirtinama, kad vykdomi visi darbo ir saugos įstatymais nustatyti įpareigojimai. |
| --- | --- |

—

reikia turėti sertifikatą, kuriuo patvirtinama, kad vykdomi visi darbo ir saugos įstatymais nustatyti įpareigojimai.

| (46) | 2014 m. birželio 30 d. bendrovės SEA direktorių valdyba nusprendė įsteigti patikos bendrovę „Milan Airport Handling Trust“ (toliau – patikos bendrovė) ir bendrovės „Airport Handling“ kapitalą padidinti iki 25 mln. EUR. |
| --- | --- |

(46)

2014 m. birželio 30 d. bendrovės SEA direktorių valdyba nusprendė įsteigti patikos bendrovę „Milan Airport Handling Trust“ (toliau – patikos bendrovė) ir bendrovės „Airport Handling“ kapitalą padidinti iki 25 mln. EUR.

| (47) | Patikos bendrovė buvo įsteigta 2014 m. birželio 30 d., tą pačią dieną buvo pasirašytas patikos dokumentas. Remiantis patikos bendrovės steigimo dokumentu, patikos bendrovė: i) kol bus parduota turima įmonės akcijų mažumos dalis, veikia kaip vienintelis bendrovės „Airport Handling“ akcininkas ir ii) užtikrina, kad bendrovė „Airport Handling“ veiktų ekonominiu požiūriu netęsdama bendrovės „SEA Handling“ veiklos. |
| --- | --- |

(47)

Patikos bendrovė buvo įsteigta 2014 m. birželio 30 d., tą pačią dieną buvo pasirašytas patikos dokumentas. Remiantis patikos bendrovės steigimo dokumentu, patikos bendrovė: i) kol bus parduota turima įmonės akcijų mažumos dalis, veikia kaip vienintelis bendrovės „Airport Handling“ akcininkas ir ii) užtikrina, kad bendrovė „Airport Handling“ veiktų ekonominiu požiūriu netęsdama bendrovės „SEA Handling“ veiklos.

| (48) | Remiantis patikos dokumentu, patikos bendrovė buvo įsteigta siekiant konkrečių tikslų:






  — | patvirtinti ir paliudyti, kad tarp bendrovių „Airport Handling“ ir SEA bei SEAH nėra ekonominio tęstinumo, visų pirma tai užtikrinant tuo, kad bendrovė „Airport Handling“ valdoma atskirai nuo bendrovės SEA, |
| --- | --- | --- |

(48)

Remiantis patikos dokumentu, patikos bendrovė buvo įsteigta siekiant konkrečių tikslų:

—

patvirtinti ir paliudyti, kad tarp bendrovių „Airport Handling“ ir SEA bei SEAH nėra ekonominio tęstinumo, visų pirma tai užtikrinant tuo, kad bendrovė „Airport Handling“ valdoma atskirai nuo bendrovės SEA,

| — | leisti į bendrovės „Airport Handling“ akcinį kapitalą investuoti nepriklausomiems trečiųjų šalių investuotojams, ir ta akcijų dalis turi būti bent 30 %. |
| --- | --- |

—

leisti į bendrovės „Airport Handling“ akcinį kapitalą investuoti nepriklausomiems trečiųjų šalių investuotojams, ir ta akcijų dalis turi būti bent 30 %.

| (49) | Patikos dokumente nustatyta, kad patikos bendrovė, siekdama vykdyti savo užduotį, vykdo jai suteiktą įgaliojimą:






  — | skirti direktorius, teisės aktų nustatytą auditą atliekančius auditorius ir kitus juridinius asmenis – juos renkasi iš reikalavimus atitinkančių kandidatų, bendrovių SEA arba SEAH atžvilgiu neturinčių su veikla susijusios atsakomybės arba darbo santykių, |
| --- | --- | --- |

(49)

Patikos dokumente nustatyta, kad patikos bendrovė, siekdama vykdyti savo užduotį, vykdo jai suteiktą įgaliojimą:

—

skirti direktorius, teisės aktų nustatytą auditą atliekančius auditorius ir kitus juridinius asmenis – juos renkasi iš reikalavimus atitinkančių kandidatų, bendrovių SEA arba SEAH atžvilgiu neturinčių su veikla susijusios atsakomybės arba darbo santykių,

| — | prašyti, kad direktoriai pateiktų veiksmų, kuriais siekta užtikrinti, kad nebūtų ekonominio tęstinumo, ir kurių buvo imtasis iki patikos bendrovės įsteigimo, ataskaitą, ir |
| --- | --- |

—

prašyti, kad direktoriai pateiktų veiksmų, kuriais siekta užtikrinti, kad nebūtų ekonominio tęstinumo, ir kurių buvo imtasis iki patikos bendrovės įsteigimo, ataskaitą, ir

| — | užtikrinti, kad būtų įdiegtos tinkamos procedūros siekiant neleisti bendrovei „Airport Handling“, pasirašant arba išsaugant sutartis su oro vežėjais, nederamai pasinaudoti bendrovės SEA komercine informacija ir įgyti pranašumą prieš konkurentus, tačiau turi būti laikomasi patikos dokumento A priede nustatytų apribojimų. |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad būtų įdiegtos tinkamos procedūros siekiant neleisti bendrovei „Airport Handling“, pasirašant arba išsaugant sutartis su oro vežėjais, nederamai pasinaudoti bendrovės SEA komercine informacija ir įgyti pranašumą prieš konkurentus, tačiau turi būti laikomasi patikos dokumento A priede nustatytų apribojimų.

| (50) | Visų pirma, remiantis patikos dokumentu, patikėtinis patikrina, ar, įsteigus bendrovę „Airport Handling“, nebuvo imtasi kokių nors teisinių veiksmų, kuriais bendrovė SEAH bendrovei „Airport Handling“ būtų perdavusi kokį nors turtą, kilnojamąjį arba nekilnojamąjį turtą, sutartis su oro vežėjais ir (arba) antžeminių paslaugų teikėjais, intelektinės nuosavybės teises arba vienašalius įsipareigojimus (t. y. tikrąsias arba asmenines garantijas), turinčias ekonominį poveikį, išskyrus tai, kas nustatyta pagal patikos dokumentą. |
| --- | --- |

(50)

Visų pirma, remiantis patikos dokumentu, patikėtinis patikrina, ar, įsteigus bendrovę „Airport Handling“, nebuvo imtasi kokių nors teisinių veiksmų, kuriais bendrovė SEAH bendrovei „Airport Handling“ būtų perdavusi kokį nors turtą, kilnojamąjį arba nekilnojamąjį turtą, sutartis su oro vežėjais ir (arba) antžeminių paslaugų teikėjais, intelektinės nuosavybės teises arba vienašalius įsipareigojimus (t. y. tikrąsias arba asmenines garantijas), turinčias ekonominį poveikį, išskyrus tai, kas nustatyta pagal patikos dokumentą.

| (51) | Šiuo požiūriu, patikos dokumente nustatyta, kad patikėtiniui nesuteikti įgaliojimai kontroliuoti šių dalykų:






  — | to, kad bendrovę „Airport Handling“ įsteigė ir kapitalo jai suteikė bendrovė SEA, |
| --- | --- | --- |

(51)

Šiuo požiūriu, patikos dokumente nustatyta, kad patikėtiniui nesuteikti įgaliojimai kontroliuoti šių dalykų:

—

to, kad bendrovę „Airport Handling“ įsteigė ir kapitalo jai suteikė bendrovė SEA,

| — | to, kad bendrovė „Airport Handling“ iš bendrovės SEAH perėmė darbuotojus, |
| --- | --- |

—

to, kad bendrovė „Airport Handling“ iš bendrovės SEAH perėmė darbuotojus,

| — | to, kad bendrovė „Airport Handling“ savo turtą ir antžeminių paslaugų įrangą nuomojasi iš bendrovės SEAH pagal nuomos sutartį, kurios galiojimas baigiasi 2015 m. vasario 28 d. |
| --- | --- |

—

to, kad bendrovė „Airport Handling“ savo turtą ir antžeminių paslaugų įrangą nuomojasi iš bendrovės SEAH pagal nuomos sutartį, kurios galiojimas baigiasi 2015 m. vasario 28 d.

| (52) | Be to, patikos dokumente taip pat nustatyta, kad patikėtinis turi įsitikinti, kad:






  — | išskyrus bendrovei SEA patikos dokumentu suteiktus įgaliojimus, bendrovės „Airport Handling“ veiklos valdymas yra atskirtas nuo bendrovės SEA valdymo, kontroliuojant ir prižiūrint direktorių valdybai, o šios narius savarankiškai skiria patikėtinis, |
| --- | --- | --- |

(52)

Be to, patikos dokumente taip pat nustatyta, kad patikėtinis turi įsitikinti, kad:

—

išskyrus bendrovei SEA patikos dokumentu suteiktus įgaliojimus, bendrovės „Airport Handling“ veiklos valdymas yra atskirtas nuo bendrovės SEA valdymo, kontroliuojant ir prižiūrint direktorių valdybai, o šios narius savarankiškai skiria patikėtinis,

| — | prieš įsteigiant arba įsteigus patikos bendrovę bendrovės SEA ir „Airport Handling“ nepriėmė jokių teisinių dokumentų, kuriais būtų perduotas bendrovės SEA turtas, kilnojamasis arba nekilnojamasis turtas, sutartys, vienašaliai įsipareigojimai (t. y. tikrosios arba asmeninės garantijos), turintys ekonominį poveikį, arba intelektinės nuosavybės teisės, išskyrus tai, kas nustatyta patikos dokumente arba ko bendrovė SEA, būdama Milano oro uostų koncesijos sutarčių turėtoja, galėjo prašyti, taip pat |
| --- | --- |

—

prieš įsteigiant arba įsteigus patikos bendrovę bendrovės SEA ir „Airport Handling“ nepriėmė jokių teisinių dokumentų, kuriais būtų perduotas bendrovės SEA turtas, kilnojamasis arba nekilnojamasis turtas, sutartys, vienašaliai įsipareigojimai (t. y. tikrosios arba asmeninės garantijos), turintys ekonominį poveikį, arba intelektinės nuosavybės teisės, išskyrus tai, kas nustatyta patikos dokumente arba ko bendrovė SEA, būdama Milano oro uostų koncesijos sutarčių turėtoja, galėjo prašyti, taip pat

| — | bendrovė „Airport Handling“ taiko procedūras ir kontrolės priemones, kuriomis siekiama išvengti galimybės, kad ji pasinaudos bendrovės SEA nuosavybine komercine informacija, kuria bendrovei „Airport Handling“ būtų nederamai padedama sudaryti arba išlaikyti sutartis su oro vežėjais; tai, pavyzdžiui, būtų informacija apie bendrovės SEAH anksčiau sudarytas sutartis arba bendrovei SEA, veikiančiai kaip oro uostų veiklos vykdytojas, pateikti oro vežėjų reikalavimai. |
| --- | --- |

—

bendrovė „Airport Handling“ taiko procedūras ir kontrolės priemones, kuriomis siekiama išvengti galimybės, kad ji pasinaudos bendrovės SEA nuosavybine komercine informacija, kuria bendrovei „Airport Handling“ būtų nederamai padedama sudaryti arba išlaikyti sutartis su oro vežėjais; tai, pavyzdžiui, būtų informacija apie bendrovės SEAH anksčiau sudarytas sutartis arba bendrovei SEA, veikiančiai kaip oro uostų veiklos vykdytojas, pateikti oro vežėjų reikalavimai.

| (53) | Tačiau, remiantis patikos dokumentu, patikėtiniui nenustatyta užduotis tikrinti arba vertinti aplinkybes, susijusias su tuo, kad:






  — | bendrovės SEA atstovai dalyvavo derybose su darbuotojais, kuriuos turėjo perimti bendrovė „Airport Handling“, |
| --- | --- | --- |

(53)

Tačiau, remiantis patikos dokumentu, patikėtiniui nenustatyta užduotis tikrinti arba vertinti aplinkybes, susijusias su tuo, kad:

—

bendrovės SEA atstovai dalyvavo derybose su darbuotojais, kuriuos turėjo perimti bendrovė „Airport Handling“,

| — | bendrovė „Airport Handling“ naudos turi iš to, kad gali naudotis bendrovės SEA darbuotojų, įskaitant jos generalinį direktorių (jis turėjo išlikti pareigose, kol veiks patikos bendrovė), paslaugomis, |
| --- | --- |

—

bendrovė „Airport Handling“ naudos turi iš to, kad gali naudotis bendrovės SEA darbuotojų, įskaitant jos generalinį direktorių (jis turėjo išlikti pareigose, kol veiks patikos bendrovė), paslaugomis,

| — | tam tikras centralizuotas paslaugas ir toliau teiks bendrovė SEA, |
| --- | --- |

—

tam tikras centralizuotas paslaugas ir toliau teiks bendrovė SEA,

| — | bendrovė SEA gali tikrinti paslaugų kokybės lygį, kad galėtų vykdyti savo, Milano oro uostų infrastruktūros veiklos vykdytojos, pareigas, |
| --- | --- |

—

bendrovė SEA gali tikrinti paslaugų kokybės lygį, kad galėtų vykdyti savo, Milano oro uostų infrastruktūros veiklos vykdytojos, pareigas,

| — | priimti visus sprendimus dėl būsimo bendrovės „Airport Handling“ finansavimo palikta bendrovei SEA, nedarant poveikio bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybos teisėms priimti sprendimus, susijusius su verslo plano įgyvendinimu. |
| --- | --- |

—

priimti visus sprendimus dėl būsimo bendrovės „Airport Handling“ finansavimo palikta bendrovei SEA, nedarant poveikio bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybos teisėms priimti sprendimus, susijusius su verslo plano įgyvendinimu.

| (54) | Kalbant apie trečiosios šalies investuotoją į bendrovę „Airport Handling“, patikos dokumente nustatyta, kad bendrovės „Airport Handling“ kapitalo atvėrimo reikalavimus atitinkantiems akcininkams (būtent fiziniams arba juridiniams asmenims arba subjektams, kurie, jeigu yra Italijos rezidentai, nelaikomi Italijos valstybės kontroliuojamais valstybės sektoriaus subjektais ar įmonėmis, išskyrus biržines bendroves) procedūros pirminį etapą turi valdyti bendrovė SEA, ir tas etapas turėjo būti baigtas iki 2015 m. vasario 28 d. |
| --- | --- |

(54)

Kalbant apie trečiosios šalies investuotoją į bendrovę „Airport Handling“, patikos dokumente nustatyta, kad bendrovės „Airport Handling“ kapitalo atvėrimo reikalavimus atitinkantiems akcininkams (būtent fiziniams arba juridiniams asmenims arba subjektams, kurie, jeigu yra Italijos rezidentai, nelaikomi Italijos valstybės kontroliuojamais valstybės sektoriaus subjektais ar įmonėmis, išskyrus biržines bendroves) procedūros pirminį etapą turi valdyti bendrovė SEA, ir tas etapas turėjo būti baigtas iki 2015 m. vasario 28 d.

| (55) | Patikos dokumente nustatyta, kad jeigu iki 2015 m. kovo 1 d. bendrovė SEA tebebus bendrovės „Airport Handling“ akcininkė, turinti daugiau kaip [...] (*1) proc. dalį, patikėtinis pradės ieškoti investuotojų, o šie privalės atitikti anksčiau patikėtiniui bendrovės SEA pateiktas sąlygas; tai daroma priimant dokumentą, apie kurį būtina pranešti teisininkui, veikiančiam kaip patikos saugotojas, ir kurį deramu laiku turi peržiūrėti bendrovė SEA. Bet kuriuo kitu atveju patikėtinis negali bendrovės „Airport Handling“ akcijų paketo dalies perleisti be bendrovės SEA sutikimo. |
| --- | --- |

(55)

Patikos dokumente nustatyta, kad jeigu iki 2015 m. kovo 1 d. bendrovė SEA tebebus bendrovės „Airport Handling“ akcininkė, turinti daugiau kaip [...] (*1) proc. dalį, patikėtinis pradės ieškoti investuotojų, o šie privalės atitikti anksčiau patikėtiniui bendrovės SEA pateiktas sąlygas; tai daroma priimant dokumentą, apie kurį būtina pranešti teisininkui, veikiančiam kaip patikos saugotojas, ir kurį deramu laiku turi peržiūrėti bendrovė SEA. Bet kuriuo kitu atveju patikėtinis negali bendrovės „Airport Handling“ akcijų paketo dalies perleisti be bendrovės SEA sutikimo.

*1

| (56) | Patikos dokumente taip pat nustatyta, kad pardavus [...] (*1) proc. bendrovės SEA turimų bendrovės „Airport Handling“ akcijų, bendrovė SEA ieško privačių investuotojų, norinčių perimti kitas bendrovės „Airport Handling“ kapitalo dalis, atsižvelgiant į socialinius aspektus ir bendrovės SEA įpareigojimą toliau užtikrinti, kad Milano oro uostuose būtų teikiamos antžeminės paslaugos. |
| --- | --- |

(56)

Patikos dokumente taip pat nustatyta, kad pardavus [...] (*1) proc. bendrovės SEA turimų bendrovės „Airport Handling“ akcijų, bendrovė SEA ieško privačių investuotojų, norinčių perimti kitas bendrovės „Airport Handling“ kapitalo dalis, atsižvelgiant į socialinius aspektus ir bendrovės SEA įpareigojimą toliau užtikrinti, kad Milano oro uostuose būtų teikiamos antžeminės paslaugos.

*1

| (57) | 2014 m. rugpjūčio 26 d. bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdyba patvirtino patikos dokumento priedą. Priede nustatyta, kad bendrovė „Airport Handling“ išleis 20 000 dalyvaujančiųjų nuosavybės priemonių (it. strumenti finanziari partecipativi) pagal Italijos civilinio kodekso (10) 2346 straipsnio 6 dalį, o kiekvienos jų nominalioji vertė bus 1 000 EUR, ir šios priemonės bus pasiūlytos bendrovei SEA. Priedas buvo pasirašytas kitą dieną. |
| --- | --- |

(57)

2014 m. rugpjūčio 26 d. bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdyba patvirtino patikos dokumento priedą. Priede nustatyta, kad bendrovė „Airport Handling“ išleis 20 000 dalyvaujančiųjų nuosavybės priemonių (it. strumenti finanziari partecipativi) pagal Italijos civilinio kodekso (10) 2346 straipsnio 6 dalį, o kiekvienos jų nominalioji vertė bus 1 000 EUR, ir šios priemonės bus pasiūlytos bendrovei SEA. Priedas buvo pasirašytas kitą dieną.

strumenti finanziari partecipativi

10

| (58) | 2014 m. rugpjūčio 27 d. bendrovės „Airport Handling“ akcininkų susirinkime (11) buvo nuspręsta bendrovės „Airport Handling“ kapitalą padidinti nuo 1,3 mln. EUR iki 5 mln. EUR, šias akcijas turėtų pasirašyti ir už jas sumokėti bendrovė SEA. |
| --- | --- |

(58)

2014 m. rugpjūčio 27 d. bendrovės „Airport Handling“ akcininkų susirinkime (11) buvo nuspręsta bendrovės „Airport Handling“ kapitalą padidinti nuo 1,3 mln. EUR iki 5 mln. EUR, šias akcijas turėtų pasirašyti ir už jas sumokėti bendrovė SEA.

11

| (59) | Tą pačią dieną bendrovė SEA visas turimas bendrovės „Airport Handling“ akcijas perdavė patikos bendrovei, o bendrovei „Airport Handling“ valdyti paskyrė patikėtinį – įmonę „Crowe Horwath Trustee Services“ (toliau – patikėtinis). |
| --- | --- |

(59)

Tą pačią dieną bendrovė SEA visas turimas bendrovės „Airport Handling“ akcijas perdavė patikos bendrovei, o bendrovei „Airport Handling“ valdyti paskyrė patikėtinį – įmonę „Crowe Horwath Trustee Services“ (toliau – patikėtinis).

| (60) | 2014 m. rugpjūčio 27 d. patikėtinis paskyrė naują bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybą. Bendrovės SEA [...] (*1) vyresnieji vadovai [...] (*1), iš penkių, [...] (*1). Pasak Italijos, abu pagal laikino perkėlimo sutartį su patronuojančiąja bendrove savo veiklą vykdo paisydami tik bendrovės „Airport Handling“ interesų. |
| --- | --- |

(60)

2014 m. rugpjūčio 27 d. patikėtinis paskyrė naują bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybą. Bendrovės SEA [...] (*1) vyresnieji vadovai [...] (*1), iš penkių, [...] (*1). Pasak Italijos, abu pagal laikino perkėlimo sutartį su patronuojančiąja bendrove savo veiklą vykdo paisydami tik bendrovės „Airport Handling“ interesų.

*1

*1

*1

| (61) | Tačiau 2014 m. rugpjūčio 27 d., kai buvo gautas sutikimas dėl bendrovės SEA dalyvavimo patikos bendrovėje, bendrovės „Airport Handling“ akcininkų susirinkime (12) buvo nuspręsta bendrovę „Airport Handling“ iš ribotos atsakomybės akcinės bendrovės (S.R.L) paversti akcine bendrove (S.p.A) ir išleisti 20 000 dalyvaujančiųjų nuosavybės priemonių, siūlomų pasirašyti bendrovei SEA po 1 000 EUR už akciją. Dalyvaujančiąsias nuosavybės priemones bendrovė SEA pasirašė ir apmokėjo kitą dieną, taip bendrovės „Airport Handling“ kapitalas buvo padidintas iš viso iki 25 mln. EUR (5 mln. EUR kapitalo dalis ir 20 mln. EUR vertės dalyvaujančiosios nuosavybės priemonės). |
| --- | --- |

(61)

Tačiau 2014 m. rugpjūčio 27 d., kai buvo gautas sutikimas dėl bendrovės SEA dalyvavimo patikos bendrovėje, bendrovės „Airport Handling“ akcininkų susirinkime (12) buvo nuspręsta bendrovę „Airport Handling“ iš ribotos atsakomybės akcinės bendrovės (S.R.L) paversti akcine bendrove (S.p.A) ir išleisti 20 000 dalyvaujančiųjų nuosavybės priemonių, siūlomų pasirašyti bendrovei SEA po 1 000 EUR už akciją. Dalyvaujančiąsias nuosavybės priemones bendrovė SEA pasirašė ir apmokėjo kitą dieną, taip bendrovės „Airport Handling“ kapitalas buvo padidintas iš viso iki 25 mln. EUR (5 mln. EUR kapitalo dalis ir 20 mln. EUR vertės dalyvaujančiosios nuosavybės priemonės).

12

S.p.A

2.4.   Pastangos parduoti bendrovės SEAH turtą; su bendrove „Airport Handling“ pasirašyta nuomos sutartis

Pastangos parduoti bendrovės SEAH turtą; su bendrove „Airport Handling“ pasirašyta nuomos sutartis

| (62) | 2014 m. lapkričio 12 d. likvidatorius paskelbė kvietimą pareikšti susidomėjimą bendrovės SEAH turto įsigijimu; kvietimas buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priede:

  „Italija-Milanas: Įrangos, kurią sudaro šie komponentai, pardavimas (pateikiama tik informacijai): krovinių krautuvai, transporteriai, kėlimo platformos, padėklų kėlikliai, mobilios / velkamos konvejerių juostos, mobilūs / velkami BAE laiptai, elektra varomi / dyzelinu varomi / hibridiniai traktoriai, statinės, generatoriai, oro kondicionavimo sistemos, kompresoriai, bagažo / prekių vežimėliai 2014/5 218–385934 – Kvietimas pareikšti susidomėjimą“
   (13). Skelbiant kvietimą pareikšti susidomėjimą, turtas buvo suskirstytas į devynias grupes. |
| --- | --- |

(62)

2014 m. lapkričio 12 d. likvidatorius paskelbė kvietimą pareikšti susidomėjimą bendrovės SEAH turto įsigijimu; kvietimas buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priede:

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

„Italija-Milanas: Įrangos, kurią sudaro šie komponentai, pardavimas (pateikiama tik informacijai): krovinių krautuvai, transporteriai, kėlimo platformos, padėklų kėlikliai, mobilios / velkamos konvejerių juostos, mobilūs / velkami BAE laiptai, elektra varomi / dyzelinu varomi / hibridiniai traktoriai, statinės, generatoriai, oro kondicionavimo sistemos, kompresoriai, bagažo / prekių vežimėliai 2014/5 218–385934 – Kvietimas pareikšti susidomėjimą“
   (13). Skelbiant kvietimą pareikšti susidomėjimą, turtas buvo suskirstytas į devynias grupes.

13

| (63) | Bendrovė SEAH pasamdė bendrovę „Istituto del Marchio di Qualità S.p.A.“ (toliau – IMQ) išsamiam bendrovės SEAH turto vertinimui atlikti ir pagal tai nustatyti bendrovės SEAH antžeminių paslaugų įrangos nuomos mokestį, taip pat parduodamo turto kainą. Bendrovė IMQ pateikė dvi ataskaitas: 2014 m. birželio 25 d. ataskaitą dėl nuomos mokesčio; 2014 m. spalio 16 d. ataskaitą dėl parduodamo turto suskirstymo į grupes. Pasak bendrovės IMQ, apskaičiuotoji turto vertė turi būti suprantama kaip turto, kurio panašios techninės specifikacijos, efektyvumas, remonto ir sandėliavimo būklė, naudojimo paskirtis ir amžius, tikėtinos rinkos vertės piniginė išraiška. |
| --- | --- |

(63)

Bendrovė SEAH pasamdė bendrovę „Istituto del Marchio di Qualità S.p.A.“ (toliau – IMQ) išsamiam bendrovės SEAH turto vertinimui atlikti ir pagal tai nustatyti bendrovės SEAH antžeminių paslaugų įrangos nuomos mokestį, taip pat parduodamo turto kainą. Bendrovė IMQ pateikė dvi ataskaitas: 2014 m. birželio 25 d. ataskaitą dėl nuomos mokesčio; 2014 m. spalio 16 d. ataskaitą dėl parduodamo turto suskirstymo į grupes. Pasak bendrovės IMQ, apskaičiuotoji turto vertė turi būti suprantama kaip turto, kurio panašios techninės specifikacijos, efektyvumas, remonto ir sandėliavimo būklė, naudojimo paskirtis ir amžius, tikėtinos rinkos vertės piniginė išraiška.

| (64) | Paskutinė pasiūlymų dėl devynių parduodamo turto grupių pateikimo data buvo 2015 m. sausio 26 d. |
| --- | --- |

(64)

Paskutinė pasiūlymų dėl devynių parduodamo turto grupių pateikimo data buvo 2015 m. sausio 26 d.

| (65) | Bendrovė IMQ pasiūlė, kad bendrovės SEAH antžeminių paslaugų įrangos nuomos mokestis turėtų būti EUR [...] (*1) už pusmetį (EUR [...] (*1) per metus). |
| --- | --- |

(65)

Bendrovė IMQ pasiūlė, kad bendrovės SEAH antžeminių paslaugų įrangos nuomos mokestis turėtų būti EUR [...] (*1) už pusmetį (EUR [...] (*1) per metus).

*1

*1

| (66) | 2014 m. rugsėjo 1 d. bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ sudarė nuomos sutartį, pagal kurią bendrovė „Airport Handling“ už [...] (*1) EUR, t. y. bendrovės IMQ pasiūlytą mokestį, nuomosis bendrovės SEAH antžeminių paslaugų įrangą. Nuomos sutartis turėjo baigti galioti 2015 m. rugpjūčio 31 d. |
| --- | --- |

(66)

2014 m. rugsėjo 1 d. bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ sudarė nuomos sutartį, pagal kurią bendrovė „Airport Handling“ už [...] (*1) EUR, t. y. bendrovės IMQ pasiūlytą mokestį, nuomosis bendrovės SEAH antžeminių paslaugų įrangą. Nuomos sutartis turėjo baigti galioti 2015 m. rugpjūčio 31 d.

*1

| (67) | Siekdamos patvirtinti bendrovės IMQ vykdyto vertinimo proceso teisingumą bendrovės „Airport Handling“ ir SEAH 2014 m. rugsėjo 1 d. pasamdė antrą nepriklausomą ekspertą – bendrovę „Ernst & Young financial-business Advisors SpA“ (toliau – E&Y) – nuomos mokesčio dydžiui pakartotinai įvertinti. Taigi, bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ sutartimi susitarė, kad, jeigu atlikus antrąjį vertinimą bus nustatyta, kad rinkos vertė nuo bendrovės IMQ nustatyto dydžio nukrypo bent [...] (*1) proc., sutarties mokestis bus atitinkamai pakoreguotas atgaline data. |
| --- | --- |

(67)

Siekdamos patvirtinti bendrovės IMQ vykdyto vertinimo proceso teisingumą bendrovės „Airport Handling“ ir SEAH 2014 m. rugsėjo 1 d. pasamdė antrą nepriklausomą ekspertą – bendrovę „Ernst & Young financial-business Advisors SpA“ (toliau – E&Y) – nuomos mokesčio dydžiui pakartotinai įvertinti. Taigi, bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ sutartimi susitarė, kad, jeigu atlikus antrąjį vertinimą bus nustatyta, kad rinkos vertė nuo bendrovės IMQ nustatyto dydžio nukrypo bent [...] (*1) proc., sutarties mokestis bus atitinkamai pakoreguotas atgaline data.

*1

| (68) | 2014 m. spalio 15 d. E&Y pateikė savo ataskaitą, joje buvo nustatyta, kad bendrovės SEAH turto numos mokestis rinkos kaina būtų [...] (*1) EUR per metus. 2014 m. spalio 25 d. bendrovės „Airport Handling“ ir SEAH susitarė išplėsti bendrovės E&Y atliktą analizę ir pavedė pastarajai užduotį išanalizuoti faktines veiklos sąlygas ir turto fizinę būklę (bendrovė E&Y iš pradžių savo vertinimą grindė fiziniu turto patikrinimu pagal pavyzdžius). Atlikus šią analizę nustatyta, kad dalis technikos ir įrenginių buvo netinkami naudoti, atsižvelgiant į trumpą nuomos laikotarpį ir dideles būtino remonto išlaidas, nes daug įrangos vienetų buvo pasenę. Pasak patikos bendrovės, tuo metu, kai jis pateikė savo pastabas dėl 2014 m. sprendimo pradėti tyrimą, bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ svarstė, koks galėtų būti sprendimas, kad būtų išvengta bylinėjimosi. Galiausiai, nuomos mokestis atgaline data buvo pakoreguotas iki [...] (*1) EUR per metus. |
| --- | --- |

(68)

2014 m. spalio 15 d. E&Y pateikė savo ataskaitą, joje buvo nustatyta, kad bendrovės SEAH turto numos mokestis rinkos kaina būtų [...] (*1) EUR per metus. 2014 m. spalio 25 d. bendrovės „Airport Handling“ ir SEAH susitarė išplėsti bendrovės E&Y atliktą analizę ir pavedė pastarajai užduotį išanalizuoti faktines veiklos sąlygas ir turto fizinę būklę (bendrovė E&Y iš pradžių savo vertinimą grindė fiziniu turto patikrinimu pagal pavyzdžius). Atlikus šią analizę nustatyta, kad dalis technikos ir įrenginių buvo netinkami naudoti, atsižvelgiant į trumpą nuomos laikotarpį ir dideles būtino remonto išlaidas, nes daug įrangos vienetų buvo pasenę. Pasak patikos bendrovės, tuo metu, kai jis pateikė savo pastabas dėl 2014 m. sprendimo pradėti tyrimą, bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ svarstė, koks galėtų būti sprendimas, kad būtų išvengta bylinėjimosi. Galiausiai, nuomos mokestis atgaline data buvo pakoreguotas iki [...] (*1) EUR per metus.

*1

*1

| (69) | 2014 m. lapkričio 26 d. bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdyba nusprendė paskelbti viešą naujos įrangos pirkimo rinkoje konkursą. 2015 m. vasario 11 d., įvykus tam konkursui, bendrovė „Airport Handling“ apytikriai [...] (*1) proc. savo įrangos pakeitė rinkoje įsigytu turtu, kainavusiu apie [...] (*1) EUR. Pasak Italijos institucijų, bendrovė „Airport Handling“ tuos pirkinius finansavo tik iš savo išteklių. |
| --- | --- |

(69)

2014 m. lapkričio 26 d. bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdyba nusprendė paskelbti viešą naujos įrangos pirkimo rinkoje konkursą. 2015 m. vasario 11 d., įvykus tam konkursui, bendrovė „Airport Handling“ apytikriai [...] (*1) proc. savo įrangos pakeitė rinkoje įsigytu turtu, kainavusiu apie [...] (*1) EUR. Pasak Italijos institucijų, bendrovė „Airport Handling“ tuos pirkinius finansavo tik iš savo išteklių.

*1

*1

| (70) | 2015 m. vasario 9 d. bendrovės SEAH turto pardavimo konkursas buvo paskelbtas neįvykusiu, nes neatsirado nė vieno dalyvio, susidomėjusio kurios nors turto grupės įsigijimu. |
| --- | --- |

(70)

2015 m. vasario 9 d. bendrovės SEAH turto pardavimo konkursas buvo paskelbtas neįvykusiu, nes neatsirado nė vieno dalyvio, susidomėjusio kurios nors turto grupės įsigijimu.

| (71) | 2015 m. vasario 26 d. bendrovė SEAH gavo pirmą pranešimą iš bendrovės „Airport Handling“, juo pastaroji pareiškė susidomėjusi šešių iš devynių turto grupių įsigijimu. 2015 m. birželio 3 d. bendrovė „Airport Handling“ dar kartą pranešė susidomėjusi įsigijimu. 2015 m. rugsėjo 18 d. bendrovei „Airport Handling“ buvo parduota [...] (*1) už pirminiame konkurse nurodytą [...] (*1) EUR kainą. |
| --- | --- |

(71)

2015 m. vasario 26 d. bendrovė SEAH gavo pirmą pranešimą iš bendrovės „Airport Handling“, juo pastaroji pareiškė susidomėjusi šešių iš devynių turto grupių įsigijimu. 2015 m. birželio 3 d. bendrovė „Airport Handling“ dar kartą pranešė susidomėjusi įsigijimu. 2015 m. rugsėjo 18 d. bendrovei „Airport Handling“ buvo parduota [...] (*1) už pirminiame konkurse nurodytą [...] (*1) EUR kainą.

*1

*1

2.5.   Bendrovės „Airport Handling“ akcijų mažumos dalies pardavimas

Bendrovės „Airport Handling“ akcijų mažumos dalies pardavimas

| (72) | Kaip nustatyta patikos dokumente, patikėtinis inicijavo bendrovės „Airport Handling“ kapitalo mažumos dalies pardavimo procedūrą. |
| --- | --- |

(72)

Kaip nustatyta patikos dokumente, patikėtinis inicijavo bendrovės „Airport Handling“ kapitalo mažumos dalies pardavimo procedūrą.

| (73) | Tuo tikslu patikėtinis 2015 m. sausio 27 d. paskyrė banko „BNP Paribas“ Italijos filialą finansiniu patarėju bendrovės „Airport Handling“ bent 30 % akcinio kapitalo pardavimo trečiųjų šalių investuotojams klausimais. Italijos institucijos nurodė, kad bankas „BNP Paribas“, veikiantis kaip finansinis patarėjas, pardavimo procesą surengė visiškai savarankiškai. Bankas „BNP Paribas“ nustatė šiuos pardavimo etapus: 1) pirminė analizė; 2) sandorio organizavimas; 3) sandorio užbaigimas. |
| --- | --- |

(73)

Tuo tikslu patikėtinis 2015 m. sausio 27 d. paskyrė banko „BNP Paribas“ Italijos filialą finansiniu patarėju bendrovės „Airport Handling“ bent 30 % akcinio kapitalo pardavimo trečiųjų šalių investuotojams klausimais. Italijos institucijos nurodė, kad bankas „BNP Paribas“, veikiantis kaip finansinis patarėjas, pardavimo procesą surengė visiškai savarankiškai. Bankas „BNP Paribas“ nustatė šiuos pardavimo etapus: 1) pirminė analizė; 2) sandorio organizavimas; 3) sandorio užbaigimas.

| (74) | Neprivalomus vykdyti pasiūlymus dėl [...] (*1)–[...] (*1) proc. bendrovės „Airport Handling“ akcijų dalies pirkimo pateikė penki susidomėję investuotojai: [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1) ir [...] (*1). |
| --- | --- |

(74)

Neprivalomus vykdyti pasiūlymus dėl [...] (*1)–[...] (*1) proc. bendrovės „Airport Handling“ akcijų dalies pirkimo pateikė penki susidomėję investuotojai: [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1) ir [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (75) | Remiantis Italijos pateiktu pardavimo sutarties projektu, kad investuotojas galėtų kontroliuoti bendrovės „Airport Handling“ veiklą, patikėtinis įsipareigoja visą laikotarpį iki įšaldymo laikotarpio pabaigos (14) investuotojui suteikti teisę skirti daugumą, t. y. tris iš penkių direktorių valdybos narių (vienas iš jų yra įmonės generalinis direktorius), o direktorių valdybos pirmininką skiria akcininkų susirinkimas. |
| --- | --- |

(75)

Remiantis Italijos pateiktu pardavimo sutarties projektu, kad investuotojas galėtų kontroliuoti bendrovės „Airport Handling“ veiklą, patikėtinis įsipareigoja visą laikotarpį iki įšaldymo laikotarpio pabaigos (14) investuotojui suteikti teisę skirti daugumą, t. y. tris iš penkių direktorių valdybos narių (vienas iš jų yra įmonės generalinis direktorius), o direktorių valdybos pirmininką skiria akcininkų susirinkimas.

14

| (76) | 2015 m. rugsėjo 21 d. patikėtinis su bendrove „D’Nata“ pasirašė privalomą bendrąjį investavimo susitarimą dėl [...] (*1) proc. bendrovės „Airport Handling“ akcijų pardavimo. Pagal tą susitarimą taikoma toliau aprašoma tvarka. |
| --- | --- |

(76)

2015 m. rugsėjo 21 d. patikėtinis su bendrove „D’Nata“ pasirašė privalomą bendrąjį investavimo susitarimą dėl [...] (*1) proc. bendrovės „Airport Handling“ akcijų pardavimo. Pagal tą susitarimą taikoma toliau aprašoma tvarka.

*1

| (77) | Pradinė investicija: susijungimą kontroliuojančioms institucijoms patvirtinus įsigijimą, bendrovė „D’Nata“ įsigyja [...] (*1) proc. bendrovės „Airport Handling“ akcijų ir įgyja teisę skirti daugumą direktorių valdybos narių ir generalinį direktorių. Tuo susitarimu siekta, kad bendrovė „D’Nata“, net ir būdama smulkiąja akcininke, galėtų veiksmingai būti kontroliuojančiąja akcininke. |
| --- | --- |

(77)

Pradinė investicija: susijungimą kontroliuojančioms institucijoms patvirtinus įsigijimą, bendrovė „D’Nata“ įsigyja [...] (*1) proc. bendrovės „Airport Handling“ akcijų ir įgyja teisę skirti daugumą direktorių valdybos narių ir generalinį direktorių. Tuo susitarimu siekta, kad bendrovė „D’Nata“, net ir būdama smulkiąja akcininke, galėtų veiksmingai būti kontroliuojančiąja akcininke.

*1

| (78) | Papildomos investicijos: pagal pasirinkimo pirkti sandorio tvarką bendrovė „D’Nata“ turi teisę įsigyti dar [...] (*1) proc. bendrovės „Airport Handling“ akcijų. Konkrečioje su valstybės pagalba susijusioje pasirinkimo parduoti tvarkoje nustatyta, kad bendrovė „D’Nata“ turės teisę parduoti atgal savo [...] (*1) proc. dalį už pakoreguotą pradinę įsigijimo kainą, jeigu Komisija priims neigiamą sprendimą arba jeigu praėjus 18 mėnesių po pradinio investavimo valstybės pagalbos procedūra dar bus nebaigta. |
| --- | --- |

(78)

Papildomos investicijos: pagal pasirinkimo pirkti sandorio tvarką bendrovė „D’Nata“ turi teisę įsigyti dar [...] (*1) proc. bendrovės „Airport Handling“ akcijų. Konkrečioje su valstybės pagalba susijusioje pasirinkimo parduoti tvarkoje nustatyta, kad bendrovė „D’Nata“ turės teisę parduoti atgal savo [...] (*1) proc. dalį už pakoreguotą pradinę įsigijimo kainą, jeigu Komisija priims neigiamą sprendimą arba jeigu praėjus 18 mėnesių po pradinio investavimo valstybės pagalbos procedūra dar bus nebaigta.

*1

*1

| (79) | 2016 m. vasario 8 d. Italijos konkurencijos institucija (it. Autorità Garante della Concorrenza e del Mercat) patvirtino tai, kad bendrovė „D’Nata“ pagal Italijos susijungimų kontrolės įstatymą įgijo visišką bendrovės „Airport Handling“ kontrolę. Patikėtinis Komisijai pranešė, kad, gavus tą patvirtinimą, jis ir bendrovė „D’Nata“2016 m. kovo 8 d. užbaigs investavimo procesą. |
| --- | --- |

(79)

2016 m. vasario 8 d. Italijos konkurencijos institucija (it. Autorità Garante della Concorrenza e del Mercat) patvirtino tai, kad bendrovė „D’Nata“ pagal Italijos susijungimų kontrolės įstatymą įgijo visišką bendrovės „Airport Handling“ kontrolę. Patikėtinis Komisijai pranešė, kad, gavus tą patvirtinimą, jis ir bendrovė „D’Nata“2016 m. kovo 8 d. užbaigs investavimo procesą.

Autorità Garante della Concorrenza e del Mercat

2.6.   2014–2017 m. verslo planas

2014–2017 m. verslo planas

2.6.1.   
  2013 m. lapkričio 14 d. verslo planas

2013 m. lapkričio 14 d. verslo planas

| (80) | Per preliminaraus tyrimo etapą Italija pateikė 2014–2017 m. laikotarpio bendrovės „Airport Handling“ verslo planą, parengtą 2013 m. lapkričio 14 d., (toliau – 2013 m. lapkričio mėn. verslo planas), kad įrodytų, jog bendrovės SEA investicijos į bendrovės „Airport Handling“ kapitalą atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą. Pagrindiniai to plano elementai apibendrinti toliau. |
| --- | --- |

(80)

Per preliminaraus tyrimo etapą Italija pateikė 2014–2017 m. laikotarpio bendrovės „Airport Handling“ verslo planą, parengtą 2013 m. lapkričio 14 d., (toliau – 2013 m. lapkričio mėn. verslo planas), kad įrodytų, jog bendrovės SEA investicijos į bendrovės „Airport Handling“ kapitalą atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą. Pagrindiniai to plano elementai apibendrinti toliau.

| (81) | Verslo plane daugiausia dėmesio skiriama paslaugoms perone (15) ir keleiviams teikiamoms paslaugoms (16), ir tai yra pagrindinė bendrovės „Airport Handling“ veiklos dalis. Buvo tikimasi, kad bendra ir Malpensos, ir Linatės oro uoste bendrovei tenkanti rinkos dalis antrąjį 2014 m. pusmetį atitinkamai bus [50–70] (*1) ir [50–70] (*1) proc., o iki 2017 m. atitinkamai padidės iki [60–80] (*1) ir [60–80] (*1) proc. |
| --- | --- |

(81)

Verslo plane daugiausia dėmesio skiriama paslaugoms perone (15) ir keleiviams teikiamoms paslaugoms (16), ir tai yra pagrindinė bendrovės „Airport Handling“ veiklos dalis. Buvo tikimasi, kad bendra ir Malpensos, ir Linatės oro uoste bendrovei tenkanti rinkos dalis antrąjį 2014 m. pusmetį atitinkamai bus [50–70] (*1) ir [50–70] (*1) proc., o iki 2017 m. atitinkamai padidės iki [60–80] (*1) ir [60–80] (*1) proc.

15

16

*1

*1

*1

*1

| (82) | Remiantis plane numatytomis prognozėmis, veiklos pajamos didėja, didėjant, kaip prognozuojama, rinkos daliai. Atsižvelgiant į prognozę, kad 2014–2017 m. keleivių srautas padidės [...] (*1)–[...] (*1) proc. per metus, buvo manoma, kad bendros pajamos padidės nuo [...] (*1) EUR antrąjį 2014 m. pusmetį iki [...] (*1) EUR 2017 m. |
| --- | --- |

(82)

Remiantis plane numatytomis prognozėmis, veiklos pajamos didėja, didėjant, kaip prognozuojama, rinkos daliai. Atsižvelgiant į prognozę, kad 2014–2017 m. keleivių srautas padidės [...] (*1)–[...] (*1) proc. per metus, buvo manoma, kad bendros pajamos padidės nuo [...] (*1) EUR antrąjį 2014 m. pusmetį iki [...] (*1) EUR 2017 m.

*1

*1

*1

*1

| (83) | Buvo planuojama, kad, daugėjant terminuotų sutarčių, vidutinis darbuotojų skaičius padidės nuo [...] (*1) etato ekvivalentų 2014 m. iki [...] (*1) etato ekvivalentų 2017 m. Buvo apskaičiuota, kad darbo sąnaudos sudarys apie [...] (*1) proc. visų veiklos sąnaudų. Bendrovės SEA našumas per ataskaitinį laikotarpį padidėtų 12 %, ir tai nulemtų trys pagrindiniai dalykai:






  — | padidėjęs našumas bendrovės „Airport Handling“ veiklos pradžioje (koreguojama terminuotų ir ne visos darbo dienos sutarčių dalis; geriau parengta darbo programa2; pakoreguota organizacinė struktūra, kad būtų galima išteklius veiksmingai naudoti, ribojant naudojimąsi sezoniniais darbuotojais; maksimaliai padidinti esamos darbo jėgos pajėgumai), |
| --- | --- | --- |

(83)

Buvo planuojama, kad, daugėjant terminuotų sutarčių, vidutinis darbuotojų skaičius padidės nuo [...] (*1) etato ekvivalentų 2014 m. iki [...] (*1) etato ekvivalentų 2017 m. Buvo apskaičiuota, kad darbo sąnaudos sudarys apie [...] (*1) proc. visų veiklos sąnaudų. Bendrovės SEA našumas per ataskaitinį laikotarpį padidėtų 12 %, ir tai nulemtų trys pagrindiniai dalykai:

*1

*1

*1

—

padidėjęs našumas bendrovės „Airport Handling“ veiklos pradžioje (koreguojama terminuotų ir ne visos darbo dienos sutarčių dalis; geriau parengta darbo programa2; pakoreguota organizacinė struktūra, kad būtų galima išteklius veiksmingai naudoti, ribojant naudojimąsi sezoniniais darbuotojais; maksimaliai padidinti esamos darbo jėgos pajėgumai),

2

| — | masto ekonomija dėl didėjančių eismo srautų, |
| --- | --- |

—

masto ekonomija dėl didėjančių eismo srautų,

| — | struktūrinis veiklos procesų koregavimas (geresnis darbo planavimas ir organizavimas; investicijos į techninius sprendimus, kad būtų galima iš dalies arba visiškai automatizuoti tam tikrą veiklą; darbo jėgos išlaidų susiejimas su produkcija ir veiklos rezultatais). |
| --- | --- |

—

struktūrinis veiklos procesų koregavimas (geresnis darbo planavimas ir organizavimas; investicijos į techninius sprendimus, kad būtų galima iš dalies arba visiškai automatizuoti tam tikrą veiklą; darbo jėgos išlaidų susiejimas su produkcija ir veiklos rezultatais).

| (84) | Buvo manoma, kad pradinės veiklos pradžios išlaidos, susijusios su pakartotinėmis derybomis dėl sutarčių su klientais ir tiekėjais, darbo sutartimis, įdarbinimu, organizacinių, administracinių ir veiklos procedūrų parengimu, teisinėmis išlaidomis, banko mokesčiais, konsultacijomis ir smulkių prekių bei įvairių atsargų įsigijimu, bus [...] (*1) EUR. |
| --- | --- |

(84)

Buvo manoma, kad pradinės veiklos pradžios išlaidos, susijusios su pakartotinėmis derybomis dėl sutarčių su klientais ir tiekėjais, darbo sutartimis, įdarbinimu, organizacinių, administracinių ir veiklos procedūrų parengimu, teisinėmis išlaidomis, banko mokesčiais, konsultacijomis ir smulkių prekių bei įvairių atsargų įsigijimu, bus [...] (*1) EUR.

*1

| (85) | Buvo apskaičiuota, kad su veikla susijusios veiklos pradžios išlaidos, t. y. kapitalo išlaidos, kurių bendrovei „Airport Handling“ reikėjo, kad ji galėtų veikti, bus [...] (*1) EUR naujai įrangai. Tačiau 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane buvo planuojama, kad įmonė „Airport Handling“ įsigis naudotą antžeminių paslaugų įrangą, kurios vertė [...] (*1) EUR. |
| --- | --- |

(85)

Buvo apskaičiuota, kad su veikla susijusios veiklos pradžios išlaidos, t. y. kapitalo išlaidos, kurių bendrovei „Airport Handling“ reikėjo, kad ji galėtų veikti, bus [...] (*1) EUR naujai įrangai. Tačiau 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane buvo planuojama, kad įmonė „Airport Handling“ įsigis naudotą antžeminių paslaugų įrangą, kurios vertė [...] (*1) EUR.

*1

*1

| (86) | Siekiant padengti visas apskaičiuotąsias veiklos pradžios sąnaudas, verslo plane nustatyta, kad [...] (*1) m. kapitalą reikės padidinti [...] (*1) EUR. |
| --- | --- |

(86)

Siekiant padengti visas apskaičiuotąsias veiklos pradžios sąnaudas, verslo plane nustatyta, kad [...] (*1) m. kapitalą reikės padidinti [...] (*1) EUR.

*1

*1

2.6.2.   
  2014 m. rugpjūčio 6 d. verslo planas

2014 m. rugpjūčio 6 d. verslo planas

| (87) | Toliau vykstant tyrimui, Italija pateikė atnaujintą 2014–2017 m. verslo planą, parengtą 2014 m. rugpjūčio 6 d. (toliau – 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo planas) ir bendrovės „Airport Handling“ valdybos patvirtintą 2014 m. rugpjūčio 26 d. Remiantis Italijos pateikta informacija, tas atnaujintas verslo planas buvo baigiamas rengti 2014 m. liepos mėn. Pagrindinės to plano prielaidos apibendrintos toliau. |
| --- | --- |

(87)

Toliau vykstant tyrimui, Italija pateikė atnaujintą 2014–2017 m. verslo planą, parengtą 2014 m. rugpjūčio 6 d. (toliau – 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo planas) ir bendrovės „Airport Handling“ valdybos patvirtintą 2014 m. rugpjūčio 26 d. Remiantis Italijos pateikta informacija, tas atnaujintas verslo planas buvo baigiamas rengti 2014 m. liepos mėn. Pagrindinės to plano prielaidos apibendrintos toliau.

| (88) | Rinkos dalis. Kalbant apie [...] (*1), 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane daroma prielaida, kad augimas bus kiek lėtesnis, nei numatyta ankstesniame plane, rinkos dalis [...] (*1) m. bus [70–80] (*1) proc., remiantis atnaujintu prognozuojamu eismo srautu, t. y. [...] (*1), ir [...] (*1). |
| --- | --- |

(88)

Rinkos dalis. Kalbant apie [...] (*1), 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane daroma prielaida, kad augimas bus kiek lėtesnis, nei numatyta ankstesniame plane, rinkos dalis [...] (*1) m. bus [70–80] (*1) proc., remiantis atnaujintu prognozuojamu eismo srautu, t. y. [...] (*1), ir [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

*1

| (89) | Kainos. Vieneto kainos (už kiekvieną orlaivio manevrą) yra didesnės nei kainos, prognozuojamos 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane, ir nominaliąja verte nekinta visą 2014–2017 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(89)

Kainos. Vieneto kainos (už kiekvieną orlaivio manevrą) yra didesnės nei kainos, prognozuojamos 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane, ir nominaliąja verte nekinta visą 2014–2017 m. laikotarpį.

| (90) | Personalo išlaidos. 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane nurodytos apskaičiuotosios personalo išlaidos yra šiek tiek didesnės nei išlaidos, numatytos 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane, ir sudaro [...]–[...] (*1) proc. veiklos išlaidų. Tą padidėjimą lemia [...] (*1). |
| --- | --- |

(90)

Personalo išlaidos. 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane nurodytos apskaičiuotosios personalo išlaidos yra šiek tiek didesnės nei išlaidos, numatytos 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane, ir sudaro [...]–[...] (*1) proc. veiklos išlaidų. Tą padidėjimą lemia [...] (*1).

*1

*1

| (91) | Kitos išlaidos, į kurias buvo atsižvelgta, buvo išorės išlaidos, nusidėvėjimas ir atidėjiniai, kartu jos sudarė apie [...] (*1) proc. visų veiklos išlaidų, ir reguliuojamosios išlaidos (apie [...] (*1) proc.), susijusios su paslaugomis, kurias bendrovė SEA teikia bendrovei „Airport Handling“ už naudojimąsi bendra oro uosto infrastruktūra (būtent [...] (*1)). 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane apskaičiuota, kad [...] (*1) EUR turėtų būti investuojama į įrangos pirkimą, iš jų [...] (*1) proc. į naujos įrangos pirkimą ir [...] (*1) proc. į padėvėtų naudotų transporto priemonių pirkimą rinkoje. Šie skaičiai buvo paremti potencialių tiekėjų pasiūlymais, bendrovės „Airport Handling“ gautais 2014 m. kovo mėn. |
| --- | --- |

(91)

Kitos išlaidos, į kurias buvo atsižvelgta, buvo išorės išlaidos, nusidėvėjimas ir atidėjiniai, kartu jos sudarė apie [...] (*1) proc. visų veiklos išlaidų, ir reguliuojamosios išlaidos (apie [...] (*1) proc.), susijusios su paslaugomis, kurias bendrovė SEA teikia bendrovei „Airport Handling“ už naudojimąsi bendra oro uosto infrastruktūra (būtent [...] (*1)). 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane apskaičiuota, kad [...] (*1) EUR turėtų būti investuojama į įrangos pirkimą, iš jų [...] (*1) proc. į naujos įrangos pirkimą ir [...] (*1) proc. į padėvėtų naudotų transporto priemonių pirkimą rinkoje. Šie skaičiai buvo paremti potencialių tiekėjų pasiūlymais, bendrovės „Airport Handling“ gautais 2014 m. kovo mėn.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (92) | Kaip ir 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane, 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane pateiktos mažesnės veiklos išlaidos, palyginti su bendrovės SEAH išlaidų struktūra, o mažesnės jos iš esmės dėl to, kad didėja našumas ir mažėja išlaidos personalui. |
| --- | --- |

(92)

Kaip ir 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane, 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane pateiktos mažesnės veiklos išlaidos, palyginti su bendrovės SEAH išlaidų struktūra, o mažesnės jos iš esmės dėl to, kad didėja našumas ir mažėja išlaidos personalui.

2.6.3.   Ekonominis verslo plano vertinimas

Ekonominis verslo plano vertinimas

2.6.3.1.   BCG ataskaita

BCG ataskaita

| (93) | Bendrovė „Airport Handling“ pasamdė bendrovę „Boston Consulting Group“ (toliau – BCG) preliminariam nepriklausomam 2014–2017 m. verslo plano vertinimui parengti (toliau – BCG ataskaita). Bendrovė BCG 2014 m. spalio 14 d. pateikė savo ataskaitą. |
| --- | --- |

(93)

Bendrovė „Airport Handling“ pasamdė bendrovę „Boston Consulting Group“ (toliau – BCG) preliminariam nepriklausomam 2014–2017 m. verslo plano vertinimui parengti (toliau – BCG ataskaita). Bendrovė BCG 2014 m. spalio 14 d. pateikė savo ataskaitą.

| (94) | BCG ataskaita parengta pagal 2014 m. rugpjūčio 26 d. patvirtintą verslo planą, 2013 m. lapkričio mėn. parengtą verslo planą, taip pat remiantis pačios bendrovės BCG pramonės srities patirtimi ir praktiniu išmanymu ir viešais duomenimis, susijusiais su rinkos plėtra ir pagrindiniais antžeminių paslaugų teikėjais. |
| --- | --- |

(94)

BCG ataskaita parengta pagal 2014 m. rugpjūčio 26 d. patvirtintą verslo planą, 2013 m. lapkričio mėn. parengtą verslo planą, taip pat remiantis pačios bendrovės BCG pramonės srities patirtimi ir praktiniu išmanymu ir viešais duomenimis, susijusiais su rinkos plėtra ir pagrindiniais antžeminių paslaugų teikėjais.

| (95) | Trumpai tariant, bendrovė BCG įvertino šias pagrindines verslo plano prielaidas: pajamų perspektyvas (remiantis tariamu eismo srautų augimo potencialu, tariamu bendrovės „Airport Handling“ teikiamų paslaugų apimties augimu); personalo išlaidas (pagal išlaidas vienam etato ekvivalentui; tariamą padidėjusį našumą); planuojamas investicijas (iš viso [...] (*1) EUR). |
| --- | --- |

(95)

Trumpai tariant, bendrovė BCG įvertino šias pagrindines verslo plano prielaidas: pajamų perspektyvas (remiantis tariamu eismo srautų augimo potencialu, tariamu bendrovės „Airport Handling“ teikiamų paslaugų apimties augimu); personalo išlaidas (pagal išlaidas vienam etato ekvivalentui; tariamą padidėjusį našumą); planuojamas investicijas (iš viso [...] (*1) EUR).

*1

| (96) | Bendrovė BCG savo išvadas apibendrino taip: |
| --- | --- |

(96)

Bendrovė BCG savo išvadas apibendrino taip:

| (97) | iš esmės, su eismo srautų dydžiu (bendrovės SEA lygiu) susijusios prielaidos atrodo tvarios ir atitinka pagrindinių organizacijų, visų pirma Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) ir Eurokontrolės, nuostatas. Tačiau įmonė BCG atkreipė dėmesį, kad ketinimas išlaikyti nekintantį vežėjų derinį (jį sudaro pigių skrydžių bendrovės ir tradicinės oro transporto bendrovės) neatitinka to, kaip tas derinys anksčiau kito Malpensos oro uoste, kai per praėjusius ketverius metus pigių skrydžių bendrovėms tenkanti dalis padidėjo [...] (*1) procentiniais punktais. Be to, priėmus naują nacionalinį teisės aktą (it. Decreto Linate), keli vežėjai gali pereiti iš Malpensos oro uosto į Linatės oro uostą. |
| --- | --- |

(97)

iš esmės, su eismo srautų dydžiu (bendrovės SEA lygiu) susijusios prielaidos atrodo tvarios ir atitinka pagrindinių organizacijų, visų pirma Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) ir Eurokontrolės, nuostatas. Tačiau įmonė BCG atkreipė dėmesį, kad ketinimas išlaikyti nekintantį vežėjų derinį (jį sudaro pigių skrydžių bendrovės ir tradicinės oro transporto bendrovės) neatitinka to, kaip tas derinys anksčiau kito Malpensos oro uoste, kai per praėjusius ketverius metus pigių skrydžių bendrovėms tenkanti dalis padidėjo [...] (*1) procentiniais punktais. Be to, priėmus naują nacionalinį teisės aktą (it. Decreto Linate), keli vežėjai gali pereiti iš Malpensos oro uosto į Linatės oro uostą.

*1

Decreto Linate

| (98) | Prielaida, kad bendrovės „Airport Handling“ teikiamų paslaugų mastas gali keistis, atrodo, iš esmės gali tapti tikrove, nes, pirma, tuo metu, kai bendrovė BCG rengė ataskaitą, su naujais vežėjais pasirašytomis sutartimis būtų užtikrinta [60–70] (*1) proc. rinkos dalis; antra, [70–80] (*1) proc. tikslinės rinkos dalies 2017 m. būtų išlaikyta, atsižvelgiant į dabartinę konkurencijos dinamiką šiame sektoriuje, taip pat į įmonės SEAH ankstesnę [70–80] (*1) proc. rinkos dalį. |
| --- | --- |

(98)

Prielaida, kad bendrovės „Airport Handling“ teikiamų paslaugų mastas gali keistis, atrodo, iš esmės gali tapti tikrove, nes, pirma, tuo metu, kai bendrovė BCG rengė ataskaitą, su naujais vežėjais pasirašytomis sutartimis būtų užtikrinta [60–70] (*1) proc. rinkos dalis; antra, [70–80] (*1) proc. tikslinės rinkos dalies 2017 m. būtų išlaikyta, atsižvelgiant į dabartinę konkurencijos dinamiką šiame sektoriuje, taip pat į įmonės SEAH ankstesnę [70–80] (*1) proc. rinkos dalį.

*1

*1

*1

| (99) | Pasak bendrovės BCG, atrodo, kad vykstančiose derybose su bendrove SEA plačiai remtasi prielaidomis dėl pajamų, gaunamų iš paslaugų, teikiamų oro uostą valdančiai bendrovei. Tačiau dėl tariamos dvejų metų sutarties trukmės įmonė BCG negalėjo įvertinti tikėtinų pajamų, numatytų paskutinių metų (2017 m.) plane. |
| --- | --- |

(99)

Pasak bendrovės BCG, atrodo, kad vykstančiose derybose su bendrove SEA plačiai remtasi prielaidomis dėl pajamų, gaunamų iš paslaugų, teikiamų oro uostą valdančiai bendrovei. Tačiau dėl tariamos dvejų metų sutarties trukmės įmonė BCG negalėjo įvertinti tikėtinų pajamų, numatytų paskutinių metų (2017 m.) plane.

| (100) | Prielaidos, kad vidutinės vienetui tenkančios personalo išlaidos nuo 2014 iki 2017 m. padidės [...] (*1) proc. per metus, iš esmės dera su Italijos oro uostų veiklos vykdytojų asociacijos „Assaeroporti“ ir profesinių sąjungų 2014 m. spalio mėn. pasirašytu susitarimu. |
| --- | --- |

(100)

Prielaidos, kad vidutinės vienetui tenkančios personalo išlaidos nuo 2014 iki 2017 m. padidės [...] (*1) proc. per metus, iš esmės dera su Italijos oro uostų veiklos vykdytojų asociacijos „Assaeroporti“ ir profesinių sąjungų 2014 m. spalio mėn. pasirašytu susitarimu.

*1

| (101) | Atrodo, kad [...] (*1) proc. išteklių našumo padidėjimas iš esmės yra tvarus dėl, pirma, jau tuo metu, kai rengta ataskaita, [...] (*1) proc. padidėjusio našumo ir, antra, dėl to, kad likę [...] (*1) proc. turėtų būti pagrįstas dydis, atsižvelgiant į esamus organizacinius svertus ir techninį įgyvendinimo etapą. |
| --- | --- |

(101)

Atrodo, kad [...] (*1) proc. išteklių našumo padidėjimas iš esmės yra tvarus dėl, pirma, jau tuo metu, kai rengta ataskaita, [...] (*1) proc. padidėjusio našumo ir, antra, dėl to, kad likę [...] (*1) proc. turėtų būti pagrįstas dydis, atsižvelgiant į esamus organizacinius svertus ir techninį įgyvendinimo etapą.

*1

*1

*1

| (102) | Bendrovė BCG taip pat nustatė, kad [...] (*1) EUR biudžetas investicijoms, atrodo, iš esmės dera su tuo, kad bus perkamos naujos transporto priemonės (tai daugiausia (95 %) bus naujos transporto priemonės), kaip matyti iš 2014 m. kovo mėn. bendrovės „Airport Handling“ gautuose pasiūlymuose išsamiai nurodytų pirkimo kainų. |
| --- | --- |

(102)

Bendrovė BCG taip pat nustatė, kad [...] (*1) EUR biudžetas investicijoms, atrodo, iš esmės dera su tuo, kad bus perkamos naujos transporto priemonės (tai daugiausia (95 %) bus naujos transporto priemonės), kaip matyti iš 2014 m. kovo mėn. bendrovės „Airport Handling“ gautuose pasiūlymuose išsamiai nurodytų pirkimo kainų.

*1

| (103) | Įmonė BCG nustatė, kad, apibendrinant, verslo plane iki 2017 m. numatytas pelno dydis ([...] (*1) proc., [...] (*1) EUR) iš esmės, atrodo, atitinka arba yra šiek tiek mažesnis už vidutinį didelio kitų Europos įmonių, vykdančių veiklą privačiajame ir viešajame sektoriuose, ėminio pelningumą (remiamasi lyginimu su „Portway“, „Acciona“, „Aviapartner“, „Fraport“ ir „ATA-Handling“). Tačiau bendrovė BCG nurodė, kad faktinė eismo srautų derinio raida ir galimas naujo su Linatės oro uostu susijusio teisės akto (it. Decreto Linate) poveikis gali nulemti eismo srautų sumažėjimą Malpensos oro uoste. |
| --- | --- |

(103)

Įmonė BCG nustatė, kad, apibendrinant, verslo plane iki 2017 m. numatytas pelno dydis ([...] (*1) proc., [...] (*1) EUR) iš esmės, atrodo, atitinka arba yra šiek tiek mažesnis už vidutinį didelio kitų Europos įmonių, vykdančių veiklą privačiajame ir viešajame sektoriuose, ėminio pelningumą (remiamasi lyginimu su „Portway“, „Acciona“, „Aviapartner“, „Fraport“ ir „ATA-Handling“). Tačiau bendrovė BCG nurodė, kad faktinė eismo srautų derinio raida ir galimas naujo su Linatės oro uostu susijusio teisės akto (it. Decreto Linate) poveikis gali nulemti eismo srautų sumažėjimą Malpensos oro uoste.

*1

*1

Decreto Linate

2.6.3.2.   Bendrovės „Brattle“ ataskaita

Bendrovės „Brattle“ ataskaita

| (104) | Bendrovė SEA pasamdė bendrovę „Brattle Group“ atlikti bendrovės SEA kapitalo injekcijos į bendrovę „Airport Handling“ analizę, t. y. visų pirma išanalizuoti, ar tos investicijos atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą. Bendrovė „Brattle“2015 m. kovo 30 d. pateikė savo ataskaitą. |
| --- | --- |

(104)

Bendrovė SEA pasamdė bendrovę „Brattle Group“ atlikti bendrovės SEA kapitalo injekcijos į bendrovę „Airport Handling“ analizę, t. y. visų pirma išanalizuoti, ar tos investicijos atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą. Bendrovė „Brattle“2015 m. kovo 30 d. pateikė savo ataskaitą.

| (105) | Remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, analizė yra paremta informacija, kurią bendrovė SEA žinojo tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas investuoti į bendrovę „Airport Handling“, taip pat viešais duomenimis, susijusiais su bendrovės SEA konkurencine padėtimi. Remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, 2013 m. lapkričio mėn. verslo plano prielaidos labai tinkamos vertinant, ar laikytasi rinkos ekonomikos investuotojo principo, nes jos yra pagrindas, kuriuo investuodama rėmėsi bendrovė SEA (17). |
| --- | --- |

(105)

Remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, analizė yra paremta informacija, kurią bendrovė SEA žinojo tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas investuoti į bendrovę „Airport Handling“, taip pat viešais duomenimis, susijusiais su bendrovės SEA konkurencine padėtimi. Remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, 2013 m. lapkričio mėn. verslo plano prielaidos labai tinkamos vertinant, ar laikytasi rinkos ekonomikos investuotojo principo, nes jos yra pagrindas, kuriuo investuodama rėmėsi bendrovė SEA (17).

17

| (106) | Remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, Komisijos 2014 m. sprendime pradėti tyrimą išdėstytos abejonės, būtent tai, kad bendrovės „Airport Handling“ verslo planas yra pernelyg optimistiškas, gali būti išsklaidytos, nes pagrindinės verslo plano prielaidos praktiškai pasitvirtino. Visų pirma, bendrovės „Airport Handling“ rinkos dalis 2014 m. buvo didesnė nei prognozuota 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane. |
| --- | --- |

(106)

Remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, Komisijos 2014 m. sprendime pradėti tyrimą išdėstytos abejonės, būtent tai, kad bendrovės „Airport Handling“ verslo planas yra pernelyg optimistiškas, gali būti išsklaidytos, nes pagrindinės verslo plano prielaidos praktiškai pasitvirtino. Visų pirma, bendrovės „Airport Handling“ rinkos dalis 2014 m. buvo didesnė nei prognozuota 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane.

| (107) | Remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane pateiktos vieneto kainos (kainos, bendrovės „Airport Handling“ taikomos kiekvienam orlaivio manevrui) yra paremtos su oro vežėjais jau pasirašytomis sutartimis ir yra vidutiniškai [...] (*1) EUR, ir tai didesnės kainos nei planuota 2013 m. lapkričio mėn. plane – jos pakito nuo [...] (*1) EUR 2014 m. iki [...] (*1) EUR 2017 m. Todėl ekspertai padarė šias išvadas: pirma, 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane pateiktos rinkos kainos yra artimesnės faktiniam procesui, nes buvo paremtos pasirašytomis sutartimis. Antra, 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane, o juo bendrovė SEA grindė savo sprendimą investuoti, faktiškai nurodyta mažesnė rinkos kaina nei bendrovė „Airport Handling“ galėjo nustatyti. Trečia, tuo patvirtinama, kad 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane nustatytos rinkos kainos buvo ne tik nuosaikios, bet iš tikrųjų ir per mažos. |
| --- | --- |

(107)

Remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane pateiktos vieneto kainos (kainos, bendrovės „Airport Handling“ taikomos kiekvienam orlaivio manevrui) yra paremtos su oro vežėjais jau pasirašytomis sutartimis ir yra vidutiniškai [...] (*1) EUR, ir tai didesnės kainos nei planuota 2013 m. lapkričio mėn. plane – jos pakito nuo [...] (*1) EUR 2014 m. iki [...] (*1) EUR 2017 m. Todėl ekspertai padarė šias išvadas: pirma, 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane pateiktos rinkos kainos yra artimesnės faktiniam procesui, nes buvo paremtos pasirašytomis sutartimis. Antra, 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane, o juo bendrovė SEA grindė savo sprendimą investuoti, faktiškai nurodyta mažesnė rinkos kaina nei bendrovė „Airport Handling“ galėjo nustatyti. Trečia, tuo patvirtinama, kad 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane nustatytos rinkos kainos buvo ne tik nuosaikios, bet iš tikrųjų ir per mažos.

*1

*1

*1

| (108) | Galiausiai, ekspertai atkreipė dėmesį, kad rinkos kainos, dėl kurių bendrovė „Airport Handling“ derėjosi su oro vežėjais, buvo mažesnės už bendrovės SEAH faktiškai nustatytas kainas. |
| --- | --- |

(108)

Galiausiai, ekspertai atkreipė dėmesį, kad rinkos kainos, dėl kurių bendrovė „Airport Handling“ derėjosi su oro vežėjais, buvo mažesnės už bendrovės SEAH faktiškai nustatytas kainas.

| (109) | Ekspertai sutinka, kad pradinė bendrovės „Airport Handling“ rinkos dalis, kaip numatyta 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane, gali atrodyti per didelė naujam rinkos dalyviui. Tačiau ekspertai daro prielaidą, jog rinkos ekonomikos investuotojas būtų žinojęs, kad dėl įmonės SEAH likvidavimo susidarys neįprasta padėtis – bus galima pasirašyti daug sutarčių dėl antžeminių paslaugų teikimo bendrovės SEA valdomuose oro uostuose. Ekspertai daro išvadą, kad dėl to bendrovė „Airport Handling“ būtų pasinaudojusi šia padėtimi taip pat, kaip tai būtų padarę ir kiti Milano oro uostuose veikiantys veiklos vykdytojai. Be to, remiantis ataskaita, bendrovė „Airport Handling“ numatė, kad rinkos dalis bus tipinė didžiuosiuose Italijos oro uostuose, kai didžiausiam paslaugų teikėjui paprastai tenka apie 70 % rinkos. Ekspertai taip pat nustatė, kad bendrovė „Airport Handling“ yra vienintelė paslaugų teikėja, turinti pakankamai turto ir įrangos, kad galėtų užtikrinti paslaugų teikimą visą parą, ir tai būtų pagrindinis pranašumas, palyginti su konkurentais. |
| --- | --- |

(109)

Ekspertai sutinka, kad pradinė bendrovės „Airport Handling“ rinkos dalis, kaip numatyta 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane, gali atrodyti per didelė naujam rinkos dalyviui. Tačiau ekspertai daro prielaidą, jog rinkos ekonomikos investuotojas būtų žinojęs, kad dėl įmonės SEAH likvidavimo susidarys neįprasta padėtis – bus galima pasirašyti daug sutarčių dėl antžeminių paslaugų teikimo bendrovės SEA valdomuose oro uostuose. Ekspertai daro išvadą, kad dėl to bendrovė „Airport Handling“ būtų pasinaudojusi šia padėtimi taip pat, kaip tai būtų padarę ir kiti Milano oro uostuose veikiantys veiklos vykdytojai. Be to, remiantis ataskaita, bendrovė „Airport Handling“ numatė, kad rinkos dalis bus tipinė didžiuosiuose Italijos oro uostuose, kai didžiausiam paslaugų teikėjui paprastai tenka apie 70 % rinkos. Ekspertai taip pat nustatė, kad bendrovė „Airport Handling“ yra vienintelė paslaugų teikėja, turinti pakankamai turto ir įrangos, kad galėtų užtikrinti paslaugų teikimą visą parą, ir tai būtų pagrindinis pranašumas, palyginti su konkurentais.

| (110) | Ekspertai taip pat nustatė, kad mažesnės personalo išlaidos buvo viena iš priežasčių, dėl kurių bendrovė „Airport Handling“ tikėjosi veikti pelningai, nors bendrovės SEAH veikla buvo nuostolinga. Ekspertų nuomone, tokia prielaida yra pagrįsta, nes bendrovė „Airport Handling“ vedė derybas dėl naujų darbo sutarčių – pagal jas darbuotojai sutiko dirbti papildomai 20 dienų per metus, palyginti su ankstesnėmis bendrovės SEAH sutartimis. |
| --- | --- |

(110)

Ekspertai taip pat nustatė, kad mažesnės personalo išlaidos buvo viena iš priežasčių, dėl kurių bendrovė „Airport Handling“ tikėjosi veikti pelningai, nors bendrovės SEAH veikla buvo nuostolinga. Ekspertų nuomone, tokia prielaida yra pagrįsta, nes bendrovė „Airport Handling“ vedė derybas dėl naujų darbo sutarčių – pagal jas darbuotojai sutiko dirbti papildomai 20 dienų per metus, palyginti su ankstesnėmis bendrovės SEAH sutartimis.

| (111) | Be to, remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, nors 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane nurodytos šiek tiek per mažos darbo sąnaudos, 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane nurodyta, kad sąnaudos vienam etato ekvivalentui yra [...] (*1) EUR per valandą, [...] (*1). |
| --- | --- |

(111)

Be to, remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, nors 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane nurodytos šiek tiek per mažos darbo sąnaudos, 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane nurodyta, kad sąnaudos vienam etato ekvivalentui yra [...] (*1) EUR per valandą, [...] (*1).

*1

*1

| (112) | Ekspertų nuomone, pagal standartinę finansų teoriją, investuodamas į bendrovę „Airport Handling“ rinkos ekonomikos investuotojas tikėtųsi grąžos normos (vidinės grąžos normos), lygios vidutinei svertinei kapitalo kainai arba didesnės už ją. Šiuo atveju skaičiavimais patvirtinta, kad pagal visus scenarijus tikėtina projekto vidinė grąžos norma yra didesnė už vidutinę svertinę kapitalo kainą, taigi privatus investuotojas būtų tikėjęsis iš savo investicijų į bendrovę „Airport Handling“ gauti pelno. |
| --- | --- |

(112)

Ekspertų nuomone, pagal standartinę finansų teoriją, investuodamas į bendrovę „Airport Handling“ rinkos ekonomikos investuotojas tikėtųsi grąžos normos (vidinės grąžos normos), lygios vidutinei svertinei kapitalo kainai arba didesnės už ją. Šiuo atveju skaičiavimais patvirtinta, kad pagal visus scenarijus tikėtina projekto vidinė grąžos norma yra didesnė už vidutinę svertinę kapitalo kainą, taigi privatus investuotojas būtų tikėjęsis iš savo investicijų į bendrovę „Airport Handling“ gauti pelno.

| (113) | Konsultantas taip pat atkreipė dėmesį, kad bendrovei SEA priėmus sprendimą 2013 m. steigti bendrovę „Airport Handling“, privačiam nuosavybės fondui „F2i“ priklausė 44,31 % įmonės. Fondas „F2i“ skiria du narius į bendrovės SEA direktorių valdybą, o remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, nė vienas valdybos narys nebalsavo prieš bendrovės SEA pasiūlymą investuoti į bendrovę „Airport Handling“, ir tai reikštų, kad buvo tikimasi, jog investicijos bus pelningos, taigi tai atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą. |
| --- | --- |

(113)

Konsultantas taip pat atkreipė dėmesį, kad bendrovei SEA priėmus sprendimą 2013 m. steigti bendrovę „Airport Handling“, privačiam nuosavybės fondui „F2i“ priklausė 44,31 % įmonės. Fondas „F2i“ skiria du narius į bendrovės SEA direktorių valdybą, o remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, nė vienas valdybos narys nebalsavo prieš bendrovės SEA pasiūlymą investuoti į bendrovę „Airport Handling“, ir tai reikštų, kad buvo tikimasi, jog investicijos bus pelningos, taigi tai atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą.

| (114) | Be to, remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, rinkos ekonomikos investuotojas tikimybę, kad Komisija gali nustatyti, jog tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ esama ekonominio tęstinumo, ir dėl to sprendimu dėl susigrąžinimo pareikalauti grąžinti pagalbą, paskelbtą nesuderinama, būtų laikęs palyginti maža. Taip yra dėl to, kad bendrovė SEA ėmėsi priemonių tiksliai nustatyti bendrovės „Airport Handling“ operacijas ir užkirsti kelią ekonominiam tęstinumui, pavyzdžiui, įsteigė patikos bendrovę. Remiantis bendrovės „Brattle“ finansiniais skaičiavimais, susijusiais su 2013 m. lapkričio mėn. verslo planu, jeigu tik galimybė nustatyti, kad esama ekonominio tęstinumo, yra mažesnė nei [...] (*1) proc. (atsižvelgiant į bendrovės SEA nurodytas apskaičiuotąsias kapitalo sąnaudas) arba [...] (*1) proc. (atsižvelgiant į bendrovės „Brattle“ nurodytas apskaičiuotąsias kapitalo sąnaudas), bendrovės SEA investicijos į bendrovę „Airport Handling“ atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. Bendrovė „Brattle“ nustatė, kad pagrįsta manyti, jog, atsižvelgiant į aplinkybes ir visų pirma į pranešimą Komisijai, rinkos ekonomikos investuotojas būtų nusprendęs, kad tokia tikimybė yra mažesnė nei [...] (*1) proc., taigi į bendrovę „Airport Handling“ būtų investavęs grynai dėl ekonominių priežasčių. |
| --- | --- |

(114)

Be to, remiantis bendrovės „Brattle“ ataskaita, rinkos ekonomikos investuotojas tikimybę, kad Komisija gali nustatyti, jog tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ esama ekonominio tęstinumo, ir dėl to sprendimu dėl susigrąžinimo pareikalauti grąžinti pagalbą, paskelbtą nesuderinama, būtų laikęs palyginti maža. Taip yra dėl to, kad bendrovė SEA ėmėsi priemonių tiksliai nustatyti bendrovės „Airport Handling“ operacijas ir užkirsti kelią ekonominiam tęstinumui, pavyzdžiui, įsteigė patikos bendrovę. Remiantis bendrovės „Brattle“ finansiniais skaičiavimais, susijusiais su 2013 m. lapkričio mėn. verslo planu, jeigu tik galimybė nustatyti, kad esama ekonominio tęstinumo, yra mažesnė nei [...] (*1) proc. (atsižvelgiant į bendrovės SEA nurodytas apskaičiuotąsias kapitalo sąnaudas) arba [...] (*1) proc. (atsižvelgiant į bendrovės „Brattle“ nurodytas apskaičiuotąsias kapitalo sąnaudas), bendrovės SEA investicijos į bendrovę „Airport Handling“ atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. Bendrovė „Brattle“ nustatė, kad pagrįsta manyti, jog, atsižvelgiant į aplinkybes ir visų pirma į pranešimą Komisijai, rinkos ekonomikos investuotojas būtų nusprendęs, kad tokia tikimybė yra mažesnė nei [...] (*1) proc., taigi į bendrovę „Airport Handling“ būtų investavęs grynai dėl ekonominių priežasčių.

*1

*1

*1

2.7.   Paskelbtas bendrovės „Airport Handling“ ekonominės veiklos masto mažinimas

Paskelbtas bendrovės „Airport Handling“ ekonominės veiklos masto mažinimas

| (115) | Italija pasiūlė dar labiau sumažinti bendrovės „Airport Handling“ dabar vykdomos veiklos mastą, palyginti su bendrovės SEAH anksčiau vykdyta veikla. Visų pirma tai susiję su [...] (*1). |
| --- | --- |

(115)

Italija pasiūlė dar labiau sumažinti bendrovės „Airport Handling“ dabar vykdomos veiklos mastą, palyginti su bendrovės SEAH anksčiau vykdyta veikla. Visų pirma tai susiję su [...] (*1).

*1

| (116) | Bendrovė SEA dabar teikia [...] (*1) pagal naują ir kitokį susitarimą, baigsiantį galioti 2018 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(116)

Bendrovė SEA dabar teikia [...] (*1) pagal naują ir kitokį susitarimą, baigsiantį galioti 2018 m. gruodžio 31 d.

*1

| (117) | Bendrovė SEA paskelbė ketinanti vėliausiai iki 2016 m. gruodžio 31 d. nutraukti susitarimą dėl [...] (*1), taigi bendrovė „Airport Handling“ to susitarimo neteks, be to, ji ketina pasamdyti apie [...] (*1) bendrovės „Airport Handling“ darbuotojų, dabar [...] (*1). Dėl šio pokyčio bendrovės „Airport Handling“ apyvarta, pirmaisiais veiklos metais sudaranti apie [...] (*1) EUR, sumažėtų apie [...] (*1) EUR. |
| --- | --- |

(117)

Bendrovė SEA paskelbė ketinanti vėliausiai iki 2016 m. gruodžio 31 d. nutraukti susitarimą dėl [...] (*1), taigi bendrovė „Airport Handling“ to susitarimo neteks, be to, ji ketina pasamdyti apie [...] (*1) bendrovės „Airport Handling“ darbuotojų, dabar [...] (*1). Dėl šio pokyčio bendrovės „Airport Handling“ apyvarta, pirmaisiais veiklos metais sudaranti apie [...] (*1) EUR, sumažėtų apie [...] (*1) EUR.

*1

*1

*1

*1

*1

3.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

3.1.   Ekonominis tęstinumas ir pareigos susigrąžinti perdavimas

Ekonominis tęstinumas ir pareigos susigrąžinti perdavimas

| (118) | 2014 m. sprendime pradėti tyrimą Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad šiuo atveju Teisingumo Teismo nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, ar įmonė, nesanti pirmine pagalbos gavėja, gali būti laikoma atsakinga ir privalėti grąžinti pagalbą, iš esmės patenkinti. Visų pirma:






  — | net jeigu bendrovė „Airport Handling“ vėl įdarbintų darbuotojus, pagal bendrovės SEA, bendrovės SEAH ir profesinių sąjungų 2013 m. lapkričio 4 d. pasirašytą susitarimą, pasirodo, buvusiems bendrovės SEAH darbuotojams buvo užtikrintos teisės, įgytos pagal ankstesnes sutartis su bendrove SEAH, |
| --- | --- | --- |

(118)

2014 m. sprendime pradėti tyrimą Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad šiuo atveju Teisingumo Teismo nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, ar įmonė, nesanti pirmine pagalbos gavėja, gali būti laikoma atsakinga ir privalėti grąžinti pagalbą, iš esmės patenkinti. Visų pirma:

—

net jeigu bendrovė „Airport Handling“ vėl įdarbintų darbuotojus, pagal bendrovės SEA, bendrovės SEAH ir profesinių sąjungų 2013 m. lapkričio 4 d. pasirašytą susitarimą, pasirodo, buvusiems bendrovės SEAH darbuotojams buvo užtikrintos teisės, įgytos pagal ankstesnes sutartis su bendrove SEAH,

| — | remiantis Komisijos tuo metu turėta informacija, bendrovės SEA ir „Airport Handling“, dar nebaigus galioti pagrindinėms sutartims su oro vežėjais, ėmėsi bendrų rinkodaros veiksmų, kad oro uoste veikiančius oro vežėjus dar kartą patikintų, jog po to, kai bus likviduota bendrovė SEAH, bendrovė SEA antžeminių paslaugų teikimo veiklą toliau vykdys per savo naują patronuojamąją bendrovę „Airport Handling“, |
| --- | --- |

—

remiantis Komisijos tuo metu turėta informacija, bendrovės SEA ir „Airport Handling“, dar nebaigus galioti pagrindinėms sutartims su oro vežėjais, ėmėsi bendrų rinkodaros veiksmų, kad oro uoste veikiančius oro vežėjus dar kartą patikintų, jog po to, kai bus likviduota bendrovė SEAH, bendrovė SEA antžeminių paslaugų teikimo veiklą toliau vykdys per savo naują patronuojamąją bendrovę „Airport Handling“,

| — | įrangą, kurios reikia antžeminėms paslaugoms teikti, bendrovė „Airport Handling“ nuomotųsi iš bendrovės SEAH, kol tas turtas viešame konkurse (galbūt) būtų parduotas trečiosioms šalims. Komisija laikėsi nuomonės, kad su Italijos argumentu, kad tokį turtą bendrovė „Airport Handling“ nuomosis rinkos kaina, galima sutikti, kadangi aptariamo turto vertę nustatė patronuojančiosios bendrovės SEA paskirtas ekspertas, o ir nebuvo aišku, ar tas turtas galiausiai bus parduotas, |
| --- | --- |

—

įrangą, kurios reikia antžeminėms paslaugoms teikti, bendrovė „Airport Handling“ nuomotųsi iš bendrovės SEAH, kol tas turtas viešame konkurse (galbūt) būtų parduotas trečiosioms šalims. Komisija laikėsi nuomonės, kad su Italijos argumentu, kad tokį turtą bendrovė „Airport Handling“ nuomosis rinkos kaina, galima sutikti, kadangi aptariamo turto vertę nustatė patronuojančiosios bendrovės SEA paskirtas ekspertas, o ir nebuvo aišku, ar tas turtas galiausiai bus parduotas,

| — | naujos antžeminių paslaugų teikimo veiklos savininkė būtų ta pati, kaip ir bendrovės SEAH, t. y. tai būtų bendrovė SEA. Komisija laikėsi nuomonės, kad Italijos pasiūlymas konkurso būdu parduoti 20 % naujojo antžeminių paslaugų teikėjo kapitalo nėra pakankamas, kad užtikrintų bendrovės SEAH tęstinumo nebuvimą, nes, pirma, pasiūlymas apsiribojo tik akcijų mažumos dalies turėjimu ir, antra, nebuvo jokių garantijų, kad tai tikrai įvyks. Be to, tokiu būdu leisti investuoti į kapitalą būtų galima tik po to, kai bendrovė „Airport Handling“ patektų į rinką, |
| --- | --- |

—

naujos antžeminių paslaugų teikimo veiklos savininkė būtų ta pati, kaip ir bendrovės SEAH, t. y. tai būtų bendrovė SEA. Komisija laikėsi nuomonės, kad Italijos pasiūlymas konkurso būdu parduoti 20 % naujojo antžeminių paslaugų teikėjo kapitalo nėra pakankamas, kad užtikrintų bendrovės SEAH tęstinumo nebuvimą, nes, pirma, pasiūlymas apsiribojo tik akcijų mažumos dalies turėjimu ir, antra, nebuvo jokių garantijų, kad tai tikrai įvyks. Be to, tokiu būdu leisti investuoti į kapitalą būtų galima tik po to, kai bendrovė „Airport Handling“ patektų į rinką,

| — | iš naujo antžeminių paslaugų teikėjo įsteigimo laiko (priėmus sprendimą dėl susigrąžinimo) ir ekonominės logikos matyti, jog plane, apie kurį iš anksto pranešė Italija, nustatytas mechanizmas, skirtas susigrąžinimui apeiti. |
| --- | --- |

—

iš naujo antžeminių paslaugų teikėjo įsteigimo laiko (priėmus sprendimą dėl susigrąžinimo) ir ekonominės logikos matyti, jog plane, apie kurį iš anksto pranešė Italija, nustatytas mechanizmas, skirtas susigrąžinimui apeiti.

| (119) | Todėl Komisija padarė preliminarią išvadą, kad naujos įmonės įsteigimo tikslas ir pasekmė – apeiti pareigą grąžinti pagalbą, o bendrovė „Airport Handling“ yra bendrovės SEAH teisių perėmėja. Remdamasi tuo Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad bendrovę „Airport Handling“ būtų galima laikyti atsakinga už anksčiau bendrovei SEAH suteiktos ir paskelbtos nesuderinama pagalbos grąžinimą pagal 2012 m. sprendimą dėl susigrąžinimo. |
| --- | --- |

(119)

Todėl Komisija padarė preliminarią išvadą, kad naujos įmonės įsteigimo tikslas ir pasekmė – apeiti pareigą grąžinti pagalbą, o bendrovė „Airport Handling“ yra bendrovės SEAH teisių perėmėja. Remdamasi tuo Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad bendrovę „Airport Handling“ būtų galima laikyti atsakinga už anksčiau bendrovei SEAH suteiktos ir paskelbtos nesuderinama pagalbos grąžinimą pagal 2012 m. sprendimą dėl susigrąžinimo.

3.2.   Kapitalo injekcija

Kapitalo injekcija

| (120) | Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad bendrovės SEA sprendimai steigti bendrovę „Airport Handling“ ir jai skirti kapitalo, yra priskirtini valstybei: pirma, Komisija atkreipė dėmesį, kad Milano savivaldybei priklausė didžioji bendrovės SEA akcijų dalis (54,81 %), todėl turėtų būti laikoma, kad valstybė daro įtaką bendrovės SEA sprendimų priėmimo procesams ir dalyvauja bendrovei priimant sprendimus. Antra, Komisija nurodė tam tikrus Italijos institucijų pareiškimus, susijusius su šiuo klausimu, – iš jų, atrodo, matyti, kad bendrovės „Airport Handling“ steigimui vadovavo Italijos institucijos, visų pirma siekdamos apsaugoti užimtumą Milano oro uostuose. |
| --- | --- |

(120)

Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad bendrovės SEA sprendimai steigti bendrovę „Airport Handling“ ir jai skirti kapitalo, yra priskirtini valstybei: pirma, Komisija atkreipė dėmesį, kad Milano savivaldybei priklausė didžioji bendrovės SEA akcijų dalis (54,81 %), todėl turėtų būti laikoma, kad valstybė daro įtaką bendrovės SEA sprendimų priėmimo procesams ir dalyvauja bendrovei priimant sprendimus. Antra, Komisija nurodė tam tikrus Italijos institucijų pareiškimus, susijusius su šiuo klausimu, – iš jų, atrodo, matyti, kad bendrovės „Airport Handling“ steigimui vadovavo Italijos institucijos, visų pirma siekdamos apsaugoti užimtumą Milano oro uostuose.

| (121) | Be to, kadangi pasirodė, jog bendrovę SEA kontroliuoja Italijos institucijos, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad bendrovės SEA finansuota kapitalo injekcija buvo atlikta iš valstybės išteklių. |
| --- | --- |

(121)

Be to, kadangi pasirodė, jog bendrovę SEA kontroliuoja Italijos institucijos, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad bendrovės SEA finansuota kapitalo injekcija buvo atlikta iš valstybės išteklių.

| (122) | Komisija taip pat laikėsi preliminarios nuomonės, kad bendrovė SEA, atlikdama injekciją į bendrovės „Airport Handling“ kapitalą, neveikė kaip rinkos ekonomikos investuotoja. |
| --- | --- |

(122)

Komisija taip pat laikėsi preliminarios nuomonės, kad bendrovė SEA, atlikdama injekciją į bendrovės „Airport Handling“ kapitalą, neveikė kaip rinkos ekonomikos investuotoja.

| (123) | Pirma, Komisijai kilo abejonių, kad privatus investuotojas bendrovei „Airport Handling“ kapitalo būtų suteikęs tada, kai tai padarė bendrovė SEA, nes Komisijos tarnybos Italijos institucijoms jau buvo pranešusios, kad įsteigus naują antžeminių paslaugų teikėją, kaip ketinama, greičiausiai būtų nustatyta, jog esama ekonominio tęstinumo, taigi naujai įmonei tektų pareiga grąžinti pagalbą, kuri 2012 m. sprendimu dėl susigrąžinimo buvo paskelbta nesuderinama. Tačiau 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane neatsižvelgta į bendrovės SEAH pareigos grąžinti pagalbą perdavimo bendrovei „Airport Handling“ riziką. |
| --- | --- |

(123)

Pirma, Komisijai kilo abejonių, kad privatus investuotojas bendrovei „Airport Handling“ kapitalo būtų suteikęs tada, kai tai padarė bendrovė SEA, nes Komisijos tarnybos Italijos institucijoms jau buvo pranešusios, kad įsteigus naują antžeminių paslaugų teikėją, kaip ketinama, greičiausiai būtų nustatyta, jog esama ekonominio tęstinumo, taigi naujai įmonei tektų pareiga grąžinti pagalbą, kuri 2012 m. sprendimu dėl susigrąžinimo buvo paskelbta nesuderinama. Tačiau 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane neatsižvelgta į bendrovės SEAH pareigos grąžinti pagalbą perdavimo bendrovei „Airport Handling“ riziką.

| (124) | Antra, Komisijai kilo abejonių, ar verslo planas, kuriuo grindžiamas bendrovės SEA sprendimas investuoti į bendrovę „Airport Handling“, buvo paremtas pakankamai tvirtomis prielaidomis. |
| --- | --- |

(124)

Antra, Komisijai kilo abejonių, ar verslo planas, kuriuo grindžiamas bendrovės SEA sprendimas investuoti į bendrovę „Airport Handling“, buvo paremtas pakankamai tvirtomis prielaidomis.

| (125) | Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad, atrodo, bendrovės SEA 25 mln. EUR investicija į bendrovę „Airport Handling“ nėra pagrįsta ekonominiais vertinimais, panašiais į vertinimus, kuriuos tam tikromis aplinkybėmis būdamas panašioje padėtyje racionalus privatus investuotojas atliktų siekdamas nustatyti būsimą investicijos pelningumą. Remdamasi tuo Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad 25 mln. EUR kapitalo injekcija yra bendrovei „Airport Handling“ suteikta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(125)

Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad, atrodo, bendrovės SEA 25 mln. EUR investicija į bendrovę „Airport Handling“ nėra pagrįsta ekonominiais vertinimais, panašiais į vertinimus, kuriuos tam tikromis aplinkybėmis būdamas panašioje padėtyje racionalus privatus investuotojas atliktų siekdamas nustatyti būsimą investicijos pelningumą. Remdamasi tuo Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad 25 mln. EUR kapitalo injekcija yra bendrovei „Airport Handling“ suteikta valstybės pagalba.

4.   ITALIJOS PASTABOS

ITALIJOS PASTABOS

4.1.   Ekonominis tęstinumas

Ekonominis tęstinumas

| (126) | Italija priminė, kad, remiantis nusistovėjusia teismų praktika, neteisėtos ir nesuderinamos valstybės pagalbos susigrąžinimu siekiama pašalinti konkurencijos iškraipymą, atsirandantį dėl to, kad neteisėta pagalba suteikiamas konkurencinis pranašumas. Vadinasi, neteisėta ir nesuderinama pagalba turi būti susigrąžinta iš įmonės, kuri faktiškai turėjo iš to naudos. Kitoms bendrovėms, kurios nėra pirminis pagalbos gavėjas, pareiga grąžinti pagalbą gali būti nustatoma, tik jeigu įvykdomos visos šios sąlygos:






  — | nustatoma, kad bendrovė tęs pagalbą gavusios įmonės veiklą ir |
| --- | --- | --- |

(126)

Italija priminė, kad, remiantis nusistovėjusia teismų praktika, neteisėtos ir nesuderinamos valstybės pagalbos susigrąžinimu siekiama pašalinti konkurencijos iškraipymą, atsirandantį dėl to, kad neteisėta pagalba suteikiamas konkurencinis pranašumas. Vadinasi, neteisėta ir nesuderinama pagalba turi būti susigrąžinta iš įmonės, kuri faktiškai turėjo iš to naudos. Kitoms bendrovėms, kurios nėra pirminis pagalbos gavėjas, pareiga grąžinti pagalbą gali būti nustatoma, tik jeigu įvykdomos visos šios sąlygos:

—

nustatoma, kad bendrovė tęs pagalbą gavusios įmonės veiklą ir

| — | bendrovei tenka faktinė konkurencinio pranašumo, susijusio su pagalbos gavimu, nauda. |
| --- | --- |

—

bendrovei tenka faktinė konkurencinio pranašumo, susijusio su pagalbos gavimu, nauda.

| (127) | Italijos nuomone, šiuo atveju konkurencinio pranašumo, susijusio su bendrovei SEAH suteikta pagalba, sąlygą galima paneigti nuo pat pradžių. |
| --- | --- |

(127)

Italijos nuomone, šiuo atveju konkurencinio pranašumo, susijusio su bendrovei SEAH suteikta pagalba, sąlygą galima paneigti nuo pat pradžių.

| (128) | Visų pirma, Italija atkreipia dėmesį, kad tariamas bendrovei SEAH suteiktas pranašumas Komisijos sprendimo dėl susigrąžinimo 219 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse buvo apibrėžtas kaip bendrovės SEAH nuostolių, patirtų 2002–2010 m., kompensavimas. Komisija nurodė, kad tie nuostoliai susidarė dėl didelių personalo išlaidų, sudariusių didžiulę antžeminių paslaugų teikėjos išlaidų struktūros dalį. Kadangi kapitalo injekcijomis, Komisijos laikomomis valstybės pagalba, pirmiausia turėjo būti padengti nuostoliai, susidarę dėl pernelyg didelių bendrovės SEAH išlaidų personalui, Italijos nuomone, konkurencinio pranašumo, naudingo bendrovei SEAH, ipso facto nebeliktų ją likvidavus ir jai pasitraukus iš rinkos. |
| --- | --- |

(128)

Visų pirma, Italija atkreipia dėmesį, kad tariamas bendrovei SEAH suteiktas pranašumas Komisijos sprendimo dėl susigrąžinimo 219 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse buvo apibrėžtas kaip bendrovės SEAH nuostolių, patirtų 2002–2010 m., kompensavimas. Komisija nurodė, kad tie nuostoliai susidarė dėl didelių personalo išlaidų, sudariusių didžiulę antžeminių paslaugų teikėjos išlaidų struktūros dalį. Kadangi kapitalo injekcijomis, Komisijos laikomomis valstybės pagalba, pirmiausia turėjo būti padengti nuostoliai, susidarę dėl pernelyg didelių bendrovės SEAH išlaidų personalui, Italijos nuomone, konkurencinio pranašumo, naudingo bendrovei SEAH, ipso facto nebeliktų ją likvidavus ir jai pasitraukus iš rinkos.

ipso facto

| (129) | Italija taip pat atkreipė dėmesį, kad, net jeigu su bendrovei SEAH suteikta pagalba susijusio konkurencinio pranašumo dalis (nors ir labai maža) galėtų būti siejama su bendrovės turtu, t. y. turtu, kurį bendrovė SEAH naudojo Milano oro uostuose vykdydama antžeminių paslaugų teikimo veiklą, tas bendrovės SEAH turtas nebūtų perduotas bendrovei „Airport Handling“. Veikiau, tas turtas rinkos sąlygomis pastarajai būtų laikinai išnuomotas, kol bus parduotas atviroje rinkoje. |
| --- | --- |

(129)

Italija taip pat atkreipė dėmesį, kad, net jeigu su bendrovei SEAH suteikta pagalba susijusio konkurencinio pranašumo dalis (nors ir labai maža) galėtų būti siejama su bendrovės turtu, t. y. turtu, kurį bendrovė SEAH naudojo Milano oro uostuose vykdydama antžeminių paslaugų teikimo veiklą, tas bendrovės SEAH turtas nebūtų perduotas bendrovei „Airport Handling“. Veikiau, tas turtas rinkos sąlygomis pastarajai būtų laikinai išnuomotas, kol bus parduotas atviroje rinkoje.

| (130) | Italija taip pat nurodė, kad, net jeigu bendrovei SEAH suteiktas pranašumas būtų iš tikrųjų perduotas bendrovei „Airport Handling“, šiuo atveju nebūtų galima nustatyti, kad bendrovė „Airport Handling“de facto tęsia ekonominę bendrovės SEAH veiklą. |
| --- | --- |

(130)

Italija taip pat nurodė, kad, net jeigu bendrovei SEAH suteiktas pranašumas būtų iš tikrųjų perduotas bendrovei „Airport Handling“, šiuo atveju nebūtų galima nustatyti, kad bendrovė „Airport Handling“de facto tęsia ekonominę bendrovės SEAH veiklą.

de facto

| (131) | Pirma, tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ nebūtų buvę – de facto ar de jure – jokio darbo sutarčių perdavimo. Pasak Italijos, bendrovė „Airport Handling“ įdarbino (iš esmės naujomis sąlygomis) tik tuos darbuotojus, kurių tikrai reikėjo antžeminių paslaugų teikimo veiklai vykdyti. Be to, naujoms darbo sutartims taikyta kitokia tvarka (nacionalinės kolektyvinės darbo sutarties (it. Contratto Collettivo Nazionale di Lavoro, CCNL) antžeminių paslaugų teikėjų skirsnis, o ne oro uostų veiklos vykdytojų skirsnis) ir jos siejamos su kita darbuotojų asociacija (Assohandlers, o ne Assoaeroporti). Remdamasi tuo Italija nurodė, kad bendrovė „Airport Handling“ sumažintų personalo išlaidas, o jos našumas labai padidėtų. |
| --- | --- |

(131)

Pirma, tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ nebūtų buvę – de facto ar de jure – jokio darbo sutarčių perdavimo. Pasak Italijos, bendrovė „Airport Handling“ įdarbino (iš esmės naujomis sąlygomis) tik tuos darbuotojus, kurių tikrai reikėjo antžeminių paslaugų teikimo veiklai vykdyti. Be to, naujoms darbo sutartims taikyta kitokia tvarka (nacionalinės kolektyvinės darbo sutarties (it. Contratto Collettivo Nazionale di Lavoro, CCNL) antžeminių paslaugų teikėjų skirsnis, o ne oro uostų veiklos vykdytojų skirsnis) ir jos siejamos su kita darbuotojų asociacija (Assohandlers, o ne Assoaeroporti). Remdamasi tuo Italija nurodė, kad bendrovė „Airport Handling“ sumažintų personalo išlaidas, o jos našumas labai padidėtų.

de facto

de jure

Contratto Collettivo Nazionale di Lavoro

Assohandlers

Assoaeroporti

| (132) | Italija taip pat pridūrė, kad Komisijos tvirtinimas 2014 m. sprendime pradėti tyrimą, kad buvusiems bendrovės SEAH darbuotojams buvo užtikrintos teisės, įgytos pagal ankstesnes sutartis su bendrove SEAH, nepagrįstas jokiais faktiniais įrodymais. Pasak Italijos, 2013 m. lapkričio 4 d. susitarime nenustatyta, kad buvusiems bendrovės SEAH darbuotojams suteikiamos kokios nors įgytų teisių garantijos, ir aiškiai nustatyta, kad naujose darbo sutartyse reikia nustatyti naujas sąlygas. |
| --- | --- |

(132)

Italija taip pat pridūrė, kad Komisijos tvirtinimas 2014 m. sprendime pradėti tyrimą, kad buvusiems bendrovės SEAH darbuotojams buvo užtikrintos teisės, įgytos pagal ankstesnes sutartis su bendrove SEAH, nepagrįstas jokiais faktiniais įrodymais. Pasak Italijos, 2013 m. lapkričio 4 d. susitarime nenustatyta, kad buvusiems bendrovės SEAH darbuotojams suteikiamos kokios nors įgytų teisių garantijos, ir aiškiai nustatyta, kad naujose darbo sutartyse reikia nustatyti naujas sąlygas.

| (133) | Taip pat bendrovės SEAH ir Milano oro uostuose veiklą vykdančių oro vežėjų sutartys nebus perduotos bendrovei „Airport Handling“. Pasak Italijos, nutraukus bendrovės SEAH ir oro vežėjų sutartis, bendrovė „Airport Handling“ su Milano oro uostuose veiklą vykdančiais oro vežėjais rengė ex novo derybas dėl sutarčių. Be to, pasak Italijos, bendrovės SEA ir „Airport Handling“ nesiėmė su tuo susijusių bendrų rinkodaros veiksmų, priešingai, nei Komisija teigia 2014 m. sprendime pradėti tyrimą, – toks teiginys, Italijos nuomone, nepagrįstas jokiais faktiniais įrodymais. Ši aplinkybė bet kuriuo atveju būtų nesvarbi vertinant ekonominį tęstinumą tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“. Tuo atžvilgiu Italija priminė, kad dabartinių bendrovės „Airport Handling“ klientų visuma skiriasi nuo bendrovės SEAH klientų visumos. Veikiau, bendrovė „Airport Handling“ sudarė tam tikras sutartis su oro vežėjais, kurie nebuvo bendrovės SEAH klientais, o kartu jai nepavyko išlaikyti kelių buvusių bendrovės SEAH klientų. |
| --- | --- |

(133)

Taip pat bendrovės SEAH ir Milano oro uostuose veiklą vykdančių oro vežėjų sutartys nebus perduotos bendrovei „Airport Handling“. Pasak Italijos, nutraukus bendrovės SEAH ir oro vežėjų sutartis, bendrovė „Airport Handling“ su Milano oro uostuose veiklą vykdančiais oro vežėjais rengė ex novo derybas dėl sutarčių. Be to, pasak Italijos, bendrovės SEA ir „Airport Handling“ nesiėmė su tuo susijusių bendrų rinkodaros veiksmų, priešingai, nei Komisija teigia 2014 m. sprendime pradėti tyrimą, – toks teiginys, Italijos nuomone, nepagrįstas jokiais faktiniais įrodymais. Ši aplinkybė bet kuriuo atveju būtų nesvarbi vertinant ekonominį tęstinumą tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“. Tuo atžvilgiu Italija priminė, kad dabartinių bendrovės „Airport Handling“ klientų visuma skiriasi nuo bendrovės SEAH klientų visumos. Veikiau, bendrovė „Airport Handling“ sudarė tam tikras sutartis su oro vežėjais, kurie nebuvo bendrovės SEAH klientais, o kartu jai nepavyko išlaikyti kelių buvusių bendrovės SEAH klientų.

ex novo

| (134) | Italija teigė, kad tai, jog bendrovės „Airport Handling“ verslo plane nustatyta [...] (*1) rinkos dalis, savaime negali būti laikoma ekonominio tęstinumo įrodymu. Tokia rinkos dalis turėtų būti vertinama atsižvelgiant į tikslą, kurio bendrovė „Airport Handling“ siekia: per vidutinės trukmės laikotarpį tapti gyvybinga. |
| --- | --- |

(134)

Italija teigė, kad tai, jog bendrovės „Airport Handling“ verslo plane nustatyta [...] (*1) rinkos dalis, savaime negali būti laikoma ekonominio tęstinumo įrodymu. Tokia rinkos dalis turėtų būti vertinama atsižvelgiant į tikslą, kurio bendrovė „Airport Handling“ siekia: per vidutinės trukmės laikotarpį tapti gyvybinga.

*1

| (135) | Italija taip pat teigė, kad bendrovė „Airport Handling“ nedalyvauja bendrovės SEAH turto pardavimo procese, todėl vienos bendrovės turtas nebus perduotas kitai. Be to, Italijos nuomone, vien tai, kad pagalbos gavėjos turtas nuomojamas trečiajai įmonei, negali būti pakankamu įrodymu, kad pastarajai suteikiamas su pagalba susijęs konkurencinis pranašumas. Italijos nuomone, kad tai būtų tęstinumo požymis, tas turtas turi būti nuomojamas mažesne nei rinkos kaina. Tačiau šiuo atveju nuomos kainą nustatė nepriklausoma bendrovė (IMQ). |
| --- | --- |

(135)

Italija taip pat teigė, kad bendrovė „Airport Handling“ nedalyvauja bendrovės SEAH turto pardavimo procese, todėl vienos bendrovės turtas nebus perduotas kitai. Be to, Italijos nuomone, vien tai, kad pagalbos gavėjos turtas nuomojamas trečiajai įmonei, negali būti pakankamu įrodymu, kad pastarajai suteikiamas su pagalba susijęs konkurencinis pranašumas. Italijos nuomone, kad tai būtų tęstinumo požymis, tas turtas turi būti nuomojamas mažesne nei rinkos kaina. Tačiau šiuo atveju nuomos kainą nustatė nepriklausoma bendrovė (IMQ).

| (136) | Italija taip pat priminė, kad bendrovės SEA akcijų valdymas labai skiriasi nuo akcijų valdymo laikotarpiu, kai bendrovei SEAH buvo suteikta tariama pagalba. 2002–2010 m. bendrovė SEA visiškai priklausė valstybei, o dabar 44,31 % jos kapitalo turi privatus investuotojas „F2i“. |
| --- | --- |

(136)

Italija taip pat priminė, kad bendrovės SEA akcijų valdymas labai skiriasi nuo akcijų valdymo laikotarpiu, kai bendrovei SEAH buvo suteikta tariama pagalba. 2002–2010 m. bendrovė SEA visiškai priklausė valstybei, o dabar 44,31 % jos kapitalo turi privatus investuotojas „F2i“.

| (137) | Be to, Italijos nuomone, tai, kad buvo įsteigta patikos bendrovė, yra papildoma garantija, jog tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ nesama tęstinumo. Iš tikrųjų, kaip nustatyta patikos dokumente, patikėtinio veikla turėtų padėti siekti šių tikslų:






  — | užtikrinti nepriklausomą bendrovės SEA turimos bendrovės „Airport Handling“ akcijų dalies valdymą, įgyjant išskirtinę bendrovės kontrolę ir taip užtikrinant, kad nebūtų jokių bendrovę „Airport Handling“ ir bendrovių grupę „SEA Group“ siejančių interesų ir (arba) informacijos srautų tarp jų, visų pirma – susijusių su bendrove SEAH ir anksčiau Milano oro uostuose jos vykdyta antžeminių paslaugų teikimo veikla, |
| --- | --- | --- |

(137)

Be to, Italijos nuomone, tai, kad buvo įsteigta patikos bendrovė, yra papildoma garantija, jog tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ nesama tęstinumo. Iš tikrųjų, kaip nustatyta patikos dokumente, patikėtinio veikla turėtų padėti siekti šių tikslų:

—

užtikrinti nepriklausomą bendrovės SEA turimos bendrovės „Airport Handling“ akcijų dalies valdymą, įgyjant išskirtinę bendrovės kontrolę ir taip užtikrinant, kad nebūtų jokių bendrovę „Airport Handling“ ir bendrovių grupę „SEA Group“ siejančių interesų ir (arba) informacijos srautų tarp jų, visų pirma – susijusių su bendrove SEAH ir anksčiau Milano oro uostuose jos vykdyta antžeminių paslaugų teikimo veikla,

| — | leisti dalį bendrovės „Airport Handling“ kapitalo įsigyti naujiems privatiems investuotojams, nesusijusiems su „SEA Group“, ir pirmiausia ta dalis turėtų būti bent [...] (*1) proc. |
| --- | --- |

—

leisti dalį bendrovės „Airport Handling“ kapitalo įsigyti naujiems privatiems investuotojams, nesusijusiems su „SEA Group“, ir pirmiausia ta dalis turėtų būti bent [...] (*1) proc.

*1

| (138) | Kadangi 100 % bendrovės SEA turimų bendrovės „Airport Handling“ akcijų perduota patikos bendrovei, patikėtinis įmonių registre nurodytas kaip vienintelis bendrovės akcininkas. Vykdydamas šias savo pareigas patikėtinis visiškai ir iš esmės kontroliuoja bendrovei SEA priklausančią bendrovės „Airport Handling“ dalį. |
| --- | --- |

(138)

Kadangi 100 % bendrovės SEA turimų bendrovės „Airport Handling“ akcijų perduota patikos bendrovei, patikėtinis įmonių registre nurodytas kaip vienintelis bendrovės akcininkas. Vykdydamas šias savo pareigas patikėtinis visiškai ir iš esmės kontroliuoja bendrovei SEA priklausančią bendrovės „Airport Handling“ dalį.

| (139) | Būdamas vienintelis bendrovės „Airport Handling“ akcininkas, patikėtinis turi, inter alia:






  — | nepriklausomai ir nesikišant bendrovei SEA naudotis balsavimo teisėmis, kai skiriami bendrovės „Airport Handling“ valdymo organai, ir taip užtikrinti, jog tų organų nariai neitų arba nebūtų ėję pareigų bendrovėse SEA arba SEAH ir nebūtų nuo šių bendrovių priklausomi. Tuo metu, kai bendrovei SEA priklausanti dalis buvo perduota patikos bendrovei, visi bendrovės „Airport Handling“ valdymo organų nariai, paskirti bendrovės SEA, atsistatydino ir buvo pakeisti patikėtinio paskirtais nariais, |
| --- | --- | --- |

(139)

Būdamas vienintelis bendrovės „Airport Handling“ akcininkas, patikėtinis turi, inter alia:

inter alia

—

nepriklausomai ir nesikišant bendrovei SEA naudotis balsavimo teisėmis, kai skiriami bendrovės „Airport Handling“ valdymo organai, ir taip užtikrinti, jog tų organų nariai neitų arba nebūtų ėję pareigų bendrovėse SEA arba SEAH ir nebūtų nuo šių bendrovių priklausomi. Tuo metu, kai bendrovei SEA priklausanti dalis buvo perduota patikos bendrovei, visi bendrovės „Airport Handling“ valdymo organų nariai, paskirti bendrovės SEA, atsistatydino ir buvo pakeisti patikėtinio paskirtais nariais,

| — | stebėti ekonominio tęstinumo tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ nutraukimą ir reikalauti reguliariai teikti bendrovės valdymo, teisingo verslo plano įgyvendinimo, rinkos dalies ir plėtros perspektyvų ataskaitas, |
| --- | --- |

—

stebėti ekonominio tęstinumo tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ nutraukimą ir reikalauti reguliariai teikti bendrovės valdymo, teisingo verslo plano įgyvendinimo, rinkos dalies ir plėtros perspektyvų ataskaitas,

| — | užtikrinti, kad būtų nustatytos procedūros, kuriomis bendrovei „Airport Handling“ būtų neleidžiama nederamai pasinaudoti bendrovės SEA turima informacija, sukaupta įsigyjant ar toliau taikant sutartis su oro vežėjais arba prekių tiekėjais ar paslaugų teikėjais, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad būtų nustatytos procedūros, kuriomis bendrovei „Airport Handling“ būtų neleidžiama nederamai pasinaudoti bendrovės SEA turima informacija, sukaupta įsigyjant ar toliau taikant sutartis su oro vežėjais arba prekių tiekėjais ar paslaugų teikėjais,

| — | įsitikinti, kad bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ tarpusavyje nevykdo jokių pardavimo sandorių. |
| --- | --- |

—

įsitikinti, kad bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ tarpusavyje nevykdo jokių pardavimo sandorių.

4.2.   Kapitalo injekcija

Kapitalo injekcija

4.2.1.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (140) | Italijos nuomone, bendrovės SEA, kaip valstybinės bendrovės, statuso nepakanka išvadai, kad jos ištekliai pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės ištekliai, padaryti. Šiuo atžvilgiu Italija priminė, kad bendrovės „Airport Handling“ finansiniai ištekliai nepriklauso bendrovei SEA ir šios nekontroliuojami, nes jai priklausančią bendrovės „Airport Handling“ dalį valdo nepriklausomas subjektas, t. y. patikos bendrovė, visiškai nepriklausanti nuo bendrovės SEA. |
| --- | --- |

(140)

Italijos nuomone, bendrovės SEA, kaip valstybinės bendrovės, statuso nepakanka išvadai, kad jos ištekliai pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės ištekliai, padaryti. Šiuo atžvilgiu Italija priminė, kad bendrovės „Airport Handling“ finansiniai ištekliai nepriklauso bendrovei SEA ir šios nekontroliuojami, nes jai priklausančią bendrovės „Airport Handling“ dalį valdo nepriklausomas subjektas, t. y. patikos bendrovė, visiškai nepriklausanti nuo bendrovės SEA.

| (141) | Todėl bendrovė SEA neturėtų galimybės naudotis įprastiniais didžiausio akcininko įgaliojimais, būtent, inter alia, įgaliojimu skirti patronuojamosios bendrovės valdymo organų narių ir, taigi, daryti lemiamą įtaką bendrovės valdymui. |
| --- | --- |

(141)

Todėl bendrovė SEA neturėtų galimybės naudotis įprastiniais didžiausio akcininko įgaliojimais, būtent, inter alia, įgaliojimu skirti patronuojamosios bendrovės valdymo organų narių ir, taigi, daryti lemiamą įtaką bendrovės valdymui.

inter alia

| (142) | Pasak Italijos, Komisija negali numanyti, kad ginčijamos priemonės yra priskirtinos valstybei, vien iš to, kad vargiai tikėtina, jog tos priemonės įgyvendinamos nesikišant valstybei. Pasak Italijos, Komisija turi laikytis aukšto įrodymų pateikimo standarto. Nagrinėjamosios priemonės gali būti laikomos priskirtinomis valstybei tik tiek, kiek bendrovės SEA viešasis akcininkas atliko svarbią funkciją patvirtinant kapitalo injekciją į bendrovę „Airport Handling“. Šiuo požiūriu Italija laikosi nuomonės, kad svarbu atkreipti dėmesį, jog bendrovės SEA įstatų 15 straipsnyje nustatyta, kad sprendimai, susiję, inter alia, su patronuojamųjų bendrovių kapitalo didinimu, turi būti priimami už tai balsuojant bent šešiems iš septynių narių, ir tam reikia privataus akcininko „F2i“ paskirtų administratorių pritarimo. Vadinasi, neatsižvelgiant į tai, kad viešajam akcininkui priklauso didžioji dauguma bendrovės SEA akcijų, jis negali teisėtai svarstyti kapitalo didinimo klausimo, negavę privataus akcininko paskirtų direktorių pritarimo (arba, veikiau, lemiamo balso). |
| --- | --- |

(142)

Pasak Italijos, Komisija negali numanyti, kad ginčijamos priemonės yra priskirtinos valstybei, vien iš to, kad vargiai tikėtina, jog tos priemonės įgyvendinamos nesikišant valstybei. Pasak Italijos, Komisija turi laikytis aukšto įrodymų pateikimo standarto. Nagrinėjamosios priemonės gali būti laikomos priskirtinomis valstybei tik tiek, kiek bendrovės SEA viešasis akcininkas atliko svarbią funkciją patvirtinant kapitalo injekciją į bendrovę „Airport Handling“. Šiuo požiūriu Italija laikosi nuomonės, kad svarbu atkreipti dėmesį, jog bendrovės SEA įstatų 15 straipsnyje nustatyta, kad sprendimai, susiję, inter alia, su patronuojamųjų bendrovių kapitalo didinimu, turi būti priimami už tai balsuojant bent šešiems iš septynių narių, ir tam reikia privataus akcininko „F2i“ paskirtų administratorių pritarimo. Vadinasi, neatsižvelgiant į tai, kad viešajam akcininkui priklauso didžioji dauguma bendrovės SEA akcijų, jis negali teisėtai svarstyti kapitalo didinimo klausimo, negavę privataus akcininko paskirtų direktorių pritarimo (arba, veikiau, lemiamo balso).

inter alia

| (143) | Be to, Italija teigė, kad tokie Komisijos sprendime pradėti tyrimą pacituoti pareiškimai, kaip tie, kuriuos padarė Infrastruktūros ir transporto ministras siekdamas patikinti darbuotojus„ visiškai atitinka Europos ir Italijos praktiką, taigi jais negalima remtis kaip įrodymais, kad priemonė yra priskirtina valstybei. Tokius pareiškimus reikia laikyti politiniais pareiškimais, kuriais siekiama mažinti neigiamą nedarbo poveikį. |
| --- | --- |

(143)

Be to, Italija teigė, kad tokie Komisijos sprendime pradėti tyrimą pacituoti pareiškimai, kaip tie, kuriuos padarė Infrastruktūros ir transporto ministras siekdamas patikinti darbuotojus„ visiškai atitinka Europos ir Italijos praktiką, taigi jais negalima remtis kaip įrodymais, kad priemonė yra priskirtina valstybei. Tokius pareiškimus reikia laikyti politiniais pareiškimais, kuriais siekiama mažinti neigiamą nedarbo poveikį.

| (144) | Remdamasi tuo Italija mano, kad bendrovės SEA investicijos į bendrovę „Airport Handling“ nepriskirtinos valstybei ir nesusijusios su valstybės ištekliais, taigi jos nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(144)

Remdamasi tuo Italija mano, kad bendrovės SEA investicijos į bendrovę „Airport Handling“ nepriskirtinos valstybei ir nesusijusios su valstybės ištekliais, taigi jos nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

4.2.2.   Ekonominio pranašumo buvimas

Ekonominio pranašumo buvimas

| (145) | Italija priminė, kad, atliekant kapitalo injekciją, privatus investuotojas dalyvauja proporcingai savo turimai bendrovės SEA kapitalo daliai, t. y. 44,31 %. Pasak Italijos, privataus investuotojo „F2i“ dalyvavimas daro tikrą ekonominį poveikį ir yra svarbus. Šiuo atžvilgiu, Italijos nuomone, svarbu atkreipti dėmesį į tai kad, remiantis Komisijos praktika, maždaug trečdalį visų investicijų sudaranti privačių investicijų dalis laikyta reikšminga. Italijos nuomone, to savaime pakanka, kad būtų paneigta, jog kapitalo injekcija yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(145)

Italija priminė, kad, atliekant kapitalo injekciją, privatus investuotojas dalyvauja proporcingai savo turimai bendrovės SEA kapitalo daliai, t. y. 44,31 %. Pasak Italijos, privataus investuotojo „F2i“ dalyvavimas daro tikrą ekonominį poveikį ir yra svarbus. Šiuo atžvilgiu, Italijos nuomone, svarbu atkreipti dėmesį į tai kad, remiantis Komisijos praktika, maždaug trečdalį visų investicijų sudaranti privačių investicijų dalis laikyta reikšminga. Italijos nuomone, to savaime pakanka, kad būtų paneigta, jog kapitalo injekcija yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

| (146) | Antra, Italija teigia, kad bendrovės „Airport Handling“ verslo planą vertino nepriklausomas ekspertas ir kad jis padarė išvadą, jog bendrovės SEA investicijos yra pagrįstos grynai ekonominiu požiūriu, taigi atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. |
| --- | --- |

(146)

Antra, Italija teigia, kad bendrovės „Airport Handling“ verslo planą vertino nepriklausomas ekspertas ir kad jis padarė išvadą, jog bendrovės SEA investicijos yra pagrįstos grynai ekonominiu požiūriu, taigi atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą.

| (147) | Remdamasi tuo Italija mano, kad bendrovė SEA į bendrovę „Airport Handling“ investavo tokiomis aplinkybėmis, kokios būtų priimtinos įprastomis rinkos sąlygomis veikiančiam privačiam investuotojui, ir kad dėl to priemonė nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(147)

Remdamasi tuo Italija mano, kad bendrovė SEA į bendrovę „Airport Handling“ investavo tokiomis aplinkybėmis, kokios būtų priimtinos įprastomis rinkos sąlygomis veikiančiam privačiam investuotojui, ir kad dėl to priemonė nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

5.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (148) | Komisija gavo pastabų iš bendrovės SEAH (likviduojama bendrovė), patikos bendrovės „Milan Airport Handling Trust“, bendrovės SEA ir suinteresuotosios šalies, paprašiusios anonimiškumo. |
| --- | --- |

(148)

Komisija gavo pastabų iš bendrovės SEAH (likviduojama bendrovė), patikos bendrovės „Milan Airport Handling Trust“, bendrovės SEA ir suinteresuotosios šalies, paprašiusios anonimiškumo.

5.1.   Patikos bendrovės „Milan Airport Handling Trust“ (toliau – patikos bendrovė) ir bendrovės „Airport Handling“ pastabos

Patikos bendrovės „Milan Airport Handling Trust“ (toliau – patikos bendrovė) ir bendrovės „Airport Handling“ pastabos

5.1.1.   Darbo jėgos perkėlimas

Darbo jėgos perkėlimas

| (149) | Pasak patikos bendrovės, bendrovė „Airport Handling“ nuo pat savo veiklos pradžios savo veiklos modelį grindė ekonomine logika, kuri skiriasi nuo bendrovės SEAH ekonominės logikos, – pirmosios tikslas yra savarankiškai veikti rinkoje ir pasiekti gyvybingumą be savo akcininkų kapitalo intervencijų. |
| --- | --- |

(149)

Pasak patikos bendrovės, bendrovė „Airport Handling“ nuo pat savo veiklos pradžios savo veiklos modelį grindė ekonomine logika, kuri skiriasi nuo bendrovės SEAH ekonominės logikos, – pirmosios tikslas yra savarankiškai veikti rinkoje ir pasiekti gyvybingumą be savo akcininkų kapitalo intervencijų.

| (150) | Visų pirma, bendrovė „Airport Handling“ visada laikėsi nuomonės, kad jos veiklos modelis turėtų atitikti darbo jėgos, organizuojamos pagal efektyvumo ir aktualumo kriterijus, modelį. Pasak patikos bendrovės, antžeminių paslaugų teikimo veiklai būdinga tai, kad tam tikru metų laiku (pvz., vasarą) reikia daug darbo jėgos. Šiam sparčiai kintančios paklausos klausimui spręsti, paslaugų teikėjas turi lanksčiai reaguoti, t. y. tais laikotarpiais, kai tai pateisinama dėl darbo krūvio, samdyti laikinus darbuotojus. |
| --- | --- |

(150)

Visų pirma, bendrovė „Airport Handling“ visada laikėsi nuomonės, kad jos veiklos modelis turėtų atitikti darbo jėgos, organizuojamos pagal efektyvumo ir aktualumo kriterijus, modelį. Pasak patikos bendrovės, antžeminių paslaugų teikimo veiklai būdinga tai, kad tam tikru metų laiku (pvz., vasarą) reikia daug darbo jėgos. Šiam sparčiai kintančios paklausos klausimui spręsti, paslaugų teikėjas turi lanksčiai reaguoti, t. y. tais laikotarpiais, kai tai pateisinama dėl darbo krūvio, samdyti laikinus darbuotojus.

| (151) | Nors bendrovė SEAH daugiausia naudojo [...] (*1) ([...] (*1)), bendrovė „Airport Handling“ laikosi požiūrio, paremto [...] (*1) (pvz., [...] (*1)). Nors tam reikėtų lankstesnės mokymo, valdymo ir koordinavimo veiklos, savo ruožtu dėl to padidėtų lankstumas ir, vadinasi, sumažėtų veiklos sąnaudos. Pasak patikos bendrovės, dėl to buvo galima [...] (*1) (2014 m. gruodžio 31 d. bendrovė „Airport Handling“ turėjo [...] (*1)). |
| --- | --- |

(151)

Nors bendrovė SEAH daugiausia naudojo [...] (*1) ([...] (*1)), bendrovė „Airport Handling“ laikosi požiūrio, paremto [...] (*1) (pvz., [...] (*1)). Nors tam reikėtų lankstesnės mokymo, valdymo ir koordinavimo veiklos, savo ruožtu dėl to padidėtų lankstumas ir, vadinasi, sumažėtų veiklos sąnaudos. Pasak patikos bendrovės, dėl to buvo galima [...] (*1) (2014 m. gruodžio 31 d. bendrovė „Airport Handling“ turėjo [...] (*1)).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (152) | Patikos bendrovė teigė, kad bendrovės SEAH darbo sutartys nebuvo perduotos bendrovei „Airport Handling“, ir tai matyti iš šių aplinkybių:






  — | bendrovė „Airport Handling“ savo darbuotojus įdarbino pagal visiškai savarankiškai parengtą planą, atsižvelgdama į tikėtiną eismo srautų dydį ir specifinį darbo organizavimą, taip buvo gerokai sumažintas darbuotojų skaičius, palyginti su bendrove SEAH, |
| --- | --- | --- |

(152)

Patikos bendrovė teigė, kad bendrovės SEAH darbo sutartys nebuvo perduotos bendrovei „Airport Handling“, ir tai matyti iš šių aplinkybių:

—

bendrovė „Airport Handling“ savo darbuotojus įdarbino pagal visiškai savarankiškai parengtą planą, atsižvelgdama į tikėtiną eismo srautų dydį ir specifinį darbo organizavimą, taip buvo gerokai sumažintas darbuotojų skaičius, palyginti su bendrove SEAH,

| — | buvusius bendrovės SEAH darbuotojus bendrovė „Airport Handling“ įdarbino remdamasi formaliai ir iš esmės skirtingomis sąlygomis ir atsižvelgdama į savo veiklos modelį, o šis skyrėsi nuo bendrovės SEAH. |
| --- | --- |

—

buvusius bendrovės SEAH darbuotojus bendrovė „Airport Handling“ įdarbino remdamasi formaliai ir iš esmės skirtingomis sąlygomis ir atsižvelgdama į savo veiklos modelį, o šis skyrėsi nuo bendrovės SEAH.

| (153) | Be to, patikos bendrovė priminė, kad 2014 m. birželio mėn. būta didžiulio pasipriešinimo ir labai sudėtingų santykių su profesinių sąjungų organizacijomis. Patikos bendrovės nuomone, akivaizdu, kad, jeigu bendrovė „Airport Handling“ buvusius bendrovės SEAH darbuotojus būtų vėl įdarbinusi iš tikrųjų tokiomis pat sąlygomis, nebūtų buvę priežasčių skųstis. Priešingai, didžiulis profesinių sąjungų pasipriešinimas 2014 m. birželio mėn. susitarimui būtų įrodymas, kad darbuotojai puikiai žinojo, jog jų darbo sąlygos pablogėjo. |
| --- | --- |

(153)

Be to, patikos bendrovė priminė, kad 2014 m. birželio mėn. būta didžiulio pasipriešinimo ir labai sudėtingų santykių su profesinių sąjungų organizacijomis. Patikos bendrovės nuomone, akivaizdu, kad, jeigu bendrovė „Airport Handling“ buvusius bendrovės SEAH darbuotojus būtų vėl įdarbinusi iš tikrųjų tokiomis pat sąlygomis, nebūtų buvę priežasčių skųstis. Priešingai, didžiulis profesinių sąjungų pasipriešinimas 2014 m. birželio mėn. susitarimui būtų įrodymas, kad darbuotojai puikiai žinojo, jog jų darbo sąlygos pablogėjo.

5.1.2.   Sutartys su oro vežėjais

Sutartys su oro vežėjais

| (154) | Pirma, patikos bendrovė teigė, kad sutartys su oro vežėjais dėl savo pobūdžio negali būti perduotos trečiosioms šalims. Standartinio antžeminių paslaugų teikimo susitarimo 3.2 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad, išskyrus išskirtinius atvejus, dėl kurių reikia susitarti su antžeminių paslaugų teikimo bendrovėmis, vežėjas sutartimi nustatytų užduočių negali perduoti vykdyti trečiosioms šalims:

  „[v]ežėjas neskiria jokio kito asmens, bendrovės ar organizacijos paslaugoms, kurias antžeminių paslaugų teikimo bendrovė šiuo susitarimu sutiko teikti, išskyrus ypatingus atvejus, dėl kurių šalys abipusiškai susitaria.“ |
| --- | --- |

(154)

Pirma, patikos bendrovė teigė, kad sutartys su oro vežėjais dėl savo pobūdžio negali būti perduotos trečiosioms šalims. Standartinio antžeminių paslaugų teikimo susitarimo 3.2 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad, išskyrus išskirtinius atvejus, dėl kurių reikia susitarti su antžeminių paslaugų teikimo bendrovėmis, vežėjas sutartimi nustatytų užduočių negali perduoti vykdyti trečiosioms šalims:

„[v]ežėjas neskiria jokio kito asmens, bendrovės ar organizacijos paslaugoms, kurias antžeminių paslaugų teikimo bendrovė šiuo susitarimu sutiko teikti, išskyrus ypatingus atvejus, dėl kurių šalys abipusiškai susitaria.“

| (155) | Patikos bendrovė pateikė kelis oro vežėjų, nevykdžiusių konkurso, t. y. nevykdžiusių viešųjų pirkimų procedūros, kuria būtų siekta antžeminių paslaugų teikėja pasirinkti bendrovę „Airport Handling“, teiginius. Tie oro vežėjai nurodė, kad bendrovė „Airport Handling“ buvo vis dėlto pasirinkta konkurso būdu, lyginant su kitais antžeminių paslaugų teikėjais. |
| --- | --- |

(155)

Patikos bendrovė pateikė kelis oro vežėjų, nevykdžiusių konkurso, t. y. nevykdžiusių viešųjų pirkimų procedūros, kuria būtų siekta antžeminių paslaugų teikėja pasirinkti bendrovę „Airport Handling“, teiginius. Tie oro vežėjai nurodė, kad bendrovė „Airport Handling“ buvo vis dėlto pasirinkta konkurso būdu, lyginant su kitais antžeminių paslaugų teikėjais.

| (156) | Be to, patikos bendrovė priminė, kad antžeminių paslaugų teikimo susitarimo trukmę nustato oro vežėjas, be to, dažnai nustatoma, kad pastarasis gali pasitraukti, apie tai pranešęs. Pavyzdžiui, IATA standartinėje sutartyje nustatyta, kad kiekviena šalis susitarimą gali nutraukti apie tai pranešusi prieš 60 dienų. Todėl sutartis su oro vežėju nebūtinai būna ilgalaikė sutartis, kuria paslaugų teikėjas gali būti apsaugotas nuo konkurencijos. Iš tikrųjų, vežėjai gali nutraukti sutartį, jeigu kiti paslaugų teikėjai pasiūlo geresnes sąlygas. |
| --- | --- |

(156)

Be to, patikos bendrovė priminė, kad antžeminių paslaugų teikimo susitarimo trukmę nustato oro vežėjas, be to, dažnai nustatoma, kad pastarasis gali pasitraukti, apie tai pranešęs. Pavyzdžiui, IATA standartinėje sutartyje nustatyta, kad kiekviena šalis susitarimą gali nutraukti apie tai pranešusi prieš 60 dienų. Todėl sutartis su oro vežėju nebūtinai būna ilgalaikė sutartis, kuria paslaugų teikėjas gali būti apsaugotas nuo konkurencijos. Iš tikrųjų, vežėjai gali nutraukti sutartį, jeigu kiti paslaugų teikėjai pasiūlo geresnes sąlygas.

| (157) | Pasak patikos bendrovės, bendrovei SEAH pasitraukus iš rinkos ir bendrovei „Airport Handling“ rengiant derybas dėl naujų sutarčių su oro vežėjais, pastarieji bendrovei „Airport Handling“ ir kitiems paslaugų teikėjams, su kuriais buvo susisiekta, pasiūlė kitokias (palankesnes) sąlygas, nei siūlė bendrovė SEAH. Pasak patikos bendrovės, gana įprasta, kad oro vežėjas, gavęs palankesnių sąlygų pasiūlymą iš kitų konkuruojančių antžeminių paslaugų teikėjų, nusprendžia nutraukti sutartį; arba grasina nutraukti sutartį, jeigu esamas antžeminių paslaugų teikėjas nenorės pateikti geresnio pasiūlymo, palyginti su kitais paslaugų teikėjais. |
| --- | --- |

(157)

Pasak patikos bendrovės, bendrovei SEAH pasitraukus iš rinkos ir bendrovei „Airport Handling“ rengiant derybas dėl naujų sutarčių su oro vežėjais, pastarieji bendrovei „Airport Handling“ ir kitiems paslaugų teikėjams, su kuriais buvo susisiekta, pasiūlė kitokias (palankesnes) sąlygas, nei siūlė bendrovė SEAH. Pasak patikos bendrovės, gana įprasta, kad oro vežėjas, gavęs palankesnių sąlygų pasiūlymą iš kitų konkuruojančių antžeminių paslaugų teikėjų, nusprendžia nutraukti sutartį; arba grasina nutraukti sutartį, jeigu esamas antžeminių paslaugų teikėjas nenorės pateikti geresnio pasiūlymo, palyginti su kitais paslaugų teikėjais.

| (158) | Bendrovė „Airport Handling“ savo veiklą Milano oro uostuose pradėjo 2014 m. rugsėjo 1 d., kai bendrovės SEA akcijų dalis buvo perduota patikos bendrovei. Nors bendrovė „Airport Handling“ iš pradžių ENAC ir oro vežėjams pranešė 2014 m. liepos 1 d. pradedanti vykdyti savo veiklą, dėl vėlavimo patikos bendrovei perduoti akcijas ir su profesinėmis sąjungomis susijusių sunkumų savo veiklą pradėjo tik 2014 m. rugsėjo 1 d. |
| --- | --- |

(158)

Bendrovė „Airport Handling“ savo veiklą Milano oro uostuose pradėjo 2014 m. rugsėjo 1 d., kai bendrovės SEA akcijų dalis buvo perduota patikos bendrovei. Nors bendrovė „Airport Handling“ iš pradžių ENAC ir oro vežėjams pranešė 2014 m. liepos 1 d. pradedanti vykdyti savo veiklą, dėl vėlavimo patikos bendrovei perduoti akcijas ir su profesinėmis sąjungomis susijusių sunkumų savo veiklą pradėjo tik 2014 m. rugsėjo 1 d.

| (159) | 2015 m. vasario 28 d. bendrovė „Airport Handling“ antžeminių paslaugų teikimo sutartis sudarė su [...] (*1) oro vežėjais, iš jų [...] (*1) veikė Linatės oro uoste, [...] (*1) – Malpensos oro uoste. Patikos bendrovė taip pat teigė, kad bendrovė „Airport Handling“ sutartis sudarė ne su visais oro vežėjais, anksčiau turėjusiais sutartinių santykių su bendrove SEAH. Konkrečiau, [...] (*1). |
| --- | --- |

(159)

2015 m. vasario 28 d. bendrovė „Airport Handling“ antžeminių paslaugų teikimo sutartis sudarė su [...] (*1) oro vežėjais, iš jų [...] (*1) veikė Linatės oro uoste, [...] (*1) – Malpensos oro uoste. Patikos bendrovė taip pat teigė, kad bendrovė „Airport Handling“ sutartis sudarė ne su visais oro vežėjais, anksčiau turėjusiais sutartinių santykių su bendrove SEAH. Konkrečiau, [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

| (160) | Pasak patikos bendrovės, bendrovės „Airport Handling“ su oro vežėjais pasirašytos sutartys skiriasi nuo pasirašytųjų bendrovės SEAH.






  — | Teisiniu požiūriu: bendrovė „Airport Handling“ užmezgė naujus sutartinius santykius, o ne tapo ankstesnių sutarčių perėmėja. Todėl bendrovė „Airport Handling“ nėra atsakinga už ankstesnius vežėjų įsipareigojimus, reikalavimus ar skolas bendrovės SEAH atžvilgiu. |
| --- | --- | --- |

(160)

Pasak patikos bendrovės, bendrovės „Airport Handling“ su oro vežėjais pasirašytos sutartys skiriasi nuo pasirašytųjų bendrovės SEAH.

—

Teisiniu požiūriu: bendrovė „Airport Handling“ užmezgė naujus sutartinius santykius, o ne tapo ankstesnių sutarčių perėmėja. Todėl bendrovė „Airport Handling“ nėra atsakinga už ankstesnius vežėjų įsipareigojimus, reikalavimus ar skolas bendrovės SEAH atžvilgiu.

Teisiniu požiūriu:

| — | Turinio požiūriu:







  — | bendrovė „Airport Handling“ iš kitų vežėjų beveik sistemingai gaudavo (tiesiogiai arba per skelbimus apie pirkimą) prašymų dėl [...] (*1), |
| --- | --- | --- |

—

Turinio požiūriu:

Turinio požiūriu:

—

bendrovė „Airport Handling“ iš kitų vežėjų beveik sistemingai gaudavo (tiesiogiai arba per skelbimus apie pirkimą) prašymų dėl [...] (*1),

*1

| — | keli vežėjai [...] (*1), |
| --- | --- |

—

keli vežėjai [...] (*1),

*1

| — | keli vežėjai prašė [...] (*1). |
| --- | --- |

—

keli vežėjai prašė [...] (*1).

*1

| (161) | Visų pirma, pasak patikos bendrovės, vykstant deryboms dėl naujų antžeminių paslaugų teikimo sutarčių, [...] (*1) vežėjai iš bendrovės „Airport Handling“ gavo [...] (*1). Tuo pat metu [...] (*1) vežėjai sutartis [...] (*1) sudarė su bendrove SEAH. |
| --- | --- |

(161)

Visų pirma, pasak patikos bendrovės, vykstant deryboms dėl naujų antžeminių paslaugų teikimo sutarčių, [...] (*1) vežėjai iš bendrovės „Airport Handling“ gavo [...] (*1). Tuo pat metu [...] (*1) vežėjai sutartis [...] (*1) sudarė su bendrove SEAH.

*1

*1

*1

*1

| (162) | Patikos bendrovė taip pat teigė, kad kelios svarbiausios sutartys su vežėjais ([...] (*1)) baigs galioti taip:






  — | sutartis su [...] (*1) baigs galioti [...] (*1), |
| --- | --- | --- |

(162)

Patikos bendrovė taip pat teigė, kad kelios svarbiausios sutartys su vežėjais ([...] (*1)) baigs galioti taip:

*1

—

sutartis su [...] (*1) baigs galioti [...] (*1),

*1

*1

| — | sutartis su [...] (*1) – [...] (*1), |
| --- | --- |

—

sutartis su [...] (*1) – [...] (*1),

*1

*1

| — | sutartis su [...] (*1) – [...] (*1). |
| --- | --- |

—

sutartis su [...] (*1) – [...] (*1).

*1

*1

5.1.3.   Tariami bendri rinkodaros veiksmai

Tariami bendri rinkodaros veiksmai

| (163) | Kaip ir Italija, patikos bendrovė laikosi nuomonės, kad visi bendri rinkodaros veiksmai, kurių ėmėsi bendrovės SEA bei SEAH ir bendrovė „Airport Handling“, jeigu tik jie būtų įrodyti, būtų nesvarbūs vertinant ekonominį tęstinumą. |
| --- | --- |

(163)

Kaip ir Italija, patikos bendrovė laikosi nuomonės, kad visi bendri rinkodaros veiksmai, kurių ėmėsi bendrovės SEA bei SEAH ir bendrovė „Airport Handling“, jeigu tik jie būtų įrodyti, būtų nesvarbūs vertinant ekonominį tęstinumą.

| (164) | Be to, patikos bendrovė laikosi nuomonės, jog tai, kad bendrovė SEA galbūt viešai teigė ir (arba) vežėjams pranešė, kad grupė ketina toliau teikti antžemines paslaugas, nėra svarbu tyrimo tikslais, nes apie bendrovės „Airport Handling“ įsteigimą ir kapitalo suteikimą jai Komisija žinojo nuo 2013 m. |
| --- | --- |

(164)

Be to, patikos bendrovė laikosi nuomonės, jog tai, kad bendrovė SEA galbūt viešai teigė ir (arba) vežėjams pranešė, kad grupė ketina toliau teikti antžemines paslaugas, nėra svarbu tyrimo tikslais, nes apie bendrovės „Airport Handling“ įsteigimą ir kapitalo suteikimą jai Komisija žinojo nuo 2013 m.

5.1.4.   Tikėtina bendrovės „Airport Handling“ rinkos dalis

Tikėtina bendrovės „Airport Handling“ rinkos dalis

| (165) | Pasak patikos bendrovės, bendrovei „Airport Handling“ suteikiama galimybė Milano oro uostuose įgyti didelę dalį antžeminių paslaugų teikimo rinkos ne dėl to, kad jai perduodamas koks nors bendrovės SEAH turtas, bet dėl ypatingų aplinkybių Milano oro uostuose ir įvairių antžeminių paslaugų teikėjų taikomų veiklos modelių. |
| --- | --- |

(165)

Pasak patikos bendrovės, bendrovei „Airport Handling“ suteikiama galimybė Milano oro uostuose įgyti didelę dalį antžeminių paslaugų teikimo rinkos ne dėl to, kad jai perduodamas koks nors bendrovės SEAH turtas, bet dėl ypatingų aplinkybių Milano oro uostuose ir įvairių antžeminių paslaugų teikėjų taikomų veiklos modelių.

| (166) | Patikos bendrovės nuomone, tai, kad viena bendrovė pasitraukia iš rinkos, o kitas veiklos vykdytojas (naujai ateinantis į rinką arba jau esantis veiklos vykdytojas) įgyja panašias rinkos dalis, yra rinkose nuolat pastebimas reiškinys, ir tai nutinka dėl konkuruojančių bendrovių kryžminio lankstumo. Hipotetinėje rinkoje, kurioje yra tik dvi bendrovės (A ir B), tikėtina, kad, jeigu bendrovė A žlunga, jos klientai ir rinkos dalis pereina bendrovei B, nors tarp abiejų bendrovių nėra jokio teisinio ar faktinio ryšio. Kalbant apie Milano oro uostus, tiesa, kad juose veikia daugiau nei du antžeminių paslaugų teikėjai, tačiau, pasak patikos bendrovės, iki dabar tik du iš tų veiklos vykdytojų pagal savo veiklos modelį veikė tik Milano oro uostuose. Patikos bendrovės nuomone, panašias rinkos dalis būtų galima pagrįsti nurodant, kad bendrovė „Airport Handling“ yra vienintelė paslaugų teikėja, savo veiklą Milano oro uostuose telkianti kaip centrinė paslaugų teikėja, kad iš esmės suteiktų tai, ko reikia vežėjams, ir užtikrintų aukštą paslaugų kokybę. |
| --- | --- |

(166)

Patikos bendrovės nuomone, tai, kad viena bendrovė pasitraukia iš rinkos, o kitas veiklos vykdytojas (naujai ateinantis į rinką arba jau esantis veiklos vykdytojas) įgyja panašias rinkos dalis, yra rinkose nuolat pastebimas reiškinys, ir tai nutinka dėl konkuruojančių bendrovių kryžminio lankstumo. Hipotetinėje rinkoje, kurioje yra tik dvi bendrovės (A ir B), tikėtina, kad, jeigu bendrovė A žlunga, jos klientai ir rinkos dalis pereina bendrovei B, nors tarp abiejų bendrovių nėra jokio teisinio ar faktinio ryšio. Kalbant apie Milano oro uostus, tiesa, kad juose veikia daugiau nei du antžeminių paslaugų teikėjai, tačiau, pasak patikos bendrovės, iki dabar tik du iš tų veiklos vykdytojų pagal savo veiklos modelį veikė tik Milano oro uostuose. Patikos bendrovės nuomone, panašias rinkos dalis būtų galima pagrįsti nurodant, kad bendrovė „Airport Handling“ yra vienintelė paslaugų teikėja, savo veiklą Milano oro uostuose telkianti kaip centrinė paslaugų teikėja, kad iš esmės suteiktų tai, ko reikia vežėjams, ir užtikrintų aukštą paslaugų kokybę.

| (167) | Pasak patikos bendrovės, Komisijos argumentai yra nelogiški: arba rinkos dalis, kurią, kaip tikėtasi ir apskaičiuota verslo plane, bendrovė „Airport Handling“ turėjo įgyti Milano oro uostuose, yra netikroviška (taigi kapitalo injekcija į bendrovę „Airport Handling“ būtų valstybės pagalba), arba rinkos dalis iš tikrųjų yra tikroviška, tačiau tokiu atveju tai, kad bendrovė „Airport Handling“ galėtų įgyti tokią rinkos dalį, būtų aktualu svarstant ekonominio tęstinumo klausimą. |
| --- | --- |

(167)

Pasak patikos bendrovės, Komisijos argumentai yra nelogiški: arba rinkos dalis, kurią, kaip tikėtasi ir apskaičiuota verslo plane, bendrovė „Airport Handling“ turėjo įgyti Milano oro uostuose, yra netikroviška (taigi kapitalo injekcija į bendrovę „Airport Handling“ būtų valstybės pagalba), arba rinkos dalis iš tikrųjų yra tikroviška, tačiau tokiu atveju tai, kad bendrovė „Airport Handling“ galėtų įgyti tokią rinkos dalį, būtų aktualu svarstant ekonominio tęstinumo klausimą.

5.1.5.   Tai, kad bendrovė „Airport Handling“ naudoja bendrovės SEAH turtą

Tai, kad bendrovė „Airport Handling“ naudoja bendrovės SEAH turtą

| (168) | Patikos bendrovė pabrėžia, kad bendrovės SEAH turto pardavimo konkursas buvo paskelbtas neįvykusiu, nes nė vienas dalyvis nepareiškė susidomėjimo pirkti parduodamas turto grupes. |
| --- | --- |

(168)

Patikos bendrovė pabrėžia, kad bendrovės SEAH turto pardavimo konkursas buvo paskelbtas neįvykusiu, nes nė vienas dalyvis nepareiškė susidomėjimo pirkti parduodamas turto grupes.

| (169) | Pasak bendrovės „Airport Handling“, pagrindinė to priežastis yra tai, kad bendrovės SEAH turtas yra pasenęs, taigi rinkai jis nepatrauklus. Iš tikrųjų patikos bendrovė teigia, kad iš [...] (*1) vertingiausių sudedamųjų dalių (t. y. [...] (*1)) tik apie [...] (*1) turto bendrovė SEAH įsigijo po 2006 m. gruodžio 31 d. Dauguma turto būtų senesnis nei 15 metų, dėl to labai sunku gauti atsarginių dalių, vadinasi, ir užtikrinti reikiamą techninės priežiūros lygį. |
| --- | --- |

(169)

Pasak bendrovės „Airport Handling“, pagrindinė to priežastis yra tai, kad bendrovės SEAH turtas yra pasenęs, taigi rinkai jis nepatrauklus. Iš tikrųjų patikos bendrovė teigia, kad iš [...] (*1) vertingiausių sudedamųjų dalių (t. y. [...] (*1)) tik apie [...] (*1) turto bendrovė SEAH įsigijo po 2006 m. gruodžio 31 d. Dauguma turto būtų senesnis nei 15 metų, dėl to labai sunku gauti atsarginių dalių, vadinasi, ir užtikrinti reikiamą techninės priežiūros lygį.

*1

*1

*1

| (170) | Patikos bendrovė taip pat priminė, kad bendrovė „Airport Handling“ nedalyvavo bendrovės SEAH turto pardavimo konkurse. Tačiau patikos fondas mano, kad tai, jog ši bendrovė įsigijo tą turtą, nėra bendrovės SEAH ekonominio tęstinumo įrodymas. |
| --- | --- |

(170)

Patikos bendrovė taip pat priminė, kad bendrovė „Airport Handling“ nedalyvavo bendrovės SEAH turto pardavimo konkurse. Tačiau patikos fondas mano, kad tai, jog ši bendrovė įsigijo tą turtą, nėra bendrovės SEAH ekonominio tęstinumo įrodymas.

| (171) | Patikos bendrovė taip pat teigė, kad bendrovė „Airport Handling“ dabar bendrovės SEAH turtą naudoja pagal 2014 m. rugsėjo 1 d. pasirašytą dvišalį susitarimą. Pasak patikos bendrovės, dėl sutarties bendrovė SEAH ir patikėtinis tarėsi įprastomis rinkos sąlygomis laikotarpiu nuo patikos bendrovės įsteigimo (2014 m. birželio 30 d.) iki dienos, kurią patikos bendrovei buvo faktiškai perduota bendrovės SEA turima bendrovės „Airport Handling“ dalis (2014 m. rugpjūčio 27 d.). |
| --- | --- |

(171)

Patikos bendrovė taip pat teigė, kad bendrovė „Airport Handling“ dabar bendrovės SEAH turtą naudoja pagal 2014 m. rugsėjo 1 d. pasirašytą dvišalį susitarimą. Pasak patikos bendrovės, dėl sutarties bendrovė SEAH ir patikėtinis tarėsi įprastomis rinkos sąlygomis laikotarpiu nuo patikos bendrovės įsteigimo (2014 m. birželio 30 d.) iki dienos, kurią patikos bendrovei buvo faktiškai perduota bendrovės SEA turima bendrovės „Airport Handling“ dalis (2014 m. rugpjūčio 27 d.).

| (172) | Patikėtinis sutartyje padarė didžiulių pakeitimų:






  — | nuomos mokesčio rinkos vertę patikrino nepriklausomas ekspertas, drauge paskirtas bendrovių „Airport Handling“ ir SEAH, siekiant užtikrinti, kad bendrovė „Airport Handling“ už bendrovės SEAH turto naudojimą mokėtų rinkos mokestį, |
| --- | --- | --- |

(172)

Patikėtinis sutartyje padarė didžiulių pakeitimų:

—

nuomos mokesčio rinkos vertę patikrino nepriklausomas ekspertas, drauge paskirtas bendrovių „Airport Handling“ ir SEAH, siekiant užtikrinti, kad bendrovė „Airport Handling“ už bendrovės SEAH turto naudojimą mokėtų rinkos mokestį,

| — | tas nuomos mokestis būtų koreguojamas, jeigu daugiau kaip 10 % skirtųsi nuo nepriklausomo eksperto nurodyto nuomos mokesčio, |
| --- | --- |

—

tas nuomos mokestis būtų koreguojamas, jeigu daugiau kaip 10 % skirtųsi nuo nepriklausomo eksperto nurodyto nuomos mokesčio,

| — | sutartis pratęsiama iki 2015 m. rugpjūčio 31 d., taip laikantis įprastos komercinės praktikos, |
| --- | --- |

—

sutartis pratęsiama iki 2015 m. rugpjūčio 31 d., taip laikantis įprastos komercinės praktikos,

| — | nustatoma galimybė įrangą pernuomoti trečiosioms šalims, |
| --- | --- |

—

nustatoma galimybė įrangą pernuomoti trečiosioms šalims,

| — | nustatoma sąlyga, kad įprastinę ir su gedimais susijusią techninę priežiūrą vykdys bendrovė „Airport Handling“, o už specialiąją techninę priežiūra ir toliau atsakinga bendrovė SEAH. |
| --- | --- |

—

nustatoma sąlyga, kad įprastinę ir su gedimais susijusią techninę priežiūrą vykdys bendrovė „Airport Handling“, o už specialiąją techninę priežiūra ir toliau atsakinga bendrovė SEAH.

| (173) | Patikos bendrovė priminė, kad nuomos mokestis buvo nustatytas įvairiems ekspertams atlikus nepriklausomus vertinimus, taigi jis atitinka rinkos kainą. |
| --- | --- |

(173)

Patikos bendrovė priminė, kad nuomos mokestis buvo nustatytas įvairiems ekspertams atlikus nepriklausomus vertinimus, taigi jis atitinka rinkos kainą.

| (174) | Patikos bendrovė taip pat teigė, kad bendrovė „Airport Handling“ jau nustatė didelės dalies ([...] (*1) proc.) turto, reikalingo veiklai vykdyti, pirkimo iš trečiųjų šalių procedūras, kad pasibaigus nuomos sutarčiai galėtų juo pakeisti iš bendrovės SEAH nuomojamą turtą. Taigi:






  — | 2014 m. lapkričio 26 d. bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdyba, siekdama atnaujinti iš bendrovės SEAH nuomojamą turtą, nusprendė surengti konkursą už iš viso, kaip apskaičiuota, [...] (*1) EUR, |
| --- | --- | --- |

(174)

Patikos bendrovė taip pat teigė, kad bendrovė „Airport Handling“ jau nustatė didelės dalies ([...] (*1) proc.) turto, reikalingo veiklai vykdyti, pirkimo iš trečiųjų šalių procedūras, kad pasibaigus nuomos sutarčiai galėtų juo pakeisti iš bendrovės SEAH nuomojamą turtą. Taigi:

*1

—

2014 m. lapkričio 26 d. bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdyba, siekdama atnaujinti iš bendrovės SEAH nuomojamą turtą, nusprendė surengti konkursą už iš viso, kaip apskaičiuota, [...] (*1) EUR,

*1

| — | visi konkursai (išskyrus vieną, tuo metu, kai buvo pateiktos patikos bendrovės pastabos dėl 2014 m. sprendimo pradėti tyrimą, dar tik pradėtą) buvo užbaigti 2015 m. sausio mėn. pradžioje, ir 2015 m. vasario 11 d. bendrovė „Airport Handling“ jau buvo patvirtinusi pirmą beveik [...] (*1) proc. turto (įskaitant [...] (*1)) pirkimo užsakymą. Pasak patikos bendrovės, antrasis užsakymas galėjo netrukus būti pateiktas, tik reikėjo rasti alternatyvių finansavimo arba tiekimo formų, nes iš atrankos procedūros rezultatų buvo matyti, kad naujos įrangos kaina gerokai išaugo. |
| --- | --- |

—

visi konkursai (išskyrus vieną, tuo metu, kai buvo pateiktos patikos bendrovės pastabos dėl 2014 m. sprendimo pradėti tyrimą, dar tik pradėtą) buvo užbaigti 2015 m. sausio mėn. pradžioje, ir 2015 m. vasario 11 d. bendrovė „Airport Handling“ jau buvo patvirtinusi pirmą beveik [...] (*1) proc. turto (įskaitant [...] (*1)) pirkimo užsakymą. Pasak patikos bendrovės, antrasis užsakymas galėjo netrukus būti pateiktas, tik reikėjo rasti alternatyvių finansavimo arba tiekimo formų, nes iš atrankos procedūros rezultatų buvo matyti, kad naujos įrangos kaina gerokai išaugo.

*1

*1

5.1.6.   Sandorio laikas ir logika

Sandorio laikas ir logika

| (175) | Pasak patikos bendrovės, išvada, kad įsteigdama naują antžeminių paslaugų teikimo patronuojamąją bendrovę bendrovė SEA siekia apeiti įsakymą susigrąžinti pagalbą, prilygsta teiginiui, kad dėl neigiamo valstybės pagalbos sprendimo tariamos pagalbos gavėjas negali savo veiklos vėl vykdyti naujomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(175)

Pasak patikos bendrovės, išvada, kad įsteigdama naują antžeminių paslaugų teikimo patronuojamąją bendrovę bendrovė SEA siekia apeiti įsakymą susigrąžinti pagalbą, prilygsta teiginiui, kad dėl neigiamo valstybės pagalbos sprendimo tariamos pagalbos gavėjas negali savo veiklos vėl vykdyti naujomis sąlygomis.

5.1.7.   Veiksmai, kurių patikėtinis ėmėsi siekdamas užtikrinti, kad nebūtų ekonominio tęstinumo

Veiksmai, kurių patikėtinis ėmėsi siekdamas užtikrinti, kad nebūtų ekonominio tęstinumo

| (176) | Patikos bendrovė nurodo, kad 2014 m. rugpjūčio 1 d. patikėtinis ir bendrovė SEA sudarė protokolą, pagal kurį patikėtiniui leidžiama pradėti vykdyti tam tikras funkcijas, susijusias su vadovavimu bendrovės „Airport Handling“ veiklai ir jos stebėsenai 2014 m. liepos ir rugpjūčio mėn. |
| --- | --- |

(176)

Patikos bendrovė nurodo, kad 2014 m. rugpjūčio 1 d. patikėtinis ir bendrovė SEA sudarė protokolą, pagal kurį patikėtiniui leidžiama pradėti vykdyti tam tikras funkcijas, susijusias su vadovavimu bendrovės „Airport Handling“ veiklai ir jos stebėsenai 2014 m. liepos ir rugpjūčio mėn.

| (177) | Tame etape, be priemonių, kurių imtasi pasikonsultavus su bendrove SEAH ir kurios susijusios su bendrovės SEAH turto nuoma bei eksperto ataskaita, patikėtinis paprašė, kad bendrovė SEA suteiktų finansinių išteklių, reikalingų savo darbui vykdyti visiškai nepriklausomai nuo pastarosios, ir jų gavo. Be to, patikėtinis bendrovę SEA paragino iš naujo apibrėžti savo paslaugų sutartis su bendrove „Airport Handling“, rado naują bendrovės „Airport Handling“ generalinį konsultantą ir pareikalavo pakeisti bendrovės „Airport Handling“ įstatus, kad būtų užtikrintas visiškas bendrovės savarankiškumas. |
| --- | --- |

(177)

Tame etape, be priemonių, kurių imtasi pasikonsultavus su bendrove SEAH ir kurios susijusios su bendrovės SEAH turto nuoma bei eksperto ataskaita, patikėtinis paprašė, kad bendrovė SEA suteiktų finansinių išteklių, reikalingų savo darbui vykdyti visiškai nepriklausomai nuo pastarosios, ir jų gavo. Be to, patikėtinis bendrovę SEA paragino iš naujo apibrėžti savo paslaugų sutartis su bendrove „Airport Handling“, rado naują bendrovės „Airport Handling“ generalinį konsultantą ir pareikalavo pakeisti bendrovės „Airport Handling“ įstatus, kad būtų užtikrintas visiškas bendrovės savarankiškumas.

| (178) | Bendrovės SEA turimą akcijų dalį perdavus patikos bendrovei, 2014 m. rugpjūčio 27 d. patikėtinis paskyrė naują direktorių valdybą. |
| --- | --- |

(178)

Bendrovės SEA turimą akcijų dalį perdavus patikos bendrovei, 2014 m. rugpjūčio 27 d. patikėtinis paskyrė naują direktorių valdybą.

| (179) | Patikėtinis taip pat užtikrino, kad nauja valdyba:






  — | paprašytų bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybos narių parengti ir pateikti išsamų veiklos vertinimą, siekiant užtikrinti, kad nebūtų patvirtinta jokių dokumentų, nesuderinamų su ekonominio tęstinumo nutraukimo reikalavimu, |
| --- | --- | --- |

(179)

Patikėtinis taip pat užtikrino, kad nauja valdyba:

—

paprašytų bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybos narių parengti ir pateikti išsamų veiklos vertinimą, siekiant užtikrinti, kad nebūtų patvirtinta jokių dokumentų, nesuderinamų su ekonominio tęstinumo nutraukimo reikalavimu,

| — | pareikalautų nustatyti procedūras, siekiant:






  — | užtikrinti, inter alia, kad tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ nebūtų jokių teisinių dokumentų, susijusių su prekių tiekimu, kilnojamuoju ir (arba) nekilnojamuoju turtu, sutartimis su oro vežėjais ir (arba) su antžeminių paslaugų teikimu susijusių prekių tiekėjais ir paslaugų teikėjais, |
| --- | --- | --- |

—

pareikalautų nustatyti procedūras, siekiant:

—

užtikrinti, inter alia, kad tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ nebūtų jokių teisinių dokumentų, susijusių su prekių tiekimu, kilnojamuoju ir (arba) nekilnojamuoju turtu, sutartimis su oro vežėjais ir (arba) su antžeminių paslaugų teikimu susijusių prekių tiekėjais ir paslaugų teikėjais,

inter alia

| — | įsitikinti, kad bendrovė „Airport Handling“ taikys būtinas procedūras ir kontrolės priemones, kad negalėtų nederamai pasinaudoti bendrovės SEA turima komercine informacija, galinčia padėti bendrovei „Airport Handling“, sudarant arba išlaikant susitarimus su vežėjais, įgyti pranašumą prieš konkurentus arba esančia svarbia bendrovei „Airport Handling“ įsitvirtinant antžeminių paslaugų teikimo rinkoje, |
| --- | --- |

—

įsitikinti, kad bendrovė „Airport Handling“ taikys būtinas procedūras ir kontrolės priemones, kad negalėtų nederamai pasinaudoti bendrovės SEA turima komercine informacija, galinčia padėti bendrovei „Airport Handling“, sudarant arba išlaikant susitarimus su vežėjais, įgyti pranašumą prieš konkurentus arba esančia svarbia bendrovei „Airport Handling“ įsitvirtinant antžeminių paslaugų teikimo rinkoje,

| — | atkreiptų dėmesį į esamus postus ir integruotų vyresniųjų vadovų funkcijas, jeigu manoma, kad jos nepakankamos (pirmiausia teisės ir išteklių direktorato), |
| --- | --- |

—

atkreiptų dėmesį į esamus postus ir integruotų vyresniųjų vadovų funkcijas, jeigu manoma, kad jos nepakankamos (pirmiausia teisės ir išteklių direktorato),

| — | pakeistų bendrovės „Airport Handling“ valdymą ir generaliniam direktoriui (jis paskirtas patikėtinio) suteiktų plačius sprendimų priėmimo įgaliojimus, |
| --- | --- |

—

pakeistų bendrovės „Airport Handling“ valdymą ir generaliniam direktoriui (jis paskirtas patikėtinio) suteiktų plačius sprendimų priėmimo įgaliojimus,

| — | įvertintų ir laikinai patvirtintų generalinį direktorių, |
| --- | --- |

—

įvertintų ir laikinai patvirtintų generalinį direktorių,

| — | priimtų sprendimą, kad bendrovė „Airport Handling“ turėtų turėti savo interneto svetainę, |
| --- | --- |

—

priimtų sprendimą, kad bendrovė „Airport Handling“ turėtų turėti savo interneto svetainę,

| — | surengtų intensyvias derybas su bendrove SEA dėl esamų tarp bendrovių SEA ir „Airport Handling“ pasirašytų paslaugų sutarčių nuodugnios peržiūros, siekiant užtikrinti, kad visos paslaugos būtų teikiamos geriausiomis įmanomomis sąlygomis ir gal būtų galimybė paslaugas nutraukti be nuobaudų, bendrovei „Airport Handling“ nusprendus pasinaudoti vidaus struktūromis arba kreiptis į kitus ir tinkamesnius tiekėjus, |
| --- | --- |

—

surengtų intensyvias derybas su bendrove SEA dėl esamų tarp bendrovių SEA ir „Airport Handling“ pasirašytų paslaugų sutarčių nuodugnios peržiūros, siekiant užtikrinti, kad visos paslaugos būtų teikiamos geriausiomis įmanomomis sąlygomis ir gal būtų galimybė paslaugas nutraukti be nuobaudų, bendrovei „Airport Handling“ nusprendus pasinaudoti vidaus struktūromis arba kreiptis į kitus ir tinkamesnius tiekėjus,

| — | klientams, tiekėjams ir kompetentingai institucijai (ENAC) praneštų apie bendrovės valdymo pasikeitimą. |
| --- | --- |

—

klientams, tiekėjams ir kompetentingai institucijai (ENAC) praneštų apie bendrovės valdymo pasikeitimą.

| (180) | Be to, patikėtinis ėmėsi priemonių, kad būtų užtikrintas ekonominio tęstinumo nebuvimas. Apibendrinant, tos procedūros yra šios:






  — | operacijų, kurios laikomos būtinos ekonominio tęstinumo nebuvimui užtikrinti, sąrašas, |
| --- | --- | --- |

(180)

Be to, patikėtinis ėmėsi priemonių, kad būtų užtikrintas ekonominio tęstinumo nebuvimas. Apibendrinant, tos procedūros yra šios:

—

operacijų, kurios laikomos būtinos ekonominio tęstinumo nebuvimui užtikrinti, sąrašas,

| — | tų operacijų įvertinimas ir patvirtinimas, |
| --- | --- |

—

tų operacijų įvertinimas ir patvirtinimas,

| — | informacijos teikimas valdybai, |
| --- | --- |

—

informacijos teikimas valdybai,

| — | procedūros, susijusios su informacijos, galinčios būti svarbia užtikrinant ekonominio tęstinumo nebuvimą, valdymu, atskyrimu ir laikymu. |
| --- | --- |

—

procedūros, susijusios su informacijos, galinčios būti svarbia užtikrinant ekonominio tęstinumo nebuvimą, valdymu, atskyrimu ir laikymu.

| (181) | Pasak patikos bendrovės, tos vidaus procedūros buvo paaiškintos dviejose atitinkamai bendrovės „Airport Handling“ vyresniajai vadovybei ir viduriniosios grandies vadovams skirto mokymo sesijose. |
| --- | --- |

(181)

Pasak patikos bendrovės, tos vidaus procedūros buvo paaiškintos dviejose atitinkamai bendrovės „Airport Handling“ vyresniajai vadovybei ir viduriniosios grandies vadovams skirto mokymo sesijose.

5.1.8.   Priemonių priskirtinumas valstybei

Priemonių priskirtinumas valstybei

| (182) | Pasak patikos bendrovės, laikotarpiu nuo 2014 m. birželio iki rugpjūčio mėn. Italijos institucijos neturėjo jokios tiesioginės įtakos bendrovei SEA ir jos sprendimui investuoti į bendrovę „Airport Handling“. Niekada nebuvo jokių tiesioginių ar netiesioginių ženklų, dėl kurių galėtų kilti bent menka abejonė, kad sprendimas steigti bendrovę „Airport Handling“ ir (arba) suteikti jai kapitalo priklauso nuo Italijos institucijų. |
| --- | --- |

(182)

Pasak patikos bendrovės, laikotarpiu nuo 2014 m. birželio iki rugpjūčio mėn. Italijos institucijos neturėjo jokios tiesioginės įtakos bendrovei SEA ir jos sprendimui investuoti į bendrovę „Airport Handling“. Niekada nebuvo jokių tiesioginių ar netiesioginių ženklų, dėl kurių galėtų kilti bent menka abejonė, kad sprendimas steigti bendrovę „Airport Handling“ ir (arba) suteikti jai kapitalo priklauso nuo Italijos institucijų.

5.1.9.   Bendrovės „Airport Handling“ verslo planas ir rinkos ekonomikos investuotojo principo laikymasis

Bendrovės „Airport Handling“ verslo planas ir rinkos ekonomikos investuotojo principo laikymasis

| (183) | Pasak patikos bendrovės, tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ tęstinumo nėra, todėl bet koks privatus investuotojas būtų atsižvelgęs į 2014 m. sprendime pradėti tyrimą pateikto Komisijos vertinimo netvirtumą ir tas vertinimas jam nebūtų daręs poveikio priimant sprendimą investuoti į bendrovę „Airport Handling“. |
| --- | --- |

(183)

Pasak patikos bendrovės, tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ tęstinumo nėra, todėl bet koks privatus investuotojas būtų atsižvelgęs į 2014 m. sprendime pradėti tyrimą pateikto Komisijos vertinimo netvirtumą ir tas vertinimas jam nebūtų daręs poveikio priimant sprendimą investuoti į bendrovę „Airport Handling“.

| (184) | Patikos bendrovė paaiškino, kad Komisijai iš pradžių pateiktas 2013 m. lapkričio mėn. verslo planas vėliau buvo patobulintas. Taigi verslo planas, kuriuo remtasi priimant sprendimą bendrovei „Airport Handling“ suteikti kapitalo, buvo 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo planas, bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybos patvirtintas 2014 m. rugpjūčio 26 d. |
| --- | --- |

(184)

Patikos bendrovė paaiškino, kad Komisijai iš pradžių pateiktas 2013 m. lapkričio mėn. verslo planas vėliau buvo patobulintas. Taigi verslo planas, kuriuo remtasi priimant sprendimą bendrovei „Airport Handling“ suteikti kapitalo, buvo 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo planas, bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybos patvirtintas 2014 m. rugpjūčio 26 d.

| (185) | Patikos bendrovei perdavus bendrovei SEA priklausančią akcijų dalį, patikėtinis ėmėsi tikrinti, ar bendrovės „Airport Handling“ verslo planas yra patikimas. Pasak patikos bendrovės, naujai paskirta bendrovės „Airport Handling“ valdyba pirmiausia ištyrė, ar 2014 m. rugpjūčio 6 d. verslo planas yra patikimas, – tam ji pasamdė bendrovę „Boston Consulting Group“ (toliau – BCG). |
| --- | --- |

(185)

Patikos bendrovei perdavus bendrovei SEA priklausančią akcijų dalį, patikėtinis ėmėsi tikrinti, ar bendrovės „Airport Handling“ verslo planas yra patikimas. Pasak patikos bendrovės, naujai paskirta bendrovės „Airport Handling“ valdyba pirmiausia ištyrė, ar 2014 m. rugpjūčio 6 d. verslo planas yra patikimas, – tam ji pasamdė bendrovę „Boston Consulting Group“ (toliau – BCG).

| (186) | BCG 2014 m. spalio 14 d. bendrovei „Airport Handling“ pateikė savo nustatytus faktus. BCG padarė išvadą, kad pagrindinis verslo plano tikslas, t. y. 2017 m. [...] (*1) EUR dydžio pelnas, nesumokėjus mokesčių ir palūkanų, esant [...] (*1) proc. maržai, buvo pagrįstas, o nukrypimo mastas iš esmės atitiko arba buvo šiek tiek mažesnis už vidutinį didelio kitų privačių ir viešų Europos įmonių, vykdančių veiklą antžeminių paslaugų teikimo sektoriuje, ėminio pelningumą. BCG taip pat patvirtino, kad 2013 m. lapkričio mėn. verslo planas yra pagrįstas. |
| --- | --- |

(186)

BCG 2014 m. spalio 14 d. bendrovei „Airport Handling“ pateikė savo nustatytus faktus. BCG padarė išvadą, kad pagrindinis verslo plano tikslas, t. y. 2017 m. [...] (*1) EUR dydžio pelnas, nesumokėjus mokesčių ir palūkanų, esant [...] (*1) proc. maržai, buvo pagrįstas, o nukrypimo mastas iš esmės atitiko arba buvo šiek tiek mažesnis už vidutinį didelio kitų privačių ir viešų Europos įmonių, vykdančių veiklą antžeminių paslaugų teikimo sektoriuje, ėminio pelningumą. BCG taip pat patvirtino, kad 2013 m. lapkričio mėn. verslo planas yra pagrįstas.

*1

*1

5.1.9.1.   Ketinimas mažinti darbuotojų skaičių ir didinti našumą

Ketinimas mažinti darbuotojų skaičių ir didinti našumą

| (187) | Pasak patikos bendrovės, bendrovė „Airport Handling“ yra pasiryžusi pasiekti maksimalų našumą ir lankstumą tokiomis priemonėmis: [...] (*1). Remiantis 2014 m. rugpjūčio 6 d. verslo planu, bendrovė „Airport Handling“ tikisi įdarbinti [...] (*1). Tai bus pasiekta patobulinus koordinavimo struktūras ir pradėjus naudoti naują našią įrangą bei kompiuterines personalo valdymo sistemas, taigi bendrovė „Airport Handling“ galės vietoj atleidžiamų darbuotojų naujų darbuotojų nepriimti. |
| --- | --- |

(187)

Pasak patikos bendrovės, bendrovė „Airport Handling“ yra pasiryžusi pasiekti maksimalų našumą ir lankstumą tokiomis priemonėmis: [...] (*1). Remiantis 2014 m. rugpjūčio 6 d. verslo planu, bendrovė „Airport Handling“ tikisi įdarbinti [...] (*1). Tai bus pasiekta patobulinus koordinavimo struktūras ir pradėjus naudoti naują našią įrangą bei kompiuterines personalo valdymo sistemas, taigi bendrovė „Airport Handling“ galės vietoj atleidžiamų darbuotojų naujų darbuotojų nepriimti.

*1

*1

5.1.9.2.   Su darbo organizavimo veiksniais susijęs padidėjęs našumas

Su darbo organizavimo veiksniais susijęs padidėjęs našumas

| (188) | Pasak patikos bendrovės, dar didesnis našumas bus pasiektas taikant šias priemones:






  — | terminuotųjų darbo sutarčių ir ne visos darbo dienos darbo sutarčių dalies optimizavimas. Apskaičiuota, kad našumas jau 2015 m. padidės apie [...] (*1) proc.; o kartu su [...] (*1) iki 2017 m. jis padidės dar [...] (*1) proc., |
| --- | --- | --- |

(188)

Pasak patikos bendrovės, dar didesnis našumas bus pasiektas taikant šias priemones:

—

terminuotųjų darbo sutarčių ir ne visos darbo dienos darbo sutarčių dalies optimizavimas. Apskaičiuota, kad našumas jau 2015 m. padidės apie [...] (*1) proc.; o kartu su [...] (*1) iki 2017 m. jis padidės dar [...] (*1) proc.,

terminuotųjų darbo sutarčių ir ne visos darbo dienos darbo sutarčių dalies optimizavimas.

*1

*1

*1

| — | geriau parengta darbo programa. Bendrovės „Airport Handling“ taikomoje darbo sutartyje numatyta [...] (*1), palyginti su bendrovės SEAH savo darbuotojams taikyta sutartimi. Dėl to dirbančių darbuotojų skaičių galima sumažinti [...] (*1) proc. Be to, visą darbo dieną dirbančių darbuotojų kasdienis darbo laikas buvo [...] (*1), dėl to poveikis darbuotojų poreikiui yra [...] (*1) proc. Atnaujinus kolektyvinę darbo sutartį (tikėtasi tai padaryti 2015 m.), dar [...] (*1). Be to, bendrovė „Airport Handling“ ketina, pradėjusi taikyti tokias priemones kaip darbas pamainomis ir sutartys, pagal kurias dienos ir savaitės tvarkaraščiai keičiami pagal faktinį poreikį ir atsižvelgiant į naujas galimybes, kurių atsiranda dėl nacionalinio lygmens kolektyvinių sutarčių, optimizuoti išteklių naudojimą. Dėl šių priemonių bendrovė „Airport Handling“ našumą galės padidinti dar bent [...] (*1) proc., |
| --- | --- |

—

geriau parengta darbo programa. Bendrovės „Airport Handling“ taikomoje darbo sutartyje numatyta [...] (*1), palyginti su bendrovės SEAH savo darbuotojams taikyta sutartimi. Dėl to dirbančių darbuotojų skaičių galima sumažinti [...] (*1) proc. Be to, visą darbo dieną dirbančių darbuotojų kasdienis darbo laikas buvo [...] (*1), dėl to poveikis darbuotojų poreikiui yra [...] (*1) proc. Atnaujinus kolektyvinę darbo sutartį (tikėtasi tai padaryti 2015 m.), dar [...] (*1). Be to, bendrovė „Airport Handling“ ketina, pradėjusi taikyti tokias priemones kaip darbas pamainomis ir sutartys, pagal kurias dienos ir savaitės tvarkaraščiai keičiami pagal faktinį poreikį ir atsižvelgiant į naujas galimybes, kurių atsiranda dėl nacionalinio lygmens kolektyvinių sutarčių, optimizuoti išteklių naudojimą. Dėl šių priemonių bendrovė „Airport Handling“ našumą galės padidinti dar bent [...] (*1) proc.,

geriau parengta darbo programa.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| — | pakoreguota organizacinė struktūra, kad būtų galima veiksmingai naudoti išteklius [...] (*1). Jau nuo 2015 m. padidės našumas, nes pagal sezonus, atsižvelgiant į eismo srautų didėjimą, bus naudojamos geresnės matricos ir atostogos paskirstomos per devynis laikotarpius, o tai reiškia [...] (*1). Apskaičiuota, kad bus sutaupyta [...] (*1) proc., |
| --- | --- |

—

pakoreguota organizacinė struktūra, kad būtų galima veiksmingai naudoti išteklius [...] (*1). Jau nuo 2015 m. padidės našumas, nes pagal sezonus, atsižvelgiant į eismo srautų didėjimą, bus naudojamos geresnės matricos ir atostogos paskirstomos per devynis laikotarpius, o tai reiškia [...] (*1). Apskaičiuota, kad bus sutaupyta [...] (*1) proc.,

pakoreguota organizacinė struktūra, kad būtų galima veiksmingai naudoti išteklius

*1

*1

*1

| — | esamų darbuotojų pajėgumų optimizavimas. Laipsniškai naudojantis [...] (*1) proc. teigiamai padidės (t. y. 0,5 %) gamybinis našumas. Našumas dar labiau didės sumažinus [...] (*1) darbo vietų, iš dalies tai jau atlikta ([...] (*1)) ir iš dalies tai buvo atliekama 2015 m. ([...] (*1)), |
| --- | --- |

—

esamų darbuotojų pajėgumų optimizavimas. Laipsniškai naudojantis [...] (*1) proc. teigiamai padidės (t. y. 0,5 %) gamybinis našumas. Našumas dar labiau didės sumažinus [...] (*1) darbo vietų, iš dalies tai jau atlikta ([...] (*1)) ir iš dalies tai buvo atliekama 2015 m. ([...] (*1)),

esamų darbuotojų pajėgumų optimizavimas.

*1

*1

*1

*1

| — | masto ekonomija dėl didėjančių eismo srautų. Didėjant esamų klientų eismo srautams ir sudarant sutartis su naujais vežėjais, net ir tais, kurie vykdo veiklą laikotarpiais, kai paklausa nėra didelė, bus galima pagerinti darbuotojų sutelkimo koeficientą, dėl to gamybinis našumas 2017 m. padidės dar [...] (*1) proc., |
| --- | --- |

—

masto ekonomija dėl didėjančių eismo srautų. Didėjant esamų klientų eismo srautams ir sudarant sutartis su naujais vežėjais, net ir tais, kurie vykdo veiklą laikotarpiais, kai paklausa nėra didelė, bus galima pagerinti darbuotojų sutelkimo koeficientą, dėl to gamybinis našumas 2017 m. padidės dar [...] (*1) proc.,

masto ekonomija dėl didėjančių eismo srautų

*1

| — | struktūrinis veiklos procesų koregavimas. Patikos bendrovė nurodė šiuos numatomus našumo didinimo būdus: geresnis darbo planavimas ir organizavimas, investicijos į techninius sprendimus, kad tam tikrą veiklą būtų galima iš dalies arba visiškai automatizuoti, darbo jėgos išlaidų susiejimas su veiklos produktais ir rezultatais. Kalbant apie darbo planavimą, patikos bendrovė nurodė, kad bendrovė „Airport Handling“ numatė investuoti į naujas personalo valdymo ir pamainų skirstymo IT sistemas, dėl kurių bus racionaliau naudojami ištekliais, o našumas bus [...] (*1) proc. Be to, bendrovė „Airport Handling“ pradėjo naujos įrangos, turinčios šiuolaikines vietovės nustatymo sistemas, įsigijimo procesą. Apskaičiuota, kad reikės [...] (*1) proc. mažiau darbuotojų. |
| --- | --- |

—

struktūrinis veiklos procesų koregavimas. Patikos bendrovė nurodė šiuos numatomus našumo didinimo būdus: geresnis darbo planavimas ir organizavimas, investicijos į techninius sprendimus, kad tam tikrą veiklą būtų galima iš dalies arba visiškai automatizuoti, darbo jėgos išlaidų susiejimas su veiklos produktais ir rezultatais. Kalbant apie darbo planavimą, patikos bendrovė nurodė, kad bendrovė „Airport Handling“ numatė investuoti į naujas personalo valdymo ir pamainų skirstymo IT sistemas, dėl kurių bus racionaliau naudojami ištekliais, o našumas bus [...] (*1) proc. Be to, bendrovė „Airport Handling“ pradėjo naujos įrangos, turinčios šiuolaikines vietovės nustatymo sistemas, įsigijimo procesą. Apskaičiuota, kad reikės [...] (*1) proc. mažiau darbuotojų.

struktūrinis veiklos procesų koregavimas

*1

*1

| (189) | Pasak patikos bendrovės, pagal pirmaisiais veiklos mėnesiais bendrovės „Airport Handling“ pasiektus rezultatus Komisija gali ex post patikrinti, ar verslo plano prielaidos buvo patikimos. Patikos bendrovė nurodė pirmų keturių veiklos mėnesių rezultatus, iš jų matyti, kad [...] (*1) pelnas, neatskaičius mokesčių ir palūkanų, yra [...] (*1) EUR, [...] (*1) palyginti su 2014 m. rugpjūčio 6 d. verslo plano prognozėmis. Šią teigiamą tendenciją nulėmė [...] (*1) pajamos ([...] (*1) EUR) ir [...] (*1) išlaidos ([...] (*1) EUR). |
| --- | --- |

(189)

Pasak patikos bendrovės, pagal pirmaisiais veiklos mėnesiais bendrovės „Airport Handling“ pasiektus rezultatus Komisija gali ex post patikrinti, ar verslo plano prielaidos buvo patikimos. Patikos bendrovė nurodė pirmų keturių veiklos mėnesių rezultatus, iš jų matyti, kad [...] (*1) pelnas, neatskaičius mokesčių ir palūkanų, yra [...] (*1) EUR, [...] (*1) palyginti su 2014 m. rugpjūčio 6 d. verslo plano prognozėmis. Šią teigiamą tendenciją nulėmė [...] (*1) pajamos ([...] (*1) EUR) ir [...] (*1) išlaidos ([...] (*1) EUR).

ex post

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

5.2.   Bendrovės SEAH (likviduojamos bendrovės) pastabos

Bendrovės SEAH (likviduojamos bendrovės) pastabos

5.2.1.   Bendrovės SEAH turtas

Bendrovės SEAH turtas

| (190) | Pasak bendrovės SEAH, iki pradedant bendrovės SEAH likvidavimą antžeminių paslaugų teikimo įrangos balansinė vertė buvo [...] (*1) EUR. Vidutinis šios įrangos amžius buvo [...] (*1). Iš maždaug [...] (*1) didesnės vertės įrangos [...] (*1), išskyrus [...] (*1), tik [...] (*1) buvo įsigyta po 2006 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(190)

Pasak bendrovės SEAH, iki pradedant bendrovės SEAH likvidavimą antžeminių paslaugų teikimo įrangos balansinė vertė buvo [...] (*1) EUR. Vidutinis šios įrangos amžius buvo [...] (*1). Iš maždaug [...] (*1) didesnės vertės įrangos [...] (*1), išskyrus [...] (*1), tik [...] (*1) buvo įsigyta po 2006 m. gruodžio 31 d.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (191) | Pradėjus bendrovės SEAH likvidavimą, vienintelį kitą bendrovės turtą sudarė apyvartinis kapitalas, susijęs su veikla, nebevykdoma nuo 2014 m. rugsėjo 1 d. Be to, buvo tam tikrų [...] (*1). Per tą laiką tos pozicijos buvo likviduotos. Todėl, pasak bendrovės SEAH, likvidatorius, norėdamas finansuoti likvidavimo sąnaudas ir kitą likutinį debetą, gali pasikliauti tik antžeminių paslaugų teikimo įrangos pardavimu. |
| --- | --- |

(191)

Pradėjus bendrovės SEAH likvidavimą, vienintelį kitą bendrovės turtą sudarė apyvartinis kapitalas, susijęs su veikla, nebevykdoma nuo 2014 m. rugsėjo 1 d. Be to, buvo tam tikrų [...] (*1). Per tą laiką tos pozicijos buvo likviduotos. Todėl, pasak bendrovės SEAH, likvidatorius, norėdamas finansuoti likvidavimo sąnaudas ir kitą likutinį debetą, gali pasikliauti tik antžeminių paslaugų teikimo įrangos pardavimu.

*1

5.2.2.   Bendrovės SEAH turto pardavimo konkursas

Bendrovės SEAH turto pardavimo konkursas

| (192) | Viena pagrindinių likvidatoriaus užduočių buvo užbaigti atvirą, viešą ir nediskriminacinį bendrovės SEAH turto pardavimo konkursą, pradėtą dar neprasidėjus bendrovės likvidavimo procesui. |
| --- | --- |

(192)

Viena pagrindinių likvidatoriaus užduočių buvo užbaigti atvirą, viešą ir nediskriminacinį bendrovės SEAH turto pardavimo konkursą, pradėtą dar neprasidėjus bendrovės likvidavimo procesui.

| (193) | Pasak bendrovės SEAH, turtas buvo suskirstytas į devynias grupes, į jas įtrauktas funkciniu požiūriu atskiras papildantis vienas kitą įvairios vertės turtas. Tikslas buvo užtikrinti, kad konkurse būtų kuo daugiau dalyvių. Turtą suskirstant į grupes siekta atsižvelgti į rinkos poreikius, nustatytus pagal pagrindinių Italijos oro uostuose antžemines paslaugas teikiančių įmonių veiklą. Iš turimos informacijos matyti, kad pardavimo procedūra buvo skirta tik antžeminių paslaugų teikėjams, oro uostų veiklos vykdytojams, oro vežėjams, parduodamų rūšių įrangos gamintojams, perpardavėjams ir nuomos bendrovėms. Be to, buvo nustatyti tam tikri minimalūs mokumo reikalavimai – visų pirma i) bent 1 mln. EUR apyvarta, tenkanti kiekvienai turto, dėl kurio pirkimo ketinama teikti pasiūlymą, grupei; ii) bent 1 arba 2 (jeigu galimi pirkėjai teikia pasiūlymus dėl daugiau nei vienos turto grupės) milijonų eurų grynasis turtas; iii) skolos ir bendro turto santykis neviršija 3. Kvietimuose dalyvauti konkurse nebuvo nustatyti atrankos kriterijai, išskyrus pirmiau išdėstytus privalomus kriterijus. |
| --- | --- |

(193)

Pasak bendrovės SEAH, turtas buvo suskirstytas į devynias grupes, į jas įtrauktas funkciniu požiūriu atskiras papildantis vienas kitą įvairios vertės turtas. Tikslas buvo užtikrinti, kad konkurse būtų kuo daugiau dalyvių. Turtą suskirstant į grupes siekta atsižvelgti į rinkos poreikius, nustatytus pagal pagrindinių Italijos oro uostuose antžemines paslaugas teikiančių įmonių veiklą. Iš turimos informacijos matyti, kad pardavimo procedūra buvo skirta tik antžeminių paslaugų teikėjams, oro uostų veiklos vykdytojams, oro vežėjams, parduodamų rūšių įrangos gamintojams, perpardavėjams ir nuomos bendrovėms. Be to, buvo nustatyti tam tikri minimalūs mokumo reikalavimai – visų pirma i) bent 1 mln. EUR apyvarta, tenkanti kiekvienai turto, dėl kurio pirkimo ketinama teikti pasiūlymą, grupei; ii) bent 1 arba 2 (jeigu galimi pirkėjai teikia pasiūlymus dėl daugiau nei vienos turto grupės) milijonų eurų grynasis turtas; iii) skolos ir bendro turto santykis neviršija 3. Kvietimuose dalyvauti konkurse nebuvo nustatyti atrankos kriterijai, išskyrus pirmiau išdėstytus privalomus kriterijus.

| (194) | Bendrovė SEAH atkreipia dėmesį, kad nė vienas potencialus konkurso dalyvis nepareiškė susidomėjęs tuo turtu. Buvo gauta tik su konkursu nesusijusių prašymų suteikti informacijos, juos pateikė šalys, susidomėjusios tik tam tikro turto įsigijimu, bet kainos buvo gerokai mažesnės, nei nustatytosios nepriklausomų ekspertų. Bendrovė SEAH taip pat teigė, kad bendrovė „Airport Handling“ pareiškė susidomėjimą įsigyti aptariamąjį turtą, bet pasiūlymų nepateikė. Komisija atkreipia dėmesį, kad Italijos institucijos tuo metu, kai konsultavosi su Komisija dėl bendrovės SEA plano likviduoti bendrovę SEAH, įsteigti bendrovę „Airport Handling“ ir suteikti jai kapitalo, 2013 m. lapkričio 27 d. jau pareiškė, kad bendrovė „Airport Handling“ nedalyvaus pardavimo konkurse, taigi ir neteiks jokio pasiūlymo. |
| --- | --- |

(194)

Bendrovė SEAH atkreipia dėmesį, kad nė vienas potencialus konkurso dalyvis nepareiškė susidomėjęs tuo turtu. Buvo gauta tik su konkursu nesusijusių prašymų suteikti informacijos, juos pateikė šalys, susidomėjusios tik tam tikro turto įsigijimu, bet kainos buvo gerokai mažesnės, nei nustatytosios nepriklausomų ekspertų. Bendrovė SEAH taip pat teigė, kad bendrovė „Airport Handling“ pareiškė susidomėjimą įsigyti aptariamąjį turtą, bet pasiūlymų nepateikė. Komisija atkreipia dėmesį, kad Italijos institucijos tuo metu, kai konsultavosi su Komisija dėl bendrovės SEA plano likviduoti bendrovę SEAH, įsteigti bendrovę „Airport Handling“ ir suteikti jai kapitalo, 2013 m. lapkričio 27 d. jau pareiškė, kad bendrovė „Airport Handling“ nedalyvaus pardavimo konkurse, taigi ir neteiks jokio pasiūlymo.

| (195) | Po nesėkmingų bandymų parduoti bendrovės SEAH turtą, likvidatorius susisiekė su pagrindiniais sektoriaus veikos vykdytojais siekdamas aptarti galimybę tą turtą parduoti ir sąlygas, kuriomis toks pardavimas galbūt būtų vykdomas. |
| --- | --- |

(195)

Po nesėkmingų bandymų parduoti bendrovės SEAH turtą, likvidatorius susisiekė su pagrindiniais sektoriaus veikos vykdytojais siekdamas aptarti galimybę tą turtą parduoti ir sąlygas, kuriomis toks pardavimas galbūt būtų vykdomas.

5.2.3.   Turto vertinimas

Turto vertinimas

| (196) | Bendrovė SEAH priminė, kad prieš pradedant bendrovės SEAH likvidavimą, jos direktorių valdyba bendrovę IMQ pasirinko nepriklausoma eksperte ir jai pavedė įvertinti turtą. Vertinimas buvo pateiktas 2014 m. birželio 25 d., pasiūlytas [...] (*1) EUR per metus nuomos mokestis, ir tai laikyta verte, atitinkančia rinkos sąlygas. 2014 m. rugsėjo 1 d. bendrovė SEAH bendrovei E&Y pavedė atlikti antrą turto vertinimą. Patikėtinio prašymu, užduotį pateikti tokį antrą vertinimą bendrovei E&Y drauge pavedė bendrovė SEAH ir patikėtinis. Bendrovė E&Y pasiūlė 1,4 mln. EUR per metus nuomos mokestį. |
| --- | --- |

(196)

Bendrovė SEAH priminė, kad prieš pradedant bendrovės SEAH likvidavimą, jos direktorių valdyba bendrovę IMQ pasirinko nepriklausoma eksperte ir jai pavedė įvertinti turtą. Vertinimas buvo pateiktas 2014 m. birželio 25 d., pasiūlytas [...] (*1) EUR per metus nuomos mokestis, ir tai laikyta verte, atitinkančia rinkos sąlygas. 2014 m. rugsėjo 1 d. bendrovė SEAH bendrovei E&Y pavedė atlikti antrą turto vertinimą. Patikėtinio prašymu, užduotį pateikti tokį antrą vertinimą bendrovei E&Y drauge pavedė bendrovė SEAH ir patikėtinis. Bendrovė E&Y pasiūlė 1,4 mln. EUR per metus nuomos mokestį.

*1

| (197) | Bendrovė SEAH pridūrė, kad bendrovė „Airport Handling“ dabar bendrovės SEAH turtą naudoja pagal nuomos sutartį ir yra atsakinga už jo techninę priežiūrą (apskaičiuota, kad metinės techninės priežiūros išlaidos yra [...] (*1) EUR per metus). |
| --- | --- |

(197)

Bendrovė SEAH pridūrė, kad bendrovė „Airport Handling“ dabar bendrovės SEAH turtą naudoja pagal nuomos sutartį ir yra atsakinga už jo techninę priežiūrą (apskaičiuota, kad metinės techninės priežiūros išlaidos yra [...] (*1) EUR per metus).

*1

5.2.4.   Nuomos sutartis

Nuomos sutartis

| (198) | Pasak bendrovės SEAH, prieš sudarant nuomos sutartį, dėl jos vyko intensyvios šalių derybos, bet bendrovė SEA į derybas nesikišo. Bendrovė SEAH teigė, kad nuomos sutarties sudarymas yra privaloma sąlyga, taikoma siekiant išlaikyti turto vertę, laukiant kol turtas bus perleistas. Jeigu su bendrove „Airport Handling“ nebūtų pasirašyta nuomos sutartis, bendrovė SEAH būtų turėjusi įrangą pašalinti iš oro uosto patalpų, taigi būtų patirta didžiulių vežimo ir techninės priežiūros išlaidų. |
| --- | --- |

(198)

Pasak bendrovės SEAH, prieš sudarant nuomos sutartį, dėl jos vyko intensyvios šalių derybos, bet bendrovė SEA į derybas nesikišo. Bendrovė SEAH teigė, kad nuomos sutarties sudarymas yra privaloma sąlyga, taikoma siekiant išlaikyti turto vertę, laukiant kol turtas bus perleistas. Jeigu su bendrove „Airport Handling“ nebūtų pasirašyta nuomos sutartis, bendrovė SEAH būtų turėjusi įrangą pašalinti iš oro uosto patalpų, taigi būtų patirta didžiulių vežimo ir techninės priežiūros išlaidų.

| (199) | Bendrovė SEAH taip pat teigė, kad, atsižvelgiant į tai, kad nuomos sutartis baigia galioti 2015 m. rugpjūčio 31 d., likvidatorius svarstė galimybę turto atsisakyti. Bendrovė SEAH nurodo, kad, kai bus išsklaidytos Komisijos abejonės dėl ekonominio tęstinumo, turtą pardavusi bendrovei „Airport Handling“, bendrovė SEAH, vykstant likvidavimo procedūrai, galėtų maksimaliai padidinti to turto vertę. |
| --- | --- |

(199)

Bendrovė SEAH taip pat teigė, kad, atsižvelgiant į tai, kad nuomos sutartis baigia galioti 2015 m. rugpjūčio 31 d., likvidatorius svarstė galimybę turto atsisakyti. Bendrovė SEAH nurodo, kad, kai bus išsklaidytos Komisijos abejonės dėl ekonominio tęstinumo, turtą pardavusi bendrovei „Airport Handling“, bendrovė SEAH, vykstant likvidavimo procedūrai, galėtų maksimaliai padidinti to turto vertę.

5.3.   Bendrovės SEA pastabos

Bendrovės SEA pastabos

5.3.1.   Ekonominis tęstinumas

Ekonominis tęstinumas

| (200) | Bendrovės SEA nuomone, 2014 m. sprendime pradėti tyrimą nurodyta teismų praktika gerokai skiriasi nuo nagrinėjamojo atvejo. |
| --- | --- |

(200)

Bendrovės SEA nuomone, 2014 m. sprendime pradėti tyrimą nurodyta teismų praktika gerokai skiriasi nuo nagrinėjamojo atvejo.

| (201) | Pirmiausia, ta praktika išskirtinai susijusi su atvejais, kai pagalbos gavėjas turtą perduoda naujai įsteigtai bendrovei. Nurodyta teismų praktika iš esmės yra susijusi su atvejais, kai įmonės, gavusios nesuderinamą valstybės pagalbą ir negalėjusios grąžinti pagalbos, kuria joms suteiktas pranašumas, įsteigė naują bendrovę ir jai perdavė dalį savo veiklos. Antra, visose Komisijos nurodytose bylose pagalbos gavėjas naujai įsteigtai bendrovei perdavė didelės vertės turtą (veiklą, patalpas, prekes, nuosavybę, prekių ženklus, pramoninės nuosavybės teises). |
| --- | --- |

(201)

Pirmiausia, ta praktika išskirtinai susijusi su atvejais, kai pagalbos gavėjas turtą perduoda naujai įsteigtai bendrovei. Nurodyta teismų praktika iš esmės yra susijusi su atvejais, kai įmonės, gavusios nesuderinamą valstybės pagalbą ir negalėjusios grąžinti pagalbos, kuria joms suteiktas pranašumas, įsteigė naują bendrovę ir jai perdavė dalį savo veiklos. Antra, visose Komisijos nurodytose bylose pagalbos gavėjas naujai įsteigtai bendrovei perdavė didelės vertės turtą (veiklą, patalpas, prekes, nuosavybę, prekių ženklus, pramoninės nuosavybės teises).

| (202) | Pasak bendrovės SEA, atsižvelgiant į šio atvejo ypatumus padaryta išvada, kad bendrovė „Airport Handling“ negalėjo toliau turėti konkurencinio pranašumo, susijusio su tariama bendrovės SEAH gauta pagalba, nes ji iš bendrovės SEAH neperėmė jokio turto. Veikiau, bendrovei SEAH suteikto tariamo konkurencinio pranašumo būtų nebelikę bendrovę likvidavus, taigi pranašumas negalėjo būti perduotas. |
| --- | --- |

(202)

Pasak bendrovės SEA, atsižvelgiant į šio atvejo ypatumus padaryta išvada, kad bendrovė „Airport Handling“ negalėjo toliau turėti konkurencinio pranašumo, susijusio su tariama bendrovės SEAH gauta pagalba, nes ji iš bendrovės SEAH neperėmė jokio turto. Veikiau, bendrovei SEAH suteikto tariamo konkurencinio pranašumo būtų nebelikę bendrovę likvidavus, taigi pranašumas negalėjo būti perduotas.

| (203) | Bendrovė SEA primena, jog 2012 m. sprendime dėl susigrąžinimo Komisija padarė išvadą, kad bendrovei SEAH tariamas konkurencinis pranašumas buvo suteiktas finansuojant bendrovės patirtus nuostolius, daugiausia susidariusius dėl per didelių išlaidų darbuotojams. Primindama, kad išlaidos darbuotojams daro didelį poveikį antžeminių paslaugų teikėjų išlaidų struktūrai, nes sudaro 65–80 % visų išlaidų, bendrovė SEA nurodo, kad, kitaip nei Komisijos nurodytose bylose, šis atvejis nėra susijęs su akcijų arba turto, reikalingo siekiant vykdyti (arba veikiau tęsti) bendrovės SEAH veiklą, perdavimu ir nėra susijęs su sandoriu, kurio tikslas būtų apsaugoti pagalbos gavėjo turtą, taigi ir apeiti įsakymą susigrąžinti suteiktą pagalbą. |
| --- | --- |

(203)

Bendrovė SEA primena, jog 2012 m. sprendime dėl susigrąžinimo Komisija padarė išvadą, kad bendrovei SEAH tariamas konkurencinis pranašumas buvo suteiktas finansuojant bendrovės patirtus nuostolius, daugiausia susidariusius dėl per didelių išlaidų darbuotojams. Primindama, kad išlaidos darbuotojams daro didelį poveikį antžeminių paslaugų teikėjų išlaidų struktūrai, nes sudaro 65–80 % visų išlaidų, bendrovė SEA nurodo, kad, kitaip nei Komisijos nurodytose bylose, šis atvejis nėra susijęs su akcijų arba turto, reikalingo siekiant vykdyti (arba veikiau tęsti) bendrovės SEAH veiklą, perdavimu ir nėra susijęs su sandoriu, kurio tikslas būtų apsaugoti pagalbos gavėjo turtą, taigi ir apeiti įsakymą susigrąžinti suteiktą pagalbą.

| (204) | Pasak bendrovės SEA, reikėtų taip pat atkreipti dėmesį, kad, kadangi bendrovei SEAH gavus tariamą valstybės pagalbą įgytu pranašumu pasinaudota dėl pernelyg didelių darbo sąnaudų susidariusiems nuostoliams padengti, tokio pranašumo tikrai nebeliko likvidavus bendrovę ir atleidus darbuotojus. Bendrovės SEA nuomone, tai, kad buvusius bendrovės SEAH darbuotojus vėliau formaliai ir iš esmės kitokiomis sąlygomis pasamdė bendrovė „Airport Handling“, šios išvados labai pakeisti negali. |
| --- | --- |

(204)

Pasak bendrovės SEA, reikėtų taip pat atkreipti dėmesį, kad, kadangi bendrovei SEAH gavus tariamą valstybės pagalbą įgytu pranašumu pasinaudota dėl pernelyg didelių darbo sąnaudų susidariusiems nuostoliams padengti, tokio pranašumo tikrai nebeliko likvidavus bendrovę ir atleidus darbuotojus. Bendrovės SEA nuomone, tai, kad buvusius bendrovės SEAH darbuotojus vėliau formaliai ir iš esmės kitokiomis sąlygomis pasamdė bendrovė „Airport Handling“, šios išvados labai pakeisti negali.

| (205) | Bendrovė SEA priduria, kad, net jeigu būtų sutikta, jog fakto, kad bendrovės SEAH turtas nebuvo perduotas bendrovei „Airport Handling“, nepakanka siekiant padaryti išvadą, kad nesama ekonominio pranašumo, negali būti laikoma, kad sandorio, kuriuo grindžiamas bendrovės „Airport Handling“ įsteigimas, aplinkybių visuma sudarė sąlygas apeiti įsakymą susigrąžinti suteiktą pagalbą. |
| --- | --- |

(205)

Bendrovė SEA priduria, kad, net jeigu būtų sutikta, jog fakto, kad bendrovės SEAH turtas nebuvo perduotas bendrovei „Airport Handling“, nepakanka siekiant padaryti išvadą, kad nesama ekonominio pranašumo, negali būti laikoma, kad sandorio, kuriuo grindžiamas bendrovės „Airport Handling“ įsteigimas, aplinkybių visuma sudarė sąlygas apeiti įsakymą susigrąžinti suteiktą pagalbą.

| (206) | Pasak bendrovės SEA, sprendimas steigti naują antžeminių paslaugų teikimo bendrovę, veikiančią rinkos sąlygomis ir konkuruojančią su kitais paslaugų teikėjais, yra grindžiamas ekonomine logika ir pateisinamas valdymo modeliu, kuris labai skiriasi nuo ankstesnio veiklos vykdytojo, t. y. bendrovės SEAH, valdymo modelio ([...] (*1)), nes juo siekiama tikslo per vidutinės trukmės ir ilgalaikį laikotarpį pasiekti tvarų pelningumą. |
| --- | --- |

(206)

Pasak bendrovės SEA, sprendimas steigti naują antžeminių paslaugų teikimo bendrovę, veikiančią rinkos sąlygomis ir konkuruojančią su kitais paslaugų teikėjais, yra grindžiamas ekonomine logika ir pateisinamas valdymo modeliu, kuris labai skiriasi nuo ankstesnio veiklos vykdytojo, t. y. bendrovės SEAH, valdymo modelio ([...] (*1)), nes juo siekiama tikslo per vidutinės trukmės ir ilgalaikį laikotarpį pasiekti tvarų pelningumą.

*1

| (207) | Bendrovė SEA teigia, jog bendrovės SEAH pranešimas, kad ji nebevykdys veiklos Milano oro uostuose, ir bendrovės SEAH likvidavimas rinkoje išjudino veiksmingą konkurenciją, ir tuo metu Milano oro uoste veiklą vykdantys oro vežėjai antžeminių paslaugų teikėją galėjo rinktis remdamiesi lyginamuoju įvairių paslaugų teikėjų pateiktų pasiūlymų vertinimu. |
| --- | --- |

(207)

Bendrovė SEA teigia, jog bendrovės SEAH pranešimas, kad ji nebevykdys veiklos Milano oro uostuose, ir bendrovės SEAH likvidavimas rinkoje išjudino veiksmingą konkurenciją, ir tuo metu Milano oro uoste veiklą vykdantys oro vežėjai antžeminių paslaugų teikėją galėjo rinktis remdamiesi lyginamuoju įvairių paslaugų teikėjų pateiktų pasiūlymų vertinimu.

| (208) | Pasak bendrovės SEA, būtent po šio konkurencinio proceso bendrovei „Airport Handling“ pavyko sėkmingai sudaryti sutartis su oro vežėjais, ir ji tai padarė visiškai nepriklausydama nuo bendrovės SEA. Iš tikrųjų, keli vežėjai, anksčiau buvę bendrovės SEAH klientai, nusprendė nesinaudoti bendrovės „Airport Handling“ paslaugomis, o bendrovė „Airport Handling“ sudarė keletą sutarčių su vežėjais, kurie anksčiau nesinaudojo bendrovės SEAH paslaugomis. |
| --- | --- |

(208)

Pasak bendrovės SEA, būtent po šio konkurencinio proceso bendrovei „Airport Handling“ pavyko sėkmingai sudaryti sutartis su oro vežėjais, ir ji tai padarė visiškai nepriklausydama nuo bendrovės SEA. Iš tikrųjų, keli vežėjai, anksčiau buvę bendrovės SEAH klientai, nusprendė nesinaudoti bendrovės „Airport Handling“ paslaugomis, o bendrovė „Airport Handling“ sudarė keletą sutarčių su vežėjais, kurie anksčiau nesinaudojo bendrovės SEAH paslaugomis.

| (209) | Be to, pasak bendrovės SEA, pagal Tarybos direktyvas 78/660/EEB (18) ir 83/349/EEB (19) dėl konsoliduotųjų finansinių ataskaitų (į Italijos teisę perkeltas 1991 m. balandžio 9 d. teisėkūros procedūra priimtu aktu Nr. 127), kadangi nuo tada, kai patikos bendrovei buvo perduota bendrovės SEA turima akcijų dalis, ši bendrovė neturi jokių bendrovės „Airport Handling“ kontrolės ir valdymo įgaliojimų, bendrovė „Airport Handling“ apskaitos tikslais nebėra bendrovių grupės „SEA Group“ dalis, taigi jos biudžetas nekonsoliduojamas su bendrovės SEA biudžetu. |
| --- | --- |

(209)

Be to, pasak bendrovės SEA, pagal Tarybos direktyvas 78/660/EEB (18) ir 83/349/EEB (19) dėl konsoliduotųjų finansinių ataskaitų (į Italijos teisę perkeltas 1991 m. balandžio 9 d. teisėkūros procedūra priimtu aktu Nr. 127), kadangi nuo tada, kai patikos bendrovei buvo perduota bendrovės SEA turima akcijų dalis, ši bendrovė neturi jokių bendrovės „Airport Handling“ kontrolės ir valdymo įgaliojimų, bendrovė „Airport Handling“ apskaitos tikslais nebėra bendrovių grupės „SEA Group“ dalis, taigi jos biudžetas nekonsoliduojamas su bendrovės SEA biudžetu.

18

19

| (210) | Be to, siekdami, kad trečiosios šalys greičiau įsigytų bendrovės „Airport Handling“ kapitalo dalį, bendrovė SEA ir patikėtinis 2015 m. sausio 26 d. pasirašė įgyvendinimo pagal patikos dokumento 20 straipsnį nuostatus; tuo siekta patikėtiniui nustatyti pareigą ieškoti trečiosios šalies investuotojo. Patikėtinis ir bendrovė SEA nusprendė banką nepriklausomu konsultantu vykdant šią užduotį paskirti „BNP Paribas“. |
| --- | --- |

(210)

Be to, siekdami, kad trečiosios šalys greičiau įsigytų bendrovės „Airport Handling“ kapitalo dalį, bendrovė SEA ir patikėtinis 2015 m. sausio 26 d. pasirašė įgyvendinimo pagal patikos dokumento 20 straipsnį nuostatus; tuo siekta patikėtiniui nustatyti pareigą ieškoti trečiosios šalies investuotojo. Patikėtinis ir bendrovė SEA nusprendė banką nepriklausomu konsultantu vykdant šią užduotį paskirti „BNP Paribas“.

| (211) | Bankas „BNP Paribas“ padėjo bendrovei „Airport Handling“ rengti akcijų pardavimo pasiūlymą, susisiekė su keliais investuotojais, galimai susidomėjusiais bendrovės „Airport Handling“ kapitalo dalies įsigijimu, ir rengė susitikimus su potencialiais investuotojais. |
| --- | --- |

(211)

Bankas „BNP Paribas“ padėjo bendrovei „Airport Handling“ rengti akcijų pardavimo pasiūlymą, susisiekė su keliais investuotojais, galimai susidomėjusiais bendrovės „Airport Handling“ kapitalo dalies įsigijimu, ir rengė susitikimus su potencialiais investuotojais.

| (212) | Bendrovė SEA pridūrė, kad, privačiam investuotojui įsigijus bent 30 % bendrovės „Airport Handling“ akcijų, bendrovė SEA svarstys galimybę ieškoti investuotojų, suinteresuotų perimti didžiąją bendrovės akcijų dalį. |
| --- | --- |

(212)

Bendrovė SEA pridūrė, kad, privačiam investuotojui įsigijus bent 30 % bendrovės „Airport Handling“ akcijų, bendrovė SEA svarstys galimybę ieškoti investuotojų, suinteresuotų perimti didžiąją bendrovės akcijų dalį.

5.3.2.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (213) | Bendrovė SEA laikosi nuomonės, kad to, jog bendrovė „Airport Handling“ yra valstybinė bendrovė, nepakanka išvadai, kad jos ištekliai pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės ištekliai, padaryti. Be to, įsteigus patikos bendrovę, bendrovė SEA finansinių bendrovės „Airport Handling“ išteklių nebekontroliuoja, todėl negalima teigti, kad tai valstybės ištekliai pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(213)

Bendrovė SEA laikosi nuomonės, kad to, jog bendrovė „Airport Handling“ yra valstybinė bendrovė, nepakanka išvadai, kad jos ištekliai pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės ištekliai, padaryti. Be to, įsteigus patikos bendrovę, bendrovė SEA finansinių bendrovės „Airport Handling“ išteklių nebekontroliuoja, todėl negalima teigti, kad tai valstybės ištekliai pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

| (214) | Šiuo atžvilgiu bendrovė SEA priduria, kad:






  — | pirmąjį 3,7 mln. EUR vertės kapitalo didinimą 2014 m. rugpjūčio 27 d. patvirtino bendrovės „Airport Handling“ akcininkų visuotinis susirinkimas. Tą pačią dieną patikos bendrovei buvo perduotos visos bendrovės SEA turimos bendrovės SEAH akcijos. Tą dieną patikėtinis visais teisiniais tikslais tapo vieninteliu bendrovės „Airport Handling“ akcininku, |
| --- | --- | --- |

(214)

Šiuo atžvilgiu bendrovė SEA priduria, kad:

—

pirmąjį 3,7 mln. EUR vertės kapitalo didinimą 2014 m. rugpjūčio 27 d. patvirtino bendrovės „Airport Handling“ akcininkų visuotinis susirinkimas. Tą pačią dieną patikos bendrovei buvo perduotos visos bendrovės SEA turimos bendrovės SEAH akcijos. Tą dieną patikėtinis visais teisiniais tikslais tapo vieninteliu bendrovės „Airport Handling“ akcininku,

| — | tą pačią dieną patikėtinis, vienintelis bendrovės „Airport Handling“ akcininkas, išleido 20 000 dalyvaujančiųjų nuosavybės priemonių iš viso už 20 mln. EUR. 2014 m. rugpjūčio 28 d. bendrovė SEA dalyvaujančiąsias nuosavybės priemones pasirašė ir už visas jas sumokėjo. |
| --- | --- |

—

tą pačią dieną patikėtinis, vienintelis bendrovės „Airport Handling“ akcininkas, išleido 20 000 dalyvaujančiųjų nuosavybės priemonių iš viso už 20 mln. EUR. 2014 m. rugpjūčio 28 d. bendrovė SEA dalyvaujančiąsias nuosavybės priemones pasirašė ir už visas jas sumokėjo.

| (215) | Bendrovė SEA pabrėžia, kad bendrovės „Airport Handling“ finansiniai ištekliai nuo pat jų perdavimo buvo visą laiką kontroliuojami vienintelio bendrovės „Airport Handling“ akcininko, t. y. patikėtinio. |
| --- | --- |

(215)

Bendrovė SEA pabrėžia, kad bendrovės „Airport Handling“ finansiniai ištekliai nuo pat jų perdavimo buvo visą laiką kontroliuojami vienintelio bendrovės „Airport Handling“ akcininko, t. y. patikėtinio.

| (216) | Bendrovės SEA nuomone, iš to, kas pirmiau išdėstyta, matyti, kad bendrovės SEA viešasis akcininkas (Milano savivaldybė), negali tiesiogiai arba netiesiogiai daryti kokios nors įtakos finansinių priemonių naudojimui bendrovės „Airport Handling“ atžvilgiu ir kad visą patikos bendrovės veikimo laikotarpį tuos išteklius kontroliuos patikėtinis. Bet kuriuo atveju, įsteigus patikos bendrovę, bendrovė SEA neteko savo įgaliojimo skirti bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybos narius. |
| --- | --- |

(216)

Bendrovės SEA nuomone, iš to, kas pirmiau išdėstyta, matyti, kad bendrovės SEA viešasis akcininkas (Milano savivaldybė), negali tiesiogiai arba netiesiogiai daryti kokios nors įtakos finansinių priemonių naudojimui bendrovės „Airport Handling“ atžvilgiu ir kad visą patikos bendrovės veikimo laikotarpį tuos išteklius kontroliuos patikėtinis. Bet kuriuo atveju, įsteigus patikos bendrovę, bendrovė SEA neteko savo įgaliojimo skirti bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybos narius.

5.4.   Suinteresuotosios šalies pastabos

Suinteresuotosios šalies pastabos

| (217) | Komisija gavo suinteresuotosios šalies pastabų; ši šalis pageidavo, kad nei jos tapatybė, nei pastabos nebūtų atskleistos jokiai trečiajai šaliai. |
| --- | --- |

(217)

Komisija gavo suinteresuotosios šalies pastabų; ši šalis pageidavo, kad nei jos tapatybė, nei pastabos nebūtų atskleistos jokiai trečiajai šaliai.

6.   ITALIJOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTOSIOS ŠALIES PASTABŲ

ITALIJOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTOSIOS ŠALIES PASTABŲ

| (218) | Italija pateikė pastabų dėl patikos bendrovės ir bendrovės SEA pastabų, pateiktų vykstant tyrimui. |
| --- | --- |

(218)

Italija pateikė pastabų dėl patikos bendrovės ir bendrovės SEA pastabų, pateiktų vykstant tyrimui.

| (219) | Italija visiškai pritarė pirmiau minėtų suinteresuotųjų šalių pateiktoms pastaboms ir pabrėžė, jog iš jų matyti, kad, viena vertus, Italijos institucijos į bendrovės SEA veiklą ir jos sprendimą investuoti į bendrovę „Airport Handling“ nesikišo, ir, antra vertus, kad bendrovė „Airport Handling“ netęsia bendrovės SEAH ekonominės veiklos. |
| --- | --- |

(219)

Italija visiškai pritarė pirmiau minėtų suinteresuotųjų šalių pateiktoms pastaboms ir pabrėžė, jog iš jų matyti, kad, viena vertus, Italijos institucijos į bendrovės SEA veiklą ir jos sprendimą investuoti į bendrovę „Airport Handling“ nesikišo, ir, antra vertus, kad bendrovė „Airport Handling“ netęsia bendrovės SEAH ekonominės veiklos.

7.   VERTINIMAS

VERTINIMAS

| (220) | Šiuo atveju Komisija turi vertinti du atskirus dalykus: pirma, galimą bendrovei „SEA Handling“ taikomos sprendime dėl susigrąžinimo nustatytos pareigos grąžinti pagalbą perdavimą bendrovei „Airport Handling“; antra, galimą pagalbą, susijusią su bendrovės SEA 25 mln. EUR kapitalo injekcija į bendrovę „Airport Handling“. |
| --- | --- |

(220)

Šiuo atveju Komisija turi vertinti du atskirus dalykus: pirma, galimą bendrovei „SEA Handling“ taikomos sprendime dėl susigrąžinimo nustatytos pareigos grąžinti pagalbą perdavimą bendrovei „Airport Handling“; antra, galimą pagalbą, susijusią su bendrovės SEA 25 mln. EUR kapitalo injekcija į bendrovę „Airport Handling“.

7.1.   Ekonominis tęstinumas ir pareigos grąžinti pagalbą perdavimas

Ekonominis tęstinumas ir pareigos grąžinti pagalbą perdavimas

| (221) | Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, neteisėta ir nesuderinama pagalba turi būti susigrąžinta iš įmonių, kurios faktiškai turėjo iš jos naudos (20). |
| --- | --- |

(221)

Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, neteisėta ir nesuderinama pagalba turi būti susigrąžinta iš įmonių, kurios faktiškai turėjo iš jos naudos (20).

20

| (222) | Jeigu valstybės pagalbos gavėjai yra nemokūs, pareiga grąžinti pagalbą gali būti vykdoma su pagalbos grąžinimu susijusį įsipareigojimą įrašant į įsipareigojimų sąrašą, jeigu pagalbos gavėjas traukiasi iš rinkos (21). Teismas nustatė, kad „kai įmonė, neteisėtos pagalbos gavėja, bankrutuoja ir sukuriama bendrovė tam, kad tęstų dalį šios bankrutuojančios įmonės veiklos, šios veiklos tęsimas, nors atitinkama pagalba nebuvo visiškai susigrąžinta, gali reikšti, kad dėl šios bendrovės konkurencinio pranašumo, turėto jos konkurentų atžvilgiu, iškraipytos konkurencijos situacija tęsiasi. Iš tokios naujai įsteigtos bendrovės, jeigu ji turi šį pranašumą, gali būti reikalaujama grąžinti nagrinėjamą pagalbą. Taip yra, be kita ko, tuo atveju, kai nustatoma, kad ši bendrovė faktiškai išsaugo konkurencinį pranašumą, susijusį su šios pagalbos suteikimu, ypač kai įsigyja likviduojamos bendrovės turtą mainais nepervesdama sumos, atitinkančios rinkos sąlygas, ar kai yra nustatyta, jog įsteigus tokią bendrovę buvo apeita pareiga grąžinti minėtą pagalbą“ (22). |
| --- | --- |

(222)

Jeigu valstybės pagalbos gavėjai yra nemokūs, pareiga grąžinti pagalbą gali būti vykdoma su pagalbos grąžinimu susijusį įsipareigojimą įrašant į įsipareigojimų sąrašą, jeigu pagalbos gavėjas traukiasi iš rinkos (21). Teismas nustatė, kad „kai įmonė, neteisėtos pagalbos gavėja, bankrutuoja ir sukuriama bendrovė tam, kad tęstų dalį šios bankrutuojančios įmonės veiklos, šios veiklos tęsimas, nors atitinkama pagalba nebuvo visiškai susigrąžinta, gali reikšti, kad dėl šios bendrovės konkurencinio pranašumo, turėto jos konkurentų atžvilgiu, iškraipytos konkurencijos situacija tęsiasi. Iš tokios naujai įsteigtos bendrovės, jeigu ji turi šį pranašumą, gali būti reikalaujama grąžinti nagrinėjamą pagalbą. Taip yra, be kita ko, tuo atveju, kai nustatoma, kad ši bendrovė faktiškai išsaugo konkurencinį pranašumą, susijusį su šios pagalbos suteikimu, ypač kai įsigyja likviduojamos bendrovės turtą mainais nepervesdama sumos, atitinkančios rinkos sąlygas, ar kai yra nustatyta, jog įsteigus tokią bendrovę buvo apeita pareiga grąžinti minėtą pagalbą“ (22).

21

22

| (223) | Kalbant apie pagalbos gavėjo turto perdavimą kitai jo veiklą tęsiančiai bendrovei, Teismas patvirtino, kad, vertinant abiejų bendrovių ekonominį tęstinumą, gali būti atsižvelgta į šiuos veiksnius (23): perdavimo mastą (turtas ir įsipareigojimai, darbo jėgos tęstinumas, sugrupuotas turtas ir pan.); perdavimo kainą; įsigyjančiosios įmonės ir pirminės įmonės akcininkų arba savininkų tapatybę; momentą, kuriuo vykdomas perdavimas (kai tyrimas jau pradėtas, inicijavus procedūrą ar priėmus galutinį sprendimą); ir, galiausiai, ekonominę sandorio logiką. |
| --- | --- |

(223)

Kalbant apie pagalbos gavėjo turto perdavimą kitai jo veiklą tęsiančiai bendrovei, Teismas patvirtino, kad, vertinant abiejų bendrovių ekonominį tęstinumą, gali būti atsižvelgta į šiuos veiksnius (23): perdavimo mastą (turtas ir įsipareigojimai, darbo jėgos tęstinumas, sugrupuotas turtas ir pan.); perdavimo kainą; įsigyjančiosios įmonės ir pirminės įmonės akcininkų arba savininkų tapatybę; momentą, kuriuo vykdomas perdavimas (kai tyrimas jau pradėtas, inicijavus procedūrą ar priėmus galutinį sprendimą); ir, galiausiai, ekonominę sandorio logiką.

gali būti atsižvelgta

23

| (224) | Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, minėtaisiais veiksniais galima remtis įvairiu mastu, atsižvelgiant į specifinius konkretaus atvejo požymius (24). Vadinasi, Komisija neprivalo atsižvelgti į visus tuos veiksnius, kaip matyti iš frazės „gali būti atsižvelgta“ (25). |
| --- | --- |

(224)

Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, minėtaisiais veiksniais galima remtis įvairiu mastu, atsižvelgiant į specifinius konkretaus atvejo požymius (24). Vadinasi, Komisija neprivalo atsižvelgti į visus tuos veiksnius, kaip matyti iš frazės „gali būti atsižvelgta“ (25).

24

25

| (225) | Siekdama nuspręsti, ar tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ esama ekonominio tęstinumo ir ar antrąją galima laikyti atsakinga už pirmajai suteiktos nesuderinamos pagalbos grąžinimą, Komisija rėmėsi minėtais rodikliais, susijusiais su aptariamojo atvejo konkrečiomis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(225)

Siekdama nuspręsti, ar tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ esama ekonominio tęstinumo ir ar antrąją galima laikyti atsakinga už pirmajai suteiktos nesuderinamos pagalbos grąžinimą, Komisija rėmėsi minėtais rodikliais, susijusiais su aptariamojo atvejo konkrečiomis aplinkybėmis.

7.1.1.   Perdavimo mastas

Perdavimo mastas

7.1.1.1.   Darbo jėgos ir darbo sutarčių perdavimas

Darbo jėgos ir darbo sutarčių perdavimas

| (226) | Pradėjus bendrovės SEAH likvidavimą, daug jos buvusių darbuotojų buvo vėl įdarbinti bendrovėje „Airport Handling“, ir iš pradžių jie sudarė šios bendrovės darbuotojų daugumą. Todėl reikia analizuoti, ar iš to nematyti, jog stengiamasi apeiti sprendimą susigrąžinti pagalbą. Tuo tikslu reikėtų vertinti, ar procesas, nulėmęs tą rezultatą, nebuvo tiesiog bendrovės SEAH darbo jėgos perkėlimas į bendrovę „Airport Handling“, išlaikant pagrindinius bruožus. Tai įvertinti dar aktualiau dėl to, kad antžemines paslaugas teikiančiai bendrovei darbo jėga yra pagrindinis išteklius, būtinas, kad ji galėtų vykdyti veiklą (26). |
| --- | --- |

(226)

Pradėjus bendrovės SEAH likvidavimą, daug jos buvusių darbuotojų buvo vėl įdarbinti bendrovėje „Airport Handling“, ir iš pradžių jie sudarė šios bendrovės darbuotojų daugumą. Todėl reikia analizuoti, ar iš to nematyti, jog stengiamasi apeiti sprendimą susigrąžinti pagalbą. Tuo tikslu reikėtų vertinti, ar procesas, nulėmęs tą rezultatą, nebuvo tiesiog bendrovės SEAH darbo jėgos perkėlimas į bendrovę „Airport Handling“, išlaikant pagrindinius bruožus. Tai įvertinti dar aktualiau dėl to, kad antžemines paslaugas teikiančiai bendrovei darbo jėga yra pagrindinis išteklius, būtinas, kad ji galėtų vykdyti veiklą (26).

26

| (227) | Pasak Italijos, tarp bendrovės SEAH ir bendrovės „Airport Handling“ darbo jėgos tęstinumo nėra, nes bendrovė SEAH darbo sutartis nutraukė, o bendrovė „Airport Handling“ darbuotojus įdarbino pagal naujas sutartis ir nustačiusi visiškai kitokias sąlygas. Šį požiūrį palaikė ir bendrovė „Airport Handling“, ir bendrovė SEA. |
| --- | --- |

(227)

Pasak Italijos, tarp bendrovės SEAH ir bendrovės „Airport Handling“ darbo jėgos tęstinumo nėra, nes bendrovė SEAH darbo sutartis nutraukė, o bendrovė „Airport Handling“ darbuotojus įdarbino pagal naujas sutartis ir nustačiusi visiškai kitokias sąlygas. Šį požiūrį palaikė ir bendrovė „Airport Handling“, ir bendrovė SEA.

| (228) | Italijos nuomone, bendrovės SEA, bendrovės SEAH ir profesinių sąjungų 2013 m. lapkričio 4 d. pasirašytas susitarimas neturėtų būti aiškinamas kaip susitarimas, kuriuo buvusiems bendrovės SEAH darbuotojams užtikrintos teisės, įgytos pagal ankstesnes sutartis su bendrove SEAH. Toks susitarimas turėtų būti iš esmės programinis dokumentas, vėliau pakeistas 2014 m. birželio 4 d. pasirašytais susitarimais. Iš tų susitarimų formuluotės būtų aišku, kad buvusiems bendrovės SEAH darbuotojams neužtikrintos anksčiau įgytos teisės, veikiau bendrovė „Airport Handling“ juos įdarbino visiškai naujomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(228)

Italijos nuomone, bendrovės SEA, bendrovės SEAH ir profesinių sąjungų 2013 m. lapkričio 4 d. pasirašytas susitarimas neturėtų būti aiškinamas kaip susitarimas, kuriuo buvusiems bendrovės SEAH darbuotojams užtikrintos teisės, įgytos pagal ankstesnes sutartis su bendrove SEAH. Toks susitarimas turėtų būti iš esmės programinis dokumentas, vėliau pakeistas 2014 m. birželio 4 d. pasirašytais susitarimais. Iš tų susitarimų formuluotės būtų aišku, kad buvusiems bendrovės SEAH darbuotojams neužtikrintos anksčiau įgytos teisės, veikiau bendrovė „Airport Handling“ juos įdarbino visiškai naujomis sąlygomis.

| (229) | Remiantis informacija, gauta vykstant oficialiai tyrimo procedūrai, Komisija vertino i) procesą, kuriuo didelė dalis bendrovės SEAH darbo jėgos buvo vėl pasamdyta bendrovės „Airport Handling“, ir ii) susitarimus su profesinėmis sąjungomis dėl bendrovės SEAH darbo jėgos pakartotinio įdarbinimo. |
| --- | --- |

(229)

Remiantis informacija, gauta vykstant oficialiai tyrimo procedūrai, Komisija vertino i) procesą, kuriuo didelė dalis bendrovės SEAH darbo jėgos buvo vėl pasamdyta bendrovės „Airport Handling“, ir ii) susitarimus su profesinėmis sąjungomis dėl bendrovės SEAH darbo jėgos pakartotinio įdarbinimo.

| (230) | Pirma, kalbant apie procesą, reikėtų atkreipti dėmesį, kad iš pradžių bendrovės SEAH darbo sutartys bendrovei „Airport Handling“ nebuvo perduotos de jure. Sutartys su bendrove SEAH buvo teisėtai nutrauktos, o su bendrove „Airport Handling“ buvo pasirašytos naujos sutartys. Be to, bendrovės SEAH darbo sutartys nebuvo nei savaime, nei visuotinai perduotos bendrovei „Airport Handling“. Iš tikrųjų, nebuvo jokio darbo sutarčių perdavimo. Greičiau, pirmoji bendrovė darbo sutartis nutraukė, o antroji bendrovė dalį darbuotojų įdarbino kitokiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(230)

Pirma, kalbant apie procesą, reikėtų atkreipti dėmesį, kad iš pradžių bendrovės SEAH darbo sutartys bendrovei „Airport Handling“ nebuvo perduotos de jure. Sutartys su bendrove SEAH buvo teisėtai nutrauktos, o su bendrove „Airport Handling“ buvo pasirašytos naujos sutartys. Be to, bendrovės SEAH darbo sutartys nebuvo nei savaime, nei visuotinai perduotos bendrovei „Airport Handling“. Iš tikrųjų, nebuvo jokio darbo sutarčių perdavimo. Greičiau, pirmoji bendrovė darbo sutartis nutraukė, o antroji bendrovė dalį darbuotojų įdarbino kitokiomis sąlygomis.

de jure

| (231) | Antra, kalbant apie perdavimo mastą, reikia pažymėti tai: 2014 m. balandžio 22 d., kai bendrovė SEAH ėmė taikyti atleistų darbuotojų judumo schemą, darbuotojų ji turėjo [...] (*1), ir tai atitiko [...] (*1) etato ekvivalentus. Remiantis turimais duomenimis, 2015 m. gegužės 31 d., t. y. po 9 veiklos mėnesių, bendrovė „Airport Handling“ turėjo [...] (*1) darbuotojų, iš jų [...] (*1) anksčiau buvo bendrovės SEAH darbuotojais. Taigi, bendrovė „Airport Handling“ iki to laiko buvo perėmusi apie [...] (*1) proc. bendrovės SEAH darbuotojų. Vadinasi, perkelti ne visi darbuotojai ir perkėlimas praktiškai neužbaigtas. Tačiau taip pat reikia pažymėti, kad bendrovės „Airport Handling“ darbo jėgą, bent ankstyvame veiklos pradžios etape, sudarė beveik išskirtinai tik buvę bendrovės SEAH darbuotojai. |
| --- | --- |

(231)

Antra, kalbant apie perdavimo mastą, reikia pažymėti tai: 2014 m. balandžio 22 d., kai bendrovė SEAH ėmė taikyti atleistų darbuotojų judumo schemą, darbuotojų ji turėjo [...] (*1), ir tai atitiko [...] (*1) etato ekvivalentus. Remiantis turimais duomenimis, 2015 m. gegužės 31 d., t. y. po 9 veiklos mėnesių, bendrovė „Airport Handling“ turėjo [...] (*1) darbuotojų, iš jų [...] (*1) anksčiau buvo bendrovės SEAH darbuotojais. Taigi, bendrovė „Airport Handling“ iki to laiko buvo perėmusi apie [...] (*1) proc. bendrovės SEAH darbuotojų. Vadinasi, perkelti ne visi darbuotojai ir perkėlimas praktiškai neužbaigtas. Tačiau taip pat reikia pažymėti, kad bendrovės „Airport Handling“ darbo jėgą, bent ankstyvame veiklos pradžios etape, sudarė beveik išskirtinai tik buvę bendrovės SEAH darbuotojai.

*1

*1

*1

*1

*1

| (232) | Trečia, kalbant apie esmines pakartotinio įdarbinimo sąlygas, Komisija atkreipia dėmesį, kad bendrovės „Airport Handling“ su buvusiais bendrovės SEAH darbuotojais pasirašytos sutartys nuo ankstesnių sutarčių su bendrove SEAH skyrėsi ir formaliai, ir esme, visų pirma dėl to, kad taikomos kitokios sąlygos:






  — | bendrovės „Airport Handling“ darbuotojams taikoma [...] (*1), |
| --- | --- | --- |

(232)

Trečia, kalbant apie esmines pakartotinio įdarbinimo sąlygas, Komisija atkreipia dėmesį, kad bendrovės „Airport Handling“ su buvusiais bendrovės SEAH darbuotojais pasirašytos sutartys nuo ankstesnių sutarčių su bendrove SEAH skyrėsi ir formaliai, ir esme, visų pirma dėl to, kad taikomos kitokios sąlygos:

—

bendrovės „Airport Handling“ darbuotojams taikoma [...] (*1),

*1

| — | bendrovė „Airport Handling“ netaiko [...] (*1), kuriuo papildoma nacionalinė kolektyvinė sutartis, |
| --- | --- |

—

bendrovė „Airport Handling“ netaiko [...] (*1), kuriuo papildoma nacionalinė kolektyvinė sutartis,

*1

| — | esminiai darbo sąlygų pokyčiai:






  — | [...] (*1), |
| --- | --- | --- |

—

esminiai darbo sąlygų pokyčiai:

—

[...] (*1),

*1

| — | [...] (*1), tai bendrovė SEAH taikė savo darbuotojams, |
| --- | --- |

—

[...] (*1), tai bendrovė SEAH taikė savo darbuotojams,

*1

| — | darbo organizavimas, pvz., [...] (*1). |
| --- | --- |

—

darbo organizavimas, pvz., [...] (*1).

*1

| — | Išmatuojamas pirmiau išvardytų pokyčių rezultatas – darbo sąnaudos sumažintos apie [...] (*1) proc., palyginti su bendrovės SEAH darbo sąnaudomis, abiem atvejais sumažinta pakeitus taikytiną nacionalinės kolektyvinės sutarties tvarką ir papildomą įmonės sutartį; pastarosios sąlygų poveikis darbo sąnaudoms sumažintas 50 %. |
| --- | --- |

—

Išmatuojamas pirmiau išvardytų pokyčių rezultatas – darbo sąnaudos sumažintos apie [...] (*1) proc., palyginti su bendrovės SEAH darbo sąnaudomis, abiem atvejais sumažinta pakeitus taikytiną nacionalinės kolektyvinės sutarties tvarką ir papildomą įmonės sutartį; pastarosios sąlygų poveikis darbo sąnaudoms sumažintas 50 %.

*1

| (233) | Galiausiai, aplinkybės, kuriomis šalys tarėsi ir galiausiai susitarė dėl darbo sąlygų, rodo, kad darbo sąlygos iš esmės pasikeitė: bendrovės SEA, SEAH ir „Airport Handling“ atskirai rengė derybas su profesinėmis sąlygomis ir su jomis sudarė atskirus susitarimus. Bendrovė „Airport Handling“ ir profesinės sąjungos dėl susitarimo dėl įdarbinimo procedūros sąlygų, teisinio ir finansinio darbo sutarčių turinio, gerovės politikos ir darbo organizavimo tarėsi daugiau kaip aštuonis mėnesius. Pasak patikos bendrovės, bendrovės SEAH darbuotojai iš pradžių priešinosi pakeitimams, su kuriais darbuotojams atstovaujančios profesinės sąjungos sutiko 2014 m. birželio mėn. susitarime. Surengę referendumą, darbuotojai atsisakė su tais pokyčiais sutikti. Remiantis patikos bendrovės pateiktais dokumentais, profesinės sąjungos su naujomis darbo sąlygomis sutiko tik tada, kai bendrovė „Airport Handling“ sutiko pateikti tam tikrus minėto susitarimo paaiškinimus. Komisija atkreipia dėmesį, kad bendrovė „Airport Handling“ rengė atskiras derybas su profesinėmis sąjungomis ir, nors iš pradžių būta nesutarimų, jai pavyko įgyvendinti minėtus pakeitimus. Kaip rašyta šio dokumento 38 konstatuojamojoje dalyje, bendrovės „Airport Handling“ ir profesinių sąjungų 2014 m. birželio 4 d. susitarimas nebuvo iš esmės pakeistas po to, kai profesinės sąjungos su juo nesutiko referendume, kai reikalavo paaiškinti keletą to susitarimo vietų. |
| --- | --- |

(233)

Galiausiai, aplinkybės, kuriomis šalys tarėsi ir galiausiai susitarė dėl darbo sąlygų, rodo, kad darbo sąlygos iš esmės pasikeitė: bendrovės SEA, SEAH ir „Airport Handling“ atskirai rengė derybas su profesinėmis sąlygomis ir su jomis sudarė atskirus susitarimus. Bendrovė „Airport Handling“ ir profesinės sąjungos dėl susitarimo dėl įdarbinimo procedūros sąlygų, teisinio ir finansinio darbo sutarčių turinio, gerovės politikos ir darbo organizavimo tarėsi daugiau kaip aštuonis mėnesius. Pasak patikos bendrovės, bendrovės SEAH darbuotojai iš pradžių priešinosi pakeitimams, su kuriais darbuotojams atstovaujančios profesinės sąjungos sutiko 2014 m. birželio mėn. susitarime. Surengę referendumą, darbuotojai atsisakė su tais pokyčiais sutikti. Remiantis patikos bendrovės pateiktais dokumentais, profesinės sąjungos su naujomis darbo sąlygomis sutiko tik tada, kai bendrovė „Airport Handling“ sutiko pateikti tam tikrus minėto susitarimo paaiškinimus. Komisija atkreipia dėmesį, kad bendrovė „Airport Handling“ rengė atskiras derybas su profesinėmis sąjungomis ir, nors iš pradžių būta nesutarimų, jai pavyko įgyvendinti minėtus pakeitimus. Kaip rašyta šio dokumento 38 konstatuojamojoje dalyje, bendrovės „Airport Handling“ ir profesinių sąjungų 2014 m. birželio 4 d. susitarimas nebuvo iš esmės pakeistas po to, kai profesinės sąjungos su juo nesutiko referendume, kai reikalavo paaiškinti keletą to susitarimo vietų.

| (234) | Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, faktinis darbuotojų perkėlimas nebuvo užbaigtas, taip pat jis nereiškė, kad pagal sutartis su bendrove SEAH vyravusių darbo sąlygų esmė buvo atkartota. |
| --- | --- |

(234)

Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, faktinis darbuotojų perkėlimas nebuvo užbaigtas, taip pat jis nereiškė, kad pagal sutartis su bendrove SEAH vyravusių darbo sąlygų esmė buvo atkartota.

| (235) | Šiam nustatytam faktui nedaro poveikio atitinkamai bendrovių SEA, SEAH ir „Airport Handling“ susitarimai su profesinėmis sąjungomis dėl darbo jėgos. Iš tikrųjų, iš susitarimų tikslo nematyti, nei kad visi darbuotojai būtų perkelti iš bendrovės SEAH į bendrovę „Airport Handling“, nei kad bus toliau taikomos sąlygos, vyravusios pagal darbo sutartis su bendrove SEAH. Komisija visų pirma atkreipia dėmesį, kad, remiantis pirminiu 2013 m. lapkričio 4 d. bendrovės SEA ir profesinių sąjungų susitarimo projektu, būsimą įgyvendinimo susitarimą turi nulemti tikslas apsaugoti visų bendrovės SEAH darbuotojų darbo vietas (27). Tame susitarime pateikta keletas priemonių, kuriomis turi būti siekiama to tikslo, iš esmės tai visos atitinkamais darbo ir kolektyvinių derybų srities teisės aktais nustatytos priemonės, įgyvendintinos bendrovių grupėje „SEA Group“, pavyzdžiui, socialinės apsaugos priemonės ir savanoriškas išėjimas iš darbo, taip pat sprendimai, susiję su darbuotojų perkėlimu grupės viduje. Taigi, tas susitarimas iš tikrųjų reiškė, kad darbo vietos perskirstomos bendrovių grupės „SEA Group“, kaip visumos, viduje (28), o ne visus darbuotojus perkeliant tik į bendrovę „Airport Handling“, ir tai tik viena iš kelių priemonių. Be to, tie susitarimai nebuvo sudaryti su bendrove „Airport Handling“, su darbuotojais sudariusia atskirus susitarimus. Todėl į bendrovę „Airport Handling“ perkeltų darbo vietų skaičius nebuvo nustatytas šalių, nes jis buvo nustatytas atsižvelgiant į tai, kokių darbuotojų bendrovei reikia sudarius susitarimus su oro vežėjais. |
| --- | --- |

(235)

Šiam nustatytam faktui nedaro poveikio atitinkamai bendrovių SEA, SEAH ir „Airport Handling“ susitarimai su profesinėmis sąjungomis dėl darbo jėgos. Iš tikrųjų, iš susitarimų tikslo nematyti, nei kad visi darbuotojai būtų perkelti iš bendrovės SEAH į bendrovę „Airport Handling“, nei kad bus toliau taikomos sąlygos, vyravusios pagal darbo sutartis su bendrove SEAH. Komisija visų pirma atkreipia dėmesį, kad, remiantis pirminiu 2013 m. lapkričio 4 d. bendrovės SEA ir profesinių sąjungų susitarimo projektu, būsimą įgyvendinimo susitarimą turi nulemti tikslas apsaugoti visų bendrovės SEAH darbuotojų darbo vietas (27). Tame susitarime pateikta keletas priemonių, kuriomis turi būti siekiama to tikslo, iš esmės tai visos atitinkamais darbo ir kolektyvinių derybų srities teisės aktais nustatytos priemonės, įgyvendintinos bendrovių grupėje „SEA Group“, pavyzdžiui, socialinės apsaugos priemonės ir savanoriškas išėjimas iš darbo, taip pat sprendimai, susiję su darbuotojų perkėlimu grupės viduje. Taigi, tas susitarimas iš tikrųjų reiškė, kad darbo vietos perskirstomos bendrovių grupės „SEA Group“, kaip visumos, viduje (28), o ne visus darbuotojus perkeliant tik į bendrovę „Airport Handling“, ir tai tik viena iš kelių priemonių. Be to, tie susitarimai nebuvo sudaryti su bendrove „Airport Handling“, su darbuotojais sudariusia atskirus susitarimus. Todėl į bendrovę „Airport Handling“ perkeltų darbo vietų skaičius nebuvo nustatytas šalių, nes jis buvo nustatytas atsižvelgiant į tai, kokių darbuotojų bendrovei reikia sudarius susitarimus su oro vežėjais.

27

28

| (236) | Komisija taip pat atkreipia dėmesį, jog nesama požymių, kad bendrovei „Airport Handling“ buvo nustatytas koks nors valdžios institucijų arba patronuojančiosios bendrovės SEA įpareigojimas įdarbinti buvusius bendrovės SEAH darbuotojus. |
| --- | --- |

(236)

Komisija taip pat atkreipia dėmesį, jog nesama požymių, kad bendrovei „Airport Handling“ buvo nustatytas koks nors valdžios institucijų arba patronuojančiosios bendrovės SEA įpareigojimas įdarbinti buvusius bendrovės SEAH darbuotojus.

| (237) | Apibendrinant galima sakyti, kad, kalbant apie darbo jėgos perkėlimo mastą, Komisija laikosi nuomonės, jog iš aplinkybių prima facie stipresnis ekonominio tęstinumo elementas matyti dėl to, kad bendrovė „Airport Handling“ vėl įdarbino daug bendrovės SEAH darbuotojų. Tačiau būtina atsižvelgti į su pakartotiniu įdarbinimu susijusius faktus, visų pirma į tai, kad buvo nutrauktos visos sutartys ir sudarytos naujos sutartys, kuriose nustatytos naujos sutarties sąlygos. Todėl Komisija daro išvadą, kad darbo jėgos perkėlimas negali būti laikomas stipriu ekonominio tęstinumo tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ požymiu. |
| --- | --- |

(237)

Apibendrinant galima sakyti, kad, kalbant apie darbo jėgos perkėlimo mastą, Komisija laikosi nuomonės, jog iš aplinkybių prima facie stipresnis ekonominio tęstinumo elementas matyti dėl to, kad bendrovė „Airport Handling“ vėl įdarbino daug bendrovės SEAH darbuotojų. Tačiau būtina atsižvelgti į su pakartotiniu įdarbinimu susijusius faktus, visų pirma į tai, kad buvo nutrauktos visos sutartys ir sudarytos naujos sutartys, kuriose nustatytos naujos sutarties sąlygos. Todėl Komisija daro išvadą, kad darbo jėgos perkėlimas negali būti laikomas stipriu ekonominio tęstinumo tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ požymiu.

prima facie

7.1.1.2.   Sutartys su oro vežėjais

Sutartys su oro vežėjais

| (238) | Savo 2014 m. sprendime pradėti tyrimą Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad bendrovės „Airport Handling“ tikėtinos rinkos dalys pirmus šešis veiklos mėnesius tikroviškomis gali būti laikomos tik dėl to, kad bus pasinaudota anksčiau bendrovės SEAH vykdyta veikla. |
| --- | --- |

(238)

Savo 2014 m. sprendime pradėti tyrimą Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad bendrovės „Airport Handling“ tikėtinos rinkos dalys pirmus šešis veiklos mėnesius tikroviškomis gali būti laikomos tik dėl to, kad bus pasinaudota anksčiau bendrovės SEAH vykdyta veikla.

| (239) | Vykstant tyrimui, Italija, bendrovė SEA ir bendrovė „Airport Handling“ teigė, kad tie lūkesčiai buvo paremti bendrovės „Airport Handling“ 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo planu. Tie lūkesčiai galėjo pasitvirtinti dėl to, kad, padidinus darbo efektyvumą ir sumažinus darbuotojų skaičių, buvo gerokai sumažintos veiklos sąnaudos. |
| --- | --- |

(239)

Vykstant tyrimui, Italija, bendrovė SEA ir bendrovė „Airport Handling“ teigė, kad tie lūkesčiai buvo paremti bendrovės „Airport Handling“ 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo planu. Tie lūkesčiai galėjo pasitvirtinti dėl to, kad, padidinus darbo efektyvumą ir sumažinus darbuotojų skaičių, buvo gerokai sumažintos veiklos sąnaudos.

| (240) | Be to, dėl sutarčių su Milano oro uostuose veiklą vykdančiais oro vežėjais bendrovė „Airport Handling“ rengė ex novo derybas. Pasak Italijos, bendrovė SEAH teisiniu požiūriu negalėjo tokių sutarčių perduoti bendrovei „Airport Handling“. Dėl sutarčių reikėjo rengti ex novo derybas ir konkuruoti su kitais Milano oro uostuose veiklą vykdančiais paslaugų teikėjais. |
| --- | --- |

(240)

Be to, dėl sutarčių su Milano oro uostuose veiklą vykdančiais oro vežėjais bendrovė „Airport Handling“ rengė ex novo derybas. Pasak Italijos, bendrovė SEAH teisiniu požiūriu negalėjo tokių sutarčių perduoti bendrovei „Airport Handling“. Dėl sutarčių reikėjo rengti ex novo derybas ir konkuruoti su kitais Milano oro uostuose veiklą vykdančiais paslaugų teikėjais.

ex novo

ex novo

| (241) | Iš tikrųjų, kaip dėstoma šio dokumento 133–208 konstatuojamosiose dalyse, bendrovės „Airport Handling“ klientų derinys skiriasi nuo bendrovės SEAH klientų derinio. Bendrovei SEAH pasitraukus iš rinkos, keletas jos klientų nusprendė antžeminių paslaugų teikimą patikėti kitiems veiklos vykdytojams, ne bendrovei „Airport Handling“. O bendrovei „Airport Handling“ pavyko pritraukti klientų, kuriems bendrovė SEAH anksčiau paslaugų neteikė. |
| --- | --- |

(241)

Iš tikrųjų, kaip dėstoma šio dokumento 133–208 konstatuojamosiose dalyse, bendrovės „Airport Handling“ klientų derinys skiriasi nuo bendrovės SEAH klientų derinio. Bendrovei SEAH pasitraukus iš rinkos, keletas jos klientų nusprendė antžeminių paslaugų teikimą patikėti kitiems veiklos vykdytojams, ne bendrovei „Airport Handling“. O bendrovei „Airport Handling“ pavyko pritraukti klientų, kuriems bendrovė SEAH anksčiau paslaugų neteikė.

| (242) | Siekdama dar labiau įrodyti tai, kad dėl naujų sutarčių, bendrovės „Airport Handling“ sudarytų su oro vežėjais, ne tik rengtos ex novo derybos, bet ir tomis sutartimis nustatytos iš esmės kitokios sutartinės sąlygos, Italija pateikė informacijos, iš kurios matyti, kad tam tikriems oro vežėjams, kuriems paslaugas anksčiau teikė bendrovė SEAH, (pvz., [...] (*1)) pavyko pasiekti, kad bendrovė „Airport Handling“ taikytų palankesnes sąlygas nei tai darė bendrovė SEAH. Visų pirma, vykstant deryboms su bendrove „Airport Handling“, [...] (*1) paprašė, kad [...] (*1). Dėl to [...] (*1) pasiekė, kad [...] (*1) (29). |
| --- | --- |

(242)

Siekdama dar labiau įrodyti tai, kad dėl naujų sutarčių, bendrovės „Airport Handling“ sudarytų su oro vežėjais, ne tik rengtos ex novo derybos, bet ir tomis sutartimis nustatytos iš esmės kitokios sutartinės sąlygos, Italija pateikė informacijos, iš kurios matyti, kad tam tikriems oro vežėjams, kuriems paslaugas anksčiau teikė bendrovė SEAH, (pvz., [...] (*1)) pavyko pasiekti, kad bendrovė „Airport Handling“ taikytų palankesnes sąlygas nei tai darė bendrovė SEAH. Visų pirma, vykstant deryboms su bendrove „Airport Handling“, [...] (*1) paprašė, kad [...] (*1). Dėl to [...] (*1) pasiekė, kad [...] (*1) (29).

ex novo

*1

*1

*1

*1

*1

29

| (243) | Vykstant tyrimui, Italija paaiškino, jog bendrovė SEA nenustatė sąlygos, kad Milano oro uostuose veiklą vykdantiems oro vežėjams oro uosto mokesčių nuolaidos bus taikomos, jeigu jie su bendrove „Airport Handling“ sudarys antžeminių paslaugų teikimo sutartis. Remiantis vykstant tyrimui gautomis pastabomis, nėra dokumentinių įrodymų, kad bendrovė SEA būtų iš tikrųjų tai dariusi, siekdama Milano oro uostuose veiklą vykdančius oro vežėjus paskatinti su bendrove „Airport Handling“ sudaryti naujas antžeminių paslaugų teikimo sutartis. |
| --- | --- |

(243)

Vykstant tyrimui, Italija paaiškino, jog bendrovė SEA nenustatė sąlygos, kad Milano oro uostuose veiklą vykdantiems oro vežėjams oro uosto mokesčių nuolaidos bus taikomos, jeigu jie su bendrove „Airport Handling“ sudarys antžeminių paslaugų teikimo sutartis. Remiantis vykstant tyrimui gautomis pastabomis, nėra dokumentinių įrodymų, kad bendrovė SEA būtų iš tikrųjų tai dariusi, siekdama Milano oro uostuose veiklą vykdančius oro vežėjus paskatinti su bendrove „Airport Handling“ sudaryti naujas antžeminių paslaugų teikimo sutartis.

| (244) | 2014 m. sprendime pradėti tyrimą Komisija abejojo, ar dėl sutarčių su oro vežėjais bus rengiamos naujos derybos. Tomis aplinkybėmis Komisija nurodė informaciją, kuria remiantis galima teigti, jog net prieš pasibaigiant tokių sutarčių galiojimo terminui bendrovės SEA ir „Airport Handling“ vykdė bendrą rinkodaros veiklą, siekdamos oro uoste veiklą vykdančius oro vežėjus dar kartą patikinti, kad bendrovė SEA tęs antžeminių paslaugų teikimo veiklą. Tačiau vykstant oficialiai tyrimo procedūrai negauta jokių faktinių įrodymų, kad bendrovės SEA ir „Airport Handling“ būtų bendrais rinkodaros veiksmais siekusios tik pakeisti rangovą, oro vežėjams, kaip subjektams, nepalikdamos galimybių dalyvauti naujose derybose dėl sutartinių sąlygų. Visų pirma Komisija nerado jokių įrodymų, kad bendrovė SEA arba bendrovė „Airport Handling“ būtų galėjusios iš tikrųjų sužlugdyti buvusių bendrovės SEAH klientų pastangas pasiekti, kad kiti antžeminių paslaugų teikėjai jiems taikytų palankesnes sąlygas. |
| --- | --- |

(244)

2014 m. sprendime pradėti tyrimą Komisija abejojo, ar dėl sutarčių su oro vežėjais bus rengiamos naujos derybos. Tomis aplinkybėmis Komisija nurodė informaciją, kuria remiantis galima teigti, jog net prieš pasibaigiant tokių sutarčių galiojimo terminui bendrovės SEA ir „Airport Handling“ vykdė bendrą rinkodaros veiklą, siekdamos oro uoste veiklą vykdančius oro vežėjus dar kartą patikinti, kad bendrovė SEA tęs antžeminių paslaugų teikimo veiklą. Tačiau vykstant oficialiai tyrimo procedūrai negauta jokių faktinių įrodymų, kad bendrovės SEA ir „Airport Handling“ būtų bendrais rinkodaros veiksmais siekusios tik pakeisti rangovą, oro vežėjams, kaip subjektams, nepalikdamos galimybių dalyvauti naujose derybose dėl sutartinių sąlygų. Visų pirma Komisija nerado jokių įrodymų, kad bendrovė SEA arba bendrovė „Airport Handling“ būtų galėjusios iš tikrųjų sužlugdyti buvusių bendrovės SEAH klientų pastangas pasiekti, kad kiti antžeminių paslaugų teikėjai jiems taikytų palankesnes sąlygas.

| (245) | Komisija vertino, ar bendrovė „Airport Handling“, rengdamasi pradėti veiklą, de facto buvo naujas rinkos dalyvis, ar veikiau ji perėmė bendrovės SEAH rinkos dalį ir klientus, taip užtikrinant veiklos tęstinumą. Konkrečiomis nagrinėjamojo atvejo aplinkybėmis, jeigu bendrovei SEAH pasitraukiant iš rinkos jos klientams nebūtų suteikta galimybė dalyvauti derybose dėl naujų sutarčių su kitais antžeminių paslaugų teikėjais, ne bendrove „Airport Handling“, tai galėtų reikšti, kad apeinamas sprendimas dėl susigrąžinimo, nes tai prilygtų bendrovės SEAH klientų perdavimui bendrovei „Airport Handling“. |
| --- | --- |

(245)

Komisija vertino, ar bendrovė „Airport Handling“, rengdamasi pradėti veiklą, de facto buvo naujas rinkos dalyvis, ar veikiau ji perėmė bendrovės SEAH rinkos dalį ir klientus, taip užtikrinant veiklos tęstinumą. Konkrečiomis nagrinėjamojo atvejo aplinkybėmis, jeigu bendrovei SEAH pasitraukiant iš rinkos jos klientams nebūtų suteikta galimybė dalyvauti derybose dėl naujų sutarčių su kitais antžeminių paslaugų teikėjais, ne bendrove „Airport Handling“, tai galėtų reikšti, kad apeinamas sprendimas dėl susigrąžinimo, nes tai prilygtų bendrovės SEAH klientų perdavimui bendrovei „Airport Handling“.

de facto

| (246) | Šiuo atžvilgiu pirmiausia svarbu tai: bendrovės „Airport Handling“ verslo plane nesvarstyti alternatyvūs scenarijai, susiję su mažesnėmis rinkos dalimis. Tai galėtų reikšti, jog bendrovė „Airport Handling“ buvo nemenkai įsitikinusi, kad perims bendrovės SEAH klientus ir galbūt galėjo tikėtis pasinaudoti bendrovės SEAH ankstesne rinkos padėtimi bei ryšiais su klientais, kad pritrauktų savo klientų ir atitinkamų sutarčių, ir kad jai dėl tų sutarčių nereikės konkuruoti su kitomis antžeminių paslaugų teikimo bendrovėmis. |
| --- | --- |

(246)

Šiuo atžvilgiu pirmiausia svarbu tai: bendrovės „Airport Handling“ verslo plane nesvarstyti alternatyvūs scenarijai, susiję su mažesnėmis rinkos dalimis. Tai galėtų reikšti, jog bendrovė „Airport Handling“ buvo nemenkai įsitikinusi, kad perims bendrovės SEAH klientus ir galbūt galėjo tikėtis pasinaudoti bendrovės SEAH ankstesne rinkos padėtimi bei ryšiais su klientais, kad pritrauktų savo klientų ir atitinkamų sutarčių, ir kad jai dėl tų sutarčių nereikės konkuruoti su kitomis antžeminių paslaugų teikimo bendrovėmis.

| (247) | Tačiau iš tam tikrų formalių ir esminių veiksnių matyti, kad taip nebuvo. |
| --- | --- |

(247)

Tačiau iš tam tikrų formalių ir esminių veiksnių matyti, kad taip nebuvo.

| (248) | Pirma, kalbant apie perdavimo formą, bendrovės SEAH paslaugų sutartys teisiniu požiūriu nebuvo perduotos bendrovei „Airport Handling“. Taigi, oro vežėjai, kai tik jų sutartys su bendrove SEAH buvo nutrauktos, galėjo laisvai pasirinkti kitą paslaugų teikėją, ne bendrovę „Airport Handling“, kaip nurodyta šio sprendimo 43 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(248)

Pirma, kalbant apie perdavimo formą, bendrovės SEAH paslaugų sutartys teisiniu požiūriu nebuvo perduotos bendrovei „Airport Handling“. Taigi, oro vežėjai, kai tik jų sutartys su bendrove SEAH buvo nutrauktos, galėjo laisvai pasirinkti kitą paslaugų teikėją, ne bendrovę „Airport Handling“, kaip nurodyta šio sprendimo 43 konstatuojamojoje dalyje.

| (249) | Antra, iš turimos informacijos matyti, kad klientai turėjo galimybių kreiptis į kitus paslaugų teikėjus, kai bendrovė SEAH jiems pranešė nutrauksianti savo veiklą. Iš tikrųjų, tai, kad keletas klientų pasirinko kitus paslaugų teikėjus, yra įrodymas, kad tokios galimybės būta. Svarbiausia, bendrovė SEAH neturėjo teisinių priežasčių vienašališkai perduoti sutartis bet kuriai trečiajai šaliai, išskyrus išimtines aplinkybes. Tačiau, remiantis Italijos institucijų pateikta informacija, išimtinių aplinkybių sąlyga nebuvo pasinaudota. Italijos institucijos pateikė bendrovės „Airport Handling“ klientų bazės apžvalgą (2014 m. vasario 14 d. duomenys); iš jos matyti, kad iš 68 buvusių bendrovės SEAH klientų [...] (*1) pasirinko kitus antžeminių paslaugų teikėjus, taip pat kad iš [...] (*1) tuo metu bendrovės „Airport Handling“ turėtų klientų vienas šią bendrovę pasirinko vietoj jos konkurento, 3 buvo naujai oro uoste veiklą pradėjusios bendrovės ir [...] (*1) buvo buvę bendrovės SEAH klientai. [...] (*1) iš tų [...] (*1) buvusių bendrovės SEAH klientų derybomis susitarė dėl naujų klientams palankesnių sutarties sąlygų – buvo nustatytos mažesnės kainos (13 klientų), pakeistas paslaugų rinkinys ([...] (*1) klientams) arba net ir viena, ir kita ([...] (*1) klientams). Taigi, tik 20 klientų sudarė paslaugų sutartis, kuriose nustatytos iš esmės tokios pat sąlygos, kaip ir ankstesnėse sutartyse su SEAH. Kainų sumažinimas svyruoja nuo [...] (*1) iki [...] (*1) proc., palyginti su kainomis, dėl kurių anksčiau buvo susitarta su bendrove SEAH. |
| --- | --- |

(249)

Antra, iš turimos informacijos matyti, kad klientai turėjo galimybių kreiptis į kitus paslaugų teikėjus, kai bendrovė SEAH jiems pranešė nutrauksianti savo veiklą. Iš tikrųjų, tai, kad keletas klientų pasirinko kitus paslaugų teikėjus, yra įrodymas, kad tokios galimybės būta. Svarbiausia, bendrovė SEAH neturėjo teisinių priežasčių vienašališkai perduoti sutartis bet kuriai trečiajai šaliai, išskyrus išimtines aplinkybes. Tačiau, remiantis Italijos institucijų pateikta informacija, išimtinių aplinkybių sąlyga nebuvo pasinaudota. Italijos institucijos pateikė bendrovės „Airport Handling“ klientų bazės apžvalgą (2014 m. vasario 14 d. duomenys); iš jos matyti, kad iš 68 buvusių bendrovės SEAH klientų [...] (*1) pasirinko kitus antžeminių paslaugų teikėjus, taip pat kad iš [...] (*1) tuo metu bendrovės „Airport Handling“ turėtų klientų vienas šią bendrovę pasirinko vietoj jos konkurento, 3 buvo naujai oro uoste veiklą pradėjusios bendrovės ir [...] (*1) buvo buvę bendrovės SEAH klientai. [...] (*1) iš tų [...] (*1) buvusių bendrovės SEAH klientų derybomis susitarė dėl naujų klientams palankesnių sutarties sąlygų – buvo nustatytos mažesnės kainos (13 klientų), pakeistas paslaugų rinkinys ([...] (*1) klientams) arba net ir viena, ir kita ([...] (*1) klientams). Taigi, tik 20 klientų sudarė paslaugų sutartis, kuriose nustatytos iš esmės tokios pat sąlygos, kaip ir ankstesnėse sutartyse su SEAH. Kainų sumažinimas svyruoja nuo [...] (*1) iki [...] (*1) proc., palyginti su kainomis, dėl kurių anksčiau buvo susitarta su bendrove SEAH.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (250) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija apskritai nenustatė požymių, kad vykstant procesui, kurio rezultatas – bendrovės „Airport Handling“ pasirašytos sutartys su keletu buvusių bendrovės SEAH klientų, buvo stengiamasi apeiti sprendimą dėl susigrąžinimo (taigi ir tai, kad esama ekonominio tęstinumo). Iš tikrųjų, bendrovė „Airport Handling“, rengdama derybas su Milano oro uostuose veikiančiais vežėjais, atrodo, susidūrė su tikra konkurencija, ir esama požymių, kad paslaugų teikėjų konkurencija Milano oro uostuose tapo iš esmės atvira tuo metu, kai bendrovė SEAH ketino trauktis iš rinkos. |
| --- | --- |

(250)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija apskritai nenustatė požymių, kad vykstant procesui, kurio rezultatas – bendrovės „Airport Handling“ pasirašytos sutartys su keletu buvusių bendrovės SEAH klientų, buvo stengiamasi apeiti sprendimą dėl susigrąžinimo (taigi ir tai, kad esama ekonominio tęstinumo). Iš tikrųjų, bendrovė „Airport Handling“, rengdama derybas su Milano oro uostuose veikiančiais vežėjais, atrodo, susidūrė su tikra konkurencija, ir esama požymių, kad paslaugų teikėjų konkurencija Milano oro uostuose tapo iš esmės atvira tuo metu, kai bendrovė SEAH ketino trauktis iš rinkos.

7.1.1.3.   Bendrovės SEAH turtas

Bendrovės SEAH turtas

| (251) | Trečias atliekant perdavimo masto analizę Komisijos vertintas punktas buvo turto perdavimo mastas. |
| --- | --- |

(251)

Trečias atliekant perdavimo masto analizę Komisijos vertintas punktas buvo turto perdavimo mastas.

| (252) | Komisija atkreipia dėmesį, kad, kai bendrovė „Airport Handling“ pradėjo savo veiklą, 100 % savo visos antžeminių paslaugų teikimo įrangos ji, išsinuomodama, gavo iš bendrovės SEAH. Vėliau, praėjus 5 mėnesiams, ji ėmė įrangą laipsniškai keisti rinkoje įsigytu turtu ir galiausiai 2015 m. rugsėjo mėn. iš bendrovės SEAH įsigijo [...] (*1) iš [...] (*1) turto grupių. |
| --- | --- |

(252)

Komisija atkreipia dėmesį, kad, kai bendrovė „Airport Handling“ pradėjo savo veiklą, 100 % savo visos antžeminių paslaugų teikimo įrangos ji, išsinuomodama, gavo iš bendrovės SEAH. Vėliau, praėjus 5 mėnesiams, ji ėmė įrangą laipsniškai keisti rinkoje įsigytu turtu ir galiausiai 2015 m. rugsėjo mėn. iš bendrovės SEAH įsigijo [...] (*1) iš [...] (*1) turto grupių.

*1

*1

| (253) | Konkrečiai, bendrovė „Airport Handling“ teikti paslaugas pradėjo pagal nuomos sutartį naudodama bendrovės SEAH turtą. Ta sutartis turėjo baigti galioti 2015 m. rugpjūčio 31 d. Prieš baigiant galioti nuomos sutarčiai, bendrovė „Airport Handling“ pareiškė esanti suinteresuota įsigyti [...] (*1) iš [...] (*1) parduodamo turto grupių, būtent turto grupes Nr. [...] (*1). Pasak bendrovės „Airport Handling“, nors iš tikrųjų apie trečdalis bendrovei SEAH priklausančios ir bendrovei „Airport Handling“ išnuomotos antžeminių paslaugų teikimo įrangos buvo pasenusi įranga, bendrovė „Airport Handling“ norėjo įsigyti apie [...] (*1) proc. tos įrangos (to bendrovei „Airport Handling“ būtų pakakę vykdyti savo veiklai), nes bendrovė „Airport Handling“ tuo metu rinkoje buvo įsigijusi daug atsarginių dalių ir jas galėjo panaudoti tam tikroms seniausios bendrovės SEAH įrangos dalims pakeisti. |
| --- | --- |

(253)

Konkrečiai, bendrovė „Airport Handling“ teikti paslaugas pradėjo pagal nuomos sutartį naudodama bendrovės SEAH turtą. Ta sutartis turėjo baigti galioti 2015 m. rugpjūčio 31 d. Prieš baigiant galioti nuomos sutarčiai, bendrovė „Airport Handling“ pareiškė esanti suinteresuota įsigyti [...] (*1) iš [...] (*1) parduodamo turto grupių, būtent turto grupes Nr. [...] (*1). Pasak bendrovės „Airport Handling“, nors iš tikrųjų apie trečdalis bendrovei SEAH priklausančios ir bendrovei „Airport Handling“ išnuomotos antžeminių paslaugų teikimo įrangos buvo pasenusi įranga, bendrovė „Airport Handling“ norėjo įsigyti apie [...] (*1) proc. tos įrangos (to bendrovei „Airport Handling“ būtų pakakę vykdyti savo veiklai), nes bendrovė „Airport Handling“ tuo metu rinkoje buvo įsigijusi daug atsarginių dalių ir jas galėjo panaudoti tam tikroms seniausios bendrovės SEAH įrangos dalims pakeisti.

*1

*1

*1

*1

| (254) | Iš turimų dokumentų matyti, kad bendrovių „Airport Handling“ ir SEAH derybos dėl pardavimo buvo pradėtos, kai 2015 m. birželio 3 d. raštu bendrovė „Airport Handling“ pateikė šiuos pasiūlymus:






  — | [...] (*1) proc. nuolaida, taikoma [...] (*1), pirmiausia atsižvelgiant į transporto priemonių parko amžių ir būklę ir, antra, į bendrovės SEA inicijuotos pardavimo procedūros rezultatą, |
| --- | --- | --- |

(254)

Iš turimų dokumentų matyti, kad bendrovių „Airport Handling“ ir SEAH derybos dėl pardavimo buvo pradėtos, kai 2015 m. birželio 3 d. raštu bendrovė „Airport Handling“ pateikė šiuos pasiūlymus:

—

[...] (*1) proc. nuolaida, taikoma [...] (*1), pirmiausia atsižvelgiant į transporto priemonių parko amžių ir būklę ir, antra, į bendrovės SEA inicijuotos pardavimo procedūros rezultatą,

*1

*1

| — | mokėjimas [...] (*1) nuo 2015 m. liepos 31 d. iki gruodžio 31 d., |
| --- | --- |

—

mokėjimas [...] (*1) nuo 2015 m. liepos 31 d. iki gruodžio 31 d.,

*1

| — | pirminė nuomos sutartis šalių sutikimu bus nutraukta 2015 m. birželio 30 d., o bendrovė SEAH leis vėliausiai iki 2015 m. gruodžio 31 d. laikinai ir ribotai be nuomos mokesčio (it. comodato) naudoti maždaug [...] (*1) atrinktų vienetų [...] (*1), o visas draudimo ir techninės priežiūros išlaidas padengs bendrovė „Airport Handling“. |
| --- | --- |

—

pirminė nuomos sutartis šalių sutikimu bus nutraukta 2015 m. birželio 30 d., o bendrovė SEAH leis vėliausiai iki 2015 m. gruodžio 31 d. laikinai ir ribotai be nuomos mokesčio (it. comodato) naudoti maždaug [...] (*1) atrinktų vienetų [...] (*1), o visas draudimo ir techninės priežiūros išlaidas padengs bendrovė „Airport Handling“.

comodato

*1

*1

| (255) | Tą pačią dieną buvo surengtas šalių posėdis. 2015 m. birželio 10 d. raštu bendrovės SEAH likvidatorius atsakė į bendrovės „Airport Handling“ pasiūlymus ir tai apibendrinta toliau:






  — | nors bendrovė SEAH nori priimti pasiūlymą, ji nepasirengusi suteikti nuolaidų, nes visos kainos nustatytos pagal ekspertų vertinimus. Likvidatorius nurodė, kad bendrovei „Airport Handling“ nereikėtų padengti jokių transporto išlaidų, |
| --- | --- | --- |

(255)

Tą pačią dieną buvo surengtas šalių posėdis. 2015 m. birželio 10 d. raštu bendrovės SEAH likvidatorius atsakė į bendrovės „Airport Handling“ pasiūlymus ir tai apibendrinta toliau:

—

nors bendrovė SEAH nori priimti pasiūlymą, ji nepasirengusi suteikti nuolaidų, nes visos kainos nustatytos pagal ekspertų vertinimus. Likvidatorius nurodė, kad bendrovei „Airport Handling“ nereikėtų padengti jokių transporto išlaidų,

| — | bendrovė SEAH nesutinka su įmokomis dalimis, jeigu bendrovė „Airport Handling“ nepateiks tinkamų garantijų, |
| --- | --- |

—

bendrovė SEAH nesutinka su įmokomis dalimis, jeigu bendrovė „Airport Handling“ nepateiks tinkamų garantijų,

| — | nesant nuolaidų, bendrovė SEAH nori transporto priemonių parką perduoti 2015 m. birželio 30 d. ir sutikti paskolinti nurodytą turtą, tačiau tik vėliausiai iki 2015 m. lapkričio 30 d. |
| --- | --- |

—

nesant nuolaidų, bendrovė SEAH nori transporto priemonių parką perduoti 2015 m. birželio 30 d. ir sutikti paskolinti nurodytą turtą, tačiau tik vėliausiai iki 2015 m. lapkričio 30 d.

| (256) | Pasak Italijos institucijų, derybos tęsėsi iki 2015 m. rugsėjo mėn., kai bendrovė SEAH sutiko sumokėti [...] (*1) pirkimo kainą už [...] (*1) turto grupių pardavimą, [...] (*1). Pirkimo kaina buvo [...] (*1) EUR, tai kaina iš pradžių nurodyta neįvykusiame konkurse. Pirminė transporto priemonių parko [...] (*1) vienetų nuoma buvo išimtinai pratęsta iki [...] (*1) už bendrą [...] (*1) EUR nuomos mokestį, o tas mokestis buvo paremtas tų vienetų verte, nustatyta atlikus minėtus nepriklausomus vertinimus. Bendrovė „Airport Handling“ tuos [...] (*1) vienetus bendrovei SEAH grąžino [...] (*1). |
| --- | --- |

(256)

Pasak Italijos institucijų, derybos tęsėsi iki 2015 m. rugsėjo mėn., kai bendrovė SEAH sutiko sumokėti [...] (*1) pirkimo kainą už [...] (*1) turto grupių pardavimą, [...] (*1). Pirkimo kaina buvo [...] (*1) EUR, tai kaina iš pradžių nurodyta neįvykusiame konkurse. Pirminė transporto priemonių parko [...] (*1) vienetų nuoma buvo išimtinai pratęsta iki [...] (*1) už bendrą [...] (*1) EUR nuomos mokestį, o tas mokestis buvo paremtas tų vienetų verte, nustatyta atlikus minėtus nepriklausomus vertinimus. Bendrovė „Airport Handling“ tuos [...] (*1) vienetus bendrovei SEAH grąžino [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (257) | Pasak bendrovės „Airport Handling“, pirkinys vis tiek buvo ekonomiškai pagrįstas, visų pirma dėl šių priežasčių:






  — | bendrovės „Airport Handling“ verslo modelį iš esmės sudaro tai, kad jos veiklos centras yra tik vienoje vietoje, būtent Milano oro uostuose, taigi šis verslo modelis grindžiamas organizaciniu modeliu, kurį taikant žmogiškieji ištekliai ir techninės priemonės, kurių reikia paslaugų paklausai patenkinti, telkiami vienoje vietoje (centrinio paslaugų teikėjo verslo modelis). Bendrovės „Airport Handling“ nuomone, šiuo modeliu užtikrinamas didesnis efektyvumas ir patikimesnės pelningumo maržos. Taigi, įrangos amžius ir našumas bendrovei „Airport Handling“ ne taip svarbu kaip veiklos vykdytojams, veikiantiems keliuose oro uostuose, todėl būtinai turinčiuose užtikrinti efektyvų savo įrangos vertinimą. |
| --- | --- | --- |

(257)

Pasak bendrovės „Airport Handling“, pirkinys vis tiek buvo ekonomiškai pagrįstas, visų pirma dėl šių priežasčių:

—

bendrovės „Airport Handling“ verslo modelį iš esmės sudaro tai, kad jos veiklos centras yra tik vienoje vietoje, būtent Milano oro uostuose, taigi šis verslo modelis grindžiamas organizaciniu modeliu, kurį taikant žmogiškieji ištekliai ir techninės priemonės, kurių reikia paslaugų paklausai patenkinti, telkiami vienoje vietoje (centrinio paslaugų teikėjo verslo modelis). Bendrovės „Airport Handling“ nuomone, šiuo modeliu užtikrinamas didesnis efektyvumas ir patikimesnės pelningumo maržos. Taigi, įrangos amžius ir našumas bendrovei „Airport Handling“ ne taip svarbu kaip veiklos vykdytojams, veikiantiems keliuose oro uostuose, todėl būtinai turinčiuose užtikrinti efektyvų savo įrangos vertinimą.

| — | Nors dalis įrangos buvo pasenusi, keletas vienetų buvo palyginti neseni ir galėjo būti veiksmingai naudojami. |
| --- | --- |

—

Nors dalis įrangos buvo pasenusi, keletas vienetų buvo palyginti neseni ir galėjo būti veiksmingai naudojami.

| — | Tie vienetai jau buvo paslaugų teikimo vietoje, todėl nebuvo jokių transporto išlaidų. |
| --- | --- |

—

Tie vienetai jau buvo paslaugų teikimo vietoje, todėl nebuvo jokių transporto išlaidų.

| — | Bendrovė „Airport Handling“ tikėjosi sumažinti techninės priežiūros išlaidas, nes dauguma įrangos buvo to paties gamintojo ir to paties modelio. |
| --- | --- |

—

Bendrovė „Airport Handling“ tikėjosi sumažinti techninės priežiūros išlaidas, nes dauguma įrangos buvo to paties gamintojo ir to paties modelio.

| — | Bandydama visos ES rinkoje įsigyti panaudotos įrangos bendrovė „Airport Handling“ nustatė, kad rinkoje nebuvo pakankamai panaudotos įrangos bendrovės „Airport Handling“ poreikiams patenkinti už priimtiną kainą. |
| --- | --- |

—

Bandydama visos ES rinkoje įsigyti panaudotos įrangos bendrovė „Airport Handling“ nustatė, kad rinkoje nebuvo pakankamai panaudotos įrangos bendrovės „Airport Handling“ poreikiams patenkinti už priimtiną kainą.

| — | Pradiniame etape turėtų būti naudojamas subalansuotas panaudotos ir naujos įrangos derinys, pirmiausia dėl to, kad įrangos tiekėjai, atrodo, negalėjo vienu kartu pateikti naujos įrangos, taip pat dėl to, kad bendrovė „Airport Handling“ turėjo priežasčių manyti, kad staigus didelis paklausos padidėjimas gali paskatinti kainų didėjimą. Taigi, bendrovė „Airport Handling“ geriau ketino laipsniškai atsisakyti panaudotos įrangos ir ją pakeisti nauja. |
| --- | --- |

—

Pradiniame etape turėtų būti naudojamas subalansuotas panaudotos ir naujos įrangos derinys, pirmiausia dėl to, kad įrangos tiekėjai, atrodo, negalėjo vienu kartu pateikti naujos įrangos, taip pat dėl to, kad bendrovė „Airport Handling“ turėjo priežasčių manyti, kad staigus didelis paklausos padidėjimas gali paskatinti kainų didėjimą. Taigi, bendrovė „Airport Handling“ geriau ketino laipsniškai atsisakyti panaudotos įrangos ir ją pakeisti nauja.

| — | Galiausiai, būtų sudėtinga, ypač pradžios etape, išbandyti naują įrangą ir darbuotojus tinkamai parengti tą įrangą naudoti jų įprastame darbe. |
| --- | --- |

—

Galiausiai, būtų sudėtinga, ypač pradžios etape, išbandyti naują įrangą ir darbuotojus tinkamai parengti tą įrangą naudoti jų įprastame darbe.

| (258) | Tuo tarpu bendrovė „Airport Handling“ nuo 2014 m. lapkričio mėn. iki 2015 m. sausio mėn. rengė konkursą dėl naujos įrangos įsigijimo rinkoje. Pasak Italijos institucijų, vykstant pirmam konkursui įsigytos įrangos vertė yra apie [...] (*1) EUR. |
| --- | --- |

(258)

Tuo tarpu bendrovė „Airport Handling“ nuo 2014 m. lapkričio mėn. iki 2015 m. sausio mėn. rengė konkursą dėl naujos įrangos įsigijimo rinkoje. Pasak Italijos institucijų, vykstant pirmam konkursui įsigytos įrangos vertė yra apie [...] (*1) EUR.

*1

| (259) | Komisija vertino, ar bendrovės „Airport Handling“ rinkoje įsigyto turto vertės ir kiekio lyginimas su iš bendrovės SEAH nuomoto, o vėliau įsigyto turto verte ir kiekiu yra patikimas ekonominio tęstinumo rodiklis. Kalbant apie abiejų rūšių turto palyginamumą, Komisija nustatė tai:






  — | bendrovės SEAH likvidatorius turtą suskirstė į grupes, ir kiekvienoje turto grupėje yra veikiančios įrangos, taip pat prasčiau veikiančio turto ir daiktų, |
| --- | --- | --- |

(259)

Komisija vertino, ar bendrovės „Airport Handling“ rinkoje įsigyto turto vertės ir kiekio lyginimas su iš bendrovės SEAH nuomoto, o vėliau įsigyto turto verte ir kiekiu yra patikimas ekonominio tęstinumo rodiklis. Kalbant apie abiejų rūšių turto palyginamumą, Komisija nustatė tai:

—

bendrovės SEAH likvidatorius turtą suskirstė į grupes, ir kiekvienoje turto grupėje yra veikiančios įrangos, taip pat prasčiau veikiančio turto ir daiktų,

| — | apskritai, bendrovės SEAH įranga buvo pasenusi, |
| --- | --- |

—

apskritai, bendrovės SEAH įranga buvo pasenusi,

| — | pasak Italijos institucijų, apie [...] (*1) iš [...] (*1) vienetų, įsigytų iš bendrovės SEAH, buvo geros arba neblogos darbinės būklės. Apie 1/3 įrangos geriausiu atveju buvo galima panaudoti atsarginėms dalims gauti. Vėliau nustatyta, kad 700 įsigytų vienetų buvo beveik arba visai beverčiai arba nenaudingi; 270 vienetų buvo palikta stovėti, o vėliau jų atsikratyta kaip metalo laužo, |
| --- | --- |

—

pasak Italijos institucijų, apie [...] (*1) iš [...] (*1) vienetų, įsigytų iš bendrovės SEAH, buvo geros arba neblogos darbinės būklės. Apie 1/3 įrangos geriausiu atveju buvo galima panaudoti atsarginėms dalims gauti. Vėliau nustatyta, kad 700 įsigytų vienetų buvo beveik arba visai beverčiai arba nenaudingi; 270 vienetų buvo palikta stovėti, o vėliau jų atsikratyta kaip metalo laužo,

*1

*1

| — | oro uosto antžeminių paslaugų teikimo įrangą sudaro labai įvairus turtas, pavyzdžiui, kopėčios, sunkvežimiai, šakiniai krautuvai, krovinių krautuvai ir vežimėliai-platformos, |
| --- | --- |

—

oro uosto antžeminių paslaugų teikimo įrangą sudaro labai įvairus turtas, pavyzdžiui, kopėčios, sunkvežimiai, šakiniai krautuvai, krovinių krautuvai ir vežimėliai-platformos,

| — | negalima paneigti, kad bent viena nauja pažangiausių technologijų transporto priemonė, naudojama visą laiką, gali būti daug efektyvesnė nei daug pasenusių transporto priemonių, paprastai dėl techninės priežiūros reikalaujančių daugiau prastovų. |
| --- | --- |

—

negalima paneigti, kad bent viena nauja pažangiausių technologijų transporto priemonė, naudojama visą laiką, gali būti daug efektyvesnė nei daug pasenusių transporto priemonių, paprastai dėl techninės priežiūros reikalaujančių daugiau prastovų.

| (260) | Remdamasi tuo Komisija daro išvadą, kad naujos įrangos vertės ir skaičiaus lyginimo su nuomojamos įrangos verte ir skaičiumi šiuo atveju negalima laikyti ekonominio tęstinumo rodikliu. |
| --- | --- |

(260)

Remdamasi tuo Komisija daro išvadą, kad naujos įrangos vertės ir skaičiaus lyginimo su nuomojamos įrangos verte ir skaičiumi šiuo atveju negalima laikyti ekonominio tęstinumo rodikliu.

| (261) | Atsižvelgdama į tai Komisija vertino turto (veiklai reikalingos įrangos) svarbą, kaip bendrovės „Airport Handling“ našumo veiksnį, proporcingai darbo jėgai, kaip našumo veiksniui, taip pat proporcingai tiek bendrovės SEAH, tiek bendrovės „Airport Handling“ apyvartai. |
| --- | --- |

(261)

Atsižvelgdama į tai Komisija vertino turto (veiklai reikalingos įrangos) svarbą, kaip bendrovės „Airport Handling“ našumo veiksnį, proporcingai darbo jėgai, kaip našumo veiksniui, taip pat proporcingai tiek bendrovės SEAH, tiek bendrovės „Airport Handling“ apyvartai.

| (262) | Kalbant apie turto svarbą, palyginti su darbo jėgos svarba, bendrovės SEAH paskutiniame iki likvidavimo balanse veiklai naudojamos įrangos vertė buvo apie [...] (*1) EUR. O bendrovei „Airport Handling“ 2015 m. priklausiusio ilgalaikio turto vertė buvo [...] (*1) EUR (30). Priešingai, remiantis bendrovės „Airport Handling“ to laikotarpio veiklos ataskaitomis, jos darbo sąnaudos nuo 2014 m. rugsėjo mėn. iki 2015 m. rugpjūčio mėn. buvo [...] (*1) EUR per metus (31). |
| --- | --- |

(262)

Kalbant apie turto svarbą, palyginti su darbo jėgos svarba, bendrovės SEAH paskutiniame iki likvidavimo balanse veiklai naudojamos įrangos vertė buvo apie [...] (*1) EUR. O bendrovei „Airport Handling“ 2015 m. priklausiusio ilgalaikio turto vertė buvo [...] (*1) EUR (30). Priešingai, remiantis bendrovės „Airport Handling“ to laikotarpio veiklos ataskaitomis, jos darbo sąnaudos nuo 2014 m. rugsėjo mėn. iki 2015 m. rugpjūčio mėn. buvo [...] (*1) EUR per metus (31).

*1

*1

30

*1

31

| (263) | Turto vertė taip pat mažiau svarbi, palyginti su apyvarta: bendrovės „Airport Handling“ veiklos ataskaitoje nuo 2014 m. rugsėjo mėn. iki 2015 m. rugpjūčio mėn. nurodyta [...] (*1) EUR apyvarta. Todėl šis turtas, atrodo, yra mažos svarbos našumo veiksnys, palyginti su darbo jėga. Jo vertė taip pat labai nedidelė, palyginti su apyvarta, kuri susidarė ir dėl darbo jėgos, ir dėl turto. Iš vykstant oficialiam tyrimui gautos informacijos matyti, kad ir bendrovė SEAH, ir bendrovė „Airport Handling“ taiko daug darbo jėgos, o ne daug turto reikalaujantį verslo modelį. |
| --- | --- |

(263)

Turto vertė taip pat mažiau svarbi, palyginti su apyvarta: bendrovės „Airport Handling“ veiklos ataskaitoje nuo 2014 m. rugsėjo mėn. iki 2015 m. rugpjūčio mėn. nurodyta [...] (*1) EUR apyvarta. Todėl šis turtas, atrodo, yra mažos svarbos našumo veiksnys, palyginti su darbo jėga. Jo vertė taip pat labai nedidelė, palyginti su apyvarta, kuri susidarė ir dėl darbo jėgos, ir dėl turto. Iš vykstant oficialiam tyrimui gautos informacijos matyti, kad ir bendrovė SEAH, ir bendrovė „Airport Handling“ taiko daug darbo jėgos, o ne daug turto reikalaujantį verslo modelį.

*1

| (264) | Todėl Komisija daro išvadą, kad, nors bendrovė „Airport Handling“ iš pradžių visą savo turtą gavo iš bendrovės SEAH, negalima manyti, kad tai per se rodo ekonominį tęstinumą, nes teikiant antžemines paslaugas turtas yra tik mažos svarbos našumo veiksnys. |
| --- | --- |

(264)

Todėl Komisija daro išvadą, kad, nors bendrovė „Airport Handling“ iš pradžių visą savo turtą gavo iš bendrovės SEAH, negalima manyti, kad tai per se rodo ekonominį tęstinumą, nes teikiant antžemines paslaugas turtas yra tik mažos svarbos našumo veiksnys.

per se

7.1.1.4.   Perdavimo masto vertinimo santrauka

Perdavimo masto vertinimo santrauka

| (265) | Klausimo, kiek galima remtis perdavimo mastu, kaip rodikliu nustatant, ar tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ esama ekonominio tęstinumo, vertinimu nustatyta tai: |
| --- | --- |

(265)

Klausimo, kiek galima remtis perdavimo mastu, kaip rodikliu nustatant, ar tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ esama ekonominio tęstinumo, vertinimu nustatyta tai:

| (266) | pirma, visas bendrovės SEAH klientų derinys nebuvo perduotas bendrovei „Airport Handling“. Veikiau, bendrovę SEAH likviduojant, visos sutartys buvo nutrauktos, ir bendrovei „Airport Handling“ teko iš naujo sudaryti sutartis, taigi ji galėjo pritraukti ir buvusių bendrovės SEAH klientų, ir naujų, o keli klientai pasirinko jos konkurentus. Dėl sutarties sąlygų buvo tartasi savarankiškai ir nesilaikant anksčiau pagal sutartis su bendrove SEAH taikytų sąlygų. Šiuo atžvilgiu bendrovės „Airport Handling“ padėtis buvo tokia pati, kaip ir bet kurio jos konkurento arba į rinką ateinančios naujos įmonės. Komisija mano, kad tai, jog visi klientai nebuvo perduoti, aiškiai rodo, kad nesama ekonominio tęstinumo. |
| --- | --- |

(266)

pirma, visas bendrovės SEAH klientų derinys nebuvo perduotas bendrovei „Airport Handling“. Veikiau, bendrovę SEAH likviduojant, visos sutartys buvo nutrauktos, ir bendrovei „Airport Handling“ teko iš naujo sudaryti sutartis, taigi ji galėjo pritraukti ir buvusių bendrovės SEAH klientų, ir naujų, o keli klientai pasirinko jos konkurentus. Dėl sutarties sąlygų buvo tartasi savarankiškai ir nesilaikant anksčiau pagal sutartis su bendrove SEAH taikytų sąlygų. Šiuo atžvilgiu bendrovės „Airport Handling“ padėtis buvo tokia pati, kaip ir bet kurio jos konkurento arba į rinką ateinančios naujos įmonės. Komisija mano, kad tai, jog visi klientai nebuvo perduoti, aiškiai rodo, kad nesama ekonominio tęstinumo.

| (267) | Antra, visi pirmieji bendrovės „Airport Handling“ įdarbinti darbuotojai buvo bendrovės SEAH darbuotojai, bet jie buvo įdarbinti pagal naujas sutartis ir naujomis sutarties sąlygomis. Darbo sutartys nebuvo perduotos visos kartu, be to, jos nebuvo savaime perduotos, o įdarbinimo sąlygos pasikeitė. |
| --- | --- |

(267)

Antra, visi pirmieji bendrovės „Airport Handling“ įdarbinti darbuotojai buvo bendrovės SEAH darbuotojai, bet jie buvo įdarbinti pagal naujas sutartis ir naujomis sutarties sąlygomis. Darbo sutartys nebuvo perduotos visos kartu, be to, jos nebuvo savaime perduotos, o įdarbinimo sąlygos pasikeitė.

| (268) | Trečia, nors tiesa, kad bendrovė „Airport Handling“ iš pradžių nuomojosi visą bendrovės SEAH turtą, reikalingą antžeminėms paslaugoms teikti, galiausiai, pasibaigus nuomos laikotarpiui, ji perėmė tik dalį bendrovės SEAH turto, nes pradėjo pirkti naują turtą iš trečiųjų šalių. Be to, iš turimos informacijos matyti, kad turtas sudarė tik nedidelę gamybinio turto, reikalingo teikiant antžemines paslaugas, dalį, ir jis nėra lemiamos svarbos bendrovės „Airport Handling“ sąnaudų struktūrai ir našumui. |
| --- | --- |

(268)

Trečia, nors tiesa, kad bendrovė „Airport Handling“ iš pradžių nuomojosi visą bendrovės SEAH turtą, reikalingą antžeminėms paslaugoms teikti, galiausiai, pasibaigus nuomos laikotarpiui, ji perėmė tik dalį bendrovės SEAH turto, nes pradėjo pirkti naują turtą iš trečiųjų šalių. Be to, iš turimos informacijos matyti, kad turtas sudarė tik nedidelę gamybinio turto, reikalingo teikiant antžemines paslaugas, dalį, ir jis nėra lemiamos svarbos bendrovės „Airport Handling“ sąnaudų struktūrai ir našumui.

| (269) | Apskritai, spręsdama pagal perdavimo mastą, Komisija mano, kad iš visų su bendrovės „Airport Handling“ steigimu, pradėjus likviduoti bendrovę SEAH, susijusių aplinkybių, tas aplinkybes vertinant kartu, nėra pakankamai aišku, kad tarp abiejų bendrovių esama ekonominio tęstinumo ir siekiama apeiti sprendimą dėl susigrąžinimo. |
| --- | --- |

(269)

Apskritai, spręsdama pagal perdavimo mastą, Komisija mano, kad iš visų su bendrovės „Airport Handling“ steigimu, pradėjus likviduoti bendrovę SEAH, susijusių aplinkybių, tas aplinkybes vertinant kartu, nėra pakankamai aišku, kad tarp abiejų bendrovių esama ekonominio tęstinumo ir siekiama apeiti sprendimą dėl susigrąžinimo.

7.1.2.   Rinkos kainos mokėjimas

Rinkos kainos mokėjimas

| (270) | Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, turto perdavimas mažesne nei rinkos kaina taip pat rodytų ekonominį likviduotos bendrovės, turinčios valstybės pagalbos skolą, ir naujai įsteigtos bendrovės tęstinumą. |
| --- | --- |

(270)

Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, turto perdavimas mažesne nei rinkos kaina taip pat rodytų ekonominį likviduotos bendrovės, turinčios valstybės pagalbos skolą, ir naujai įsteigtos bendrovės tęstinumą.

7.1.2.1.   Bendrovės SEAH turtas. Bendros pastabos

Bendrovės SEAH turtas. Bendros pastabos

| (271) | Vykstant bankroto procedūrai, neigiamas valstybės pagalbos sprendimas gali būti apeinamas, perduodant turtą, visų pirma kai:






  — | turtas parduodamas arba nuomojamas mažesne nei rinkos kaina (pavyzdžiui, po pardavimo procedūros, kuri buvo nepakankamai atvira, skaidri ir nediskriminacinė), arba |
| --- | --- | --- |

(271)

Vykstant bankroto procedūrai, neigiamas valstybės pagalbos sprendimas gali būti apeinamas, perduodant turtą, visų pirma kai:

—

turtas parduodamas arba nuomojamas mažesne nei rinkos kaina (pavyzdžiui, po pardavimo procedūros, kuri buvo nepakankamai atvira, skaidri ir nediskriminacinė), arba

| — | bankroto administratorius vykdė veiksmus, dėl kurių kreditoriai buvo apgauti, ir galbūt sumažino nemokios bendrovės turtą arba pažeidė kreditorių lygiavertiškumo principą ir dėl to nukentėjo viešieji kreditoriai (32). |
| --- | --- |

—

bankroto administratorius vykdė veiksmus, dėl kurių kreditoriai buvo apgauti, ir galbūt sumažino nemokios bendrovės turtą arba pažeidė kreditorių lygiavertiškumo principą ir dėl to nukentėjo viešieji kreditoriai (32).

32

| (272) | Priešingai, Komisija mano, kad nesuderinamą pagalbą gavusios bendrovės turto perdavimas arba išnuomojimas naujai bendrovei nereiškia, kad sprendimas dėl susigrąžinimo apeinamas, jeigu:






  — | nedaryta nieko siekiant sumažinti nemokios bendrovės turto vertę, kad tai būtų naudinga naujajai bendrovei, bet nenaudinga kreditoriams (nes likvidavimo tikslas yra iš turto pardavimo gauti kuo daugiau lėšų, kad būtų kiek įmanoma atlyginta kreditoriams), |
| --- | --- | --- |

(272)

Priešingai, Komisija mano, kad nesuderinamą pagalbą gavusios bendrovės turto perdavimas arba išnuomojimas naujai bendrovei nereiškia, kad sprendimas dėl susigrąžinimo apeinamas, jeigu:

—

nedaryta nieko siekiant sumažinti nemokios bendrovės turto vertę, kad tai būtų naudinga naujajai bendrovei, bet nenaudinga kreditoriams (nes likvidavimo tikslas yra iš turto pardavimo gauti kuo daugiau lėšų, kad būtų kiek įmanoma atlyginta kreditoriams),

| — | nagrinėjant nemokumo bylą, viešiesiems kreditoriams (turintiems reikalavimų, susijusių su nesuderinama pagalba) nebuvo nederamai sudarytos nepalankesnės sąlygos nei kitiems kreditoriams (įskaitant, galbūt, naująją bendrovę arba jos steigėjus). |
| --- | --- |

—

nagrinėjant nemokumo bylą, viešiesiems kreditoriams (turintiems reikalavimų, susijusių su nesuderinama pagalba) nebuvo nederamai sudarytos nepalankesnės sąlygos nei kitiems kreditoriams (įskaitant, galbūt, naująją bendrovę arba jos steigėjus).

| (273) | Šiuo atveju:






  — | nuomos mokestis buvo nustatytas pagal du išorės ekspertų atliktus vertinimus. Mokestis buvo pakoreguotas (padidintas) atsižvelgus į antrą vertinimą, paremtą išsamesniu nuomojamos įrangos patikrinimu. Taigi, nėra jokių požymių, kad kaina, už kurią bendrovės SEAH turtas buvo išnuomotas bendrovei „Airport Handling“, skirtųsi nuo įprastomis rinkos sąlygomis nustatomos kainos, |
| --- | --- | --- |

(273)

Šiuo atveju:

—

nuomos mokestis buvo nustatytas pagal du išorės ekspertų atliktus vertinimus. Mokestis buvo pakoreguotas (padidintas) atsižvelgus į antrą vertinimą, paremtą išsamesniu nuomojamos įrangos patikrinimu. Taigi, nėra jokių požymių, kad kaina, už kurią bendrovės SEAH turtas buvo išnuomotas bendrovei „Airport Handling“, skirtųsi nuo įprastomis rinkos sąlygomis nustatomos kainos,

| — | taip pat nėra požymių, kad likvidatoriaus iniciatyva buvo imtasi veiksmų, kuriais buvo apgauti kreditoriai ir galbūt sumažinta bendrovės SEAH turto vertė. Visų pirma, kaip išsamiai išdėstyta toliau, iš visos turimos informacijos matyti, kad buvo surengti tinkami bendrovės SEAH turto pardavimo konkursai, visi potencialūs suinteresuoti pirkėjai turėjo galimybę teikti pasiūlymus. Tai, kad nuomos kainą nustatė išorės ekspertai ir po antro vertinimo ji buvo pakoreguota (padidinta), taip pat tai, kad bendrovė SEAH buvo nepasirengusi bendrovei „Airport Handling“ sumažinti perkamos įrangos kainos, rodo, jog likvidatoriaus surengtu perleidimo procesu buvo siekiama iš aptariamojo turto gauti kuo daugiau pajamų (tai naudinga bendrovės SEAH kreditoriams), o bendrovei „Airport Handling“ kokio nors ekonominio pranašumo nesuteikta, |
| --- | --- |

—

taip pat nėra požymių, kad likvidatoriaus iniciatyva buvo imtasi veiksmų, kuriais buvo apgauti kreditoriai ir galbūt sumažinta bendrovės SEAH turto vertė. Visų pirma, kaip išsamiai išdėstyta toliau, iš visos turimos informacijos matyti, kad buvo surengti tinkami bendrovės SEAH turto pardavimo konkursai, visi potencialūs suinteresuoti pirkėjai turėjo galimybę teikti pasiūlymus. Tai, kad nuomos kainą nustatė išorės ekspertai ir po antro vertinimo ji buvo pakoreguota (padidinta), taip pat tai, kad bendrovė SEAH buvo nepasirengusi bendrovei „Airport Handling“ sumažinti perkamos įrangos kainos, rodo, jog likvidatoriaus surengtu perleidimo procesu buvo siekiama iš aptariamojo turto gauti kuo daugiau pajamų (tai naudinga bendrovės SEAH kreditoriams), o bendrovei „Airport Handling“ kokio nors ekonominio pranašumo nesuteikta,

| — | Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad nė viena suinteresuotoji šalis neteigė, kad likvidavimo procesu buvo pažeistos kreditorių teisės, sumažinta bendrovei SEAH priklausiusio turto vertė arba turtas bendrovei „Airport Handling“ išnuomotas mažesne nei rinkos kaina. Bendrovės SEAH antžeminių paslaugų teikimo įrangą sudarė apie 4 000 turto vienetų. Remiantis Italijos iš pradžių paskelbtu planu, tas turtas, kol vykstant likvidavimo procedūrai bus parduotas atviroje rinkoje, bendrovės SEAH turėjo būti išnuomotas rinkos kaina. |
| --- | --- |

—

Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad nė viena suinteresuotoji šalis neteigė, kad likvidavimo procesu buvo pažeistos kreditorių teisės, sumažinta bendrovei SEAH priklausiusio turto vertė arba turtas bendrovei „Airport Handling“ išnuomotas mažesne nei rinkos kaina. Bendrovės SEAH antžeminių paslaugų teikimo įrangą sudarė apie 4 000 turto vienetų. Remiantis Italijos iš pradžių paskelbtu planu, tas turtas, kol vykstant likvidavimo procedūrai bus parduotas atviroje rinkoje, bendrovės SEAH turėjo būti išnuomotas rinkos kaina.

7.1.2.2.   Bendrovės SEAH turto nuoma bendrovei „Airport Handling“. Nuomos mokesčio nustatymas

Bendrovės SEAH turto nuoma bendrovei „Airport Handling“. Nuomos mokesčio nustatymas

| (274) | Konkursui neįvykus, antžeminių paslaugų teikimo įranga bendrovei „Airport Handling“ buvo išnuomota pagal nuomos sutartį, iš pradžių galiojusią iki 2015 m. rugpjūčio 31 d. |
| --- | --- |

(274)

Konkursui neįvykus, antžeminių paslaugų teikimo įranga bendrovei „Airport Handling“ buvo išnuomota pagal nuomos sutartį, iš pradžių galiojusią iki 2015 m. rugpjūčio 31 d.

| (275) | Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, vien tai, kad bendrovė tam tikrą laikotarpį nuomojasi dalį nemokios bendrovės turto arba visą jos turtą, nebūtinai reiškia, kad naujajai bendrovei suteikiamas konkurencinis pranašumas, susijęs su nuomotojui anksčiau suteikta pagalba (33). Tai, kad pagalbos gavėjas turtą išnuomoja panašią veiklą vykdančiai bendrovei, nebūtinai yra ekonominio tęstinumo požymis, jeigu nuomos kaina atitinka rinkos kainą. Tačiau, jeigu kaina, kurią naujoji bendrovė mokėjo pagalbos gavėjui, buvo mažesnė nei rinkos kaina, tai gali būti ekonominio tęstinumo požymis, nes galima sakyti, kad pagalbos gavėjui neteisėta ir nesuderinama pagalba suteiktas pranašumas, nustatant mažesnę nei rinkos kainą, visiškai arba iš dalies perduotas naujajai bendrovei. |
| --- | --- |

(275)

Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, vien tai, kad bendrovė tam tikrą laikotarpį nuomojasi dalį nemokios bendrovės turto arba visą jos turtą, nebūtinai reiškia, kad naujajai bendrovei suteikiamas konkurencinis pranašumas, susijęs su nuomotojui anksčiau suteikta pagalba (33). Tai, kad pagalbos gavėjas turtą išnuomoja panašią veiklą vykdančiai bendrovei, nebūtinai yra ekonominio tęstinumo požymis, jeigu nuomos kaina atitinka rinkos kainą. Tačiau, jeigu kaina, kurią naujoji bendrovė mokėjo pagalbos gavėjui, buvo mažesnė nei rinkos kaina, tai gali būti ekonominio tęstinumo požymis, nes galima sakyti, kad pagalbos gavėjui neteisėta ir nesuderinama pagalba suteiktas pranašumas, nustatant mažesnę nei rinkos kainą, visiškai arba iš dalies perduotas naujajai bendrovei.

33

| (276) | Remiantis turima informacija, bendrovė SEAH ir patikėtinis derybas dėl nuomos sutarties rengė įprastomis rinkos sąlygomis. Be to, nuomos mokestis buvo nustatytas vieną po kitko atlikus du išorės vertinimus. Siekdamos patvirtinti, kad pirmas vertinimas (buvo nustatyta, kad metinė nuoma turi būti [...] (*1) EUR) buvo patikimas, bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ kartu pavedė bendrovei E&Y dar kartą įvertinti nuomos mokestį. Tame antrame vertinime iš pradžių rekomenduotas [...] (*1) nuomos mokestis, t. y. [...] (*1) EUR. Vėliau, kai bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ susitarė išplėsti tą naują vertinimą ir įtraukti naujos informacijos, pateiktos įrangos pristatymo ataskaitose, ekspertai nustatė, kad keletas mechanizmų ir įrangos vienetų buvo netinkami naudoti, taigi savo pirminį įvertį [...] (*1) iki [...] (*1) EUR. Remdamosi ta antra vertinimo ataskaita bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ susitarė nuomos mokestį sumažinti iki [...] (*1) EUR per metus. |
| --- | --- |

(276)

Remiantis turima informacija, bendrovė SEAH ir patikėtinis derybas dėl nuomos sutarties rengė įprastomis rinkos sąlygomis. Be to, nuomos mokestis buvo nustatytas vieną po kitko atlikus du išorės vertinimus. Siekdamos patvirtinti, kad pirmas vertinimas (buvo nustatyta, kad metinė nuoma turi būti [...] (*1) EUR) buvo patikimas, bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ kartu pavedė bendrovei E&Y dar kartą įvertinti nuomos mokestį. Tame antrame vertinime iš pradžių rekomenduotas [...] (*1) nuomos mokestis, t. y. [...] (*1) EUR. Vėliau, kai bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ susitarė išplėsti tą naują vertinimą ir įtraukti naujos informacijos, pateiktos įrangos pristatymo ataskaitose, ekspertai nustatė, kad keletas mechanizmų ir įrangos vienetų buvo netinkami naudoti, taigi savo pirminį įvertį [...] (*1) iki [...] (*1) EUR. Remdamosi ta antra vertinimo ataskaita bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ susitarė nuomos mokestį sumažinti iki [...] (*1) EUR per metus.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (277) | Taigi, iš turimos informacijos matyti, kad bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ derybas rengė įprastomis rinkos sąlygomis ir naudojosi ekspertų parengtomis aptariamojo turto vertės ataskaitomis. Tai, kad antrasis vertinimas buvo pataisytas abipusiu abiejų šalių prašymu, rodo, jog abi šalys norėjo, kad nuomos kaina kuo labiau atitiktų rinkos sąlygas ir kad būtų užkirstas kelias galimoms abejonėms dėl slapto susitarimo. Todėl Komisija mano, kad sutartinis nuomos mokestis atitinka bent rinkos kainą. |
| --- | --- |

(277)

Taigi, iš turimos informacijos matyti, kad bendrovės SEAH ir „Airport Handling“ derybas rengė įprastomis rinkos sąlygomis ir naudojosi ekspertų parengtomis aptariamojo turto vertės ataskaitomis. Tai, kad antrasis vertinimas buvo pataisytas abipusiu abiejų šalių prašymu, rodo, jog abi šalys norėjo, kad nuomos kaina kuo labiau atitiktų rinkos sąlygas ir kad būtų užkirstas kelias galimoms abejonėms dėl slapto susitarimo. Todėl Komisija mano, kad sutartinis nuomos mokestis atitinka bent rinkos kainą.

7.1.2.3.   Bendrovės „Airport Handling“ įsigyta bendrovės SEAH turto dalis. Pirkimo kaina

Bendrovės „Airport Handling“ įsigyta bendrovės SEAH turto dalis. Pirkimo kaina

| (278) | Bendrovė „Airport Handling“ turtą įsigijo neįvykus konkursui ir baigus galioti nuomos sutarčiai. Komisija vertino, ar bendrovei „Airport Handling“ tuo sandoriu suteiktas koks nors pranašumas tuo, kad bendrovei SEAH anksčiau buvo suteikta neteisėta pagalba. Tas vertinimas pradėtas nuo prielaidos, kad pranašumo nėra, jeigu pirkimo kaina ([...] (*1) EUR) atitinka bent rinkos kainą. |
| --- | --- |

(278)

Bendrovė „Airport Handling“ turtą įsigijo neįvykus konkursui ir baigus galioti nuomos sutarčiai. Komisija vertino, ar bendrovei „Airport Handling“ tuo sandoriu suteiktas koks nors pranašumas tuo, kad bendrovei SEAH anksčiau buvo suteikta neteisėta pagalba. Tas vertinimas pradėtas nuo prielaidos, kad pranašumo nėra, jeigu pirkimo kaina ([...] (*1) EUR) atitinka bent rinkos kainą.

*1

| (279) | Kvietimas pareikšti susidomėjimą bendrovės SEAH turtu 2014 m. lapkričio 12 d. buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priede. Kadangi turto vienetų buvo daug, likvidatorius, padedamas nepriklausomos konsultacinės bendrovės IMQ, nusprendė turtą suskirstyti į devynias grupes. Pasak bendrovės SEAH, tuo siekta išvengti neefektyvumo, kurį nulemtų didžiulė fragmentacija. Stengiantis pritraukti kuo daugiau konkurso dalyvių, kiekviena turto grupė buvo apibrėžta kaip atskirtas turto, įskaitant vienas kitą papildančius turto vienetus, ir įvairios vertės derinys. Išorės ekspertas nustatė minimalią kiekvienos turto grupės kainą. |
| --- | --- |

(279)

Kvietimas pareikšti susidomėjimą bendrovės SEAH turtu 2014 m. lapkričio 12 d. buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priede. Kadangi turto vienetų buvo daug, likvidatorius, padedamas nepriklausomos konsultacinės bendrovės IMQ, nusprendė turtą suskirstyti į devynias grupes. Pasak bendrovės SEAH, tuo siekta išvengti neefektyvumo, kurį nulemtų didžiulė fragmentacija. Stengiantis pritraukti kuo daugiau konkurso dalyvių, kiekviena turto grupė buvo apibrėžta kaip atskirtas turto, įskaitant vienas kitą papildančius turto vienetus, ir įvairios vertės derinys. Išorės ekspertas nustatė minimalią kiekvienos turto grupės kainą.

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

| (280) | Pardavimo procedūra buvo skirta tik antžeminių paslaugų teikėjams, oro uostų veiklos vykdytojams, oro vežėjams, parduodamų rūšių įrangos gamintojams, perpardavėjams ir nuomos bendrovėms, atitinkantiems tam tikrus mažiausio mokumo kriterijus. |
| --- | --- |

(280)

Pardavimo procedūra buvo skirta tik antžeminių paslaugų teikėjams, oro uostų veiklos vykdytojams, oro vežėjams, parduodamų rūšių įrangos gamintojams, perpardavėjams ir nuomos bendrovėms, atitinkantiems tam tikrus mažiausio mokumo kriterijus.

| (281) | Pasak Italijos, vykstant konkursui nė karto oficialiai nepareikšta susidomėjimo. Bendrovė SEAH gavo tik neoficialių pranešimų iš trečiųjų šalių, kuriais siekta pasidomėti galimybe įsigyti tik tam tikrą turtą, tačiau mažesnėmis kainomis, nei nurodyta konkurso dokumentuose. Vykstant tyrimui šie pranešimai buvo pateikti Komisijai. |
| --- | --- |

(281)

Pasak Italijos, vykstant konkursui nė karto oficialiai nepareikšta susidomėjimo. Bendrovė SEAH gavo tik neoficialių pranešimų iš trečiųjų šalių, kuriais siekta pasidomėti galimybe įsigyti tik tam tikrą turtą, tačiau mažesnėmis kainomis, nei nurodyta konkurso dokumentuose. Vykstant tyrimui šie pranešimai buvo pateikti Komisijai.

| (282) | Italija teigė, kad, konkursui neįvykus, bendrovės SEAH likvidatorius bandė pakurstyti galimų bendrovės SEAH turto pirkėjų susidomėjimą ir susisiekė su tam tikrais antžeminių paslaugų teikimo sektoriaus veiklos vykdytojais, taip pat tais veiklos vykdytojais, kurie vykstant konkursui neoficialiai pareiškė susidomėję turtu, ir suteikė prieigą prie duomenų saugyklos, taip pat prie turto, kad bet kuris susidomėjęs veiklos vykdytojas galėtų vietoje apžiūrėti turtą. |
| --- | --- |

(282)

Italija teigė, kad, konkursui neįvykus, bendrovės SEAH likvidatorius bandė pakurstyti galimų bendrovės SEAH turto pirkėjų susidomėjimą ir susisiekė su tam tikrais antžeminių paslaugų teikimo sektoriaus veiklos vykdytojais, taip pat tais veiklos vykdytojais, kurie vykstant konkursui neoficialiai pareiškė susidomėję turtu, ir suteikė prieigą prie duomenų saugyklos, taip pat prie turto, kad bet kuris susidomėjęs veiklos vykdytojas galėtų vietoje apžiūrėti turtą.

| (283) | Taigi, buvo gauti keli pranešimai apie susidomėjimą pirkti bendrovės SEAH įrangą, tačiau vis tiek buvo norima pirkti už kainą, mažesnę nei nurodytoji konkurso dokumentuose. Galiausiai, vienintelis patikimas pirkėjas, susidomėjęs bendrovės SEAH turto pirkimu, buvo bendrovė „Airport Handling“. |
| --- | --- |

(283)

Taigi, buvo gauti keli pranešimai apie susidomėjimą pirkti bendrovės SEAH įrangą, tačiau vis tiek buvo norima pirkti už kainą, mažesnę nei nurodytoji konkurso dokumentuose. Galiausiai, vienintelis patikimas pirkėjas, susidomėjęs bendrovės SEAH turto pirkimu, buvo bendrovė „Airport Handling“.

| (284) | Komisija vertino, ar aptariamasis konkursas buvo tinkamai surengtas, kad apie jį būtų žinoma rinkoje, ir ar tai, jog jis neįvyko, galima laikyti požymiu, kad rinkoje nesusidomėta bendrovės SEAH turto pirkimu. Komisijos nuomone, konkursas tikrai būna atviras rinkai ir rengiamas taip, kad būtų gauta kuo daugiau pajamų, jeigu jis būna atviras, skaidrus, nediskriminacinis ir besąlyginis. |
| --- | --- |

(284)

Komisija vertino, ar aptariamasis konkursas buvo tinkamai surengtas, kad apie jį būtų žinoma rinkoje, ir ar tai, jog jis neįvyko, galima laikyti požymiu, kad rinkoje nesusidomėta bendrovės SEAH turto pirkimu. Komisijos nuomone, konkursas tikrai būna atviras rinkai ir rengiamas taip, kad būtų gauta kuo daugiau pajamų, jeigu jis būna atviras, skaidrus, nediskriminacinis ir besąlyginis.

| (285) | Vertinant šio konkurso atvirumą, Komisija atkreipia dėmesį, kad apie pardavimą buvo skelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priede, taigi apie konkursą skelbta pakankamai plačiai. |
| --- | --- |

(285)

Vertinant šio konkurso atvirumą, Komisija atkreipia dėmesį, kad apie pardavimą buvo skelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priede, taigi apie konkursą skelbta pakankamai plačiai.

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

| (286) | Tačiau jis buvo ribotas ir skirtas tam tikrų rūšių pirkėjams, būtent paslaugų teikėjams, oro uostų veiklos vykdytojams, oro vežėjams, gamintojams, perpardavėjams ir nuomos bendrovėms, atitinkantiems tam tikrus minimalaus mokymo reikalavimus (žr. šio dokumento 193 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(286)

Tačiau jis buvo ribotas ir skirtas tam tikrų rūšių pirkėjams, būtent paslaugų teikėjams, oro uostų veiklos vykdytojams, oro vežėjams, gamintojams, perpardavėjams ir nuomos bendrovėms, atitinkantiems tam tikrus minimalaus mokymo reikalavimus (žr. šio dokumento 193 konstatuojamąją dalį).

| (287) | Be to, Italijos institucijos nenurodė jokių pagrįstų priežasčių, dėl kurių būtų a priori ribota galimų pirkėjų kategorija. Todėl konkursas nebuvo visiškai atviras, nes dėl tinkamumo kriterijų jis galbūt buvo ribotas, o viešasis savininkas negalėjo būti tikras, kad gaus ekonominiu požiūriu naudingiausią pasiūlymą. |
| --- | --- |

(287)

Be to, Italijos institucijos nenurodė jokių pagrįstų priežasčių, dėl kurių būtų a priori ribota galimų pirkėjų kategorija. Todėl konkursas nebuvo visiškai atviras, nes dėl tinkamumo kriterijų jis galbūt buvo ribotas, o viešasis savininkas negalėjo būti tikras, kad gaus ekonominiu požiūriu naudingiausią pasiūlymą.

a priori

| (288) | Tačiau praktiškai Komisija laikosi nuomonės, kad nėra požymių, iš kurių būtų matyti, kad, jeigu konkursas būtų rengtas ne vien antžeminių paslaugų teikėjams ar su šia sritimi susijusioms įmonėms, jis būtų įvykęs. Tai patvirtinama ir faktu, kad stengtasi konkurso dalyvių pritraukti ir neoficialiai, kreipiantis į tuos, kas nepateko į konkurso aprėptį, bet tomis pastangomis nepavyko gauti pasiūlymų, kurių kainos siektų prašomas kainas. |
| --- | --- |

(288)

Tačiau praktiškai Komisija laikosi nuomonės, kad nėra požymių, iš kurių būtų matyti, kad, jeigu konkursas būtų rengtas ne vien antžeminių paslaugų teikėjams ar su šia sritimi susijusioms įmonėms, jis būtų įvykęs. Tai patvirtinama ir faktu, kad stengtasi konkurso dalyvių pritraukti ir neoficialiai, kreipiantis į tuos, kas nepateko į konkurso aprėptį, bet tomis pastangomis nepavyko gauti pasiūlymų, kurių kainos siektų prašomas kainas.

| (289) | Bendrovės SEAH likvidatorius gavo keletą pranešimų apie susidomėjimą pirkti bendrovės SEAH įrangą už kainas, mažesnes nei nurodytosios konkurso medžiagoje. Tai pakankamas rodiklis, kad į iš pradžių nustatytą reikalavimus atitinkančių konkurso dalyvių grupę nepatekę rinkos veiklos vykdytojai buvo nepasirengę mokėti bendrovės SEAH prašomos kainos. |
| --- | --- |

(289)

Bendrovės SEAH likvidatorius gavo keletą pranešimų apie susidomėjimą pirkti bendrovės SEAH įrangą už kainas, mažesnes nei nurodytosios konkurso medžiagoje. Tai pakankamas rodiklis, kad į iš pradžių nustatytą reikalavimus atitinkančių konkurso dalyvių grupę nepatekę rinkos veiklos vykdytojai buvo nepasirengę mokėti bendrovės SEAH prašomos kainos.

| (290) | Iš pirmiau minėto ir pardavimo procedūros, ir bendrovės SEAH (pardavėjos) bei bendrovės „Airport Handling“ (pirkėjos) derybų rezultato matyti, kad pradinė prašoma kaina buvo didesnė už kainą, kurią rinkos veiklos vykdytojai buvo pasirengę mokėti. Visų pirma, bendrovės SEAH likvidatorius (pardavėjas) derybas rengė įprastomis rinkos sąlygomis ir iš atitinkamo turto pardavimo siekė gauti kuo didesnės ekonominės naudos. Iš Italijos institucijų pateiktų duomenų matyti, kad bendrovės „Airport Handling“ pateiktas pasiūlymas buvo iš tikrųjų ekonomiškai palankiausias bendrovės SEAH gautas pasiūlymas. O bendrovė „Airport Handling“ turėjo ekonominių priežasčių įsigyti turtą, nors bendrovė SEAH ir atsisakė taikyti nuolaidą ar palankesnes mokėjimo sąlygas. Pirkimo kainą galima laikyti atitinkančia bent rinkos kainą. Vadinasi, nėra požymių, kad bendrovė „Airport Handling“, įsigydama dalį bendrovės SEAH turto, būtų gavusi kokį nors pranašumą, susijusį su bendrovei SEAH anksčiau suteikta neteisėta pagalba. |
| --- | --- |

(290)

Iš pirmiau minėto ir pardavimo procedūros, ir bendrovės SEAH (pardavėjos) bei bendrovės „Airport Handling“ (pirkėjos) derybų rezultato matyti, kad pradinė prašoma kaina buvo didesnė už kainą, kurią rinkos veiklos vykdytojai buvo pasirengę mokėti. Visų pirma, bendrovės SEAH likvidatorius (pardavėjas) derybas rengė įprastomis rinkos sąlygomis ir iš atitinkamo turto pardavimo siekė gauti kuo didesnės ekonominės naudos. Iš Italijos institucijų pateiktų duomenų matyti, kad bendrovės „Airport Handling“ pateiktas pasiūlymas buvo iš tikrųjų ekonomiškai palankiausias bendrovės SEAH gautas pasiūlymas. O bendrovė „Airport Handling“ turėjo ekonominių priežasčių įsigyti turtą, nors bendrovė SEAH ir atsisakė taikyti nuolaidą ar palankesnes mokėjimo sąlygas. Pirkimo kainą galima laikyti atitinkančia bent rinkos kainą. Vadinasi, nėra požymių, kad bendrovė „Airport Handling“, įsigydama dalį bendrovės SEAH turto, būtų gavusi kokį nors pranašumą, susijusį su bendrovei SEAH anksčiau suteikta neteisėta pagalba.

7.1.2.4.   Išvada dėl rinkos kainos, kaip ekonominio tęstinumo galimo rodiklio

Išvada dėl rinkos kainos, kaip ekonominio tęstinumo galimo rodiklio

| (291) | Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija daro išvadą, jog nuomos ir vėlesnio pardavimo aplinkybėmis tikrai paneigiama, kad bendrovė SEAH bendrovei „Airport Handling“ perdavė kokį nors ekonominį pranašumą. Taigi, šiuo atveju nuomos kainos ir pirkimo kainos negalima laikyti ekonominio tęstinumo rodikliu. |
| --- | --- |

(291)

Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija daro išvadą, jog nuomos ir vėlesnio pardavimo aplinkybėmis tikrai paneigiama, kad bendrovė SEAH bendrovei „Airport Handling“ perdavė kokį nors ekonominį pranašumą. Taigi, šiuo atveju nuomos kainos ir pirkimo kainos negalima laikyti ekonominio tęstinumo rodikliu.

7.1.3.   Akcininkų tapatybė

Akcininkų tapatybė

| (292) | 2014 m. sprendime pradėti tyrimą Komisija atkreipė dėmesį, kad Italija įsipareigojo bendrovės „Airport Handling“ valdymą trejiems metams patikėti nepriklausomam patikėtiniui (34). Be to, Italija 20 % bendrovės „Airport Handling“ akcinio kapitalo pasiūlė investuotojams. Vėliau Komisija nustatė, kad, pirma, antžeminių paslaugų teikimo verslas priklausytų tam pačiam savininkui, t. y. bendrovei SEA, o, antra, Italijos pasiūlymas konkurso būdu parduoti 20 % naujosios antžeminių paslaugų teikėjos kapitalo buvo nepakankama garantija, kad netęsiama bendrovės SEAH veikla, nes, pirma, siūloma parduoti tik mažumos dalį ir, antra, šiuo atžvilgiu nesuteikta jokių garantijų. Be to, tokiu būdu leisti investuoti į kapitalą būtų galima tik po to, kai bendrovė „Airport Handling“ patektų į rinką. |
| --- | --- |

(292)

2014 m. sprendime pradėti tyrimą Komisija atkreipė dėmesį, kad Italija įsipareigojo bendrovės „Airport Handling“ valdymą trejiems metams patikėti nepriklausomam patikėtiniui (34). Be to, Italija 20 % bendrovės „Airport Handling“ akcinio kapitalo pasiūlė investuotojams. Vėliau Komisija nustatė, kad, pirma, antžeminių paslaugų teikimo verslas priklausytų tam pačiam savininkui, t. y. bendrovei SEA, o, antra, Italijos pasiūlymas konkurso būdu parduoti 20 % naujosios antžeminių paslaugų teikėjos kapitalo buvo nepakankama garantija, kad netęsiama bendrovės SEAH veikla, nes, pirma, siūloma parduoti tik mažumos dalį ir, antra, šiuo atžvilgiu nesuteikta jokių garantijų. Be to, tokiu būdu leisti investuoti į kapitalą būtų galima tik po to, kai bendrovė „Airport Handling“ patektų į rinką.

34

| (293) | Vykstant tyrimui, Italija teigė, jog, įsteigus patikos bendrovę, bus užtikrinta, kad tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ nebūtų tęstinumo. Patikėtinis užtikrins nepriklausomą bendrovei SEA priklausančios bendrovės „Airport Handling“ dalies valdymą, vykdant visišką bendrovės kontrolę ir taip užtikrinant, kad nebūtų jokių interesų ir (arba) informacijos srautų tarp bendrovės „Airport Handling“ ir bendrovių grupės „SEA Group“. |
| --- | --- |

(293)

Vykstant tyrimui, Italija teigė, jog, įsteigus patikos bendrovę, bus užtikrinta, kad tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ nebūtų tęstinumo. Patikėtinis užtikrins nepriklausomą bendrovei SEA priklausančios bendrovės „Airport Handling“ dalies valdymą, vykdant visišką bendrovės kontrolę ir taip užtikrinant, kad nebūtų jokių interesų ir (arba) informacijos srautų tarp bendrovės „Airport Handling“ ir bendrovių grupės „SEA Group“.

| (294) | Komisija vertino chronologinius ir esminius bruožus, iš kurių būtų matyti, kam šiuo atveju priklauso nuosavybės teisė. |
| --- | --- |

(294)

Komisija vertino chronologinius ir esminius bruožus, iš kurių būtų matyti, kam šiuo atveju priklauso nuosavybės teisė.

| (295) | Pirma, vertinant chronologiniu požiūriu, Komisija atkreipia dėmesį, kad bendrovė SEA bendrovę „Airport Handling“ įsteigė 2013 m. rugsėjo 9 d. Patikos bendrovės buvo įsteigta 2014 m. birželio 30 d.; patikos dokumentas buvo pasirašytas tą pačią dieną. Komisija atkreipia dėmesį, kad patikos bendrovė faktinį bendrovės „Airport Handling“ valdymą perėmė tik vėliau, t. y. 2014 m. rugpjūčio 27 d., kai bendrovė SEA visas turimas bendrovės „Airport Handling“ akcijas perdavė patikos bendrovei ir paskyrė patikėtinį. Vėliau patikėtinis paskyrė naują bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybą. Bendrovė „Airport Handling“ veiklą pradėjo keliomis dienomis vėliau – 2014 m. rugsėjo 1 d. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį, kad, remiantis turima informacija, bendrovė jau iki tos dienos vykdė ekonominę veiklą – savo paslaugas siūlė rinkoje, ir akivaizdu, kad tą darė jau 2014 m. balandžio mėn., nes [...] (*1) buvo sudarytos kelios paslaugų sutartys (35). Tačiau tada bendrovė „Airport Handling“ visiškai priklausė bendrovei SEA ir buvo šios kontroliuojama. |
| --- | --- |

(295)

Pirma, vertinant chronologiniu požiūriu, Komisija atkreipia dėmesį, kad bendrovė SEA bendrovę „Airport Handling“ įsteigė 2013 m. rugsėjo 9 d. Patikos bendrovės buvo įsteigta 2014 m. birželio 30 d.; patikos dokumentas buvo pasirašytas tą pačią dieną. Komisija atkreipia dėmesį, kad patikos bendrovė faktinį bendrovės „Airport Handling“ valdymą perėmė tik vėliau, t. y. 2014 m. rugpjūčio 27 d., kai bendrovė SEA visas turimas bendrovės „Airport Handling“ akcijas perdavė patikos bendrovei ir paskyrė patikėtinį. Vėliau patikėtinis paskyrė naują bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybą. Bendrovė „Airport Handling“ veiklą pradėjo keliomis dienomis vėliau – 2014 m. rugsėjo 1 d. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį, kad, remiantis turima informacija, bendrovė jau iki tos dienos vykdė ekonominę veiklą – savo paslaugas siūlė rinkoje, ir akivaizdu, kad tą darė jau 2014 m. balandžio mėn., nes [...] (*1) buvo sudarytos kelios paslaugų sutartys (35). Tačiau tada bendrovė „Airport Handling“ visiškai priklausė bendrovei SEA ir buvo šios kontroliuojama.

*1

35

| (296) | Antra, kalbant apie nuosavybės ir kontrolės perdavimo patikos bendrovei esmines savybes, Komisija vertino, ar to, kad bendrovė „Airport Handling“ prieš pat veiklos pradžią buvo laikinai valdoma patikėtinio, pakanka siekiant paneigti, jog bendrovė SEA galėjo naudotis teisėmis, susijusiomis su bendrovės „Airport Handling“ valdymu, ir vienašališkai priimti komercinius sprendimus. Tuo požiūriu Komisija atkreipia dėmesį į tai, kas dėstoma toliau. |
| --- | --- |

(296)

Antra, kalbant apie nuosavybės ir kontrolės perdavimo patikos bendrovei esmines savybes, Komisija vertino, ar to, kad bendrovė „Airport Handling“ prieš pat veiklos pradžią buvo laikinai valdoma patikėtinio, pakanka siekiant paneigti, jog bendrovė SEA galėjo naudotis teisėmis, susijusiomis su bendrovės „Airport Handling“ valdymu, ir vienašališkai priimti komercinius sprendimus. Tuo požiūriu Komisija atkreipia dėmesį į tai, kas dėstoma toliau.

| (297) | Pasak patikos bendrovės, patikėtinio veiklai taikomi tam tikri esminiai apribojimai, visų pirma tai, kad iš patikėtinio nereikalaujama tirti, ar:






  — | bendrovės SEA atstovai dalyvavo derybose su darbuotojais, kuriuos turėjo vėl įdarbinti bendrovė „Airport Handling“, |
| --- | --- | --- |

(297)

Pasak patikos bendrovės, patikėtinio veiklai taikomi tam tikri esminiai apribojimai, visų pirma tai, kad iš patikėtinio nereikalaujama tirti, ar:

—

bendrovės SEA atstovai dalyvavo derybose su darbuotojais, kuriuos turėjo vėl įdarbinti bendrovė „Airport Handling“,

| — | bendrovė SEA leido bendrovei „Airport Handling“ naudotis savo darbuotojų, įskaitant generalinį direktorių, paslaugomis, |
| --- | --- |

—

bendrovė SEA leido bendrovei „Airport Handling“ naudotis savo darbuotojų, įskaitant generalinį direktorių, paslaugomis,

| — | tam tikras centrines paslaugas, įskaitant ryšius su investuotojais ir klientams teikiamą priežiūrą, ir toliau teiks bendrovė SEA, |
| --- | --- |

—

tam tikras centrines paslaugas, įskaitant ryšius su investuotojais ir klientams teikiamą priežiūrą, ir toliau teiks bendrovė SEA,

| — | finansavimo sprendimus priimti palikta tik bendrovei SEA. |
| --- | --- |

—

finansavimo sprendimus priimti palikta tik bendrovei SEA.

| (298) | Be to, nors pagal patikos dokumentą bendrovės „Airport Handling“ valdymas turėtų būti atskirtas nuo bendrovės SEAH valdymo, bendrovę „Airport Handling“ valdo buvęs bendrovės SEA aviacijos verslo plėtros vadovas. |
| --- | --- |

(298)

Be to, nors pagal patikos dokumentą bendrovės „Airport Handling“ valdymas turėtų būti atskirtas nuo bendrovės SEAH valdymo, bendrovę „Airport Handling“ valdo buvęs bendrovės SEA aviacijos verslo plėtros vadovas.

| (299) | Iš tikrųjų, Komisija atkreipia dėmesį, kad bendrovė SEA du vyresniuosius vadovus laikinai perkėlė į bendrovę „Airport Handling“. Abu jie bendrovėje „Airport Handling“ eina vyresniųjų vadovų pareigas. Pasak Italijos, tarp bendrovės SEA ir tų vadovų hierarchinių ryšių nėra, o tie vadovai bendrovės SEA naudai jokios veiklos nevykdys. Be to, jų atlygį savarankiškai nustatys bendrovė „Airport Handling“. |
| --- | --- |

(299)

Iš tikrųjų, Komisija atkreipia dėmesį, kad bendrovė SEA du vyresniuosius vadovus laikinai perkėlė į bendrovę „Airport Handling“. Abu jie bendrovėje „Airport Handling“ eina vyresniųjų vadovų pareigas. Pasak Italijos, tarp bendrovės SEA ir tų vadovų hierarchinių ryšių nėra, o tie vadovai bendrovės SEA naudai jokios veiklos nevykdys. Be to, jų atlygį savarankiškai nustatys bendrovė „Airport Handling“.

| (300) | Pasak Italijos, bendrovė SEA sprendimą tuos vadovus laikinai perkelti į bendrovę „Airport Handling“ priėmė atsižvelgusi į Italijos pasiūlymus dėl galimybės leisti trečiosioms šalims įsigyti dalį bendrovės „Airport Handling“ kapitalo. Tuo tikslu buvo būtina užtikrinti, viena vertus, kad bendrovės „Airport Handling“ vadovai būtų visiškai kvalifikuoti, ir, kita vertus, kad vadovų įdarbinimo sąlygos būtų lanksčios. Iš tikrųjų, Italija paaiškino, kad bendrovė „Airport Handling“ su bendrove SEA dėl [...] (*1) darbuotojų pasirašė laikino perkėlimo sutartį. |
| --- | --- |

(300)

Pasak Italijos, bendrovė SEA sprendimą tuos vadovus laikinai perkelti į bendrovę „Airport Handling“ priėmė atsižvelgusi į Italijos pasiūlymus dėl galimybės leisti trečiosioms šalims įsigyti dalį bendrovės „Airport Handling“ kapitalo. Tuo tikslu buvo būtina užtikrinti, viena vertus, kad bendrovės „Airport Handling“ vadovai būtų visiškai kvalifikuoti, ir, kita vertus, kad vadovų įdarbinimo sąlygos būtų lanksčios. Iš tikrųjų, Italija paaiškino, kad bendrovė „Airport Handling“ su bendrove SEA dėl [...] (*1) darbuotojų pasirašė laikino perkėlimo sutartį.

*1

| (301) | Apibendrinant galima sakyti, kad Komisija nustatė, jog to perkėlimo chronologija ir esminėmis nuostatomis patvirtinama, kad bendrovė SEA visą bendrovės „Airport Handling“ steigimo ir ekonominės veiklos pradžios laikotarpį kontroliavo tą bendrovę tiek, kad jos kasdieniam valdymui buvo nuolat įvairiu mastu daroma didelė įtaka. |
| --- | --- |

(301)

Apibendrinant galima sakyti, kad Komisija nustatė, jog to perkėlimo chronologija ir esminėmis nuostatomis patvirtinama, kad bendrovė SEA visą bendrovės „Airport Handling“ steigimo ir ekonominės veiklos pradžios laikotarpį kontroliavo tą bendrovę tiek, kad jos kasdieniam valdymui buvo nuolat įvairiu mastu daroma didelė įtaka.

| (302) | Komisija atkreipė dėmesį į pirmiau aprašytą patikėtinio ir privataus rinkos veiklos vykdytojo „D’Nata“2015 m. rugsėjo 21 d. pasirašytą bendrąjį investavimo susitarimą dėl [...] (*1) proc. bendrovės „Airport Handling“ [...] (*1) proc. akcijų pardavimo ir kartu dėl teisės skirti daugumą bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybos narių ir generalinį direktorių, taip pat dėl galimybės įsigyti dar [...] (*1) proc. bendrovės „Airport Handling“ akcijų. |
| --- | --- |

(302)

Komisija atkreipė dėmesį į pirmiau aprašytą patikėtinio ir privataus rinkos veiklos vykdytojo „D’Nata“2015 m. rugsėjo 21 d. pasirašytą bendrąjį investavimo susitarimą dėl [...] (*1) proc. bendrovės „Airport Handling“ [...] (*1) proc. akcijų pardavimo ir kartu dėl teisės skirti daugumą bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybos narių ir generalinį direktorių, taip pat dėl galimybės įsigyti dar [...] (*1) proc. bendrovės „Airport Handling“ akcijų.

*1

*1

*1

| (303) | Bendrovė „D’Nata“, paskyrusi daugumą bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybos narių ir generalinį direktorių, vykdys faktinę bendrovės „Airport Handling“ kontrolę. Be to, turima informacija apie konkursą (jį nepriklausomai nuo bendrovės SEA ir patikėtinio surengė privatus bankas) patvirtinama, kad bendrovė „D’Nata“ bendrovės „Airport Handling“ akcijų dalį įsigijo rinkos kaina. Galiausiai, turima informacija patvirtinama, kad bendrovė „D’Nata“ nėra tapati bendrovei SEA ir nėra kaip nors kitaip su ja susijusi. |
| --- | --- |

(303)

Bendrovė „D’Nata“, paskyrusi daugumą bendrovės „Airport Handling“ direktorių valdybos narių ir generalinį direktorių, vykdys faktinę bendrovės „Airport Handling“ kontrolę. Be to, turima informacija apie konkursą (jį nepriklausomai nuo bendrovės SEA ir patikėtinio surengė privatus bankas) patvirtinama, kad bendrovė „D’Nata“ bendrovės „Airport Handling“ akcijų dalį įsigijo rinkos kaina. Galiausiai, turima informacija patvirtinama, kad bendrovė „D’Nata“ nėra tapati bendrovei SEA ir nėra kaip nors kitaip su ja susijusi.

| (304) | Vis dėlto, bendrovės SEA ir patikėtinio vykdomos bendrovės „Airport Handling“ kontrolės perdavimas bendrovei „D’Nata“ truko ilgiau nei dvejus metus po to, kai bendrovė SEA įsteigė bendrovę „Airport Handling“, ir ilgiau nei metus po to, kai ta bendrovė pradėjo vykdyti veiklą. |
| --- | --- |

(304)

Vis dėlto, bendrovės SEA ir patikėtinio vykdomos bendrovės „Airport Handling“ kontrolės perdavimas bendrovei „D’Nata“ truko ilgiau nei dvejus metus po to, kai bendrovė SEA įsteigė bendrovę „Airport Handling“, ir ilgiau nei metus po to, kai ta bendrovė pradėjo vykdyti veiklą.

| (305) | Todėl Komisija, remdamasi tik kriterijumi, susijusiu su akcininkų tapatybe, negali padaryti išvados, kad nėra ekonominio tęstinumo. Vis dėlto, Komisija, siekdama padaryti išvadą, ar galima nustatyti, jog nėra ekonominio tęstinumo, šį kriterijų vertino kartu su kitais svarbiais kriterijais. |
| --- | --- |

(305)

Todėl Komisija, remdamasi tik kriterijumi, susijusiu su akcininkų tapatybe, negali padaryti išvados, kad nėra ekonominio tęstinumo. Vis dėlto, Komisija, siekdama padaryti išvadą, ar galima nustatyti, jog nėra ekonominio tęstinumo, šį kriterijų vertino kartu su kitais svarbiais kriterijais.

7.1.4.   Sandorio laikas

Sandorio laikas

| (306) | Bendrovės SEAH likvidavimas 2014 m. liepos 1 d. ir bendrovės „Airport Handling“ įsteigimas 2013 m. rugsėjo 9 d. vyko po to, kai Komisija 2012 m. gruodžio 12 d. priėmė sprendimą dėl susigrąžinimo. Likviduojama bendrovė užtikrino antžeminių paslaugų teikimą iki to laiko, kol 2014 m. rugsėjo 1 d. savo veiklą pradėjo vykdyti bendrovė „Airport Handling“. |
| --- | --- |

(306)

Bendrovės SEAH likvidavimas 2014 m. liepos 1 d. ir bendrovės „Airport Handling“ įsteigimas 2013 m. rugsėjo 9 d. vyko po to, kai Komisija 2012 m. gruodžio 12 d. priėmė sprendimą dėl susigrąžinimo. Likviduojama bendrovė užtikrino antžeminių paslaugų teikimą iki to laiko, kol 2014 m. rugsėjo 1 d. savo veiklą pradėjo vykdyti bendrovė „Airport Handling“.

| (307) | Iš įvykių chronologijos prima facie būtų galima manyti, kad procesu, kuriuo užbaigta steigti bendrovę „Airport Handling“, siekta apeiti sprendimą dėl susigrąžinimo, priimtą prieš prasidedant tam procesui. Tačiau Komisija primena, kad teismo praktikoje iš Komisijos nereikalaujama konkrečiai ir šalia kitų kriterijų nagrinėti laiko, kai buvo perduotas turtas, bet tai viena iš aplinkybių, į kurias „galima“ atsižvelgti atmetant ekonominio tęstinumo tarp šių dviejų subjektų galimybę (36). |
| --- | --- |

(307)

Iš įvykių chronologijos prima facie būtų galima manyti, kad procesu, kuriuo užbaigta steigti bendrovę „Airport Handling“, siekta apeiti sprendimą dėl susigrąžinimo, priimtą prieš prasidedant tam procesui. Tačiau Komisija primena, kad teismo praktikoje iš Komisijos nereikalaujama konkrečiai ir šalia kitų kriterijų nagrinėti laiko, kai buvo perduotas turtas, bet tai viena iš aplinkybių, į kurias „galima“ atsižvelgti atmetant ekonominio tęstinumo tarp šių dviejų subjektų galimybę (36).

prima facie

36

7.1.5.   Sandorio ekonominė logika

Sandorio ekonominė logika

| (308) | Turima informacija patvirtinama, kad bendrovė „Airport Handling“ iš esmės tęsia tos pačios rūšies bendrovės SEAH veiklą, būtent Linatės ir Malpensos oro uostuose teikia antžemines paslaugas. |
| --- | --- |

(308)

Turima informacija patvirtinama, kad bendrovė „Airport Handling“ iš esmės tęsia tos pačios rūšies bendrovės SEAH veiklą, būtent Linatės ir Malpensos oro uostuose teikia antžemines paslaugas.

| (309) | Šiuo atžvilgiu Komisija remiasi teismų praktika, pagal kurią vien tai, kad įgijėjas faktiškai tęsia įmonės, kuri privalo grąžinti pagalbą, veiklą, nebūtinai reiškia, kad įgijėjas gauna konkurencinį pranašumą, susijusį su tuo, kad tai bendrovei buvo suteikta pagalba. Konkrečiu atveju, kuriuo remtasi, įgijėjas iš prieš beveik trejus metus iki įgijėjo įsteigimo pagalbą gavusios įmonės rinkos kaina išsinuomojo gamyklą (37). Komisija primena, kad nagrinėjamuoju atveju bendrovė „Airport Handling“ išsinuomojo, o tada įsigijo turtą kaina, kurią galima laikyti ne mažesne už rinkos kainą, ir kad neteisėta pagalba, susigrąžintina iš bendrovės SEAH, buvo teikiama 2002–2010 m., t. y. bendrovė „Airport Handling“ buvo įsteigta tik po trejų metų, o savo ekonominę veiklą pradėjo po ketverių metų. |
| --- | --- |

(309)

Šiuo atžvilgiu Komisija remiasi teismų praktika, pagal kurią vien tai, kad įgijėjas faktiškai tęsia įmonės, kuri privalo grąžinti pagalbą, veiklą, nebūtinai reiškia, kad įgijėjas gauna konkurencinį pranašumą, susijusį su tuo, kad tai bendrovei buvo suteikta pagalba. Konkrečiu atveju, kuriuo remtasi, įgijėjas iš prieš beveik trejus metus iki įgijėjo įsteigimo pagalbą gavusios įmonės rinkos kaina išsinuomojo gamyklą (37). Komisija primena, kad nagrinėjamuoju atveju bendrovė „Airport Handling“ išsinuomojo, o tada įsigijo turtą kaina, kurią galima laikyti ne mažesne už rinkos kainą, ir kad neteisėta pagalba, susigrąžintina iš bendrovės SEAH, buvo teikiama 2002–2010 m., t. y. bendrovė „Airport Handling“ buvo įsteigta tik po trejų metų, o savo ekonominę veiklą pradėjo po ketverių metų.

37

| (310) | Konkrečiau, kalbant apie sandorio ekonominę logiką, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kas dėstoma toliau. |
| --- | --- |

(310)

Konkrečiau, kalbant apie sandorio ekonominę logiką, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kas dėstoma toliau.

| (311) | Kaip minėta 2.6.1 ir 2.6.2 skirsniuose, bendrovės „Airport Handling“ verslo planas nuo bendrovės SEAH skiriasi keletu dalykų, būtent:






  — | [...] (*1), |
| --- | --- | --- |

(311)

Kaip minėta 2.6.1 ir 2.6.2 skirsniuose, bendrovės „Airport Handling“ verslo planas nuo bendrovės SEAH skiriasi keletu dalykų, būtent:

—

[...] (*1),

*1

| — | [...] (*1), |
| --- | --- |

—

[...] (*1),

*1

| — | [...] (*1), |
| --- | --- |

—

[...] (*1),

*1

| — | [...] (*1), |
| --- | --- |

—

[...] (*1),

*1

| — | [...] (*1), |
| --- | --- |

—

[...] (*1),

*1

| — | [...] (*1). |
| --- | --- |

—

[...] (*1).

*1

| (312) | Vadinasi, bendrovė „Airport Handling“ savo veiklą valdė kitokiomis veiklos sąlygomis, palyginti su bendrove SEAH, ir rėmėsi savo verslo planu. Be to, Italijos institucijos nereikalavo, kad bendrovė „Airport Handling“ laikytųsi konkretaus verslo modelio, vykdytų tam tikros masto veiklą ar perimtų kokį nors konkretų turtą arba darbuotojus. |
| --- | --- |

(312)

Vadinasi, bendrovė „Airport Handling“ savo veiklą valdė kitokiomis veiklos sąlygomis, palyginti su bendrove SEAH, ir rėmėsi savo verslo planu. Be to, Italijos institucijos nereikalavo, kad bendrovė „Airport Handling“ laikytųsi konkretaus verslo modelio, vykdytų tam tikros masto veiklą ar perimtų kokį nors konkretų turtą arba darbuotojus.

7.1.6.   Bendra išvada dėl ekonominio tęstinumo tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“

Bendra išvada dėl ekonominio tęstinumo tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“

| (313) | Komisijos nuomone, nagrinėjamuoju atveju yra ir elementų, kurie rodytų, kad esama ekonominio tęstinumo, ir elementų, kuriais būtų paremta priešinga išvada. |
| --- | --- |

(313)

Komisijos nuomone, nagrinėjamuoju atveju yra ir elementų, kurie rodytų, kad esama ekonominio tęstinumo, ir elementų, kuriais būtų paremta priešinga išvada.

| (314) | Kalbant apie elementus, kuriais remiantis patvirtinama, kad esama ekonominio tęstinumo, Komisija nustatė, kad bendrovę „Airport Handling“ – bendrovę, vykdančią tokią pačią veiklą kaip ir bendrovė SEAH, įsteigė būtent buvusi bendrovės SEAH savininkė, o pirmieji bendrovės „Airport Handling“ darbuotojai buvo beveik vien tik buvę bendrovės SEAH darbuotojai, be to bendrovė „Airport Handling“ perėmė didelę turto dalį, ir visa tai vyko po to, kai Komisija priėmė sprendimą dėl susigrąžinimo. |
| --- | --- |

(314)

Kalbant apie elementus, kuriais remiantis patvirtinama, kad esama ekonominio tęstinumo, Komisija nustatė, kad bendrovę „Airport Handling“ – bendrovę, vykdančią tokią pačią veiklą kaip ir bendrovė SEAH, įsteigė būtent buvusi bendrovės SEAH savininkė, o pirmieji bendrovės „Airport Handling“ darbuotojai buvo beveik vien tik buvę bendrovės SEAH darbuotojai, be to bendrovė „Airport Handling“ perėmė didelę turto dalį, ir visa tai vyko po to, kai Komisija priėmė sprendimą dėl susigrąžinimo.

| (315) | Tačiau iš keleto kitų veiksnių veikiau matyti, kad bendrovė „Airport Handling“ buvo įsteigta ne kaip bendrovė, kuria siekiama apeiti sprendimą dėl susigrąžinimo, bet kaip visiškai nauja bendrovė. Šiuo atžvilgiu stipriausias elementas yra tai, kad reikėjo suformuoti naują klientų derinį, t. y. reikėjo oro vežėjams teikti pasiūlymus, nesusijusius su ankstesnėmis bendrovės SEAH sutartimis, ir su oro vežėjais naujomis sąlygomis sudaryti naujas sutartis. Todėl bendrovė „Airport Handling“ turėjo iš naujo rasti klientų ir įgyti rinkos dalį, kaip ir bet kuris konkurentas arba į rinką ateinanti nauja bendrovė. Atsižvelgiant į tai, kad klientų derinys yra svarbiausias elementas vykdant antžeminių paslaugų teikimo veiklą, Komisija šiam elementui teikia daug reikšmės. |
| --- | --- |

(315)

Tačiau iš keleto kitų veiksnių veikiau matyti, kad bendrovė „Airport Handling“ buvo įsteigta ne kaip bendrovė, kuria siekiama apeiti sprendimą dėl susigrąžinimo, bet kaip visiškai nauja bendrovė. Šiuo atžvilgiu stipriausias elementas yra tai, kad reikėjo suformuoti naują klientų derinį, t. y. reikėjo oro vežėjams teikti pasiūlymus, nesusijusius su ankstesnėmis bendrovės SEAH sutartimis, ir su oro vežėjais naujomis sąlygomis sudaryti naujas sutartis. Todėl bendrovė „Airport Handling“ turėjo iš naujo rasti klientų ir įgyti rinkos dalį, kaip ir bet kuris konkurentas arba į rinką ateinanti nauja bendrovė. Atsižvelgiant į tai, kad klientų derinys yra svarbiausias elementas vykdant antžeminių paslaugų teikimo veiklą, Komisija šiam elementui teikia daug reikšmės.

| (316) | Kalbant apie iš bendrovės SEAH perimtą turtą, bendrovė „Airport Handling“ už turto nuomą mokėjo ne mažesnę nei rinkos kainą, o vėliau, kai to turto dalį nusipirko, sumokėjo kainą, kuri buvo ne mažesnė nei rinkos kaina, kurią rinkos veiklos vykdytojai buvo pasirengę mokėti. |
| --- | --- |

(316)

Kalbant apie iš bendrovės SEAH perimtą turtą, bendrovė „Airport Handling“ už turto nuomą mokėjo ne mažesnę nei rinkos kainą, o vėliau, kai to turto dalį nusipirko, sumokėjo kainą, kuri buvo ne mažesnė nei rinkos kaina, kurią rinkos veiklos vykdytojai buvo pasirengę mokėti.

| (317) | Be to, darbuotojai nebuvo perkelti visi kartu. Bendrovė „Airport Handling“ sudarė naujas sutartis naujomis sąlygomis. Bet kuris konkurentas arba nauja į rinką ateinanti įmonė būtų turėjusi tokią pat galimybę įdarbinti buvusius bendrovės SEAH darbuotojus, o, ieškant darbuotojų, buvę bendrovės SEAH darbuotojai tiesiog atrodė tinkamiausi. Perduota tik dalis turto; be to, antžeminių paslaugų teikimo versle tai tik maža dalis bendro našumo veiksnio. |
| --- | --- |

(317)

Be to, darbuotojai nebuvo perkelti visi kartu. Bendrovė „Airport Handling“ sudarė naujas sutartis naujomis sąlygomis. Bet kuris konkurentas arba nauja į rinką ateinanti įmonė būtų turėjusi tokią pat galimybę įdarbinti buvusius bendrovės SEAH darbuotojus, o, ieškant darbuotojų, buvę bendrovės SEAH darbuotojai tiesiog atrodė tinkamiausi. Perduota tik dalis turto; be to, antžeminių paslaugų teikimo versle tai tik maža dalis bendro našumo veiksnio.

| (318) | Kalbant apie sandorio ekonominę logiką, bendrovė „Airport Handling“ savo veiklą valdo kitokiomis veiklos sąlygomis, palyginti su bendrove SEAH, ir remiasi savo pačios verslo planu. Be to, Italijos institucijos nereikalavo, kad bendrovė „Airport Handling“ laikytųsi konkretaus verslo modelio, vykdytų tam tikro masto veiklą ar perimtų kokį nors konkretų turtą arba darbuotojus. |
| --- | --- |

(318)

Kalbant apie sandorio ekonominę logiką, bendrovė „Airport Handling“ savo veiklą valdo kitokiomis veiklos sąlygomis, palyginti su bendrove SEAH, ir remiasi savo pačios verslo planu. Be to, Italijos institucijos nereikalavo, kad bendrovė „Airport Handling“ laikytųsi konkretaus verslo modelio, vykdytų tam tikro masto veiklą ar perimtų kokį nors konkretų turtą arba darbuotojus.

| (319) | Remdamasi tuo, Komisija laikosi nuomonės, kad apskritai tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ nesama ekonominio tęstinumo, o pastarosios įsteigimo negalima laikyti siekiu apeiti sprendimą susigrąžinti pagalbą. Vadinasi, bendrovės „Airport Handling“ negalima laikyti atsakinga už pagalbos, kuri sprendimu dėl susigrąžinimo laikoma nesuderinama, grąžinimą. |
| --- | --- |

(319)

Remdamasi tuo, Komisija laikosi nuomonės, kad apskritai tarp bendrovių SEAH ir „Airport Handling“ nesama ekonominio tęstinumo, o pastarosios įsteigimo negalima laikyti siekiu apeiti sprendimą susigrąžinti pagalbą. Vadinasi, bendrovės „Airport Handling“ negalima laikyti atsakinga už pagalbos, kuri sprendimu dėl susigrąžinimo laikoma nesuderinama, grąžinimą.

7.2.   Bendrovės SEA investicijos į bendrovę „Airport Handling“. Valstybės pagalbos buvimas

Bendrovės SEA investicijos į bendrovę „Airport Handling“. Valstybės pagalbos buvimas

| (320) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(320)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (321) | Turi būti laikomasi visų sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų. Todėl norint nustatyti, ar priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, reikia vertinti, ar jos atitinka visas toliau išdėstytas sąlygas. Konkrečiai:






  a) | finansinė parama turėtų būti suteikta valstybės narės arba iš valstybės išteklių; |
| --- | --- | --- |

(321)

Turi būti laikomasi visų sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų. Todėl norint nustatyti, ar priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, reikia vertinti, ar jos atitinka visas toliau išdėstytas sąlygas. Konkrečiai:

a)

finansinė parama turėtų būti suteikta valstybės narės arba iš valstybės išteklių;

| b) | finansinė parama turėtų būti skiriama palaikant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą; |
| --- | --- |

b)

finansinė parama turėtų būti skiriama palaikant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą;

| c) | finansine parama turėtų būti iškraipoma arba galėtų būti iškraipoma konkurencija; |
| --- | --- |

c)

finansine parama turėtų būti iškraipoma arba galėtų būti iškraipoma konkurencija;

| d) | finansine parama turėtų būti daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

d)

finansine parama turėtų būti daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai.

7.2.1.   Atrankusis ekonominis pranašumas. Rinkos ekonomikos investuotojo principas

Atrankusis ekonominis pranašumas. Rinkos ekonomikos investuotojo principas

| (322) | Italija laikosi nuomonės, kad bendrovės SEA injekcija į bendrovės „Airport Handling“ kapitalą atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą, taigi bendrovei „Airport Handling“ nesuteikta jokio pranašumo, todėl priemonė nėra valstybės pagalba. Nors bendrovė SEAH nuo 2000 m. nuolat patirdavo nuostolių, būtų pagrįsta manyti, jog bendrovės „Airport Handling“ veikla duos pakankamai grąžos, kad kapitalo injekcija būtų pelninga, visų pirma atsižvelgiant į bendrovės „Airport Handling“ 2014–2017 m. verslo plane nustatytus veiksmus. Todėl priimdama sprendimą investuoti į bendrovės „Airport Handling“ kapitalą bendrovė SEA veikė kaip apdairi rinkos investuotoja. |
| --- | --- |

(322)

Italija laikosi nuomonės, kad bendrovės SEA injekcija į bendrovės „Airport Handling“ kapitalą atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą, taigi bendrovei „Airport Handling“ nesuteikta jokio pranašumo, todėl priemonė nėra valstybės pagalba. Nors bendrovė SEAH nuo 2000 m. nuolat patirdavo nuostolių, būtų pagrįsta manyti, jog bendrovės „Airport Handling“ veikla duos pakankamai grąžos, kad kapitalo injekcija būtų pelninga, visų pirma atsižvelgiant į bendrovės „Airport Handling“ 2014–2017 m. verslo plane nustatytus veiksmus. Todėl priimdama sprendimą investuoti į bendrovės „Airport Handling“ kapitalą bendrovė SEA veikė kaip apdairi rinkos investuotoja.

| (323) | Vertinant, ar laikytasi rinkos ekonomikos investuotojo principo, būtina nustatyti, ar aplinkybėmis, panašiomis į tas, kuriomis buvo patvirtinta vertinamoji priemonė, hipotetinis rinkos ekonomikos investuotojas, atsižvelgdamas į pelningumo perspektyvas, o ne viešosios politikos tikslus, būtų veikęs panašiai. Norint ištirti, ar valstybė elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos investuotojas, reikia atsižvelgti į aplinkybes, buvusias tuo metu, kai buvo imtasi finansinių paramos priemonių, siekiant įvertinti, ar valstybės elgesys yra ekonomiškai racionalus, ir kad reikia susilaikyti nuo bet kokio vertinimo dėl vėlesnės situacijos (38). |
| --- | --- |

(323)

Vertinant, ar laikytasi rinkos ekonomikos investuotojo principo, būtina nustatyti, ar aplinkybėmis, panašiomis į tas, kuriomis buvo patvirtinta vertinamoji priemonė, hipotetinis rinkos ekonomikos investuotojas, atsižvelgdamas į pelningumo perspektyvas, o ne viešosios politikos tikslus, būtų veikęs panašiai. Norint ištirti, ar valstybė elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos investuotojas, reikia atsižvelgti į aplinkybes, buvusias tuo metu, kai buvo imtasi finansinių paramos priemonių, siekiant įvertinti, ar valstybės elgesys yra ekonomiškai racionalus, ir kad reikia susilaikyti nuo bet kokio vertinimo dėl vėlesnės situacijos (38).

38

| (324) | Vadinasi, viešųjų investicijų rinkos ekonomikos loginis pagrindas turi būti vertinamas atsižvelgiant į turimą informaciją ir raidą, numatytą tuo metu, kai buvo investuojama (39). |
| --- | --- |

(324)

Vadinasi, viešųjų investicijų rinkos ekonomikos loginis pagrindas turi būti vertinamas atsižvelgiant į turimą informaciją ir raidą, numatytą tuo metu, kai buvo investuojama (39).

39

| (325) | Vykstant tyrimui Italija paaiškino, kad sprendimas investuoti į bendrovę „Airport Handling“ buvo paremtas 2014 m. rugpjūčio 6 d. verslo planu. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį, kad šis verslo planas buvo parengtas tik po to, kai 2014 m. birželio 30 d. buvo priimtas galutinis sprendimas bendrovės kapitalą padidinti iki 25 mln. EUR. Komisija laikosi nuomonės, kad pirminis sprendimas steigti bendrovę „Airport Handling“ ir investuoti 25 mln. EUR turėjo būti priimtas vėliausiai prieš 2013 m. rugsėjo 9 d. įsteigiant bendrovę. Komisijai pateiktas verslo planas, priimtas arčiausiai tos dienos, yra 2013 m. lapkričio 14 d. verslo planas. Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad šiame verslo plane jau numatyta 25 mln. EUR investicija. Todėl Komisija mano, kad 2013 m. lapkričio mėn. verslo planu tinka remtis vertinant, ar laikytasi rinkos ekonomikos investuotojo principo. |
| --- | --- |

(325)

Vykstant tyrimui Italija paaiškino, kad sprendimas investuoti į bendrovę „Airport Handling“ buvo paremtas 2014 m. rugpjūčio 6 d. verslo planu. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį, kad šis verslo planas buvo parengtas tik po to, kai 2014 m. birželio 30 d. buvo priimtas galutinis sprendimas bendrovės kapitalą padidinti iki 25 mln. EUR. Komisija laikosi nuomonės, kad pirminis sprendimas steigti bendrovę „Airport Handling“ ir investuoti 25 mln. EUR turėjo būti priimtas vėliausiai prieš 2013 m. rugsėjo 9 d. įsteigiant bendrovę. Komisijai pateiktas verslo planas, priimtas arčiausiai tos dienos, yra 2013 m. lapkričio 14 d. verslo planas. Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad šiame verslo plane jau numatyta 25 mln. EUR investicija. Todėl Komisija mano, kad 2013 m. lapkričio mėn. verslo planu tinka remtis vertinant, ar laikytasi rinkos ekonomikos investuotojo principo.

| (326) | 2014 m. sprendime pradėti tyrimą Komisija abejojo, ar bendrovė SEA veikė kaip rinkos ekonomikos investuotojas. Pirma, dėl to, kad bendrovė SEA nesvarstė rizikos, kad bendrovė „Airport Handling“ bus atsakinga už bendrovei SEAH suteiktos nesuderinamos pagalbos grąžinimą, jeigu Komisija nustatys, kad esama ekonominio tęstinumo. Antra, Komisijai kilo abejonių, ar verslo planas, kuriuo grindžiamas bendrovės SEA sprendimas investuoti į bendrovę „Airport Handling“, paremtas pakankamai tvirtomis prielaidomis. Galiausiai, Komisija taip pat turi vertinti, ar sprendimas investuoti į bendrovę „Airport Handling“ priimtas rinkos sąlygomis. Kitaip sakant, Komisija turi vertinti, ar investuotojas, atsižvelgdamas į numatomą su investicijomis susijusią riziką, galėjo tikėtis pagrįstos grąžos. |
| --- | --- |

(326)

2014 m. sprendime pradėti tyrimą Komisija abejojo, ar bendrovė SEA veikė kaip rinkos ekonomikos investuotojas. Pirma, dėl to, kad bendrovė SEA nesvarstė rizikos, kad bendrovė „Airport Handling“ bus atsakinga už bendrovei SEAH suteiktos nesuderinamos pagalbos grąžinimą, jeigu Komisija nustatys, kad esama ekonominio tęstinumo. Antra, Komisijai kilo abejonių, ar verslo planas, kuriuo grindžiamas bendrovės SEA sprendimas investuoti į bendrovę „Airport Handling“, paremtas pakankamai tvirtomis prielaidomis. Galiausiai, Komisija taip pat turi vertinti, ar sprendimas investuoti į bendrovę „Airport Handling“ priimtas rinkos sąlygomis. Kitaip sakant, Komisija turi vertinti, ar investuotojas, atsižvelgdamas į numatomą su investicijomis susijusią riziką, galėjo tikėtis pagrįstos grąžos.

7.2.2.   Bendrovės SEA priemonės rizikai mažinti

Bendrovės SEA priemonės rizikai mažinti

| (327) | Kalbant apie pirmą abejonę, Komisija atkreipia dėmesį, kad bendrovė SEA žinojo apie riziką, kad bus nustatytas ekonominis tęstinumas, ir ėmėsi rizikos mažinimo priemonių. |
| --- | --- |

(327)

Kalbant apie pirmą abejonę, Komisija atkreipia dėmesį, kad bendrovė SEA žinojo apie riziką, kad bus nustatytas ekonominis tęstinumas, ir ėmėsi rizikos mažinimo priemonių.

| (328) | Bendrovė SEA žinojo apie tokią riziką, kaip matyti iš dokumentų, Komisijai pateiktų 2013 m. lapkričio mėn. vykstant išankstiniam pranešimo procesui. Rizika, kad bendrovei „Airport Handling“ dėl bendrovės SEAH veiklos ekonominio tęstinumo gali būti perkelta atsakomybė, buvo teisinė rizika. Rizikos suvokimas, pasvėrimas ir tinkamos rizikos mažinimo priemonės priklauso nuo teisinių prielaidų, daromų tuo metu, kai investuojama. |
| --- | --- |

(328)

Bendrovė SEA žinojo apie tokią riziką, kaip matyti iš dokumentų, Komisijai pateiktų 2013 m. lapkričio mėn. vykstant išankstiniam pranešimo procesui. Rizika, kad bendrovei „Airport Handling“ dėl bendrovės SEAH veiklos ekonominio tęstinumo gali būti perkelta atsakomybė, buvo teisinė rizika. Rizikos suvokimas, pasvėrimas ir tinkamos rizikos mažinimo priemonės priklauso nuo teisinių prielaidų, daromų tuo metu, kai investuojama.

| (329) | Iš turimos informacijos matyti, kad bendrovė SEA svarstė šias su darbo jėga susijusios rizikos mažinimo priemones: bendrovės SEA ir profesinių sąjungų 2013 m. lapkričio 4 d. susitarime bendrovė nurodė, kad „didžiulė svarba teikta tęstinumo nebuvimo reikalavimui; tęstinumo nebuvimas turi būti užtikrintas priimant bet kokį alternatyvų mokėjimui pinigais sprendimą, tai turi būti garantija, kad nebus galimybių pareigą grąžinti pagalbą perduoti bet kuriai trečiajai šaliai“. Vykstant deryboms dėl dalinio darbo jėgos perkėlimo iš bendrovės SEAH į bendrovę „Airport Handling“, darbo struktūra ir tam tikros įdarbinimo sąlygos buvo iš esmės pakeistos, kaip išsamiai aiškinama šio dokumento 232–234 konstatuojamosiose dalyse. Taikytini principai buvo nustatyti pirmiau minėtuose 2014 m. birželio 4 d. įgyvendinimo susitarimuose su profesinėmis sąjungomis, jie jau buvo nurodyti 2013 m. lapkričio 13 d. susitarime su profesinėmis sąjungomis, taigi dar iki 2014 m. kovo 10 d. ir birželio 30 d. atliekant dvi pagrindines kapitalo injekcijas (šio dokumento 45 ir 46 konstatuojamosios dalys). |
| --- | --- |

(329)

Iš turimos informacijos matyti, kad bendrovė SEA svarstė šias su darbo jėga susijusios rizikos mažinimo priemones: bendrovės SEA ir profesinių sąjungų 2013 m. lapkričio 4 d. susitarime bendrovė nurodė, kad „didžiulė svarba teikta tęstinumo nebuvimo reikalavimui; tęstinumo nebuvimas turi būti užtikrintas priimant bet kokį alternatyvų mokėjimui pinigais sprendimą, tai turi būti garantija, kad nebus galimybių pareigą grąžinti pagalbą perduoti bet kuriai trečiajai šaliai“. Vykstant deryboms dėl dalinio darbo jėgos perkėlimo iš bendrovės SEAH į bendrovę „Airport Handling“, darbo struktūra ir tam tikros įdarbinimo sąlygos buvo iš esmės pakeistos, kaip išsamiai aiškinama šio dokumento 232–234 konstatuojamosiose dalyse. Taikytini principai buvo nustatyti pirmiau minėtuose 2014 m. birželio 4 d. įgyvendinimo susitarimuose su profesinėmis sąjungomis, jie jau buvo nurodyti 2013 m. lapkričio 13 d. susitarime su profesinėmis sąjungomis, taigi dar iki 2014 m. kovo 10 d. ir birželio 30 d. atliekant dvi pagrindines kapitalo injekcijas (šio dokumento 45 ir 46 konstatuojamosios dalys).

| (330) | Bendrovė SEA, siekdama užtikrinti, kad nebūtų tęstinumo, susijusio su bendrovės SEAH turto perdavimu, įdiegė šias rizikos mažinimo priemones: pirma, patikėtinis bendrovės „Airport Handling“ neįtraukė į viešą konkursą dėl turto pardavimo. Antra, bendrovė „Airport Handling“ turtą iš bendrovės SEAH nuomojosi už rinkos nuomos mokestį, o šis nustatytas dviejose nepriklausomų ekspertų ataskaitose. |
| --- | --- |

(330)

Bendrovė SEA, siekdama užtikrinti, kad nebūtų tęstinumo, susijusio su bendrovės SEAH turto perdavimu, įdiegė šias rizikos mažinimo priemones: pirma, patikėtinis bendrovės „Airport Handling“ neįtraukė į viešą konkursą dėl turto pardavimo. Antra, bendrovė „Airport Handling“ turtą iš bendrovės SEAH nuomojosi už rinkos nuomos mokestį, o šis nustatytas dviejose nepriklausomų ekspertų ataskaitose.

| (331) | Bendrovė SEA ėmėsi priemonių, kad užtikrintų, jog tarp bendrovės „Airport Handling“ ir bendrovės SEAH nebūtų tęstinumo, vertinant pagal turimus klientus. Bendrovės SEAH klientams buvo iš anksto pranešta, kad bendrovė bus likviduojama. Su oro vežėjais, savo antžeminių paslaugų teikėja pasirinkusiais bendrovę „Airport Handling“, buvo pasirašytos naujos paslaugų sutartys, nustatant naujas finansines sąlygas. |
| --- | --- |

(331)

Bendrovė SEA ėmėsi priemonių, kad užtikrintų, jog tarp bendrovės „Airport Handling“ ir bendrovės SEAH nebūtų tęstinumo, vertinant pagal turimus klientus. Bendrovės SEAH klientams buvo iš anksto pranešta, kad bendrovė bus likviduojama. Su oro vežėjais, savo antžeminių paslaugų teikėja pasirinkusiais bendrovę „Airport Handling“, buvo pasirašytos naujos paslaugų sutartys, nustatant naujas finansines sąlygas.

| (332) | Bendrovė SEA ėmėsi ir daugiau rizikos mažinimo priemonių – įsteigė patikos bendrovę. Kaip aiškinama šio dokumento 2.3 skirsnyje, pagrindinė patikos bendrovės paskirtis buvo būti vieninteliu bendrovės „Airport Handling“ akcininku ir užtikrinti, kad bendrovė „Airport Handling“ veiktų išvengdama bendrovės SEAH ekonominio tęstinumo. |
| --- | --- |

(332)

Bendrovė SEA ėmėsi ir daugiau rizikos mažinimo priemonių – įsteigė patikos bendrovę. Kaip aiškinama šio dokumento 2.3 skirsnyje, pagrindinė patikos bendrovės paskirtis buvo būti vieninteliu bendrovės „Airport Handling“ akcininku ir užtikrinti, kad bendrovė „Airport Handling“ veiktų išvengdama bendrovės SEAH ekonominio tęstinumo.

| (333) | Komisija atkreipia dėmesį, kad rizika, atsirandanti dėl to, kad ateityje gali tekti grąžinti pagalbą, bendrovės „Airport Handling“ 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane nepaminėta. Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad bendrovė SEA tą verslo planą parengė savo reikmėms. Būdama rinkoje įsitvirtinusios bendrovės, teikiančios antžemines paslaugas, patronuojančioji bendrovė ir akivaizdžiai žinodama apie dėl įvairių su tęstinumu susijusių veiksnių kylančią riziką, bendrovė SEA galėjo priimti informacija paremtus sprendimus, tame verslo plane rizikos aiškiai nenurodydama. Be to, galutinis sprendimas iki 25 mln. EUR padidinti kapitalą buvo priimtas tik užtikrinus rizikos mažinimo priemones. O pirmiau minėtu 2013 m. lapkričio mėn. verslo plano nepriklausomu vertinimu (šio dokumento 114 konstatuojamoji dalis) patvirtinama, kad racionalus investuotojas būtų nusprendęs, kad ekonominio tęstinumo, taigi ir prievolės grąžinti pagalbą, tikimybė yra mažesnė nei [...] (*1) proc., todėl į bendrovę „Airport Handling“ būtų investavęs grynai dėl ekonominių priežasčių. |
| --- | --- |

(333)

Komisija atkreipia dėmesį, kad rizika, atsirandanti dėl to, kad ateityje gali tekti grąžinti pagalbą, bendrovės „Airport Handling“ 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane nepaminėta. Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad bendrovė SEA tą verslo planą parengė savo reikmėms. Būdama rinkoje įsitvirtinusios bendrovės, teikiančios antžemines paslaugas, patronuojančioji bendrovė ir akivaizdžiai žinodama apie dėl įvairių su tęstinumu susijusių veiksnių kylančią riziką, bendrovė SEA galėjo priimti informacija paremtus sprendimus, tame verslo plane rizikos aiškiai nenurodydama. Be to, galutinis sprendimas iki 25 mln. EUR padidinti kapitalą buvo priimtas tik užtikrinus rizikos mažinimo priemones. O pirmiau minėtu 2013 m. lapkričio mėn. verslo plano nepriklausomu vertinimu (šio dokumento 114 konstatuojamoji dalis) patvirtinama, kad racionalus investuotojas būtų nusprendęs, kad ekonominio tęstinumo, taigi ir prievolės grąžinti pagalbą, tikimybė yra mažesnė nei [...] (*1) proc., todėl į bendrovę „Airport Handling“ būtų investavęs grynai dėl ekonominių priežasčių.

*1

7.2.3.   Bendrovės „Airport Handling“ verslo planas

Bendrovės „Airport Handling“ verslo planas

| (334) | Kalbant apie antrą abejonę, būtent tai, ar verslo planas, kuriuo buvo pagrįstas bendrovės SEA sprendimas investuoti į bendrovę „Airport Handling“, pagrįstas pakankamai tvirtomis prielaidomis, Komisija pateikia šias pastabas. |
| --- | --- |

(334)

Kalbant apie antrą abejonę, būtent tai, ar verslo planas, kuriuo buvo pagrįstas bendrovės SEA sprendimas investuoti į bendrovę „Airport Handling“, pagrįstas pakankamai tvirtomis prielaidomis, Komisija pateikia šias pastabas.

7.2.3.1.   Prielaidos dėl eismo srautų raidos STOP

Prielaidos dėl eismo srautų raidos STOP

| (335) | Tame bendrovės verslo plane lemiamas veiksnys yra oro eismo srautų Milano oro uostuose prognozės ir bendrovės „Airport Handling“ rinkos dalys. Kaip patvirtinta bendrovės „Airport Handling“ verslo planus vertinusių išorės ekspertų (BCG), bendrovės eismo srautų prognozės atitinka IATA ir Eurokontrolės paskelbtas prognozes. Komisija mano, kad tos įstaigos yra patikimi duomenų šaltiniai aviacijos sektoriaus eismo srautams prognozuoti. Kalbant apie šių prognozių taikymą Malpensos oro uoste, Komisija atkreipia dėmesį, kad, remiantis BCG ataskaita, bendrovės „Airport Handling“ ketinimas oro uoste išlaikyti nuolatinį vežėjų derinį nederėtų su ankstesne raida ir kad dėl naujo teisės akto keli vežėjai gali persikelti į Linatės oro uostą. |
| --- | --- |

(335)

Tame bendrovės verslo plane lemiamas veiksnys yra oro eismo srautų Milano oro uostuose prognozės ir bendrovės „Airport Handling“ rinkos dalys. Kaip patvirtinta bendrovės „Airport Handling“ verslo planus vertinusių išorės ekspertų (BCG), bendrovės eismo srautų prognozės atitinka IATA ir Eurokontrolės paskelbtas prognozes. Komisija mano, kad tos įstaigos yra patikimi duomenų šaltiniai aviacijos sektoriaus eismo srautams prognozuoti. Kalbant apie šių prognozių taikymą Malpensos oro uoste, Komisija atkreipia dėmesį, kad, remiantis BCG ataskaita, bendrovės „Airport Handling“ ketinimas oro uoste išlaikyti nuolatinį vežėjų derinį nederėtų su ankstesne raida ir kad dėl naujo teisės akto keli vežėjai gali persikelti į Linatės oro uostą.

7.2.3.2.   Prielaidos dėl personalo išlaidų

Prielaidos dėl personalo išlaidų

| (336) | Remiantis 2013 m. lapkričio mėn. verslo planu, 2014–2017 m. laikotarpiu personalo išlaidos sudarė vidutiniškai [...] (*1) proc. veiklos sąnaudų. |
| --- | --- |

(336)

Remiantis 2013 m. lapkričio mėn. verslo planu, 2014–2017 m. laikotarpiu personalo išlaidos sudarė vidutiniškai [...] (*1) proc. veiklos sąnaudų.

*1

| (337) | Komisija vertino prielaidų, kuriomis buvo paremta ta didelė išlaidų dalis, patikimumą. |
| --- | --- |

(337)

Komisija vertino prielaidų, kuriomis buvo paremta ta didelė išlaidų dalis, patikimumą.

| (338) | Pirma, Komisija atkreipia dėmesį, kad, atsižvelgiant į bendrovės „Brattle“ ataskaitą, personalo išlaidų procentinė dalis, palyginti su visomis bendrovės „Airport Handling“ prognozuotomis veiklos sąnaudomis, iš esmės atitinka Europos antžeminių paslaugų teikimo sektoriaus išlaidų struktūrą, iš to matyti, kad personalo išlaidos sudaro didžiausią visų veiklos sąnaudų dalį, t. y. 65–80 %. Tuo atžvilgiu ataskaitoje nurodyti skaičiai, paminėti Komisijos poveikio vertinime, pateiktame kartu su jos pasiūlymu dėl naujo antžeminių paslaugų reglamento (40). |
| --- | --- |

(338)

Pirma, Komisija atkreipia dėmesį, kad, atsižvelgiant į bendrovės „Brattle“ ataskaitą, personalo išlaidų procentinė dalis, palyginti su visomis bendrovės „Airport Handling“ prognozuotomis veiklos sąnaudomis, iš esmės atitinka Europos antžeminių paslaugų teikimo sektoriaus išlaidų struktūrą, iš to matyti, kad personalo išlaidos sudaro didžiausią visų veiklos sąnaudų dalį, t. y. 65–80 %. Tuo atžvilgiu ataskaitoje nurodyti skaičiai, paminėti Komisijos poveikio vertinime, pateiktame kartu su jos pasiūlymu dėl naujo antžeminių paslaugų reglamento (40).

40

| (339) | Antra, remdamasi Italijos pateikta informacija Komisija atkreipia dėmesį, kad bendrovės „Airport Handling“ vidutinės valandinės personalo išlaidos vienam etato ekvivalentui, atrodo, yra [...] (*1). 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane nurodytos vidutinės valandinės personalo išlaidos yra [...] (*1) EUR, 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane – [...] (*1) EUR, o tai atitinkamai [...] (*1) nei vidutinės valandinės išlaidos (apie [...] (*1) EUR, bendrovės SEAH patirtos 2013 m. (41) Bendrovės „Brattle“ ataskaitoje patvirtinama, kad bendrovė „Airport Handling“ šias darbo sąnaudas iš tikrųjų pasiekė, todėl ataskaitoje daroma išvada, kad verslo planas nebuvo pernelyg optimistinis. |
| --- | --- |

(339)

Antra, remdamasi Italijos pateikta informacija Komisija atkreipia dėmesį, kad bendrovės „Airport Handling“ vidutinės valandinės personalo išlaidos vienam etato ekvivalentui, atrodo, yra [...] (*1). 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane nurodytos vidutinės valandinės personalo išlaidos yra [...] (*1) EUR, 2014 m. rugpjūčio mėn. verslo plane – [...] (*1) EUR, o tai atitinkamai [...] (*1) nei vidutinės valandinės išlaidos (apie [...] (*1) EUR, bendrovės SEAH patirtos 2013 m. (41) Bendrovės „Brattle“ ataskaitoje patvirtinama, kad bendrovė „Airport Handling“ šias darbo sąnaudas iš tikrųjų pasiekė, todėl ataskaitoje daroma išvada, kad verslo planas nebuvo pernelyg optimistinis.

*1

*1

*1

*1

*1

41

| (340) | Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į šio sektoriaus tipinę sąnaudų struktūrą, tariamas darbo sąnaudų sumažėjimas neatrodo netikroviškas. |
| --- | --- |

(340)

Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į šio sektoriaus tipinę sąnaudų struktūrą, tariamas darbo sąnaudų sumažėjimas neatrodo netikroviškas.

7.2.3.3.   Prielaidos dėl rinkos dalies

Prielaidos dėl rinkos dalies

| (341) | Komisija pareiškė susirūpinusi dėl 2013 m. lapkričio mėn. bendrovės „Airport Handling“ verslo plane pateiktų prielaidų dėl palyginti didelės bendrovės rinkos dalies. Plane numatyta, kad perone teikiamų paslaugų rinkos dalis 2014 m. turėtų būti [60–70] (*1) proc., o 2017 m. ji turėtų padidėti iki [70–80] (*1) proc. Numatyta keleiviams teikiamų paslaugų rinkos dalis 2014 m. turėtų būti [60–70] (*1) proc., 2017 m. ji turėtų padidėti iki [60–70] (*1) proc. |
| --- | --- |

(341)

Komisija pareiškė susirūpinusi dėl 2013 m. lapkričio mėn. bendrovės „Airport Handling“ verslo plane pateiktų prielaidų dėl palyginti didelės bendrovės rinkos dalies. Plane numatyta, kad perone teikiamų paslaugų rinkos dalis 2014 m. turėtų būti [60–70] (*1) proc., o 2017 m. ji turėtų padidėti iki [70–80] (*1) proc. Numatyta keleiviams teikiamų paslaugų rinkos dalis 2014 m. turėtų būti [60–70] (*1) proc., 2017 m. ji turėtų padidėti iki [60–70] (*1) proc.

*1

*1

*1

*1

| (342) | 2013 m. bendra bendrovės SEAH rinkos dalis buvo [70–80] (*1) proc. (42) Komisija atkreipia dėmesį, kad numatoma bendrovės „Airport Handling“ rinkos dalis yra mažesnė nei bendrovės SEAH rinkos dalis. Vadinasi, nebuvo tikimasi, kad bendrovė „Airport Handling“ gaus visas bendrovės SEAH sutartis. Iš tikrųjų, atsižvelgta į tai, kad naujoji bendrovė neteks tam tikros rinkos dalies. |
| --- | --- |

(342)

2013 m. bendra bendrovės SEAH rinkos dalis buvo [70–80] (*1) proc. (42) Komisija atkreipia dėmesį, kad numatoma bendrovės „Airport Handling“ rinkos dalis yra mažesnė nei bendrovės SEAH rinkos dalis. Vadinasi, nebuvo tikimasi, kad bendrovė „Airport Handling“ gaus visas bendrovės SEAH sutartis. Iš tikrųjų, atsižvelgta į tai, kad naujoji bendrovė neteks tam tikros rinkos dalies.

*1

42

| (343) | Bendrovės „Airport Handling“ strategija yra siūlyti dideles galimybes naudotis paslaugomis, palyginti su kitais Linatės ir Malpensos oro uostuose veiklą vykdančiais paslaugų teikėjais. Ji garantuoja paslaugų teikimą visą parą, taigi antžeminės paslaugos teikiamos, net jeigu lėktuvas atskrenda vėlai. Tai konkurencinis pranašumas, jis gali būti itin vertingas oro vežėjams, Milano oro uostuose vykdantiems daug ir dažnų skrydžių, pavyzdžiui, bendrovėms „Alitalia“ ir „EasyJet“. Šie oro vežėjai gali būti linkę ir toliau naudotis tiekėjo, kuris gali teikti tas paslaugas, paslaugomis. Tuo galima pagrįstai paaiškinti, kodėl bendrovė „Airport Handling“ nuo pat veiklos pradžios galėjo tikėtis palyginti didelės rinkos dalies. |
| --- | --- |

(343)

Bendrovės „Airport Handling“ strategija yra siūlyti dideles galimybes naudotis paslaugomis, palyginti su kitais Linatės ir Malpensos oro uostuose veiklą vykdančiais paslaugų teikėjais. Ji garantuoja paslaugų teikimą visą parą, taigi antžeminės paslaugos teikiamos, net jeigu lėktuvas atskrenda vėlai. Tai konkurencinis pranašumas, jis gali būti itin vertingas oro vežėjams, Milano oro uostuose vykdantiems daug ir dažnų skrydžių, pavyzdžiui, bendrovėms „Alitalia“ ir „EasyJet“. Šie oro vežėjai gali būti linkę ir toliau naudotis tiekėjo, kuris gali teikti tas paslaugas, paslaugomis. Tuo galima pagrįstai paaiškinti, kodėl bendrovė „Airport Handling“ nuo pat veiklos pradžios galėjo tikėtis palyginti didelės rinkos dalies.

| (344) | Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad, kaip nurodyta 2013 m. duomenimis pagrįstoje bendrovės „Brattle“ ataskaitoje, numatoma bendrovės „Airport Handling“ rinkos dalis buvo mažesnė, palyginti su įvertinta kituose Italijos oro uostuose veikiančių didesnių antžeminių paslaugų teikėjų užimama rinkos dalimi: i) Bergamo (78,23 %), ii) Kaljario (75,61 %), iii) Katanijos (77,18 %), iv) Palermo (75,85 %), v) Turino (68,8 %). |
| --- | --- |

(344)

Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad, kaip nurodyta 2013 m. duomenimis pagrįstoje bendrovės „Brattle“ ataskaitoje, numatoma bendrovės „Airport Handling“ rinkos dalis buvo mažesnė, palyginti su įvertinta kituose Italijos oro uostuose veikiančių didesnių antžeminių paslaugų teikėjų užimama rinkos dalimi: i) Bergamo (78,23 %), ii) Kaljario (75,61 %), iii) Katanijos (77,18 %), iv) Palermo (75,85 %), v) Turino (68,8 %).

| (345) | Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad 2014 m. bendrovės „Airport Handling“ pasiekta rinkos dalis iš tikrųjų yra didesnė, nei nurodytoji 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane. Tokią didelę rinkos dalį galima paaiškinti tuo, kad bendrovei „Airport Handling“ pavyko pasirašyti sutartis su [...] (*1). Joms bendrai tenka didelė abiejų oro uostų eismo srautų dalis, būtent [...] (*1) proc. eismo srautų Linatės oro uoste ir [...] (*1) proc. Malpensos oro uoste. |
| --- | --- |

(345)

Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad 2014 m. bendrovės „Airport Handling“ pasiekta rinkos dalis iš tikrųjų yra didesnė, nei nurodytoji 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane. Tokią didelę rinkos dalį galima paaiškinti tuo, kad bendrovei „Airport Handling“ pavyko pasirašyti sutartis su [...] (*1). Joms bendrai tenka didelė abiejų oro uostų eismo srautų dalis, būtent [...] (*1) proc. eismo srautų Linatės oro uoste ir [...] (*1) proc. Malpensos oro uoste.

*1

*1

*1

| (346) | Taigi, Komisija neabejoja bendrovės „Airport Handling“ prielaidų dėl rinkos dalies patikimumu: pirma, jos paremtos bendrovės „Airport Handling“ turimu konkurenciniu pranašumu. Antra, šios prielaidos, atrodo, yra atsargios, palyginti su rinkos dalimis, kurias antžeminių paslaugų bendrovėms panašiuose oro uostuose užėmė tuo metu, kai buvo rengiamas verslo planas. Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad šios prielaidos yra praktiškai įgyvendintos. |
| --- | --- |

(346)

Taigi, Komisija neabejoja bendrovės „Airport Handling“ prielaidų dėl rinkos dalies patikimumu: pirma, jos paremtos bendrovės „Airport Handling“ turimu konkurenciniu pranašumu. Antra, šios prielaidos, atrodo, yra atsargios, palyginti su rinkos dalimis, kurias antžeminių paslaugų bendrovėms panašiuose oro uostuose užėmė tuo metu, kai buvo rengiamas verslo planas. Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad šios prielaidos yra praktiškai įgyvendintos.

7.2.3.4.   Pelningumo prielaidos

Pelningumo prielaidos

| (347) | 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane numatyta, kad nuo antrųjų veiklos metų turėtų būti gaunamas [...] (*1) pelnas neatskaičius mokesčių ir palūkanų ir [...] (*1) pelnas prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas. Pelnas neatskaičius mokesčių ir palūkanų ir pelnas prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas [...] (*1). 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane įprasti pelningumo duomenys, pavyzdžiui, vidinė grąžos norma arba grynoji dabartinė vertė, nepateikti. Tačiau bendrovės „Brattle“ ataskaitoje šie skaičiavimai atlikti pagal verslo plane pateiktus skaičius. |
| --- | --- |

(347)

2013 m. lapkričio mėn. verslo plane numatyta, kad nuo antrųjų veiklos metų turėtų būti gaunamas [...] (*1) pelnas neatskaičius mokesčių ir palūkanų ir [...] (*1) pelnas prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas. Pelnas neatskaičius mokesčių ir palūkanų ir pelnas prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas [...] (*1). 2013 m. lapkričio mėn. verslo plane įprasti pelningumo duomenys, pavyzdžiui, vidinė grąžos norma arba grynoji dabartinė vertė, nepateikti. Tačiau bendrovės „Brattle“ ataskaitoje šie skaičiavimai atlikti pagal verslo plane pateiktus skaičius.

*1

*1

*1

| (348) | Kad investuotų į bendrovę „Airport Handling“, racionalus privatus investuotojas turi tikėtis grąžos, kuri būtų lygi jo alternatyviosioms kapitalo sąnaudoms (jas galima apytiksliai nustatyti pagal vidutinę svertinę kapitalo kainą) arba už jas didesnė. |
| --- | --- |

(348)

Kad investuotų į bendrovę „Airport Handling“, racionalus privatus investuotojas turi tikėtis grąžos, kuri būtų lygi jo alternatyviosioms kapitalo sąnaudoms (jas galima apytiksliai nustatyti pagal vidutinę svertinę kapitalo kainą) arba už jas didesnė.

| (349) | Bendrovės „Brattle“ ataskaitoje apskaičiuota investicijų į bendrovę „Airport Handling“ nuosavybės vidinė grąžos norma ir patikrinta, ar ji lygi vidutinei svertinei kapitalo kainai arba didesnė už ją. Ataskaitoje naudojamos dvi alternatyvios vidutinės svertinės kapitalo kainos vertės. Pirmoji vertė yra [...] (*1) proc., ir tai, remiantis ataskaita, yra verslo plane naudojama vidutinė svertinė kapitalo kaina, atskaičius mokesčius ir netaikant finansinio sverto (angl. unlevered) (43). Antroji vertė yra [...] (*1) proc., ji ataskaitoje apskaičiuota kaip alternatyviųjų kapitalo sąnaudų žemutinė riba. Bendrovės „Brattle“ ataskaitoje apskaičiuota, kad atsižvelgiant į investicijų tęstinę vertę tikėtina investicijų į bendrovę „Airport Handling“ nuosavybės vertybinių popierių grąža yra [...]–[...] (*1) proc. Iš skaičiavimų matyti, kad pagal visus scenarijus tikėtina vidinė grąžos norma yra didesnė už alternatyviąsias kapitalo sąnaudas, taigi investicijos yra pelningos. |
| --- | --- |

(349)

Bendrovės „Brattle“ ataskaitoje apskaičiuota investicijų į bendrovę „Airport Handling“ nuosavybės vidinė grąžos norma ir patikrinta, ar ji lygi vidutinei svertinei kapitalo kainai arba didesnė už ją. Ataskaitoje naudojamos dvi alternatyvios vidutinės svertinės kapitalo kainos vertės. Pirmoji vertė yra [...] (*1) proc., ir tai, remiantis ataskaita, yra verslo plane naudojama vidutinė svertinė kapitalo kaina, atskaičius mokesčius ir netaikant finansinio sverto (angl. unlevered) (43). Antroji vertė yra [...] (*1) proc., ji ataskaitoje apskaičiuota kaip alternatyviųjų kapitalo sąnaudų žemutinė riba. Bendrovės „Brattle“ ataskaitoje apskaičiuota, kad atsižvelgiant į investicijų tęstinę vertę tikėtina investicijų į bendrovę „Airport Handling“ nuosavybės vertybinių popierių grąža yra [...]–[...] (*1) proc. Iš skaičiavimų matyti, kad pagal visus scenarijus tikėtina vidinė grąžos norma yra didesnė už alternatyviąsias kapitalo sąnaudas, taigi investicijos yra pelningos.

*1

unlevered

43

*1

*1

| (350) | Komisija atkreipia dėmesį, kad verslo plano laikotarpis (2014–2017 m.) palyginti trumpas. Dėl tos priežasties verslo planas gali priklausyti nuo pagrindinių prielaidų pokyčių. Tačiau tas laikotarpis turi būti vertinamas atsižvelgiant į toliau pateiktus faktus. Pirma, verslo planas buvo parengtas oro uostų veiklos vykdytojai SEA, kuriai daugelį metų priklausė patronuojamoji bendrovė, teikusi oro uosto antžemines paslaugas. Antra, restruktūrizacija jau vyko ir bendrovėje SEAH jau buvo gerokai padidintas našumas. Todėl būtų nepagrįsta tokiam patyrusiam investuotojui, kaip bendrovė SEA, verslo plano aprėptį riboti iki būtino minimumo. |
| --- | --- |

(350)

Komisija atkreipia dėmesį, kad verslo plano laikotarpis (2014–2017 m.) palyginti trumpas. Dėl tos priežasties verslo planas gali priklausyti nuo pagrindinių prielaidų pokyčių. Tačiau tas laikotarpis turi būti vertinamas atsižvelgiant į toliau pateiktus faktus. Pirma, verslo planas buvo parengtas oro uostų veiklos vykdytojai SEA, kuriai daugelį metų priklausė patronuojamoji bendrovė, teikusi oro uosto antžemines paslaugas. Antra, restruktūrizacija jau vyko ir bendrovėje SEAH jau buvo gerokai padidintas našumas. Todėl būtų nepagrįsta tokiam patyrusiam investuotojui, kaip bendrovė SEA, verslo plano aprėptį riboti iki būtino minimumo.

| (351) | Komisija atkreipia dėmesį, kad kelios pagrindinės 2013 m. lapkričio mėn. verslo plano prielaidos iš esmės pasitvirtino, visų pirma tai pasakytina apie pelningumą ir rinkos dalis. Bendrovė „Airport Handling“ pelninga buvo jau pirmaisiais savo veiklos metais: remiantis laikotarpio nuo 2014 m. rugsėjo mėn. iki 2015 m. rugpjūčio mėn. pelno ir nuostolio ataskaita, bendrovė gavo [...] (*1) EUR pelną neatskaičius mokesčių ir palūkanų. |
| --- | --- |

(351)

Komisija atkreipia dėmesį, kad kelios pagrindinės 2013 m. lapkričio mėn. verslo plano prielaidos iš esmės pasitvirtino, visų pirma tai pasakytina apie pelningumą ir rinkos dalis. Bendrovė „Airport Handling“ pelninga buvo jau pirmaisiais savo veiklos metais: remiantis laikotarpio nuo 2014 m. rugsėjo mėn. iki 2015 m. rugpjūčio mėn. pelno ir nuostolio ataskaita, bendrovė gavo [...] (*1) EUR pelną neatskaičius mokesčių ir palūkanų.

*1

| (352) | Taigi, Komisija mano, kad, remiantis su darbo sąnaudomis ir rinkos dalimi susijusiomis prielaidomis (jos nepasirodė esančios nepagrįstos), verslo plane nurodyta pakankamai didelė bendrovės SEA, atlikusios 25 mln. EUR kapitalo injekciją, gaunama nuosavybės vertybinių popierių grąža. |
| --- | --- |

(352)

Taigi, Komisija mano, kad, remiantis su darbo sąnaudomis ir rinkos dalimi susijusiomis prielaidomis (jos nepasirodė esančios nepagrįstos), verslo plane nurodyta pakankamai didelė bendrovės SEA, atlikusios 25 mln. EUR kapitalo injekciją, gaunama nuosavybės vertybinių popierių grąža.

7.2.4.   Išvada dėl atrankiojo ekonominio pranašumo

Išvada dėl atrankiojo ekonominio pranašumo

| (353) | Komisija daro išvadą, kad bendrovė SEA ėmėsi pakankamų priemonių rizikai, jog bus nustatytas ekonominis tęstinumas, apriboti. Verslo planas buvo paremtas prielaidomis, kurias racionalus privatus investuotojas, turintis didžiulės oro uosto antžeminių paslaugų sektoriaus patirties ir siekiantis restruktūrizuoti bendrovę, būtų laikęs patikimomis ir pakankamomis bendrovės „Airport Handling“ būsimam pelningumui nustatyti. Todėl bendrovės SEA investicijomis į bendrovę „Airport Handling“ nesuteikiama pranašumo, kurio bendrovė „Airport Handling“ negalėtų turėti įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(353)

Komisija daro išvadą, kad bendrovė SEA ėmėsi pakankamų priemonių rizikai, jog bus nustatytas ekonominis tęstinumas, apriboti. Verslo planas buvo paremtas prielaidomis, kurias racionalus privatus investuotojas, turintis didžiulės oro uosto antžeminių paslaugų sektoriaus patirties ir siekiantis restruktūrizuoti bendrovę, būtų laikęs patikimomis ir pakankamomis bendrovės „Airport Handling“ būsimam pelningumui nustatyti. Todėl bendrovės SEA investicijomis į bendrovę „Airport Handling“ nesuteikiama pranašumo, kurio bendrovė „Airport Handling“ negalėtų turėti įprastomis rinkos sąlygomis.

7.2.5.   Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo bendrovės SEA investicijose į bendrovę „Airport Handling“

Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo bendrovės SEA investicijose į bendrovę „Airport Handling“

| (354) | Investicijomis nesuteikiama jokio pranašumo, kurio bendrovė „Airport Handling“ negalėtų turėti įprastomis rinkos sąlygomis. Taigi, viena iš bendrai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį taikomų sąlygų yra neįvykdyta. Vadinasi, investicijos nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

(354)

Investicijomis nesuteikiama jokio pranašumo, kurio bendrovė „Airport Handling“ negalėtų turėti įprastomis rinkos sąlygomis. Taigi, viena iš bendrai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį taikomų sąlygų yra neįvykdyta. Vadinasi, investicijos nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Procesas, kurio rezultatas – bendrovės „SEA Handling S.p.A.“ likvidavimas ir bendrovės „Airport Handling S.p.A.“ įsteigimas, nenulėmė ekonominio pirmosios ir antrosios bendrovių tęstinumo.

2.   Bendrovė „Airport Handling“ neprivalo grąžinti valstybės pagalbos, kuri 2012 m. gruodžio 19 d. Komisijos sprendime C(2012) 9448, pataisytame 2013 m. kovo 22 d. Sprendimu C(2013) 1668 dėl bendrovės SEA patronuojamajai bendrovei „SEA Handling S.p.A.“ 2002–2010 m. teiktos pagalbos, nurodyta kaip nesuderinama su vidaus rinka.

2 straipsnis

Bendrovės „Airport Handling S.p.A.“ steigimo ir 25 mln. EUR vertės kapitalo suteikimo jai veiksmai, kuriuos įgyvendino Italija, nėra pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 5 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 44, 2015 2 6, p. 30.

1

(2)  
  OL C 249, 2014 7 31, p. 1.

2

(3)  Žr. 2013 m. birželio 20 d. nutartį, T-152/13 R, ECLI:EU:T:2013:337, ir 2013 m. liepos 1 d. nutartį, T-167/13 R, ECLI:EU:T:2013:331.

3

(4)  Žr. 2014 m. lapkričio 28 d. nutartį, T-688/14 R, ECLI:EU:T:2014:1010. Bendrojo Teismo pirmininkas 2014 m. lapkričio 27 d. nutartimi, ECLI:EU:T:2014:1009, atmetė byloje T-674/14 R pateiktą prašymą.

4

(5)  
  OL C 44, 2015 2 6, p. 30.

5

(6)  
  2013 m. lapkričio 4 d. susitarimo 5 punktas.

6

(7)  
  1991 m. liepos 23 d. Įstatymas Nr. 223, kuriuo nustatomos nuostatos dėl struktūrinio nedarbo fondo, atleistų darbuotojų judumo, nedarbingumo išmokų, ES direktyvų įgyvendinimo, įdarbinimo paslaugų ir kitos nuostatos, susijusios su darbo rinka (1991 m. liepos 27 d. Oficialusis leidinys (GURI) Nr. 175).

7

(*1)  Komercinė paslaptis.

*1

(8)  Savanoriškas likvidavimas iš esmės yra panašus į likvidavimą teismo nurodymu, išskyrus tai, kad sprendimą likviduoti bendrovę, paskirti likvidatorius ir nustatyti jų įgaliojimus turi priimti akcininkai, susirinkę į visuotinį susirinkimą, o ne teismas. Ir tik jeigu nepavyksta į susirinkimą sukviesti daugumos akcininkų, bendrovė turi kreiptis į teismą, kad būtų paskelbta, jog ji pradedama likviduoti. Vėliau teismas, remdamasis įmonės įstatais arba visuotiniame susirinkime dalyvavusių akcininkų sprendimu, paskiria likvidatorius, išskyrus atvejus, kai aišku, kad dėl akcininkų nesutarimų visuotiniame susirinkime jiems nepavyks priimti sprendimo, tokiu atveju pats teismas paskiria likvidatorių.

8

(9)  Bendrovė „Airport Handling“
  2014 m. sausio 21 d. pateikė prašymą išduoti licenciją Linatės ir Malpensos oro uostuose teikti antžemines paslaugas. ENAC 2014 m. balandžio 17 d. licenciją bendrovei „Airport Handling“ suteikė.

9

(10)  Dalyvaujančiosios nuosavybės priemonės yra nuosavo kapitalo priemonės, todėl joms netaikomas bendrovės SEA įmokėtos sumos grąžinimo įpareigojimas. Jos neturi administracinių teisių, bet pagal nuosavybės teises yra panašios į akcijas. Visų pirma, šiomis priemonėmis suteikiamos pelno dalies teisė ir išimtinė teisė, taip pat teisės į kitą nuosavybę, įskaitant ir tuos atvejus, kai bendrovė likviduojama.

10

(11)  Tą dieną bendrovė SEA tebebuvo vienintelė bendrovės „Airport Handling“ akcininkė.

11

(12)  Tą dieną patikėtinis buvo vienintelis bendrovės „Airport Handling“ akcininkas.

12

(13)  
  2014 m. lapkričio 12 d. skelbimas apie sutartį Nr. 2014/S218-385934 OL priede „Tenders electronic daily“ (TED), galima rasti adresu http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:385934-2014:TEXT:LT:HTML&src=0.

13

(14)  Ilgalaikio sustabdymo diena yra 18 kalendorinių mėnesių nuo visų dokumentų įforminimo ir pasikeitimo jais, taip pat nuo tos dienos, kai įvykdomi ir užbaigiami visi dėl pardavimo sutarties atsirandantys įpareigojimai.

14

(15)  Oro uoste vietoje, kur orlaiviai kyla, leidžiasi, pakraunami ir iškraunami, teikiamos paslaugos, įskaitant keleivių įlaipinimą ir išlaipinimą, bagažo ir krovinių pakrovimą ir iškrovimą, orlaivio balansavimą ir bagažo paskirstymą.

15

(16)  Toliausioje nuo orlaivių oro uosto dalyje teikiamos paslaugos.

16

(17)  Bendrovės „Brattle“ ataskaita, 1 punktas, p. 1, ir 34 punktas, p. 7.

17

(18)  
  1978 m. liepos 25 d. Ketvirtoji Tarybos direktyva 78/660/EEB, grindžiama Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių (OL L 222, 1978 8 14, p. 11).

18

(19)  
  1983 m. birželio 13 d. Septintoji Tarybos Direktyva 83/349/EEB, pagrįsta Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu dėl konsoliduotos atskaitomybės (OL L 193, 1983 7 18, p. 1).

19

(20)  Sprendimas Italija / Komisija, C-303/88, ECLI:EU:C:1991:367, 57 punktas; Sprendimas Vokietija / Komisija (SMI), C-277/00, ECLI:EU:C:2004:238, 75 punktas. Grąžindamas pagalbą jos gavėjas turi netekti pranašumo, anksčiau turėto rinkoje, ir turi būti atkurta iki suteikiant pagalbą buvusi padėtis.

20

Italija / Komisija

Vokietija / Komisija (SMI)

(21)  Sprendimas Komisija / Italija (Pagalba bendrovei „New Interline SpA“), C-454/09, ECLI:EU:C:2011:650, 36 punktas.

21

Komisija / Italija

(22)  Sprendimas Komisija / Ispanija, C-610/10, ECLI:EU:C:2012:781, 106 punktas.

22

Komisija / Ispanija

(23)  Sprendimas Italija ir SIM 2 Multimedia / Komisija (Seleco-Multimedia), sujungtos bylos C-328/99 ir C-399/00, ECLI:EU:C:2003:252, 69, 77–78 punktai. Šis rodiklių rinkinys buvo vėliau patvirtintas Sprendime Ryanair / Komisija, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, 155 punktas.

23

Italija ir SIM 2 Multimedia / Komisija (Seleco-Multimedia)

Ryanair / Komisija

(24)  Sprendimas Graikijos Respublika et al. / Komisija, sujungtos bylos T-415/05, T-416/05 ir T-423/05, ECLI:EU:T:2010:386, 135 punktas.

24

Graikijos Respublika et al. / Komisija

(25)  Sprendimas Ryanair / Komisija, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, 156 punktas.

25

Ryanair / Komisija

(26)  Žr. 40 išnašą.

26

(27)  
  „toliau vykdoma pareiga išsaugoti visų SEAH darbuotojų darbo vietas“. Žr. 2013 m. lapkričio 4 d. susitarimo 6 punkto 1 dalį.

27

(28)  
  „Naudojamasi visomis priemonėmis, nustatytomis teisės aktuose, kuriais reglamentuojamas darbas ir kolektyvinės derybos (pirmiausia, socialinės apsaugos priemonės ir savanoriškas išėjimas iš darbo – šios priemonės taip pat įgyvendintinos bendrovių grupėje „SEA Group“ nenutrūkstamai iki būsimo 2013 m. gruodžio 31 d. termino), taip pat imamasi visų sprendimų, susijusių su perkėlimu grupės viduje (tiek susijusių su naujomis veiklos galimybėmis, tiek priimamų vykstant darbuotojų paieškos procesams, bendrovei pasirašant sutartis po to, kai įsigalios bendrovės susitarimai dėl veiklos centro atsisakymo, ir vidaus judumo modelį pritaikius taip, kad jis atitiktų bendrovės „SEA SpA“ reikalavimus).“ Ten pat.

28

(29)  [...] (*).

29

(30)  Komisija atkreipia dėmesį, kad, remiantis bendrovės „Airport Handling“ pateiktomis ataskaitomis ir išsamiais inventorizacijos dokumentais, didesnę dalį bendrovės SEAH turto sudarė pasenęs, daug remonto reikalaujantis ir visiškai nurašytas turtas.

30

(31)  Remiantis pirmiau minėta bendrovės „Brattle“ ataskaita dėl bendrovės „Airport Handling“ verslo plano, bendrovės darbo sąnaudos buvo [...] (*).

31

(32)  Sprendimas Vokietija / Komisija (SMI), C-277/00, ECLI:EU:C:2004:238, 93 punktas.

32

Vokietija / Komisija

(33)  Sprendimas Vokietija / Komisija (SMI), C-277/00, ECLI:EU:C:2004:238, 88 punktas.

33

Vokietija / Komisija

(34)  Žr. sprendimo pradėti tyrimą 16 konstatuojamąją dalį.

34

(35)  Sutarčių pasirašymo datos, remiantis Italijos pateiktu sąrašu, pvz., [...] (*).

35

(36)  Sprendimas Ryanair / Komisija, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, 156 punktas.

36

Ryanair / Komisija

(37)  Sprendimas Vokietija / Komisija (SMI), C-277/00, ECLI:EU:C:2004:238, 86–89 punktai.

37

Vokietija / Komisija

(38)  Sprendimas Prancūzija / Komisija, C-482/99, cituojama, 71 punktas.

38

Prancūzija / Komisija

(39)  Sprendimas Cityflyer Express / Komisija, T-16/96, ECR II-757, 76 punktas.

39

Cityflyer Express / Komisija

(40)  Poveikio vertinimo priedas, pridedamas prie dokumento „Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl antžeminių paslaugų Sąjungos oro uostuose, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 96/67/EB“, 2012 1 16, SEC(2011) 1439 galutinis. To dokumento 95 puslapyje Komisija teigia, kad „antžeminių paslaugų liberalizavimas ir monopolijos arba duopolijos (oro uostas ir oro uoste paslaugų centrą turintis vežėjas) panaikinimas oro uostuose reiškė, kad antžeminių paslaugų teikėjai turėjo prisitaikyti, kad galėtų labiau konkuruoti, ir susidūrė su aršia konkurencija. Akivaizdžiausi padariniai darbuotojams, teikiantiems antžemines paslaugas, buvo didesnis darbo našumas ir lankstumas. Antžeminių paslaugų teikėjai dažnai aiškina, kad šis darbo našumo padidėjimas yra būtinybė, nes personalo išlaidos sudaro 65–80 % jų visų išlaidų, o darbuotojų asociacijos paprastai teigia, kad antžeminių paslaugų bendrovės, siekdamos mažinti išlaidas, per daug dėmesio skiria darbo veiksniui“.

40

(41)  Remiamasi bendrovės „Brattle“ ataskaita, 48 punktas, p. 11.

41

(42)  Bendrovės „Brattle“ ataskaitos 40 punktas, p. 9.

42

(43)  Bendrovės „Brattle“ ataskaitoje ši vidutinė svertinė kapitalo kaina nurodyta didesnė, nes, padidinus nuosavybės beta koeficientą, atsižvelgta į projektui būdingą riziką.

43

---

| 2017 12 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 317/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 12 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 317/45

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2017/2112

2017 m. kovo 6 d.

Priemonės / Pagalbos schemos / Valstybės pagalbos SA.38454 – 2015/C (ex 2015/N), kurią Vengrija planuoja įgyvendinti siekdama paremti dviejų naujų branduolinių reaktorių įrengimą Pakšo II atominėje elektrinėje

(pranešta dokumentu C(2017) 1486)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas (1) ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Remdamasi straipsniais žiniasklaidoje ir neoficialiai susisiekusi su Vengrijos valdžios institucijomis, 2014 m. kovo 13 d. Komisija pradėjo preliminarų tyrimą dėl galimos valstybės pagalbos statant Pakšo II atominę elektrinę, bylos Nr. SA.38454 (2014/CP). |
| --- | --- |

(1)

Remdamasi straipsniais žiniasklaidoje ir neoficialiai susisiekusi su Vengrijos valdžios institucijomis, 2014 m. kovo 13 d. Komisija pradėjo preliminarų tyrimą dėl galimos valstybės pagalbos statant Pakšo II atominę elektrinę, bylos Nr. SA.38454 (2014/CP).

| (2) | Kelis kartus pasikeitus informacija ir po kelių oficialių susitikimų 2015 m. gegužės 22 d. Vengrijos valdžios institucijos pranešė apie teisinio saugumo priemonę ir pažymėjo, kad valstybės pagalbos, kaip tai suprantama pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 107 straipsnį, projektui neskirta. |
| --- | --- |

(2)

Kelis kartus pasikeitus informacija ir po kelių oficialių susitikimų 2015 m. gegužės 22 d. Vengrijos valdžios institucijos pranešė apie teisinio saugumo priemonę ir pažymėjo, kad valstybės pagalbos, kaip tai suprantama pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 107 straipsnį, projektui neskirta.

| (3) | 2015 m. gegužės 22 d. raštu Vengrija Komisijai pranešė apie priemonę, pagal kurią skiriama lėšų dviejų naujų branduolinių reaktorių įrengimui Pakšo II atominėje elektrinėje. |
| --- | --- |

(3)

2015 m. gegužės 22 d. raštu Vengrija Komisijai pranešė apie priemonę, pagal kurią skiriama lėšų dviejų naujų branduolinių reaktorių įrengimui Pakšo II atominėje elektrinėje.

| (4) | 2015 m. lapkričio 23 d. raštu Komisija informavo Vengriją apie sprendimą dėl pagalbos pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). Tas Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti nuomonę. |
| --- | --- |

(4)

2015 m. lapkričio 23 d. raštu Komisija informavo Vengriją apie sprendimą dėl pagalbos pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). Tas Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti nuomonę.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

2

| (5) | Vengrija pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą 2016 m. sausio 29 d. |
| --- | --- |

(5)

Vengrija pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą 2016 m. sausio 29 d.

| (6) | Suinteresuotosios šalys atsiuntė Komisijai savo pastabas. Pastabas Komisija persiuntė Vengrijai ir davė jai galimybę pateikti savo nuomonę apie tas pastabas. Ji pateikė pastabas 2016 m. balandžio 7 d. raštu. |
| --- | --- |

(6)

Suinteresuotosios šalys atsiuntė Komisijai savo pastabas. Pastabas Komisija persiuntė Vengrijai ir davė jai galimybę pateikti savo nuomonę apie tas pastabas. Ji pateikė pastabas 2016 m. balandžio 7 d. raštu.

| (7) | Vėliau Vengrija teikė informaciją 2016 m. balandžio 21 d., gegužės 27 d., birželio 9 d., birželio 16 d. ir liepos 28 d., taip pat 2017 m. sausio 16 d. ir vasario 20 d. |
| --- | --- |

(7)

Vėliau Vengrija teikė informaciją 2016 m. balandžio 21 d., gegužės 27 d., birželio 9 d., birželio 16 d. ir liepos 28 d., taip pat 2017 m. sausio 16 d. ir vasario 20 d.

| (8) | 2016 m. rugsėjo 12 d. Vengrijos valdžios institucijos atsisakė kalbos reikalavimo ir sutiko, kad sprendimas būtų priimtas ir autentiškas anglų kalba. |
| --- | --- |

(8)

2016 m. rugsėjo 12 d. Vengrijos valdžios institucijos atsisakė kalbos reikalavimo ir sutiko, kad sprendimas būtų priimtas ir autentiškas anglų kalba.

2.   IŠSAMUS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

IŠSAMUS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

2.1.   PROJEKTO APIBŪDINIMAS

PROJEKTO APIBŪDINIMAS

| (9) | Priemonę sudaro dviejų naujų branduolinių reaktorių (5 ir 6 blokų) įrengimas Vengrijoje ir jų statybą visiškai finansuoja Vengrijos valstybė subjekto „Paks II“ („MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares“), kuri bus naujųjų reaktorių savininkė ir juos eksploatuos, naudai. |
| --- | --- |

(9)

Priemonę sudaro dviejų naujų branduolinių reaktorių (5 ir 6 blokų) įrengimas Vengrijoje ir jų statybą visiškai finansuoja Vengrijos valstybė subjekto „Paks II“ („MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares“), kuri bus naujųjų reaktorių savininkė ir juos eksploatuos, naudai.

| (10) | 2014 m. sausio 14 d. Rusijos Federacija ir Vengrija sudarė tarpvyriausybinį susitarimą dėl branduolinės programos (3). Remdamosi tuo tarpvyriausybiniu susitarimu abi šalys bendradarbiauja vykdant veikiančios Pakšo atominės elektrinės techninę priežiūrą ir ją plėtojant. Tai apima dviejų naujųjų 5 ir 6 blokų su VVER tipo reaktoriais (vandens-vandens energetiniais reaktoriais) kiekviename bloke esant bent 1 000 MW (4) įrengtajai galiai projektavimu, statyba, eksploatacijos pradžia ir nutraukimu, be jau veikiančių 1–4 energetinių blokų. Eksploatuojant 5 ir 6 blokus ketinama kompensuoti pajėgumų sumažėjimą nutraukus 1–4 blokų (iš viso 2 000 MW) eksploatavimą. Vengrija pažymėjo, kad 1–4 blokai veiks iki atitinkamai 2032, 2034, 2036 ir 2037 m. pabaigos nenumatant galimybės pratęsti jų eksploatavimo laiką. |
| --- | --- |

(10)

2014 m. sausio 14 d. Rusijos Federacija ir Vengrija sudarė tarpvyriausybinį susitarimą dėl branduolinės programos (3). Remdamosi tuo tarpvyriausybiniu susitarimu abi šalys bendradarbiauja vykdant veikiančios Pakšo atominės elektrinės techninę priežiūrą ir ją plėtojant. Tai apima dviejų naujųjų 5 ir 6 blokų su VVER tipo reaktoriais (vandens-vandens energetiniais reaktoriais) kiekviename bloke esant bent 1 000 MW (4) įrengtajai galiai projektavimu, statyba, eksploatacijos pradžia ir nutraukimu, be jau veikiančių 1–4 energetinių blokų. Eksploatuojant 5 ir 6 blokus ketinama kompensuoti pajėgumų sumažėjimą nutraukus 1–4 blokų (iš viso 2 000 MW) eksploatavimą. Vengrija pažymėjo, kad 1–4 blokai veiks iki atitinkamai 2032, 2034, 2036 ir 2037 m. pabaigos nenumatant galimybės pratęsti jų eksploatavimo laiką.

3

4

| (11) | Remdamosi tarpvyriausybiniu susitarimu (5) ir Rusija, ir Vengrija turėtų paskirti po vieną patyrusią valstybės valdomą ir kontroliuojamą įstaigą, kuri finansiniu ir techniniu požiūriu atsakytų už savo kaip projekto rangovės ir vadovės įsipareigojimų vykdymą. |
| --- | --- |

(11)

Remdamosi tarpvyriausybiniu susitarimu (5) ir Rusija, ir Vengrija turėtų paskirti po vieną patyrusią valstybės valdomą ir kontroliuojamą įstaigą, kuri finansiniu ir techniniu požiūriu atsakytų už savo kaip projekto rangovės ir vadovės įsipareigojimų vykdymą.

5

| (12) | Rusija paskyrė akcinę bendrovę „Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt“ (toliau – AB NIAEP) dviem naujiems reaktoriams (5 ir 6 blokams) pastatyti, o Vengrija paskyrė įmonę „MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares“ (1) (toliau – „Paks II“) jiems valdyti ir eksploatuoti. |
| --- | --- |

(12)

Rusija paskyrė akcinę bendrovę „Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt“ (toliau – AB NIAEP) dviem naujiems reaktoriams (5 ir 6 blokams) pastatyti, o Vengrija paskyrė įmonę „MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares“ (1) (toliau – „Paks II“) jiems valdyti ir eksploatuoti.

1

| (13) | Tarpvyriausybiniame susitarime nustatytos bendrosios dviejų šalių teisės ir pareigos branduolinio bendradarbiavimo srityje, bet jo įgyvendinimas turi būti išsamiai apibūdintas atskiruose susitarimuose, vadinamuose įgyvendinimo susitarimais (6):






  a) | dviejų naujų VVER 1200 (V491) tipo 5 ir 6 blokų inžinerijos, viešųjų pirkimų ir statybos Pakšo aikštelėje sutartis, vadinama IVPS sutartimi; |
| --- | --- | --- |

(13)

Tarpvyriausybiniame susitarime nustatytos bendrosios dviejų šalių teisės ir pareigos branduolinio bendradarbiavimo srityje, bet jo įgyvendinimas turi būti išsamiai apibūdintas atskiruose susitarimuose, vadinamuose įgyvendinimo susitarimais (6):

6

a)

dviejų naujų VVER 1200 (V491) tipo 5 ir 6 blokų inžinerijos, viešųjų pirkimų ir statybos Pakšo aikštelėje sutartis, vadinama IVPS sutartimi;

| b) | sutartis, kurioje nustatytos bendradarbiavimo eksploatuojant naujuosius reaktorius ir atliekant jų techninę priežiūrą sąlygos, vadinama ETP sutartimi; |
| --- | --- |

b)

sutartis, kurioje nustatytos bendradarbiavimo eksploatuojant naujuosius reaktorius ir atliekant jų techninę priežiūrą sąlygos, vadinama ETP sutartimi;

| c) | susitarimas dėl kuro tiekimo ir panaudoto branduolinio kuro tvarkymo sąlygų. |
| --- | --- |

c)

susitarimas dėl kuro tiekimo ir panaudoto branduolinio kuro tvarkymo sąlygų.

| (14) | 2014 m. gruodžio 9 d. AB NIAEP ir „Paks II“ sudarė IVPS sutartį, kurioje nustatyta, kad du naujieji 5 ir 6 blokai turi pradėti veikti atitinkamai 2025 ir 2026 m. |
| --- | --- |

(14)

2014 m. gruodžio 9 d. AB NIAEP ir „Paks II“ sudarė IVPS sutartį, kurioje nustatyta, kad du naujieji 5 ir 6 blokai turi pradėti veikti atitinkamai 2025 ir 2026 m.

| (15) | Be to, Rusija papildomai įsipareigojo suteikti Vengrijai valstybinę paskolą, kad ši finansuotų „Paks II“ plėtojimą. Tai paskolai taikomas tarpvyriausybinis susitarimas dėl finansavimo (7) numatant 10 mlrd. EUR atnaujinamojo kredito priemonę, kurią galima panaudoti tik Pakšo II atominės elektrinės 5 ir 6 blokams projektuoti, statyti ir pradėti eksploatuoti. Vengrija pasinaudos ta atnaujinamojo kredito priemone, kad tiesiogiai finansuotų investicijas į „Paks II“, būtinas naujiesiems 5 ir 6 blokams projektuoti, statyti ir pradėti eksploatuoti, kaip numatyta tarpvyriausybiniame susitarime dėl finansavimo. Be tarpvyriausybinio susitarimo dėl finansavimo, Vengrija iš savo biudžeto papildomai skirs iki 2,5 mlrd. EUR investicijoms į „Paks II“ finansuoti. |
| --- | --- |

(15)

Be to, Rusija papildomai įsipareigojo suteikti Vengrijai valstybinę paskolą, kad ši finansuotų „Paks II“ plėtojimą. Tai paskolai taikomas tarpvyriausybinis susitarimas dėl finansavimo (7) numatant 10 mlrd. EUR atnaujinamojo kredito priemonę, kurią galima panaudoti tik Pakšo II atominės elektrinės 5 ir 6 blokams projektuoti, statyti ir pradėti eksploatuoti. Vengrija pasinaudos ta atnaujinamojo kredito priemone, kad tiesiogiai finansuotų investicijas į „Paks II“, būtinas naujiesiems 5 ir 6 blokams projektuoti, statyti ir pradėti eksploatuoti, kaip numatyta tarpvyriausybiniame susitarime dėl finansavimo. Be tarpvyriausybinio susitarimo dėl finansavimo, Vengrija iš savo biudžeto papildomai skirs iki 2,5 mlrd. EUR investicijoms į „Paks II“ finansuoti.

7

| (16) | Be 15 konstatuojamojoje dalyje nurodytos paramos investicijoms, Vengrija neketina skirti jokios kitos finansinės paramos „Paks II“, kai bus pastatyti 5 ir 6 energetiniai blokai. Naujieji blokai veiks rinkos sąlygomis nenustatant jokios fiksuotos įplaukų sumos arba garantuotosios kainos. Vengrija mano, kad šiame etape „Paks II“ nėra būtina tiesiogiai skolintis lėšų. |
| --- | --- |

(16)

Be 15 konstatuojamojoje dalyje nurodytos paramos investicijoms, Vengrija neketina skirti jokios kitos finansinės paramos „Paks II“, kai bus pastatyti 5 ir 6 energetiniai blokai. Naujieji blokai veiks rinkos sąlygomis nenustatant jokios fiksuotos įplaukų sumos arba garantuotosios kainos. Vengrija mano, kad šiame etape „Paks II“ nėra būtina tiesiogiai skolintis lėšų.

2.2.   PRIEMONĖS TIKSLAS

PRIEMONĖS TIKSLAS

| (17) | Kaip paaiškinta sprendime pradėti procedūrą, Pakšo atominė elektrinė yra vienintelė Vengrijoje veikianti branduolinė jėgainė. 100 proc. jos akcijų priklauso valstybės įmonei, kuri prekiauja elektra ir gamina energija, „Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság“ (toliau – „MVM Group“) (8). Bendroji keturių blokų įrengtoji galia yra 2000 MW, kiekviename įdiegtos rusiškos technologijos (VVER-440/V213). Blokų eksploatavimas bus laipsniškai nutrauktas iki 2037 m. [žr. 10 konstatuojamąją dalį]. |
| --- | --- |

(17)

Kaip paaiškinta sprendime pradėti procedūrą, Pakšo atominė elektrinė yra vienintelė Vengrijoje veikianti branduolinė jėgainė. 100 proc. jos akcijų priklauso valstybės įmonei, kuri prekiauja elektra ir gamina energija, „Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság“ (toliau – „MVM Group“) (8). Bendroji keturių blokų įrengtoji galia yra 2000 MW, kiekviename įdiegtos rusiškos technologijos (VVER-440/V213). Blokų eksploatavimas bus laipsniškai nutrauktas iki 2037 m. [žr. 10 konstatuojamąją dalį].

8

| (18) | Branduolinė elektros gamyba Vengrijoje atlieka strategiškai svarbų vaidmenį šalies energijos rūšių derinyje, nes maždaug 50 proc. viso šalyje pagaminamo elektros kiekio pagamina keturi Pakšo atominėje elektrinėje veikiantys reaktoriai (9). |
| --- | --- |

(18)

Branduolinė elektros gamyba Vengrijoje atlieka strategiškai svarbų vaidmenį šalies energijos rūšių derinyje, nes maždaug 50 proc. viso šalyje pagaminamo elektros kiekio pagamina keturi Pakšo atominėje elektrinėje veikiantys reaktoriai (9).

9

| (19) | Atsižvelgdama į šiuos tikslus:






  — | išlaikyti pagrįstą nacionalinių išteklių dalį ir |
| --- | --- | --- |

(19)

Atsižvelgdama į šiuos tikslus:

—

išlaikyti pagrįstą nacionalinių išteklių dalį ir

| — | sumažinti Vengrijos priklausomumą nuo importo, kartu laikantis nacionalinės klimato politikos, |
| --- | --- |

—

sumažinti Vengrijos priklausomumą nuo importo, kartu laikantis nacionalinės klimato politikos,

vyriausybė paprašė „MVM Group“ išnagrinėti galimybes padidinti elektros gamybą atominėse elektrinėse. „MVM Group“ parengė galimybių studiją, kurioje nagrinėjamas naujos atominės elektrinės, kurią būtų galima integruoti į elektros sistemą ir kuri būtų eksploatuojama ekonomiškai ir saugiai tausojant aplinką, įgyvendinimas ir finansavimas. Remdamasi 2008 m. „MVM Group“ pateikta galimybių studija vyriausybė pasiūlė projektą Vengrijos parlamentui, kuris leido pradėti parengiamuosius darbus siekiant Pakšo aikštelėje įrengti naujus atominės elektrinės blokus (10). Tai buvo pagrįsta skaičiavimais, iš kurių buvo matyti, kad iki 2025 m. uždarius pasenusiais jėgaines būtų prarasta 6 000 MW iš bendrosios 8 000–9 000 MW įrengtosios galios. Tos jėgainės turėjo būti iš dalies pakeistos išplėtus Pakšo atominę elektrinę.

10

| (20) | 2011 m. įgyvendinta Nacionalinė energetikos strategija iki 2030 m. (11) Toje strategijoje daugiausia dėmesio skiriama branduolinės energijos, iškastinio kuro ir atsinaujinančių energijos šaltinių derinio scenarijui Vengrijoje. Vengrijos perdavimo sistemos operatorius (toliau – PSO), MAVIR, prognozuoja, kad, atsižvelgiant į ateities poreikius ir veikiančių šios kartos pajėgumų eksploatavimo nutraukimą, iki 2026 m. Vengrijai prireiks 5,3 GW naujų gamybos pajėgumų, o iki 2031 m. – šiek tiek daugiau nei 7 GW (12). MAVIR taip pat prognozuoja, kad 2025–2030 m. bus uždaryti beveik visi šiuo metu veikiantys anglių gamybos įrenginiai ir kad Vengrijos dujų įrenginių įrengtoji galia sumažės maždaug 1 GW, kaip matyti 2017 m. sausio 16 d. Vengrijos pateiktoje 1 lentelėje. Vengrija paaiškino, kad prognozuojant 7 GW naujų pajėgumų poreikį MAVIR studijoje neatsižvelgiama į jokį importuojamą kiekį arba naują įrengtąją galią.

  1 lentelė


  Numatomas laipsniškas šalies įrengtosios galios pajėgumų eksploatavimo nutraukimas iki 2031 m.








  (ΜW) |
| --- | --- |
| | Existing | Phase-out |
| Nuclear | 2 000 | |
| Coal | 1 292 | 1 222 |
| Natural gas | 3 084 | 960 |
| Oil | 410 | |
| Intermittent renewables/weather-dependent | 455 | 100 |
| Other renewables | 259 | 123 |
| Other non-renewables | 844 | 836 |
| Sum | 8 344 | 3 241 |
| Šaltinis: Vengrijos valdžios institucijos (MAVIR). |

(20)

2011 m. įgyvendinta Nacionalinė energetikos strategija iki 2030 m. (11) Toje strategijoje daugiausia dėmesio skiriama branduolinės energijos, iškastinio kuro ir atsinaujinančių energijos šaltinių derinio scenarijui Vengrijoje. Vengrijos perdavimo sistemos operatorius (toliau – PSO), MAVIR, prognozuoja, kad, atsižvelgiant į ateities poreikius ir veikiančių šios kartos pajėgumų eksploatavimo nutraukimą, iki 2026 m. Vengrijai prireiks 5,3 GW naujų gamybos pajėgumų, o iki 2031 m. – šiek tiek daugiau nei 7 GW (12). MAVIR taip pat prognozuoja, kad 2025–2030 m. bus uždaryti beveik visi šiuo metu veikiantys anglių gamybos įrenginiai ir kad Vengrijos dujų įrenginių įrengtoji galia sumažės maždaug 1 GW, kaip matyti 2017 m. sausio 16 d. Vengrijos pateiktoje 1 lentelėje. Vengrija paaiškino, kad prognozuojant 7 GW naujų pajėgumų poreikį MAVIR studijoje neatsižvelgiama į jokį importuojamą kiekį arba naują įrengtąją galią.

11

12

1 lentelė

1 lentelė

Numatomas laipsniškas šalies įrengtosios galios pajėgumų eksploatavimo nutraukimas iki 2031 m.

Numatomas laipsniškas šalies įrengtosios galios pajėgumų eksploatavimo nutraukimas iki 2031 m.

(ΜW)

Existing

Phase-out

Nuclear

2 000

Coal

1 292

1 222

Natural gas

3 084

960

Oil

410

Intermittent renewables/weather-dependent

455

100

Other renewables

259

123

Other non-renewables

844

836

Sum

8 344

3 241

Šaltinis: Vengrijos valdžios institucijos (MAVIR).

Šaltinis:

| (21) | Vengrija ir Rusija pasirašė tarpvyriausybinį susitarimą siekdamos Pakšo aikštelėje įrengti naujus pajėgumus. Vengrija paaiškino, kad energijos rūšių derinyje palikdama branduolinę energiją ji galėtų patenkinti poreikį pakeisti pajėgumus, kurių eksploatacija laipsniškai nutraukta, įrengti naujus pajėgumus ir pasiekti šalies tikslą, susijusį su Sąjungos klimato tikslais (ypač su numatomu išmetamo CO2 kiekio mažinimu). |
| --- | --- |

(21)

Vengrija ir Rusija pasirašė tarpvyriausybinį susitarimą siekdamos Pakšo aikštelėje įrengti naujus pajėgumus. Vengrija paaiškino, kad energijos rūšių derinyje palikdama branduolinę energiją ji galėtų patenkinti poreikį pakeisti pajėgumus, kurių eksploatacija laipsniškai nutraukta, įrengti naujus pajėgumus ir pasiekti šalies tikslą, susijusį su Sąjungos klimato tikslais (ypač su numatomu išmetamo CO2 kiekio mažinimu).

2

2.3.   NAUJŲJŲ BLOKŲ (TECHNOLOGIJŲ, KURIOS BUS NAUDOJAMOS) APRAŠYMAS

NAUJŲJŲ BLOKŲ (TECHNOLOGIJŲ, KURIOS BUS NAUDOJAMOS) APRAŠYMAS

| (22) | Naujuosiuose Pakšo II atominės elektrinės 5 ir 6 blokuose bus įrengta VVER 1200 (V491) technologija ir pažangesni III+ kartos reaktoriai. Vengrija aiškina, kad blokų, kurie bus įrengti Pakšo II elektrinėje, techninės specifikacijos tokios, kad palyginti su veikiančiais Pakšo atominės elektrinės blokais, be didesnės saugos, atsiras svarbių pranašumų, kaip antai didesnis našumas ir ekonomiškesnė eksploatacija. |
| --- | --- |

(22)

Naujuosiuose Pakšo II atominės elektrinės 5 ir 6 blokuose bus įrengta VVER 1200 (V491) technologija ir pažangesni III+ kartos reaktoriai. Vengrija aiškina, kad blokų, kurie bus įrengti Pakšo II elektrinėje, techninės specifikacijos tokios, kad palyginti su veikiančiais Pakšo atominės elektrinės blokais, be didesnės saugos, atsiras svarbių pranašumų, kaip antai didesnis našumas ir ekonomiškesnė eksploatacija.

| (23) | Be gerokai didesnės įrengtosios galios VVER 1200 (V491), taip pat bus didelis numatomos eksploatacinio laikotarpio trukmės skirtumas (60 metų VVER 1200 blokų atveju palyginti su 30 metų veikiančių Pakšo atominės elektrinės blokų atveju) ir didesnis manevringumas, kurį užtikrinus bus galima kiekvieno bloko galią tam tikrose ribose reguliuoti atsižvelgiant į tinklo apkrovą. |
| --- | --- |

(23)

Be gerokai didesnės įrengtosios galios VVER 1200 (V491), taip pat bus didelis numatomos eksploatacinio laikotarpio trukmės skirtumas (60 metų VVER 1200 blokų atveju palyginti su 30 metų veikiančių Pakšo atominės elektrinės blokų atveju) ir didesnis manevringumas, kurį užtikrinus bus galima kiekvieno bloko galią tam tikrose ribose reguliuoti atsižvelgiant į tinklo apkrovą.

| (24) | Mažesnis kuro suvartojimas eksploatuojant naujuosius blokus taip pat atspindi pastaraisiais metais padarytą technologijų pažangą. Vietoj dabartinio 12 mėnesių kuro ciklo naujieji blokai gali būti eksploatuojami pagal 18 mėnesių ciklą. Tai reiškia, kad naujuosius blokus reikės rečiau uždaryti kasmet kurui pakrauti į reaktorius ir kasmet elektrinė vidutiniškai galės veikti ilgiau ir neprarasti gamybos laiko. |
| --- | --- |

(24)

Mažesnis kuro suvartojimas eksploatuojant naujuosius blokus taip pat atspindi pastaraisiais metais padarytą technologijų pažangą. Vietoj dabartinio 12 mėnesių kuro ciklo naujieji blokai gali būti eksploatuojami pagal 18 mėnesių ciklą. Tai reiškia, kad naujuosius blokus reikės rečiau uždaryti kasmet kurui pakrauti į reaktorius ir kasmet elektrinė vidutiniškai galės veikti ilgiau ir neprarasti gamybos laiko.

| (25) | Iš techninių specifikacijų taip pat matyti, kad galios tankis, kuris bus užtikrintas naudojant naujas kuro rinkles, bus gerokai didesnis nei šiuo metu naudojamų kuro rinklių. Tai savo ruožtu reiškia, kad galima pasiekti didesnę gamybos apimtį kuro masės vienetui ir taip gali būti pagerinti ekonominiai elektrinės rodikliai. |
| --- | --- |

(25)

Iš techninių specifikacijų taip pat matyti, kad galios tankis, kuris bus užtikrintas naudojant naujas kuro rinkles, bus gerokai didesnis nei šiuo metu naudojamų kuro rinklių. Tai savo ruožtu reiškia, kad galima pasiekti didesnę gamybos apimtį kuro masės vienetui ir taip gali būti pagerinti ekonominiai elektrinės rodikliai.

2.4.   PAGALBOS GAVĖJAS

PAGALBOS GAVĖJAS

| (26) | Kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 2.3 skirsnyje, priemonės pagalbos gavėja yra įmonė „Paks II“, kurios savininkė šiuo metu yra Vengrijos valstybė. Akcininkų teisės priklauso ministro pirmininko kabinetui. „Paks II“ bus 5 ir 6 blokų reaktorių, už kuriuos sumokės Vengrijos valstybė, savininkė ir juos eksploatuos. |
| --- | --- |

(26)

Kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 2.3 skirsnyje, priemonės pagalbos gavėja yra įmonė „Paks II“, kurios savininkė šiuo metu yra Vengrijos valstybė. Akcininkų teisės priklauso ministro pirmininko kabinetui. „Paks II“ bus 5 ir 6 blokų reaktorių, už kuriuos sumokės Vengrijos valstybė, savininkė ir juos eksploatuos.

| (27) | Sprendimo pradėti procedūrą 19 konstatuojamojoje dalyje paaiškinama, kaip „Paks II“ akcijos, kurios iš pradžių priklausė „MVM Group“, buvo perleistos Vengrijos valstybei (13). Remiantis 2016 m. sausio 30 d. Vengrijos pateikta informacija, perleidžiant akcijas pirkimo kaina buvo 10,156 mlrd. HUF, t. y. maždaug 33 mln. EUR. |
| --- | --- |

(27)

Sprendimo pradėti procedūrą 19 konstatuojamojoje dalyje paaiškinama, kaip „Paks II“ akcijos, kurios iš pradžių priklausė „MVM Group“, buvo perleistos Vengrijos valstybei (13). Remiantis 2016 m. sausio 30 d. Vengrijos pateikta informacija, perleidžiant akcijas pirkimo kaina buvo 10,156 mlrd. HUF, t. y. maždaug 33 mln. EUR.

13

2.5.   PROJEKTO FINANSAVIMO STRUKTŪRA IR TEISĖS IR PAREIGOS PAGAL IVPS SUTARTĮ

PROJEKTO FINANSAVIMO STRUKTŪRA IR TEISĖS IR PAREIGOS PAGAL IVPS SUTARTĮ

2.5.1.   TARPVYRIAUSYBINIS SUSITARIMAS DĖL FINANSAVIMO

| (28) | Pagal tarpvyriausybinį susitarimą dėl finansavimo (14) Rusija suteikė Vengrijai valstybės paskolą – 10 mlrd. EUR atnaujinamojo kredito priemonę – 5 ir 6 energetinių blokų įrengimui Pakšo atominėje elektrinėje finansuoti. Paskolos palūkanų norma yra 3,95–4,95 proc. (15) Paskola skirta tų naujųjų energetinių blokų projektavimui, statybai ir eksploatavimo pradžiai. |
| --- | --- |

(28)

Pagal tarpvyriausybinį susitarimą dėl finansavimo (14) Rusija suteikė Vengrijai valstybės paskolą – 10 mlrd. EUR atnaujinamojo kredito priemonę – 5 ir 6 energetinių blokų įrengimui Pakšo atominėje elektrinėje finansuoti. Paskolos palūkanų norma yra 3,95–4,95 proc. (15) Paskola skirta tų naujųjų energetinių blokų projektavimui, statybai ir eksploatavimo pradžiai.

14

15

| (29) | Pagal tarpvyriausybinį susitarimą dėl finansavimo Vengrija turi finansuoti 80 proc. IVPS sutarties vertės, kurią sudaro darbų vykdymo, paslaugų teikimo ir įrangos pristatymo sąnaudos, naudodama paskolą, o 20 proc. IVPS sutarties vertės padengia pati Vengrija (žr. 15 konstatuojamąją dalį). Vengrija turi panaudoti paskolą iki 2025 m. |
| --- | --- |

(29)

Pagal tarpvyriausybinį susitarimą dėl finansavimo Vengrija turi finansuoti 80 proc. IVPS sutarties vertės, kurią sudaro darbų vykdymo, paslaugų teikimo ir įrangos pristatymo sąnaudos, naudodama paskolą, o 20 proc. IVPS sutarties vertės padengia pati Vengrija (žr. 15 konstatuojamąją dalį). Vengrija turi panaudoti paskolą iki 2025 m.

| (30) | Vengrija turi grąžinti paskolą per 21 metus nuo kovo 15 d. arba rugsėjo 15 d. pradėjus eksploatuoti abu naujuosius 5 ir 6 atominės elektrinės blokus, bet ne vėliau nei 2026 m. kovo 15 d. (16) |
| --- | --- |

(30)

Vengrija turi grąžinti paskolą per 21 metus nuo kovo 15 d. arba rugsėjo 15 d. pradėjus eksploatuoti abu naujuosius 5 ir 6 atominės elektrinės blokus, bet ne vėliau nei 2026 m. kovo 15 d. (16)

16

| (31) | Mokėjimai pagal tarpvyriausybinį susitarimą dėl finansavimo gali būti vykdomi tik Vengrijos nacionalinio vystymosi ministerijos prašymu ir gavus Rusijos finansų ministerijos pritarimą. |
| --- | --- |

(31)

Mokėjimai pagal tarpvyriausybinį susitarimą dėl finansavimo gali būti vykdomi tik Vengrijos nacionalinio vystymosi ministerijos prašymu ir gavus Rusijos finansų ministerijos pritarimą.

2.5.2.   IVPS SUTARTIS

| (32) | Pagal IVPS sutartį AB NIAEP turi patiekti du reaktorius, kaip numatyta išsamiose techninėse specifikacijose, iki sutartų datų ir už sutartą vienkartinę kainą ([...] (*1) mlrd. EUR). Laikoma, kad visos anksčiau neapibrėžtos sąnaudos, įtrauktos į šią kainą [...] (17). |
| --- | --- |

(32)

Pagal IVPS sutartį AB NIAEP turi patiekti du reaktorius, kaip numatyta išsamiose techninėse specifikacijose, iki sutartų datų ir už sutartą vienkartinę kainą ([...] (*1) mlrd. EUR). Laikoma, kad visos anksčiau neapibrėžtos sąnaudos, įtrauktos į šią kainą [...] (17).

*1

17

| (33) | Sutartyje numatyta, kad tam tikromis aplinkybėmis mokami delspinigiai (18), [...]. |
| --- | --- |

(33)

Sutartyje numatyta, kad tam tikromis aplinkybėmis mokami delspinigiai (18), [...].

18

| (34) | [...] |
| --- | --- |

(34)

[...]

| (35) | [...] |
| --- | --- |

(35)

[...]

2.5.3.   VALSTYBĖS IR PAGALBOS GAVĖJOS SANTYKIAI

| (36) | Iš pradžių Vengrija numatė, kad „Paks II“ 100 proc. išliks „MVM Hungarian Electricity Ltd.“, kuri pati priklauso Vengrijos valstybei ir savivaldybėms, patronuojamąja įmone. Nuo 2014 m. lapkričio mėn. „Paks II“ nebėra „MVM Hungarian Electricity Ltd.“ patronuojamoji įmonė arba „MVM Group“ dalis, bet 100 proc. jos akcijų tiesiogiai priklauso valstybei ir ji šiuo metu neturi jokių teisinių santykių su „MVM Group“. |
| --- | --- |

(36)

Iš pradžių Vengrija numatė, kad „Paks II“ 100 proc. išliks „MVM Hungarian Electricity Ltd.“, kuri pati priklauso Vengrijos valstybei ir savivaldybėms, patronuojamąja įmone. Nuo 2014 m. lapkričio mėn. „Paks II“ nebėra „MVM Hungarian Electricity Ltd.“ patronuojamoji įmonė arba „MVM Group“ dalis, bet 100 proc. jos akcijų tiesiogiai priklauso valstybei ir ji šiuo metu neturi jokių teisinių santykių su „MVM Group“.

| (37) | Kalbant apie „Paks II“ veiklą, visų pirma, elektros pardavimo srityje, Vengrija pažymėjo, kad nėra ir kol kas nenumatoma jokio atskiro elektros energijos pirkimo susitarimo su konkrečiu tiekėju. Vengrijos valdžios institucijos numato, kad „Paks II“ pagaminta elektros energija būtų parduodama rinkoje ir elektros vartotojams laikantis pagal įprastinę rinkos praktiką sudaromų bazinės apkrovos elektros energijos pardavimo susitarimų. Vengrijos valdžios institucijų teigimu, „Paks II“ kaip bazinės apkrovos gamintoja per numatomą ilgą eksploatacinį laikotarpį kainų nediktuos, o prie jų prisitaikys, panašiai kaip Europoje veikiantys branduolinės energijos gamintojai. |
| --- | --- |

(37)

Kalbant apie „Paks II“ veiklą, visų pirma, elektros pardavimo srityje, Vengrija pažymėjo, kad nėra ir kol kas nenumatoma jokio atskiro elektros energijos pirkimo susitarimo su konkrečiu tiekėju. Vengrijos valdžios institucijos numato, kad „Paks II“ pagaminta elektros energija būtų parduodama rinkoje ir elektros vartotojams laikantis pagal įprastinę rinkos praktiką sudaromų bazinės apkrovos elektros energijos pardavimo susitarimų. Vengrijos valdžios institucijų teigimu, „Paks II“ kaip bazinės apkrovos gamintoja per numatomą ilgą eksploatacinį laikotarpį kainų nediktuos, o prie jų prisitaikys, panašiai kaip Europoje veikiantys branduolinės energijos gamintojai.

| (38) | „Paks II“ bus Pakšo II atominės elektrinės savininkė ir statant du reaktorius visą jos kapitalą finansuos Vengrijos valstybė. Vengrijos valdžios institucijos mano, kad šiame etape „Paks II“ nereikia tiesiogiai skolintis lėšų. |
| --- | --- |

(38)

„Paks II“ bus Pakšo II atominės elektrinės savininkė ir statant du reaktorius visą jos kapitalą finansuos Vengrijos valstybė. Vengrijos valdžios institucijos mano, kad šiame etape „Paks II“ nereikia tiesiogiai skolintis lėšų.

| (39) | Vengrija neperves Pakšo II atominės elektrinės pirkimo kainos lėšų į „Paks II“ sąskaitas. Didžiąją dalį tų lėšų saugos Rusijos „Vnešekonombank“. Kiekvieno įgyvendintu laikomo etapo pabaigoje „Paks II“ pateiks „Vnešekonombank“ prašymą sumokėti 80 proc. mokėtinos sumos tiesiogiai AB NIAEP. Ji taip pat pateiks prašymą Vengrijos valstybės skolų valdymo agentūrai sumokėti likusius 20 proc. |
| --- | --- |

(39)

Vengrija neperves Pakšo II atominės elektrinės pirkimo kainos lėšų į „Paks II“ sąskaitas. Didžiąją dalį tų lėšų saugos Rusijos „Vnešekonombank“. Kiekvieno įgyvendintu laikomo etapo pabaigoje „Paks II“ pateiks „Vnešekonombank“ prašymą sumokėti 80 proc. mokėtinos sumos tiesiogiai AB NIAEP. Ji taip pat pateiks prašymą Vengrijos valstybės skolų valdymo agentūrai sumokėti likusius 20 proc.

| (40) | Kiti „Paks II“ lėšų poreikiai per statybos etapą bus tenkinami panaudojant iš Vengrijos valstybės biudžeto finansuojamą kapitalą. Pirminė per statybos etapą skirta suma bus iki [...] mlrd. EUR (12,5 mlrd. EUR, skirtų atominės elektrinės projektui pagal tarpvyriausybinį susitarimą, ir faktinės Pakšo II atominės elektrinės pirkimo kainos, kuri yra [...] mlrd. EUR, skirtumas). Vengrijos nuomone, tai viršutinė valstybės išteklių riba, kurią galima nustatyti statant Pakšo II atominę elektrinę, bent jau neatliekant paskesnio vertinimo. Tačiau, jeigu kapitalo reikalavimai tą sumą viršys, Vengrija tvirtina, kad investuos daugiau, jeigu atlikus vertinimą bus patvirtinta, kad tokios investicijos būtų ekonomiškai pagrįstos. |
| --- | --- |

(40)

Kiti „Paks II“ lėšų poreikiai per statybos etapą bus tenkinami panaudojant iš Vengrijos valstybės biudžeto finansuojamą kapitalą. Pirminė per statybos etapą skirta suma bus iki [...] mlrd. EUR (12,5 mlrd. EUR, skirtų atominės elektrinės projektui pagal tarpvyriausybinį susitarimą, ir faktinės Pakšo II atominės elektrinės pirkimo kainos, kuri yra [...] mlrd. EUR, skirtumas). Vengrijos nuomone, tai viršutinė valstybės išteklių riba, kurią galima nustatyti statant Pakšo II atominę elektrinę, bent jau neatliekant paskesnio vertinimo. Tačiau, jeigu kapitalo reikalavimai tą sumą viršys, Vengrija tvirtina, kad investuos daugiau, jeigu atlikus vertinimą bus patvirtinta, kad tokios investicijos būtų ekonomiškai pagrįstos.

| (41) | Vengrija teigia, kad atlikus jautrumo analizę dėl galimų papildomų sąnaudų, kurias „Paks II“ galėtų patirti per statybos etapą, padaryta išvada, jog tam, kad numatoma VGN sumažėtų 1 proc., įmonės sąnaudas reikėtų padauginti iš 10. Taigi Vengrija tikisi, kad sąnaudų padidėjimo poveikis nebus didelis. |
| --- | --- |

(41)

Vengrija teigia, kad atlikus jautrumo analizę dėl galimų papildomų sąnaudų, kurias „Paks II“ galėtų patirti per statybos etapą, padaryta išvada, jog tam, kad numatoma VGN sumažėtų 1 proc., įmonės sąnaudas reikėtų padauginti iš 10. Taigi Vengrija tikisi, kad sąnaudų padidėjimo poveikis nebus didelis.

2.6.   VENGRIJOS ELEKTROS RINKA

VENGRIJOS ELEKTROS RINKA

2.6.1.   VENGRIJOS ELEKTROS RINKOS APIBŪDINIMAS

| (42) | Dabartinė Vengrijos elektros rinkos struktūra susiformavo maždaug 1995 m., kai buvo privatizuota dauguma didelių elektrinių ir komunalinių paslaugų teikėjų ir paskirstymo bendrovių. Valstybė išlaiko dominuojančią padėtį šiame sektoriuje per valstybei priklausančią vertikaliosios integracijos energetikos įmonę „MVM Group“. |
| --- | --- |

(42)

Dabartinė Vengrijos elektros rinkos struktūra susiformavo maždaug 1995 m., kai buvo privatizuota dauguma didelių elektrinių ir komunalinių paslaugų teikėjų ir paskirstymo bendrovių. Valstybė išlaiko dominuojančią padėtį šiame sektoriuje per valstybei priklausančią vertikaliosios integracijos energetikos įmonę „MVM Group“.

| (43) | 20 konstatuojamojoje dalyje nurodytame MAVIR tyrime paaiškinama, kad nuo 2014 m. bendras vidaus suvartojimas padidėjo 2,7 proc. ir 2015 m. pasiekė 43,75 TWh. Tas skaičius apima 30,06 TWh vidaus gamybą, kuri sudarė 68,72 proc. bendro elektros suvartojimo (žr. 1 pav.). Importo apimtis siekė 13,69 TWh, t. y. 31,28 proc. bendro suvartojimo. Valstybei priklausanti „MVM Group“ kaip gamintoja turi didelę rinkos dalį, nes jos pagrindinis gamybos įrenginys, Pakšo atominė elektrinė, 2015 m. pagamino 52,67 proc. šalyje pagaminamo elektros kiekio, kaip parodyta Figure 1. Matros elektrinė yra lignitu kūrenama jėgainė, kurios pagrindinė savininkė yra „RWE Power AG“ (50,92 proc.), o „MVM Group“ taip pat priklauso 26,15 proc. jos akcijų. Kitos didesnės (többi nagyerőmű) ir mažesnės (kiserőművek) elektrinės atlieka nedidelį vaidmenį bendroje elektros gamybos struktūroje Vengrijos rinkoje. Be to, „MVM Group“ vertikaliosios integracijos didmeninės prekybos įmonė „MVM Partner“ užima dominuojančią padėtį didmeninėje elektros rinkoje (19).

  1 pav.


  Bendro elektros suvartojimo struktūra Vengrijoje 2015 m.













  Šaltinis: | Vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikė Vengrijos elektros sistemos gamybos įrenginių plėtra (MAVIR, 2016 m.) (20). |
| --- | --- | --- |

(43)

20 konstatuojamojoje dalyje nurodytame MAVIR tyrime paaiškinama, kad nuo 2014 m. bendras vidaus suvartojimas padidėjo 2,7 proc. ir 2015 m. pasiekė 43,75 TWh. Tas skaičius apima 30,06 TWh vidaus gamybą, kuri sudarė 68,72 proc. bendro elektros suvartojimo (žr. 1 pav.). Importo apimtis siekė 13,69 TWh, t. y. 31,28 proc. bendro suvartojimo. Valstybei priklausanti „MVM Group“ kaip gamintoja turi didelę rinkos dalį, nes jos pagrindinis gamybos įrenginys, Pakšo atominė elektrinė, 2015 m. pagamino 52,67 proc. šalyje pagaminamo elektros kiekio, kaip parodyta Figure 1. Matros elektrinė yra lignitu kūrenama jėgainė, kurios pagrindinė savininkė yra „RWE Power AG“ (50,92 proc.), o „MVM Group“ taip pat priklauso 26,15 proc. jos akcijų. Kitos didesnės (többi nagyerőmű) ir mažesnės (kiserőművek) elektrinės atlieka nedidelį vaidmenį bendroje elektros gamybos struktūroje Vengrijos rinkoje. Be to, „MVM Group“ vertikaliosios integracijos didmeninės prekybos įmonė „MVM Partner“ užima dominuojančią padėtį didmeninėje elektros rinkoje (19).

többi nagyerőmű

kiserőművek

19

1 pav.

1 pav.

Bendro elektros suvartojimo struktūra Vengrijoje 2015 m.

Bendro elektros suvartojimo struktūra Vengrijoje 2015 m.

Image 1

Šaltinis:

Šaltinis:

20

2 pav.

2 pav.

Bendroji vidaus elektros gamyba Vengrijoje 2015 m.

Bendroji vidaus elektros gamyba Vengrijoje 2015 m.

Image 2

| Šaltinis: | Vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikė Vengrijos elektros sistemos gamybos įrenginių plėtra (MAVIR, 2016 m.). |
| --- | --- |

Šaltinis:

Šaltinis:

| (44) | Vengrijoje daugiausia didmeninės prekybos sandorių sudaroma pagal dvišalius elektros pirkimo susitarimus (EPS), pagal kuriuos gamintojai sutinka parduoti minimalų iš anksto nustatytą kiekį didmeniniams prekiautojams, o prekiautojai privalo įsigyti minimalų kiekį. EPS dažniausiai sudaromi remiantis Europos prekybos energija federacijos nustatytais standartais. |
| --- | --- |

(44)

Vengrijoje daugiausia didmeninės prekybos sandorių sudaroma pagal dvišalius elektros pirkimo susitarimus (EPS), pagal kuriuos gamintojai sutinka parduoti minimalų iš anksto nustatytą kiekį didmeniniams prekiautojams, o prekiautojai privalo įsigyti minimalų kiekį. EPS dažniausiai sudaromi remiantis Europos prekybos energija federacijos nustatytais standartais.

| (45) | „Hungarian Power Exchange Company Ltd.“ (HUPX) pradėjo veiklą 2010 m. liepos mėn. kaip PSO MAVIR patronuojamoji įmonė. Ji siūlo kitos paros prekybos sandorius ir fizinius ateities sandorius. Kitos paros prekyba prasideda kasdien 11 val. ir vyksta pagal kiekvieną valandą teikiamus pardavimo ir pirkimo pasiūlymus kitai dienai. Prekyba baigiasi vėliausiai 11 val. 40 min. Fiziniai ateities sandoriai gali būti sudaromi prieš keturias savaites, prieš tris mėnesius, prieš keturis ketvirčius ir prieš trejus metus. Tokiems sandoriams nustatomos prekybos dienos ir pardavimo ir pirkimo pasiūlymai teikiami tam tikro laikotarpio ribose. Nuo 2016 m. kovo mėn. HUPX vienos dienos rinkoje galima prekiauti 15 minučių produktais ir vienos valandos blokais. Be organizuotų kitos paros rinkų ir vienos dienos rinkų, HUPX yra sudariusi bendradarbiavimo susitarimus su dviem maklerių įmonėmis, kurios teikia bendrų klientų nebiržinių sandorių pateikimo biržos tarpuskaitai paslaugą. |
| --- | --- |

(45)

„Hungarian Power Exchange Company Ltd.“ (HUPX) pradėjo veiklą 2010 m. liepos mėn. kaip PSO MAVIR patronuojamoji įmonė. Ji siūlo kitos paros prekybos sandorius ir fizinius ateities sandorius. Kitos paros prekyba prasideda kasdien 11 val. ir vyksta pagal kiekvieną valandą teikiamus pardavimo ir pirkimo pasiūlymus kitai dienai. Prekyba baigiasi vėliausiai 11 val. 40 min. Fiziniai ateities sandoriai gali būti sudaromi prieš keturias savaites, prieš tris mėnesius, prieš keturis ketvirčius ir prieš trejus metus. Tokiems sandoriams nustatomos prekybos dienos ir pardavimo ir pirkimo pasiūlymai teikiami tam tikro laikotarpio ribose. Nuo 2016 m. kovo mėn. HUPX vienos dienos rinkoje galima prekiauti 15 minučių produktais ir vienos valandos blokais. Be organizuotų kitos paros rinkų ir vienos dienos rinkų, HUPX yra sudariusi bendradarbiavimo susitarimus su dviem maklerių įmonėmis, kurios teikia bendrų klientų nebiržinių sandorių pateikimo biržos tarpuskaitai paslaugą.

| (46) | Be kitos paros aukcionų, kurių HUPX neorganizuoja, elektra taip pat prekiaujama ES įsisteigusiose biržose ar nebiržinėse platformose ir sudarant tiesioginius dvišalius sandorius (žr. 44 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(46)

Be kitos paros aukcionų, kurių HUPX neorganizuoja, elektra taip pat prekiaujama ES įsisteigusiose biržose ar nebiržinėse platformose ir sudarant tiesioginius dvišalius sandorius (žr. 44 konstatuojamąją dalį).

| (47) | Kaip matyti iš 1 pav. 43 konstatuojamojoje dalyje, Vengrija yra grynoji elektros importuotoja, importuojanti apie 30 proc. Vengrijoje suvartojamos elektros. Kaip parodyta 3 pav., didmeninė elektros kaina Vengrijoje yra didžiausia sujungtame kaimyniniame regione (t. y. išskyrus Lenkiją ar Slovėniją).

  3 pav.


  Vidutinės mėnesinės kitos paros bazinės apkrovos kainos VRE regione (įskaitant Vengriją) ir Vokietijoje (2010–2016 m.)













  Šaltinis: | Europos Komisija. |
| --- | --- | --- |

(47)

Kaip matyti iš 1 pav. 43 konstatuojamojoje dalyje, Vengrija yra grynoji elektros importuotoja, importuojanti apie 30 proc. Vengrijoje suvartojamos elektros. Kaip parodyta 3 pav., didmeninė elektros kaina Vengrijoje yra didžiausia sujungtame kaimyniniame regione (t. y. išskyrus Lenkiją ar Slovėniją).

3 pav.

3 pav.

Vidutinės mėnesinės kitos paros bazinės apkrovos kainos VRE regione (įskaitant Vengriją) ir Vokietijoje (2010–2016 m.)

Vidutinės mėnesinės kitos paros bazinės apkrovos kainos VRE regione (įskaitant Vengriją) ir Vokietijoje (2010–2016 m.)

Image 3

Šaltinis:

Šaltinis:

| (48) | Iš trumpalaikės bazinės apkrovos kainų prognozės šiam regionui matyti tokią pat tendenciją, t. y. kad Vengrijos bazinės apkrovos kainos bus didžiausios regione (žr. 4 pav.).

  4 pav.


  Bazinės apkrovos ateities kainos regione 2017 m. sausio–birželio mėn.













  Šaltinis: | Europos Komisija (remiantis Vidurio Europos elektros energijos biržos paskelbtais duomenimis). |
| --- | --- | --- |

(48)

Iš trumpalaikės bazinės apkrovos kainų prognozės šiam regionui matyti tokią pat tendenciją, t. y. kad Vengrijos bazinės apkrovos kainos bus didžiausios regione (žr. 4 pav.).

4 pav.

4 pav.

Bazinės apkrovos ateities kainos regione 2017 m. sausio–birželio mėn.

Bazinės apkrovos ateities kainos regione 2017 m. sausio–birželio mėn.

Image 4

Šaltinis:

Šaltinis:

| (49) | Šalis tinkamai sujungta su kaimyninėmis valstybėmis: 2014 m. elektros tinklų sujungimo pajėgumai sudarė 30 proc. ir viršijo 2020 m. tikslą (21). 2014 m. pradėjo veikti Čekijos, Slovakijos, Vengrijos ir Rumunijos rinkų jungtis, tad HUPX likvidumas padidėjo, o kainų nepastovumas sumažėjo. 5 pav. apibendrinti 2014 m. elektros energijos mainų su kaimyninėmis šalimis duomenys.

  5 pav.


  Vengrijos ir kaimyninių šalių elektros energijos mainai













  Šaltinis: | Vengrijos elektros sistemų duomenys (MAVIR, 2014 m.). |
| --- | --- | --- |

(49)

Šalis tinkamai sujungta su kaimyninėmis valstybėmis: 2014 m. elektros tinklų sujungimo pajėgumai sudarė 30 proc. ir viršijo 2020 m. tikslą (21). 2014 m. pradėjo veikti Čekijos, Slovakijos, Vengrijos ir Rumunijos rinkų jungtis, tad HUPX likvidumas padidėjo, o kainų nepastovumas sumažėjo. 5 pav. apibendrinti 2014 m. elektros energijos mainų su kaimyninėmis šalimis duomenys.

21

5 pav.

5 pav.

Vengrijos ir kaimyninių šalių elektros energijos mainai

Vengrijos ir kaimyninių šalių elektros energijos mainai

Image 5

Šaltinis:

Šaltinis:

2.6.2.   NUMATOMOS VENGRIJOS ELEKTROS RINKOS RAIDOS APIBŪDINIMAS

| (50) | Remiantis 20 konstatuojamojoje dalyje nurodytu tyrimu, kurį parengė MAVIR (22), beveik visus anglių gamybos įrenginių eksploatavimas bus nutrauktas 2025–2030 m., o Vengrijos dujinių įrenginių įrengtoji galia sumažės 1 GW. Palyginti su didžiausios apkrovos augimo įverčiais, tikimasi, kad turimi vidaus elektros gamintojų gamybos pajėgumai iki 2021 m. taps mažesni nei didžiausioji apkrova. Todėl, PSO vertinimu, iki 2026 m. Vengrijos rinkai reikės bent 5,3 GW papildomų naujų elektros gamybos pajėgumų ir šiek tiek daugiau nei 7 GW iki prognozės laikotarpio pabaigos 2031 m. Toliau esančiame 6 pav. parodyta, kad, be didėjančios didžiausiosios apkrovos, reikės gana didelės įrengtosios galios. 2017 m. sausio 16 d. pastabose Vengrija paaiškino, kad reikia užtikrinti tam tikrą likusių pajėgumų lygį, atitinkantį standartinę ENTSO-E tinklo PSO sektoriaus praktiką. Likę pajėgumai – tai patikimų turimų vidaus pajėgumų, šalies gamybos pajėgumų ir didžiausiosios apkrovos ir sistemos paslaugų rezervo skirtumas. Likę pajėgumai – tai sistemoje likusi nacionalinių gamybos pajėgumų dalis, skirta padengti bet kokį numatytą eksportą, netikėtą apkrovos pokytį, sistemos paslaugų rezervą ir neplanuotus atjungimus atskaitos taške.

  6 pav.


  Papildomų pajėgumų poreikis Vengrijos elektros energijos sektoriuje













  Šaltinis: | Vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikė Vengrijos elektros sistemos gamybos įrenginių plėtra (MAVIR, 2016 m.). „Csúcsterhelés“ stands for „Peak Load“. |
| --- | --- | --- |

(50)

Remiantis 20 konstatuojamojoje dalyje nurodytu tyrimu, kurį parengė MAVIR (22), beveik visus anglių gamybos įrenginių eksploatavimas bus nutrauktas 2025–2030 m., o Vengrijos dujinių įrenginių įrengtoji galia sumažės 1 GW. Palyginti su didžiausios apkrovos augimo įverčiais, tikimasi, kad turimi vidaus elektros gamintojų gamybos pajėgumai iki 2021 m. taps mažesni nei didžiausioji apkrova. Todėl, PSO vertinimu, iki 2026 m. Vengrijos rinkai reikės bent 5,3 GW papildomų naujų elektros gamybos pajėgumų ir šiek tiek daugiau nei 7 GW iki prognozės laikotarpio pabaigos 2031 m. Toliau esančiame 6 pav. parodyta, kad, be didėjančios didžiausiosios apkrovos, reikės gana didelės įrengtosios galios. 2017 m. sausio 16 d. pastabose Vengrija paaiškino, kad reikia užtikrinti tam tikrą likusių pajėgumų lygį, atitinkantį standartinę ENTSO-E tinklo PSO sektoriaus praktiką. Likę pajėgumai – tai patikimų turimų vidaus pajėgumų, šalies gamybos pajėgumų ir didžiausiosios apkrovos ir sistemos paslaugų rezervo skirtumas. Likę pajėgumai – tai sistemoje likusi nacionalinių gamybos pajėgumų dalis, skirta padengti bet kokį numatytą eksportą, netikėtą apkrovos pokytį, sistemos paslaugų rezervą ir neplanuotus atjungimus atskaitos taške.

22

6 pav.

6 pav.

Papildomų pajėgumų poreikis Vengrijos elektros energijos sektoriuje

Papildomų pajėgumų poreikis Vengrijos elektros energijos sektoriuje

Image 6

Šaltinis:

Šaltinis:

| (51) | Vengrija pažymi, kad, nepaisant palyginti didelio naujų gamybos pajėgumų poreikio, „Platts Powervision“ duomenys suponuoja, kad faktiškai įrengiami palyginti nedideli nauji pajėgumai, kaip parodyta 2 lentelėje. Vengrija taip pat tvirtina, kad, remiantis „Platt“ duomenimis, 44 MW energijos gavimo iš atliekų jėgainė yra vienintelė šiuo metu Vengrijoje statoma elektrinė. Toliau Vengrija paaiškina, kad esama investuotojų planų statyti didesnes (dujomis kūrenamas) jėgaines, bet nė vienas iš tų projektų negali būti laikomas patvirtintu, nes investuotojai dar nepatyrė reikšmingų neatgautinų išlaidų, kaip antai statybos išlaidų, kurios prilygtų įsipareigojimui faktiškai vykdyti projektą.

  2 lentelė


  Nauji pajėgumai, kuriuos numatoma statyti Vengrijos elektros energijos sektoriuje











  Plant | Plant Type | Primary Fuel | Nameplate MW | Online Year | Status |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dunaujvaros Chp | Waste | Biomass | 44 | 2016 | Under Constr |
| Szeged Ccgt | CC/Cogen | Natural Gas | 460 | 2017 | Advan Develop |
| Szeged Ccgt | CC/Cogen | Natural Gas | 460 | 2017 | Advan Develop |
| Csepel III | CC/Cogen | Natural Gas | 430 | 2018 | Advan Develop |
| Tolna | Wind | Wind | 260 | 2018 | Early Develop |
| Gyor Region | Wind | Wind | 300 | 2019 | Early Develop |
| Szazhalombatta — Dunai Refinery | CC | Natural Gas | 860 | 2020 | Advan Develop |
| Almasfuzito | Coal | Coal Generic | 435 | 2020 | Proposed |
| Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015. |

(51)

Vengrija pažymi, kad, nepaisant palyginti didelio naujų gamybos pajėgumų poreikio, „Platts Powervision“ duomenys suponuoja, kad faktiškai įrengiami palyginti nedideli nauji pajėgumai, kaip parodyta 2 lentelėje. Vengrija taip pat tvirtina, kad, remiantis „Platt“ duomenimis, 44 MW energijos gavimo iš atliekų jėgainė yra vienintelė šiuo metu Vengrijoje statoma elektrinė. Toliau Vengrija paaiškina, kad esama investuotojų planų statyti didesnes (dujomis kūrenamas) jėgaines, bet nė vienas iš tų projektų negali būti laikomas patvirtintu, nes investuotojai dar nepatyrė reikšmingų neatgautinų išlaidų, kaip antai statybos išlaidų, kurios prilygtų įsipareigojimui faktiškai vykdyti projektą.

2 lentelė

2 lentelė

Nauji pajėgumai, kuriuos numatoma statyti Vengrijos elektros energijos sektoriuje

Nauji pajėgumai, kuriuos numatoma statyti Vengrijos elektros energijos sektoriuje

Plant

Plant Type

Primary Fuel

Nameplate MW

Online Year

Status

Dunaujvaros Chp

Waste

Biomass

44

2016

Under Constr

Szeged Ccgt

CC/Cogen

Natural Gas

460

2017

Advan Develop

Szeged Ccgt

CC/Cogen

Natural Gas

460

2017

Advan Develop

Csepel III

CC/Cogen

Natural Gas

430

2018

Advan Develop

Tolna

Wind

Wind

260

2018

Early Develop

Gyor Region

Wind

Wind

300

2019

Early Develop

Szazhalombatta — Dunai Refinery

CC

Natural Gas

860

2020

Advan Develop

Almasfuzito

Coal

Coal Generic

435

2020

Proposed

Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015.

Source:

2.7.   PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (52) | 2015 m. gegužės mėn. teisiniam saugumui užtikrinti Vengrija pranešė Komisijai apie savo planus investuoti į dviejų naujų branduolinių reaktorių statybą Pakšo aikštelėje ir pareiškė, kad taikant nagrinėjamą priemonę nebuvo skirta jokios valstybės pagalbos, nes valstybė veikia kaip pagrįsto pelno siekianti rinkos investuotoja. Sprendime pradėti procedūrą, remdamasi šiuo metu turima informacija, Komisija išreiškė susirūpinimą, kad nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnį. Visų pirma, Komisija išreiškė rimtų abejonių, ar dėl nagrinėjamos priemonės „Paks II“ suteikiamas atrankusis pranašumas, nes per pranešimo laikotarpį Vengrija neneigė, jog esama kitų valstybės pagalbos elementų. |
| --- | --- |

(52)

2015 m. gegužės mėn. teisiniam saugumui užtikrinti Vengrija pranešė Komisijai apie savo planus investuoti į dviejų naujų branduolinių reaktorių statybą Pakšo aikštelėje ir pareiškė, kad taikant nagrinėjamą priemonę nebuvo skirta jokios valstybės pagalbos, nes valstybė veikia kaip pagrįsto pelno siekianti rinkos investuotoja. Sprendime pradėti procedūrą, remdamasi šiuo metu turima informacija, Komisija išreiškė susirūpinimą, kad nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnį. Visų pirma, Komisija išreiškė rimtų abejonių, ar dėl nagrinėjamos priemonės „Paks II“ suteikiamas atrankusis pranašumas, nes per pranešimo laikotarpį Vengrija neneigė, jog esama kitų valstybės pagalbos elementų.

| (53) | Abejonės susijusios su rezultatu, gautu pritaikius rinkos ekonomikos investuotojo principo (REIP) kriterijų, pagal kurį vertinama, ar rinkos investuotojas būtų investavęs į projektą tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir viešasis investuotojas, tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas padaryti viešąją investiciją (23). REIP kriterijus pripažintas ir teismo praktikoje (24). |
| --- | --- |

(53)

Abejonės susijusios su rezultatu, gautu pritaikius rinkos ekonomikos investuotojo principo (REIP) kriterijų, pagal kurį vertinama, ar rinkos investuotojas būtų investavęs į projektą tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir viešasis investuotojas, tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas padaryti viešąją investiciją (23). REIP kriterijus pripažintas ir teismo praktikoje (24).

23

24

| (54) | Formaliu požiūriu taikant REIP kriterijų siekiama patvirtinti, ar tikėtina investicijos vidaus grąžos norma (VGN) būtų didesnė nei grynai rinka grindžiamas lyginamasis rodiklis – projekto, į kurį ketinama investuoti, vidutinė svertinė kapitalo kaina (VSKK) (25). Nors, Vengrijos vertinimu, projekto VGN būtų didesnė nei grynai rinka grindžiamas lyginamasis rodiklis VSKK, Komisija išreiškė abejonių, ar reikėtų daryti išvadą, jog VSKK būtų didesnė. |
| --- | --- |

(54)

Formaliu požiūriu taikant REIP kriterijų siekiama patvirtinti, ar tikėtina investicijos vidaus grąžos norma (VGN) būtų didesnė nei grynai rinka grindžiamas lyginamasis rodiklis – projekto, į kurį ketinama investuoti, vidutinė svertinė kapitalo kaina (VSKK) (25). Nors, Vengrijos vertinimu, projekto VGN būtų didesnė nei grynai rinka grindžiamas lyginamasis rodiklis VSKK, Komisija išreiškė abejonių, ar reikėtų daryti išvadą, jog VSKK būtų didesnė.

25

| (55) | Atsižvelgdama į abejones dėl valstybės pagalbos buvimo, Komisija toliau nagrinėjo, ar galimas valstybės pagalbos priemones būtų galima laikyti suderinamomis su vidaus rinka. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad Vengrijos valdžios institucijos mano, jog nagrinėjama priemonė nėra valstybės pagalba, preliminariajame etape jos nepateikė jokių argumentų, kodėl priemonė būtų suderinama su vidaus rinka. Komisija taip pat išreiškė abejonių, kad priemonė nepatenka į Komisijos komunikato „2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairės“ (26) taikymo sritį, nes tos gairės netaikomos branduolinės energetikos ir radioaktyviųjų atliekų srities priemonėms. Nors Komisija padarė išvadą, kad vertinant priemonę, apie kurią pranešta, nėra taikytinos jokios kitos gairės, ji taip pat nusprendė, kad galėtų pripažinti priemonę tiesiogiai suderinama su SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, jeigu priemone siekiama įgyvendinti bendros svarbos tikslą, jeigu ta priemonė būtina ir proporcinga ir jeigu teigiamas poveikis įgyvendinus bendrąjį tikslą yra didesnis nei neigiamas poveikis konkurencijai ir prekybai. |
| --- | --- |

(55)

Atsižvelgdama į abejones dėl valstybės pagalbos buvimo, Komisija toliau nagrinėjo, ar galimas valstybės pagalbos priemones būtų galima laikyti suderinamomis su vidaus rinka. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad Vengrijos valdžios institucijos mano, jog nagrinėjama priemonė nėra valstybės pagalba, preliminariajame etape jos nepateikė jokių argumentų, kodėl priemonė būtų suderinama su vidaus rinka. Komisija taip pat išreiškė abejonių, kad priemonė nepatenka į Komisijos komunikato „2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairės“ (26) taikymo sritį, nes tos gairės netaikomos branduolinės energetikos ir radioaktyviųjų atliekų srities priemonėms. Nors Komisija padarė išvadą, kad vertinant priemonę, apie kurią pranešta, nėra taikytinos jokios kitos gairės, ji taip pat nusprendė, kad galėtų pripažinti priemonę tiesiogiai suderinama su SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, jeigu priemone siekiama įgyvendinti bendros svarbos tikslą, jeigu ta priemonė būtina ir proporcinga ir jeigu teigiamas poveikis įgyvendinus bendrąjį tikslą yra didesnis nei neigiamas poveikis konkurencijai ir prekybai.

26

| (56) | Komisija išreiškė abejonių, ar priemonę galima laikyti proporcinga, t. y. ar priemone užtikrinama tik būtiniausia parama investicijoms, kad būtų galima sėkmingai pastatyti papildomus elektros gamybos blokus ir taip įgyvendinti siekiamą bendrąjį tikslą. Pagalbos gavėja gautų gamybos įrenginius nesusidurdama su jokia konkrečia rizika dėl refinansavimo išlaidų, su kuria susidurtų kiti rinkos dalyviai. Komisijai nebuvo pateikta jokių įrodymų, kaip Vengrija užkirstų kelią tokiai pernelyg didelei kompensacijai. |
| --- | --- |

(56)

Komisija išreiškė abejonių, ar priemonę galima laikyti proporcinga, t. y. ar priemone užtikrinama tik būtiniausia parama investicijoms, kad būtų galima sėkmingai pastatyti papildomus elektros gamybos blokus ir taip įgyvendinti siekiamą bendrąjį tikslą. Pagalbos gavėja gautų gamybos įrenginius nesusidurdama su jokia konkrečia rizika dėl refinansavimo išlaidų, su kuria susidurtų kiti rinkos dalyviai. Komisijai nebuvo pateikta jokių įrodymų, kaip Vengrija užkirstų kelią tokiai pernelyg didelei kompensacijai.

| (57) | Komisija pabrėžė, kad Vengrijos elektros gamybos rinkai būdinga gana didelė rinkos koncentracija, nes veikianti Pakšo atominė elektrinė gamina apie 50 proc. visos šalies gamybos apimties. Nesant naujų pajėgumų, tikėtina, kad Pakšo atominės elektrinės ir „Paks II“ elektros gamyba užimtų dar didesnę tiekimo rinkos dalį ir tai galėtų turėti iškraipomąjį poveikį Vengrijos elektros rinkai. Vengrija Komisijai nepateikė išsamių įrodymų, kaip ji ir toliau užtikrintų nepriklausomą jau veikiančių ir naujų gamybos įrenginių eksploatavimą. |
| --- | --- |

(57)

Komisija pabrėžė, kad Vengrijos elektros gamybos rinkai būdinga gana didelė rinkos koncentracija, nes veikianti Pakšo atominė elektrinė gamina apie 50 proc. visos šalies gamybos apimties. Nesant naujų pajėgumų, tikėtina, kad Pakšo atominės elektrinės ir „Paks II“ elektros gamyba užimtų dar didesnę tiekimo rinkos dalį ir tai galėtų turėti iškraipomąjį poveikį Vengrijos elektros rinkai. Vengrija Komisijai nepateikė išsamių įrodymų, kaip ji ir toliau užtikrintų nepriklausomą jau veikiančių ir naujų gamybos įrenginių eksploatavimą.

| (58) | Galiausiai Komisija pažymėjo, jog dėl Vengrijos elektros rinkos ypatumų „Paks II“ vykdant veiklą didmeninėje rinkoje taip pat gali kilti likvidumo rizika, nes rinkoje bus ribotas tiekimo pasiūlymų skaičius. Priklausomai nuo naujųjų reaktorių pagamintos elektros pardavimo rinkoje būdo, gali pasireikšti gana didelis poveikis likvidumui, atsirasti kliūčių patekti į rinką ir įvairiais rinkos lygmenimis sumažėti konkurenciją. Vengrija nepateikė išsamaus paaiškinimo, kaip „Paks II“ prekiaus elektra ir kaip bus užtikrinamas rinkos likvidumas. |
| --- | --- |

(58)

Galiausiai Komisija pažymėjo, jog dėl Vengrijos elektros rinkos ypatumų „Paks II“ vykdant veiklą didmeninėje rinkoje taip pat gali kilti likvidumo rizika, nes rinkoje bus ribotas tiekimo pasiūlymų skaičius. Priklausomai nuo naujųjų reaktorių pagamintos elektros pardavimo rinkoje būdo, gali pasireikšti gana didelis poveikis likvidumui, atsirasti kliūčių patekti į rinką ir įvairiais rinkos lygmenimis sumažėti konkurenciją. Vengrija nepateikė išsamaus paaiškinimo, kaip „Paks II“ prekiaus elektra ir kaip bus užtikrinamas rinkos likvidumas.

| (59) | Tad Komisija išreiškė abejonių, kad priemonė galėtų apimti valstybės pagalbą, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(59)

Tad Komisija išreiškė abejonių, kad priemonė galėtų apimti valstybės pagalbą, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

| (60) | Nesant pakankamų įrodymų, Komisija taip pat negalėjo padaryti jokios išvados dėl bet kokios tokios priemonės suderinamumo su vidaus rinka pagal 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Be to, remdamasi sprendime pradėti procedūrą iškeltomis abejonėmis ir atsižvelgdama į tai, kad tuo metu Vengrija nebuvo pateikusi argumentų dėl suderinamumo, Komisija apsvarstė tam tikrus nuogąstavimus dėl konkurencijos iškraipymo ir galimybes, kad parama „Paks II“ gali būti pernelyg didelė. |
| --- | --- |

(60)

Nesant pakankamų įrodymų, Komisija taip pat negalėjo padaryti jokios išvados dėl bet kokios tokios priemonės suderinamumo su vidaus rinka pagal 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Be to, remdamasi sprendime pradėti procedūrą iškeltomis abejonėmis ir atsižvelgdama į tai, kad tuo metu Vengrija nebuvo pateikusi argumentų dėl suderinamumo, Komisija apsvarstė tam tikrus nuogąstavimus dėl konkurencijos iškraipymo ir galimybes, kad parama „Paks II“ gali būti pernelyg didelė.

| (61) | Kalbant apie 56 konstatuojamojoje dalyje išdėstytas abejones dėl proporcingumo, Komisija išnagrinėjo, ar gavusi pagalbą „Paks II“ galėtų reinvestuoti bet kokį pelną, kuris nėra išmokamas valstybei kaip dividendai, kad plėtotų arba įsigytų papildomų gamybos įrenginių ir taip sustiprintų savo padėtį rinkoje. |
| --- | --- |

(61)

Kalbant apie 56 konstatuojamojoje dalyje išdėstytas abejones dėl proporcingumo, Komisija išnagrinėjo, ar gavusi pagalbą „Paks II“ galėtų reinvestuoti bet kokį pelną, kuris nėra išmokamas valstybei kaip dividendai, kad plėtotų arba įsigytų papildomų gamybos įrenginių ir taip sustiprintų savo padėtį rinkoje.

| (62) | Kalbant apie 56 konstatuojamojoje dalyje nurodytas abejones dėl proporcingumo, Komisija taip pat išnagrinėjo Vengrijos planuojamą dividendų politiką, visų pirma, ar pagal ją valstybė reikalautų dividendų (savo nuožiūra, priklausomai nuo „Paks II“ gaunamo pelno) arba paliktų pelną „Paks II“. Komisija susirūpinusi, kad „Paks II“ galėtų panaudoti pelną ir jį reinvestuoti į papildomų gamybos įrenginių plėtojimą ar įsigijimą ir taip dar labiau iškreipti konkurenciją. |
| --- | --- |

(62)

Kalbant apie 56 konstatuojamojoje dalyje nurodytas abejones dėl proporcingumo, Komisija taip pat išnagrinėjo Vengrijos planuojamą dividendų politiką, visų pirma, ar pagal ją valstybė reikalautų dividendų (savo nuožiūra, priklausomai nuo „Paks II“ gaunamo pelno) arba paliktų pelną „Paks II“. Komisija susirūpinusi, kad „Paks II“ galėtų panaudoti pelną ir jį reinvestuoti į papildomų gamybos įrenginių plėtojimą ar įsigijimą ir taip dar labiau iškreipti konkurenciją.

| (63) | Kaip pažymėta 57 konstatuojamojoje dalyje, dėl gana didelio koncentracijos lygio Vengrijos elektros gamybos rinkoje ir atsižvelgdama į tai, kad veikianti Pakšo atominė elektrinė („MVM Group“) pagamina maždaug 50 proc. šalies gamybos apimties, Komisija susirūpinusi, ar Pakšo atominė elektrinė ir „Paks II“ būtų atskiros ir galėtų būti laikomos nepriklausomomis ir nesusijusiomis. Fakto, kad šiuo metu „Paks II“ teisiškai nepriklauso nuo „MVM Group“, Komisijai nepakako, nes per pranešimo laikotarpį ji negavo jokios informacijos, ar Pakšo atominė elektrinė ir „Paks II“ ir toliau vykdys teisiniu ir struktūriniu požiūriu savarankišką veiklą. Tokie paaiškinimai, atrodo, būtini, kad tolesnio rinkos koncentracijos didėjimo rizika būtų kuo mažesnė. |
| --- | --- |

(63)

Kaip pažymėta 57 konstatuojamojoje dalyje, dėl gana didelio koncentracijos lygio Vengrijos elektros gamybos rinkoje ir atsižvelgdama į tai, kad veikianti Pakšo atominė elektrinė („MVM Group“) pagamina maždaug 50 proc. šalies gamybos apimties, Komisija susirūpinusi, ar Pakšo atominė elektrinė ir „Paks II“ būtų atskiros ir galėtų būti laikomos nepriklausomomis ir nesusijusiomis. Fakto, kad šiuo metu „Paks II“ teisiškai nepriklauso nuo „MVM Group“, Komisijai nepakako, nes per pranešimo laikotarpį ji negavo jokios informacijos, ar Pakšo atominė elektrinė ir „Paks II“ ir toliau vykdys teisiniu ir struktūriniu požiūriu savarankišką veiklą. Tokie paaiškinimai, atrodo, būtini, kad tolesnio rinkos koncentracijos didėjimo rizika būtų kuo mažesnė.

| (64) | Be to, kaip paaiškinta 2.6 skirsnyje, Vengrijos didmeniniame elektros energijos sektoriuje sandoriai dažniausiai sudaromi pagal dvišalius EPS ir Vengrijos elektros energijos biržoje (HUPX) dar nepasiektas pakankamas likvidumo lygis. Kadangi Vengrijos pranešime neišvardyti numatomi „Paks II“ gaminamos elektros pardavimo būdai, Komisija išnagrinėjo „Paks II“ poveikį dabartiniams Vengrijos likvidumo lygiams didmeniniame elektros energijos sektoriuje. |
| --- | --- |

(64)

Be to, kaip paaiškinta 2.6 skirsnyje, Vengrijos didmeniniame elektros energijos sektoriuje sandoriai dažniausiai sudaromi pagal dvišalius EPS ir Vengrijos elektros energijos biržoje (HUPX) dar nepasiektas pakankamas likvidumo lygis. Kadangi Vengrijos pranešime neišvardyti numatomi „Paks II“ gaminamos elektros pardavimo būdai, Komisija išnagrinėjo „Paks II“ poveikį dabartiniams Vengrijos likvidumo lygiams didmeniniame elektros energijos sektoriuje.

| (65) | Kalbant apie 58 konstatuojamojoje dalyje išdėstytas abejones dėl rinkos likvidumo, Komisija norėjo užtikrinti, kad rinkoje būtų didelė tiekimo pasiūlymų įvairovė, visų pirma atsižvelgdama į dominuojančią „MVM Partner“ padėtį didmeninėje elektros rinkoje (27). Komisija susirūpinusi, kad likvidumo lygiams galėtų būti padarytas didelis poveikis ir kad konkurentų vartotojų rinkoje išlaidos galėtų padidėti apribojus jų konkurencines galimybes naudotis svarbiais gamybos ištekliais (išteklių apribojimas). Taip galėtų nutikti, jeigu „Paks II“ gaminama elektra būtų parduodama daugiausia pagal ilgalaikes sutartis tik tam tikriems tiekėjams, taip nukreipiant „Paks II“ įtaką gamybos rinkoje į mažmeninę rinką. |
| --- | --- |

(65)

Kalbant apie 58 konstatuojamojoje dalyje išdėstytas abejones dėl rinkos likvidumo, Komisija norėjo užtikrinti, kad rinkoje būtų didelė tiekimo pasiūlymų įvairovė, visų pirma atsižvelgdama į dominuojančią „MVM Partner“ padėtį didmeninėje elektros rinkoje (27). Komisija susirūpinusi, kad likvidumo lygiams galėtų būti padarytas didelis poveikis ir kad konkurentų vartotojų rinkoje išlaidos galėtų padidėti apribojus jų konkurencines galimybes naudotis svarbiais gamybos ištekliais (išteklių apribojimas). Taip galėtų nutikti, jeigu „Paks II“ gaminama elektra būtų parduodama daugiausia pagal ilgalaikes sutartis tik tam tikriems tiekėjams, taip nukreipiant „Paks II“ įtaką gamybos rinkoje į mažmeninę rinką.

27

| (66) | Taigi Komisija bandė gauti papildomos informacijos apie „Paks II“ išėjimo galios prekybos strategiją sutelkiant dėmesį į tai, ar būtų taikomas įprastų rinkos sąlygų principas elektrą siūlant biržoje arba kitoje skaidrioje prekybos platformoje. |
| --- | --- |

(66)

Taigi Komisija bandė gauti papildomos informacijos apie „Paks II“ išėjimo galios prekybos strategiją sutelkiant dėmesį į tai, ar būtų taikomas įprastų rinkos sąlygų principas elektrą siūlant biržoje arba kitoje skaidrioje prekybos platformoje.

3.   VENGRIJOS VYRIAUSYBĖS POZICIJA

VENGRIJOS VYRIAUSYBĖS POZICIJA

3.1.   VENGRIJOS POZICIJA DĖL PAGALBOS BUVIMO

VENGRIJOS POZICIJA DĖL PAGALBOS BUVIMO

3.1.1.   EKONOMINIS PRANAŠUMAS

| (67) | Pranešime Vengrija teigia, kad investicijos nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnį, nes jas darant „Paks II“. Vengrija pagrindžia tą teiginį pažymėdama, kad investicijos į „Paks II“ atitinka REIP kriterijų (žr. 53 ir 54 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(67)

Pranešime Vengrija teigia, kad investicijos nėra valstybės pagalba, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnį, nes jas darant „Paks II“. Vengrija pagrindžia tą teiginį pažymėdama, kad investicijos į „Paks II“ atitinka REIP kriterijų (žr. 53 ir 54 konstatuojamąsias dalis).

| (68) | Visų pirma, Vengrija tvirtina, kad REIP kriterijus patenkinamas dviem būdais (28). Pirma, nustatyta, kad projekto VSKK yra mažesnė nei jo VGN. Antra, teigiama, kad bendros išlygintos elektros gamybos sąnaudos (LCOE) gana mažos, kad branduolinė energetika būtų konkurencinga palyginti su kitomis gamybos technologijomis ir esant vyraujančioms elektros kainoms būtų užtikrinama pakankama grąža (29). |
| --- | --- |

(68)

Visų pirma, Vengrija tvirtina, kad REIP kriterijus patenkinamas dviem būdais (28). Pirma, nustatyta, kad projekto VSKK yra mažesnė nei jo VGN. Antra, teigiama, kad bendros išlygintos elektros gamybos sąnaudos (LCOE) gana mažos, kad branduolinė energetika būtų konkurencinga palyginti su kitomis gamybos technologijomis ir esant vyraujančioms elektros kainoms būtų užtikrinama pakankama grąža (29).

28

29

| (69) | Siekdama pagrįsti savo nuomonę Vengrija pateikė toliau išvardytus tyrimus ir patvirtinamuosius dokumentus:






  a) | Rinkos ekonomikos investuotojo principu grindžiama analizė (toliau – REIP tyrimas, 2015 m. vasario 18 d.); |
| --- | --- | --- |

(69)

Siekdama pagrįsti savo nuomonę Vengrija pateikė toliau išvardytus tyrimus ir patvirtinamuosius dokumentus:

a)

Rinkos ekonomikos investuotojo principu grindžiama analizė (toliau – REIP tyrimas, 2015 m. vasario 18 d.);

| b) | Pakšo II atominės elektrinės projekto ekonominė analizė (toliau – ekonominis tyrimas, 2015 m. spalio 8 d.) (30); |
| --- | --- |

b)

Pakšo II atominės elektrinės projekto ekonominė analizė (toliau – ekonominis tyrimas, 2015 m. spalio 8 d.) (30);

30

| c) | Raštai už valstybės pagalbos klausimus atsakingam generalinio direktoriaus pavaduotojui, kuriais atsakoma į preliminarią Komisijos analizę (aiškinamieji raštai)






  — | Pirmasis raštas (toliau – pirmasis aiškinamasis raštas, 2015 m. spalio 16 d.), |
| --- | --- | --- |

c)

Raštai už valstybės pagalbos klausimus atsakingam generalinio direktoriaus pavaduotojui, kuriais atsakoma į preliminarią Komisijos analizę (aiškinamieji raštai)

—

Pirmasis raštas (toliau – pirmasis aiškinamasis raštas, 2015 m. spalio 16 d.),

| — | Antrasis raštas (toliau – antrasis aiškinamasis raštas, 2015 m. spalio 29 d.); |
| --- | --- |

—

Antrasis raštas (toliau – antrasis aiškinamasis raštas, 2015 m. spalio 29 d.);

| d) | Pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą (atsiliepimas į sprendimą pradėti procedūrą)






  — | Raštas už valstybės pagalbos klausimus atsakingam generalinio direktoriaus pavaduotojui 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijai paskelbus sprendimą pradėti procedūrą (toliau – raštas dėl sprendimo pradėti procedūrą), |
| --- | --- | --- |

d)

Pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą (atsiliepimas į sprendimą pradėti procedūrą)

—

Raštas už valstybės pagalbos klausimus atsakingam generalinio direktoriaus pavaduotojui 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijai paskelbus sprendimą pradėti procedūrą (toliau – raštas dėl sprendimo pradėti procedūrą),

| — | 2016 m. sausio 29 d. Vengrijos Komisijai pateikta pastaba (toliau – pastaba dėl sprendimo pradėti procedūrą); |
| --- | --- |

—

2016 m. sausio 29 d. Vengrijos Komisijai pateikta pastaba (toliau – pastaba dėl sprendimo pradėti procedūrą);

| e) | 2016 m. balandžio 7 d. Vengrijos vyriausybės atsiliepimas į trečiųjų šalių pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl valstybės pagalbos (toliau – atsiliepimas į trečiųjų šalių pastabas); |
| --- | --- |

e)

2016 m. balandžio 7 d. Vengrijos vyriausybės atsiliepimas į trečiųjų šalių pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl valstybės pagalbos (toliau – atsiliepimas į trečiųjų šalių pastabas);

| f) | 2016 m. balandžio 21 d. atsiliepimas į 2016 m. kovo 18 d. prašymą pateikti informaciją (toliau – paskesni paaiškinimai). |
| --- | --- |

f)

2016 m. balandžio 21 d. atsiliepimas į 2016 m. kovo 18 d. prašymą pateikti informaciją (toliau – paskesni paaiškinimai).

| (70) | Be to, Vengrijos vyriausybė taip pat pateikė finansinį modelį, pagal kurį apskaičiuoti projekto VGN skaičiai. Komisija gavo dvi modelio versijas:






  a) | 2015 m. kovo 16 d. pirminę versiją (toliau – preliminarusis finansinis modelis); |
| --- | --- | --- |

(70)

Be to, Vengrijos vyriausybė taip pat pateikė finansinį modelį, pagal kurį apskaičiuoti projekto VGN skaičiai. Komisija gavo dvi modelio versijas:

a)

2015 m. kovo 16 d. pirminę versiją (toliau – preliminarusis finansinis modelis);

| b) | 2015 m. spalio 16 d. galutinę versiją (toliau – finansinis modelis). |
| --- | --- |

b)

2015 m. spalio 16 d. galutinę versiją (toliau – finansinis modelis).

| (71) | Išskyrus paskesnius paaiškinimus, 69 konstatuojamojoje dalyje išvardyti dokumentai susiję su VSKK ir VGN apskaičiavimu, nors jų išsamumas skiriasi. Projekto VGN apskaičiuojama pagal finansinį modelį (31). LCOE metodas nagrinėjamas ekonominiame tyrime ir paskesniuose paaiškinimuose (žr. 69 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(71)

Išskyrus paskesnius paaiškinimus, 69 konstatuojamojoje dalyje išvardyti dokumentai susiję su VSKK ir VGN apskaičiavimu, nors jų išsamumas skiriasi. Projekto VGN apskaičiuojama pagal finansinį modelį (31). LCOE metodas nagrinėjamas ekonominiame tyrime ir paskesniuose paaiškinimuose (žr. 69 konstatuojamąją dalį).

31

| (72) | Kalbant apie Vengrijos atliktą analizę, 69c–69f konstatuojamosiose dalyse išvardytuose dokumentuose pateikti įvairūs atnaujinti REIP tyrimo ir vėliau ekonominio tyrimo skaičiai. Visų pirma, kai kurių atnaujintų duomenų data yra vėlesnė nei IVPS sutarties pasirašymo data, t. y. 2014 m. gruodžio 9 d. arba pirminio investavimo sprendimo data. |
| --- | --- |

(72)

Kalbant apie Vengrijos atliktą analizę, 69c–69f konstatuojamosiose dalyse išvardytuose dokumentuose pateikti įvairūs atnaujinti REIP tyrimo ir vėliau ekonominio tyrimo skaičiai. Visų pirma, kai kurių atnaujintų duomenų data yra vėlesnė nei IVPS sutarties pasirašymo data, t. y. 2014 m. gruodžio 9 d. arba pirminio investavimo sprendimo data.

| (73) | Sprendime pradėti procedūrą išsamiai įvertinama išsamus Vengrijos pozicija dėl kiekvieno pagrindinio klausimo, paminėto jos pastabose iki sprendimo pradėti procedūrą priėmimo datos (32). Toliau šiame skirsnyje apžvelgiama Vengrijos pozicija pagrindiniais klausimais, kurie buvo iškelti paskelbus sprendimą pradėti procedūrą. Visų pirma, bus atskirai nagrinėjamas VSKK, VGN ir LCOE taikymas. |
| --- | --- |

(73)

Sprendime pradėti procedūrą išsamiai įvertinama išsamus Vengrijos pozicija dėl kiekvieno pagrindinio klausimo, paminėto jos pastabose iki sprendimo pradėti procedūrą priėmimo datos (32). Toliau šiame skirsnyje apžvelgiama Vengrijos pozicija pagrindiniais klausimais, kurie buvo iškelti paskelbus sprendimą pradėti procedūrą. Visų pirma, bus atskirai nagrinėjamas VSKK, VGN ir LCOE taikymas.

32

3.1.1.1.   
  Vengrijos pozicija dėl VSKK

Vengrijos pozicija dėl VSKK

| (74) | Atsiliepime į sprendimą pradėti procedūrą Vengrija pakartojo anksčiau pateiktose pastabose nurodytą apytikslį 6,2–7,7 proc. VSKK intervalą. Ji taip pat pakartojo savo ankstesnius argumentus, išdėstytus aiškinamuosiuose raštuose, ir pažymėjo, kad Komisija sprendime pradėti procedūrą tų argumentų neįvertino. |
| --- | --- |

(74)

Atsiliepime į sprendimą pradėti procedūrą Vengrija pakartojo anksčiau pateiktose pastabose nurodytą apytikslį 6,2–7,7 proc. VSKK intervalą. Ji taip pat pakartojo savo ankstesnius argumentus, išdėstytus aiškinamuosiuose raštuose, ir pažymėjo, kad Komisija sprendime pradėti procedūrą tų argumentų neįvertino.

3.1.1.2.   
  Vengrijos pozicija dėl VGN

Vengrijos pozicija dėl VGN

| (75) | Šiame skirsnyje apžvelgiama Vengrijos pozicija dėl VGN apskaičiavimo naudojant finansinį modelį būsimiems projekto laisvų grynųjų pinigų srautams apskaičiuoti ir jo VGN nustatyti. Pagrindiniai finansinio modelio elementai yra šie:






  1) | įvairios ilgalaikės elektros kainos prognozės ir |
| --- | --- | --- |

(75)

Šiame skirsnyje apžvelgiama Vengrijos pozicija dėl VGN apskaičiavimo naudojant finansinį modelį būsimiems projekto laisvų grynųjų pinigų srautams apskaičiuoti ir jo VGN nustatyti. Pagrindiniai finansinio modelio elementai yra šie:

1)

įvairios ilgalaikės elektros kainos prognozės ir

| 2) | įvairios praktinės prielaidos dėl atominės elektrinės. |
| --- | --- |

2)

įvairios praktinės prielaidos dėl atominės elektrinės.

A)   Elektros kainos prognozės

| (76) | Sprendime pradėti procedūrą apžvelgiamos kainos prognozės, kuriomis vadovaujasi Vengrijos vyriausybė. Atsiliepime į sprendimą pradėti procedūrą Vengrija kritikavo Komisiją, kad ši panaudojo tik vieną kainos prognozės kreivę (remdamasi Tarptautinės energetikos agentūros 2014 m. pasaulio energetikos apžvalga (2014 m. TEA PEA)), kad apskaičiuotų projekto VGN (33). Visų pirma, ji pažymėjo, kad norint įvertinti VGN reikėtų naudoti visas kainos prognozes, pateiktas ekonominiame tyrime. |
| --- | --- |

(76)

Sprendime pradėti procedūrą apžvelgiamos kainos prognozės, kuriomis vadovaujasi Vengrijos vyriausybė. Atsiliepime į sprendimą pradėti procedūrą Vengrija kritikavo Komisiją, kad ši panaudojo tik vieną kainos prognozės kreivę (remdamasi Tarptautinės energetikos agentūros 2014 m. pasaulio energetikos apžvalga (2014 m. TEA PEA)), kad apskaičiuotų projekto VGN (33). Visų pirma, ji pažymėjo, kad norint įvertinti VGN reikėtų naudoti visas kainos prognozes, pateiktas ekonominiame tyrime.

33

B)   Praktinės prielaidos

| (77) | Praktines finansinio modelio ir VGN skaičiavimų prielaidas pateikė „Paks II“ techninė grupė. Nors iš pradžių toms praktinėms prielaidoms pagrįsti nebuvo pateikta jokios išsamios informacijos, vėliau Vengrija pateikė bendrąją informaciją apie tas prielaidas atsiliepdama į Komisijos prašymus pateikti informaciją. Šiuo požiūriu svarbus dokumentas yra paskesni paaiškinimai, pateikti atsiliepiant į prašymą pateikti informaciją po sprendimo pradėti procedūrą priėmimo ir trečiųjų šalių pastabos. |
| --- | --- |

(77)

Praktines finansinio modelio ir VGN skaičiavimų prielaidas pateikė „Paks II“ techninė grupė. Nors iš pradžių toms praktinėms prielaidoms pagrįsti nebuvo pateikta jokios išsamios informacijos, vėliau Vengrija pateikė bendrąją informaciją apie tas prielaidas atsiliepdama į Komisijos prašymus pateikti informaciją. Šiuo požiūriu svarbus dokumentas yra paskesni paaiškinimai, pateikti atsiliepiant į prašymą pateikti informaciją po sprendimo pradėti procedūrą priėmimo ir trečiųjų šalių pastabos.

C)   Projekto VGN

| (78) | Atsiliepime į sprendimą pradėti procedūrą Vengrija pakartojo ankstesnių skaičiavimų rezultatus: 8,6–12,0 proc. projekto VGN. |
| --- | --- |

(78)

Atsiliepime į sprendimą pradėti procedūrą Vengrija pakartojo ankstesnių skaičiavimų rezultatus: 8,6–12,0 proc. projekto VGN.

| (79) | Vengrijos atsiliepime į sprendimą pradėti procedūrą kritikuojamas Komisijos atliktas vėlavimo poveikio projekto VGN vertinimas (vėluojant 5 metus – sumažėjimas 0,9 proc.). Tas skaičius buvo apskaičiuotas prognozuojant vėlavimą per eksploatacinį laikotarpį. Tačiau Vengrija tvirtino, kad dėl vėlavimo per statybos laikotarpį projektų VGN galėtų padidėti, jeigu sąnaudos taip pat būtų patiriamos vėliau. |
| --- | --- |

(79)

Vengrijos atsiliepime į sprendimą pradėti procedūrą kritikuojamas Komisijos atliktas vėlavimo poveikio projekto VGN vertinimas (vėluojant 5 metus – sumažėjimas 0,9 proc.). Tas skaičius buvo apskaičiuotas prognozuojant vėlavimą per eksploatacinį laikotarpį. Tačiau Vengrija tvirtino, kad dėl vėlavimo per statybos laikotarpį projektų VGN galėtų padidėti, jeigu sąnaudos taip pat būtų patiriamos vėliau.

3.1.1.3.   
  Vengrijos pozicija dėl LCOE

Vengrijos pozicija dėl LCOE

| (80) | Šiame skirsnyje apžvelgiama Vengrijos pozicija dėl „Paks II“ LCOE (34). |
| --- | --- |

(80)

Šiame skirsnyje apžvelgiama Vengrijos pozicija dėl „Paks II“ LCOE (34).

34

A)   Ekonominis tyrimas

| (81) | Ekonominiame tyrime Vengrija tvirtina, kad „Paks II“ LCOE pakankamai mažos, kad ji būtų konkurencinga palyginti su kitomis gamybos technologijomis. Visų pirma, tyrime pateikti trys LCOE įverčiai, susiję su atominės elektrinės projektu Vengrijoje. Pirmasis 70 EUR / MWh įvertis grindžiamas 7 proc. diskonto norma (viršutinė apytikslės VSKK riba, pateikta tame pačiame ekonominiame tyrime), gauta iš bendro 2015 m. EBPO / TEA / NEA leidinio „Prognozuojamos elektros energijos gamybos sąnaudos“ (toliau – 2015 m. EBPO / TEA / NEA tyrimas) (35). Antrasis 50–63 EUR / MWh LCOE įvertis grindžiamas Aszodi ir kt. tyrimu (2014 m.), kuriame taikoma diskonto norma, grindžiama 4–5 proc. Rusijos paskolos palūkanų norma (36). Trečiasis 58–120 EUR / MWh LCOE įvertis (tikrosios 2013 m. kainos) apskaičiuotas atlikus lyginamąją analizę remiantis įvairių tarptautinių agentūrų paskelbtais skaičiais, tad galima nustatyti LCOE intervalą (37). Tyrime daroma išvada, kad Vengrijos atominės elektrinės LCOE yra 50,5–57,4 EUR / MWh (tikrosios 2013 m. kainos), kur dvi galinės vertės apskaičiuotos taikant tame pačiame ekonominiame tyrime nurodytą palūkanų normą, lygią dviem VSKK intervalo galinėms vertėms (6,2 proc. ir 7,0 proc.) (38). Palyginti su būsimosiomis tame pačiame ekonominiame tyrime nurodytomis elektros kainomis, Vengrijos atominės elektrinės projektas tikriausiai gali būti pelningas, tad Vengrija tvirtina, kad privatus investuotojas galėtų pagrįstai susidomėti projektu. |
| --- | --- |

(81)

Ekonominiame tyrime Vengrija tvirtina, kad „Paks II“ LCOE pakankamai mažos, kad ji būtų konkurencinga palyginti su kitomis gamybos technologijomis. Visų pirma, tyrime pateikti trys LCOE įverčiai, susiję su atominės elektrinės projektu Vengrijoje. Pirmasis 70 EUR / MWh įvertis grindžiamas 7 proc. diskonto norma (viršutinė apytikslės VSKK riba, pateikta tame pačiame ekonominiame tyrime), gauta iš bendro 2015 m. EBPO / TEA / NEA leidinio „Prognozuojamos elektros energijos gamybos sąnaudos“ (toliau – 2015 m. EBPO / TEA / NEA tyrimas) (35). Antrasis 50–63 EUR / MWh LCOE įvertis grindžiamas Aszodi ir kt. tyrimu (2014 m.), kuriame taikoma diskonto norma, grindžiama 4–5 proc. Rusijos paskolos palūkanų norma (36). Trečiasis 58–120 EUR / MWh LCOE įvertis (tikrosios 2013 m. kainos) apskaičiuotas atlikus lyginamąją analizę remiantis įvairių tarptautinių agentūrų paskelbtais skaičiais, tad galima nustatyti LCOE intervalą (37). Tyrime daroma išvada, kad Vengrijos atominės elektrinės LCOE yra 50,5–57,4 EUR / MWh (tikrosios 2013 m. kainos), kur dvi galinės vertės apskaičiuotos taikant tame pačiame ekonominiame tyrime nurodytą palūkanų normą, lygią dviem VSKK intervalo galinėms vertėms (6,2 proc. ir 7,0 proc.) (38). Palyginti su būsimosiomis tame pačiame ekonominiame tyrime nurodytomis elektros kainomis, Vengrijos atominės elektrinės projektas tikriausiai gali būti pelningas, tad Vengrija tvirtina, kad privatus investuotojas galėtų pagrįstai susidomėti projektu.

35

36

37

38

B)   Paskesni paaiškinimai

| (82) | Atsakydama į Komisijos klausimą, kaip 50,5–57,4 EUR / MWh LCOE intervalą galutinėje ekonominio tyrimo išvadoje galima suderinti su 89–94 USD / MWh intervalu EBPO / TEA / NEA tyrime, paskesniuose paaiškinimuose Vengrija paaiškino, kad toks skirtumas atsirado dėl labai skirtingų ekonominiame tyrime ir EBPO / TEA / NEA tyrime naudojamų prielaidų, pvz., dėl atominių elektrinių numanomo galios panaudojimo koeficiento skirtumo (85 proc. ir 92 proc.) ir eksploatacijos pradžios datų skirtumo (2020 m. ir 2025 m.). |
| --- | --- |

(82)

Atsakydama į Komisijos klausimą, kaip 50,5–57,4 EUR / MWh LCOE intervalą galutinėje ekonominio tyrimo išvadoje galima suderinti su 89–94 USD / MWh intervalu EBPO / TEA / NEA tyrime, paskesniuose paaiškinimuose Vengrija paaiškino, kad toks skirtumas atsirado dėl labai skirtingų ekonominiame tyrime ir EBPO / TEA / NEA tyrime naudojamų prielaidų, pvz., dėl atominių elektrinių numanomo galios panaudojimo koeficiento skirtumo (85 proc. ir 92 proc.) ir eksploatacijos pradžios datų skirtumo (2020 m. ir 2025 m.).

3.2.   VENGRIJOS POZICIJA DĖL GALIMO PRIEMONĖS SUDERINAMUMO SU VIDAUS RINKA

VENGRIJOS POZICIJA DĖL GALIMO PRIEMONĖS SUDERINAMUMO SU VIDAUS RINKA

| (83) | Nors atsiliepime į sprendimą pradėti procedūrą Vengrija pabrėžė, kad priemonė nėra susijusi su valstybės pagalba, ji pateikė pastabų, kad išsklaidytų Komisijos abejones dėl galimo priemonės suderinamumo su vidaus rinka, išreikštų sprendime pradėti procedūrą, jeigu Komisija padarytų išvadą, jog valstybė pagalba vis dėlto buvo suteikta. |
| --- | --- |

(83)

Nors atsiliepime į sprendimą pradėti procedūrą Vengrija pabrėžė, kad priemonė nėra susijusi su valstybės pagalba, ji pateikė pastabų, kad išsklaidytų Komisijos abejones dėl galimo priemonės suderinamumo su vidaus rinka, išreikštų sprendime pradėti procedūrą, jeigu Komisija padarytų išvadą, jog valstybė pagalba vis dėlto buvo suteikta.

3.2.1.   POZICIJA DĖL BENDROS SVARBOS TIKSLO

| (84) | Atsiliepime į sprendimą pradėti procedūrą Vengrija pateikia kelias su politika susijusias pastabas, kurios, jos nuomone, yra svarbios bendros svarbos tikslui pasiekti, remdamasi:






  a) | Vengrijos energetikos politika; |
| --- | --- | --- |

(84)

Atsiliepime į sprendimą pradėti procedūrą Vengrija pateikia kelias su politika susijusias pastabas, kurios, jos nuomone, yra svarbios bendros svarbos tikslui pasiekti, remdamasi:

a)

Vengrijos energetikos politika;

| b) | Euratomo sutarties (39) tikslais; |
| --- | --- |

b)

Euratomo sutarties (39) tikslais;

39

| c) | Būsimosios įrengtosios galios skirtumu; |
| --- | --- |

c)

Būsimosios įrengtosios galios skirtumu;

| d) | Energijos šaltinių įvairinimu; |
| --- | --- |

d)

Energijos šaltinių įvairinimu;

| e) | Priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu; |
| --- | --- |

e)

Priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu;

| f) | Darbo vietų kūrimu; |
| --- | --- |

f)

Darbo vietų kūrimu;

| g) | Įperkamumu. |
| --- | --- |

g)

Įperkamumu.

| (85) | Vengrija pabrėžė, kad remdamasi SESV 194 straipsnio 2 dalimi kiekviena valstybė narė turi suverenią teisę rinktis savo energijos rūšių derinį, ir padarė nuorodą į savo 2030 m. nacionalinę energetikos strategiją (žr. 20 konstatuojamąją dalį), kurioje apibūdinama šalies vidutinės trukmės laikotarpio energetikos strategija, susijusi su branduolinės energijos, iškastinio kuro ir atsinaujinančių energijos šaltinių deriniu. |
| --- | --- |

(85)

Vengrija pabrėžė, kad remdamasi SESV 194 straipsnio 2 dalimi kiekviena valstybė narė turi suverenią teisę rinktis savo energijos rūšių derinį, ir padarė nuorodą į savo 2030 m. nacionalinę energetikos strategiją (žr. 20 konstatuojamąją dalį), kurioje apibūdinama šalies vidutinės trukmės laikotarpio energetikos strategija, susijusi su branduolinės energijos, iškastinio kuro ir atsinaujinančių energijos šaltinių deriniu.

| (86) | Vengrija taip pat daro nuorodą į Euratomo sutarties 2 straipsnio c punktą, kuriame nustatyta, kad Euratomo bendrija palengvina sąlygas investicijoms ir užtikrina pagrindinių įrenginių, reikalingų branduolinės energijos plėtrai Bendrijoje, steigimą. Vengrija pabrėžia, kad Euratomo sutarties nuostatos, privalomos kiekvienai ją pasirašiusiai valstybei narei, turi būti suprantamos kaip bendras Sąjungos tikslas. |
| --- | --- |

(86)

Vengrija taip pat daro nuorodą į Euratomo sutarties 2 straipsnio c punktą, kuriame nustatyta, kad Euratomo bendrija palengvina sąlygas investicijoms ir užtikrina pagrindinių įrenginių, reikalingų branduolinės energijos plėtrai Bendrijoje, steigimą. Vengrija pabrėžia, kad Euratomo sutarties nuostatos, privalomos kiekvienai ją pasirašiusiai valstybei narei, turi būti suprantamos kaip bendras Sąjungos tikslas.

| (87) | Be to, Vengrija aiškina, kad PSO prognozuoja elektros poreikio augimą maždaug 4 proc. iki 2030 m., pirmiausia dėl siūlomos Vengrijos transporto, pramonės ir šildymo sistemų elektrifikacijos. Tame pačiame PSO tyrime daroma išvada, kad daugelis Vengrijoje veikiančių senesnių anglių ir dujų elektrinių sensta ir tikriausiai bus uždarytos iki 2030 m. Tyrime taip pat nustatyta, kad per tą patį laikotarpį pradės veikti labai nedaug naujų įrengtosios galios pajėgumų. Tad prognozuojamas turimų pajėgumų sumažėjimas 32 proc. ir Vengrija teigia, kad Pakšo II elektrinės statyba bus tinkamas tikslinis atsakas į tą numatomą būsimų gamybos pajėgumų spragą. |
| --- | --- |

(87)

Be to, Vengrija aiškina, kad PSO prognozuoja elektros poreikio augimą maždaug 4 proc. iki 2030 m., pirmiausia dėl siūlomos Vengrijos transporto, pramonės ir šildymo sistemų elektrifikacijos. Tame pačiame PSO tyrime daroma išvada, kad daugelis Vengrijoje veikiančių senesnių anglių ir dujų elektrinių sensta ir tikriausiai bus uždarytos iki 2030 m. Tyrime taip pat nustatyta, kad per tą patį laikotarpį pradės veikti labai nedaug naujų įrengtosios galios pajėgumų. Tad prognozuojamas turimų pajėgumų sumažėjimas 32 proc. ir Vengrija teigia, kad Pakšo II elektrinės statyba bus tinkamas tikslinis atsakas į tą numatomą būsimų gamybos pajėgumų spragą.

| (88) | Be to, Vengrija pabrėžia, kad jis priklausomumas nuo importuojamų dujų yra didesnis nei vidutiniškai 28 ES valstybėse narėse. Daugiau nei 95 proc. Vengrijoje naudojamų dujų importuojama, daugiausia iš Rusijos. Ji tvirtina, kad ne branduolinės energetikos energijos rūšių derinyje Vengrijos priklausomumas nuo naftos ir dujų gerokai padidėtų. Taip nutiktų ypač po laipsniško veikiančių Pakšo atominės elektrinės blokų eksploatacijos nutraukimo, kai kituose papildomuose elektros gamybos įrenginiuose reikėtų naudoti tokių rūšių kurą, kad būtų užpildyta būsimoji bendros nacionalinės įrengtosios galios spraga, kaip apibūdinta 50 konstatuojamojoje dalyje. Taigi Vengrija mano, kad tokia priemone bus prisidėta prie kuro šaltinių įvairovės energijos rūšių derinyje ir šalies energijos tiekimo užtikrinimo. |
| --- | --- |

(88)

Be to, Vengrija pabrėžia, kad jis priklausomumas nuo importuojamų dujų yra didesnis nei vidutiniškai 28 ES valstybėse narėse. Daugiau nei 95 proc. Vengrijoje naudojamų dujų importuojama, daugiausia iš Rusijos. Ji tvirtina, kad ne branduolinės energetikos energijos rūšių derinyje Vengrijos priklausomumas nuo naftos ir dujų gerokai padidėtų. Taip nutiktų ypač po laipsniško veikiančių Pakšo atominės elektrinės blokų eksploatacijos nutraukimo, kai kituose papildomuose elektros gamybos įrenginiuose reikėtų naudoti tokių rūšių kurą, kad būtų užpildyta būsimoji bendros nacionalinės įrengtosios galios spraga, kaip apibūdinta 50 konstatuojamojoje dalyje. Taigi Vengrija mano, kad tokia priemone bus prisidėta prie kuro šaltinių įvairovės energijos rūšių derinyje ir šalies energijos tiekimo užtikrinimo.

| (89) | Vengrija tvirtina, kad projektas padės įgyvendinti 2020 m. Sąjungos tikslus sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, o branduolių dalijimosi medžiagos laikomos mažai anglies dioksido išskiriančiu energijos šaltiniu. Vengrijos valdžios institucijos tvirtina, kad dėl šalies topografinės ir geografinės padėties neįmanoma eksploatuoti vėjo jėgainių atviroje jūroje ar hidroelektrinių. Likusios energijos gamybos iš atsinaujinančių šaltinių alternatyvos yra sausumos vėjo, saulės ir biomasės energija, bet tokių technologijų nepakaktų prognozuojamai būsimųjų pajėgumų spragai užpildyti, kaip pažymėta 50 konstatuojamojoje dalyje, jeigu nebus numatyta gaminti papildomą branduolinę energiją. Taigi Vengrija teigia, kad projektu siekiama priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslo. |
| --- | --- |

(89)

Vengrija tvirtina, kad projektas padės įgyvendinti 2020 m. Sąjungos tikslus sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, o branduolių dalijimosi medžiagos laikomos mažai anglies dioksido išskiriančiu energijos šaltiniu. Vengrijos valdžios institucijos tvirtina, kad dėl šalies topografinės ir geografinės padėties neįmanoma eksploatuoti vėjo jėgainių atviroje jūroje ar hidroelektrinių. Likusios energijos gamybos iš atsinaujinančių šaltinių alternatyvos yra sausumos vėjo, saulės ir biomasės energija, bet tokių technologijų nepakaktų prognozuojamai būsimųjų pajėgumų spragai užpildyti, kaip pažymėta 50 konstatuojamojoje dalyje, jeigu nebus numatyta gaminti papildomą branduolinę energiją. Taigi Vengrija teigia, kad projektu siekiama priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslo.

| (90) | Vengrija valdžios institucijos mano, kad įgyvendinus projektą (vykstant statyboms ir jiems pasibaigus) bus sukurta daug darbo vietų. Tai būtų ypač svarbu atsižvelgiant į Pakšo II atominės elektrinės geografinę padėtį, kuri yra NUTS II regione, o BVP yra mažesnis nei 45 proc. vidutinio ES BVP vienam gyventojui. Pati Vengrija mano, kad įgyvendinus projektą bus siekiama augimo ir darbo vietų kūrimo tikslo įvairiuose sektoriuose. |
| --- | --- |

(90)

Vengrija valdžios institucijos mano, kad įgyvendinus projektą (vykstant statyboms ir jiems pasibaigus) bus sukurta daug darbo vietų. Tai būtų ypač svarbu atsižvelgiant į Pakšo II atominės elektrinės geografinę padėtį, kuri yra NUTS II regione, o BVP yra mažesnis nei 45 proc. vidutinio ES BVP vienam gyventojui. Pati Vengrija mano, kad įgyvendinus projektą bus siekiama augimo ir darbo vietų kūrimo tikslo įvairiuose sektoriuose.

| (91) | Galiausiai Vengrija teigia, kad investicijos į naujus gamybos pajėgumus tiesiogiai virs mažesnėmis pramonės ir vartotojų elektros kainomis, o tai atitinka visos ES tikslą užtikrinti paslaugų įperkamumą. Vengrija taip pat teigia, kad įperkamumą patvirtina ir tai, kad eksploatuojant elektrinę „Paks II“ nebus skiriama jokios paramos. |
| --- | --- |

(91)

Galiausiai Vengrija teigia, kad investicijos į naujus gamybos pajėgumus tiesiogiai virs mažesnėmis pramonės ir vartotojų elektros kainomis, o tai atitinka visos ES tikslą užtikrinti paslaugų įperkamumą. Vengrija taip pat teigia, kad įperkamumą patvirtina ir tai, kad eksploatuojant elektrinę „Paks II“ nebus skiriama jokios paramos.

3.2.2.   POZICIJA DĖL PRIEMONĖS BŪTINUMO

| (92) | Turėdama omenyje didėjantį gamybos trūkumą šalyje, Vengrija aiškina, kad reikia daug investuoti į gamybos pajėgumus ir kad tokios investicijos turi būti didesnės nei projektai, kurie statomi ar įgyvendinami šiuo metu. |
| --- | --- |

(92)

Turėdama omenyje didėjantį gamybos trūkumą šalyje, Vengrija aiškina, kad reikia daug investuoti į gamybos pajėgumus ir kad tokios investicijos turi būti didesnės nei projektai, kurie statomi ar įgyvendinami šiuo metu.

| (93) | Dėl šių priežasčių Vengrija kreipėsi į „Nera Economic Consulting“, kad ši įmonė išnagrinėtų Vengrijos ir kaimyninių šalių elektros rinkų plėtrą ir apibūdintų projektui „Paks II“, kai jis pradės veikti, tinkamą rinką (toliau – NERA tyrimas). Tame tyrime daroma prielaida, kad naujųjų 5 ir 6 blokų statyba Pakšo II elektrinėje komerciniu požiūriu galėtų būti geresnis variantas palyginti su investicijomis į kitų rūšių energijos gamybą Vengrijos rinkos sąlygomis, pavyzdžiui, panašios galios pajėgumus naudojant atviro ciklo dujų turbinas (OCGT) ir kombinuotojo ciklo dujų turbinas (CCGT). Vengrija daro išvadą, kad nėra galimo kitokio scenarijaus, kuris atitiktų politikos tikslus. |
| --- | --- |

(93)

Dėl šių priežasčių Vengrija kreipėsi į „Nera Economic Consulting“, kad ši įmonė išnagrinėtų Vengrijos ir kaimyninių šalių elektros rinkų plėtrą ir apibūdintų projektui „Paks II“, kai jis pradės veikti, tinkamą rinką (toliau – NERA tyrimas). Tame tyrime daroma prielaida, kad naujųjų 5 ir 6 blokų statyba Pakšo II elektrinėje komerciniu požiūriu galėtų būti geresnis variantas palyginti su investicijomis į kitų rūšių energijos gamybą Vengrijos rinkos sąlygomis, pavyzdžiui, panašios galios pajėgumus naudojant atviro ciklo dujų turbinas (OCGT) ir kombinuotojo ciklo dujų turbinas (CCGT). Vengrija daro išvadą, kad nėra galimo kitokio scenarijaus, kuris atitiktų politikos tikslus.

3.2.3.   POZICIJA DĖL PRIEMONĖS PROPORCINGUMO

| (94) | Vengrija pakartoja, kad tikisi susigrąžinti visas investicijas į Pakšo II atominę elektrinę ir dėl kapitalo vertės padidėjimo, ir iš dividendų. |
| --- | --- |

(94)

Vengrija pakartoja, kad tikisi susigrąžinti visas investicijas į Pakšo II atominę elektrinę ir dėl kapitalo vertės padidėjimo, ir iš dividendų.

| (95) | Be to, 2016 m. liepos 28 d. rašte, tvirtindama, kad projektas nesusijęs su valstybės pagalba ir atitinka REIP kriterijų, Vengrija pateikė papildomą informaciją atsiliepdama į sprendimo pradėti procedūrą 3.3.6 punkte išreikštus nuogąstavimus dėl proporcingumo, jeigu Komisija nustatytų, kad projekte, apie kurį pranešama, būtų naudojama valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(95)

Be to, 2016 m. liepos 28 d. rašte, tvirtindama, kad projektas nesusijęs su valstybės pagalba ir atitinka REIP kriterijų, Vengrija pateikė papildomą informaciją atsiliepdama į sprendimo pradėti procedūrą 3.3.6 punkte išreikštus nuogąstavimus dėl proporcingumo, jeigu Komisija nustatytų, kad projekte, apie kurį pranešama, būtų naudojama valstybės pagalba.

| (96) | Savo rašte Vengrija pareiškia, kad „Paks II“ panaudos visą pelną, kurį gaus eksploatuodama Pakšo II atominės elektrinės 5 ir 6 blokus, tik šiais tikslais:






  a) | Projektas „Paks II“, kurį sudaro dviejų naujų Pakšo (Vengrija) atominės elektrinės energetinių 5 ir 6 blokų su VVER reaktoriais sukūrimas, finansavimas, statyba, eksploatacijos pradžia, eksploatacija ir techninė priežiūra, pertvarkymas, atliekų tvarkymas ir eksploatacijos nutraukimas. Pelnas nebus naudojamas investicijoms į veiklą, kuri nepatenka į pirmiau apibūdinto projekto taikymo sritį. |
| --- | --- | --- |

(96)

Savo rašte Vengrija pareiškia, kad „Paks II“ panaudos visą pelną, kurį gaus eksploatuodama Pakšo II atominės elektrinės 5 ir 6 blokus, tik šiais tikslais:

a)

Projektas „Paks II“, kurį sudaro dviejų naujų Pakšo (Vengrija) atominės elektrinės energetinių 5 ir 6 blokų su VVER reaktoriais sukūrimas, finansavimas, statyba, eksploatacijos pradžia, eksploatacija ir techninė priežiūra, pertvarkymas, atliekų tvarkymas ir eksploatacijos nutraukimas. Pelnas nebus naudojamas investicijoms į veiklą, kuri nepatenka į pirmiau apibūdinto projekto taikymo sritį.

| b) | Pelno išmokėjimas Vengrijos valstybei (pavyzdžiui, mokant dividendus). |
| --- | --- |

b)

Pelno išmokėjimas Vengrijos valstybei (pavyzdžiui, mokant dividendus).

| (97) | Vengrija taip pat patvirtino, kad „Paks II“ neinvestuos (nereinvestuos) į „Paks II“ nuosavų pajėgumų išplėtimą arba eksploatavimo laiko pratęsimą ir papildomų gamybos pajėgumų įrengimą, kai tai nesusiję su Pakšo II atominės elektrinės 5 ir 6 blokų reaktoriais. Jeigu tokios naujos investicijos būtų padarytos, Vengrija praneš apie jas Komisijai pateikdama papildomą prašymą patvirtinti valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(97)

Vengrija taip pat patvirtino, kad „Paks II“ neinvestuos (nereinvestuos) į „Paks II“ nuosavų pajėgumų išplėtimą arba eksploatavimo laiko pratęsimą ir papildomų gamybos pajėgumų įrengimą, kai tai nesusiję su Pakšo II atominės elektrinės 5 ir 6 blokų reaktoriais. Jeigu tokios naujos investicijos būtų padarytos, Vengrija praneš apie jas Komisijai pateikdama papildomą prašymą patvirtinti valstybės pagalbą.

3.2.4.   POZICIJA DĖL PRIEMONĖS POVEIKIO VIDAUS RINKAI

| (98) | Vengrijos valdžios institucijos teigia, kad, jeigu pasireikštų koks nors iškraipymo poveikis, jo trukmė neviršytų laikotarpio, per kurį sutaptų Pakšo atominėje elektrinėje veikiančių reaktorių eksploatacijos nutraukimas ir dviejų naujųjų reaktorių eksploatacijos pradžia. Vengrija mano, kad būtų nepagrįsta daryti prielaidą, jog Pakšo atominės elektrinės eksploatacinis laikotarpis galėtų viršyti 50 metų, tad tas sutapimo laikotarpis būtų labai trumpas. |
| --- | --- |

(98)

Vengrijos valdžios institucijos teigia, kad, jeigu pasireikštų koks nors iškraipymo poveikis, jo trukmė neviršytų laikotarpio, per kurį sutaptų Pakšo atominėje elektrinėje veikiančių reaktorių eksploatacijos nutraukimas ir dviejų naujųjų reaktorių eksploatacijos pradžia. Vengrija mano, kad būtų nepagrįsta daryti prielaidą, jog Pakšo atominės elektrinės eksploatacinis laikotarpis galėtų viršyti 50 metų, tad tas sutapimo laikotarpis būtų labai trumpas.

| (99) | Be to, Vengrijos nuomone, sutapimo laikotarpis yra būtinas ir pagrįstas, atsižvelgiant į tai, kad Pakšo II įrenginiai turi pradėti veikti tuo metu, kai Pakšo atominės elektrinės eksploatavimo laikas artės prie pabaigos, ir į tai, kad kuriant ir pradedant eksploatuoti Pakšo II atominę elektrinę gali būti vėluojama dėl techninio sudėtingumo, būdingo naujos atominės elektrinės eksploatacijos pradžiai, ir dėl išorės veiksnių, kurių šalys negali kontroliuoti (pvz., teisės aktų, saugos reikalavimų, reglamentavimo aplinkos pakeitimų). Vengrija taip pat pareiškė, kad kai kurie blokai, kuriuose įrengtos III ir III+ kartos VVER technologijos, susidūrė arba gali susidurti su vėlavimu palyginti su planuojamu Pakšo II atominės elektrinės statybos laikotarpiu, kaip parodyta toliau 3 lentelėje.

  3 lentelė


  Bendrasis III ir III+ kartos VVER blokų statybos vėlavimas









  Vieta (šalis) | Vėlavimas (metai) | Statusas |
| --- | --- | --- | --- |
| Kudankulam – 1 (Indija) | +5,8 | baigta |
| Kudankulam – 2 (Indija) | +7,0 | vyksta |
| Novovoronež II–1 (Rusija) | +1,5 | baigta |
| Novovoronež II–2 (Rusija) | +2,5 | vyksta |
| Leningrad II–1 (Rusija) | +2,0 | vyksta |
| Leningrad II–2 (Rusija) | +2,5 | vyksta |
| Šaltinis: | Vengrijos valdžios institucijos |

(99)

Be to, Vengrijos nuomone, sutapimo laikotarpis yra būtinas ir pagrįstas, atsižvelgiant į tai, kad Pakšo II įrenginiai turi pradėti veikti tuo metu, kai Pakšo atominės elektrinės eksploatavimo laikas artės prie pabaigos, ir į tai, kad kuriant ir pradedant eksploatuoti Pakšo II atominę elektrinę gali būti vėluojama dėl techninio sudėtingumo, būdingo naujos atominės elektrinės eksploatacijos pradžiai, ir dėl išorės veiksnių, kurių šalys negali kontroliuoti (pvz., teisės aktų, saugos reikalavimų, reglamentavimo aplinkos pakeitimų). Vengrija taip pat pareiškė, kad kai kurie blokai, kuriuose įrengtos III ir III+ kartos VVER technologijos, susidūrė arba gali susidurti su vėlavimu palyginti su planuojamu Pakšo II atominės elektrinės statybos laikotarpiu, kaip parodyta toliau 3 lentelėje.

3 lentelė

3 lentelė

Bendrasis III ir III+ kartos VVER blokų statybos vėlavimas

Bendrasis III ir III+ kartos VVER blokų statybos vėlavimas

Vieta (šalis)

Vieta (šalis)

Vėlavimas (metai)

Vėlavimas (metai)

Statusas

Statusas

Kudankulam – 1 (Indija)

+5,8

baigta

Kudankulam – 2 (Indija)

+7,0

vyksta

Novovoronež II–1 (Rusija)

+1,5

baigta

Novovoronež II–2 (Rusija)

+2,5

vyksta

Leningrad II–1 (Rusija)

+2,0

vyksta

Leningrad II–2 (Rusija)

+2,5

vyksta

Šaltinis:

Šaltinis:

Vengrijos valdžios institucijos

| (100) | Be to, Vengrija pabrėžia, kad Pakšo atominę elektrinę ir du naujuosius Pakšo II atominės elektrinės reaktorius valdo ir eksploatuoja atskiri subjektai ir kad „MVM Group“ niekaip nesusijusi su Pakšo II atominės elektrinės projektu arba „Paks II“. Ji taip pat tvirtina, kad, jeigu būtų svarstoma „Paks II“ ir „MVM Group“ koncentracijos galimybė, tokiai koncentracijai būtų taikomos įmonių susijungimo kontrolės taisyklės. |
| --- | --- |

(100)

Be to, Vengrija pabrėžia, kad Pakšo atominę elektrinę ir du naujuosius Pakšo II atominės elektrinės reaktorius valdo ir eksploatuoja atskiri subjektai ir kad „MVM Group“ niekaip nesusijusi su Pakšo II atominės elektrinės projektu arba „Paks II“. Ji taip pat tvirtina, kad, jeigu būtų svarstoma „Paks II“ ir „MVM Group“ koncentracijos galimybė, tokiai koncentracijai būtų taikomos įmonių susijungimo kontrolės taisyklės.

| (101) | Vengrija tvirtina, kad tai, kad abi įmonės priklauso valstybei, prima facie nereiškia, kad reikia abejoti jų komercine autonomija. Priešingai, galima įrodyti, kad įmonės nepriklauso viena nuo kitos ir kiekviena įmonė turi nepriklausomų sprendimų priėmimo įgaliojimus. |
| --- | --- |

(101)

Vengrija tvirtina, kad tai, kad abi įmonės priklauso valstybei, prima facie nereiškia, kad reikia abejoti jų komercine autonomija. Priešingai, galima įrodyti, kad įmonės nepriklauso viena nuo kitos ir kiekviena įmonė turi nepriklausomų sprendimų priėmimo įgaliojimus.

prima facie

| (102) | Vengrija pareiškia, kad „MVM Group“ ir „Paks II“ yra nepriklausomos ir tarpusavyje nesusijusios ir pateikia šiuos įrodymus:






  a) | jas valdo skirtingos vyriausybės tarnybos („MVM Group“ – Nacionalinio vystymosi ministerija per „Hungarian National Asset Management Inc.“, o „Paks II“ – ministro pirmininko kabinetas); |
| --- | --- | --- |

(102)

Vengrija pareiškia, kad „MVM Group“ ir „Paks II“ yra nepriklausomos ir tarpusavyje nesusijusios ir pateikia šiuos įrodymus:

a)

jas valdo skirtingos vyriausybės tarnybos („MVM Group“ – Nacionalinio vystymosi ministerija per „Hungarian National Asset Management Inc.“, o „Paks II“ – ministro pirmininko kabinetas);

| b) | abiejų įmonių valdyboje nėra bendrų direktorių; |
| --- | --- |

b)

abiejų įmonių valdyboje nėra bendrų direktorių;

| c) | taikomos apsaugos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad tarp įmonių nebūtų keičiamasi komerciniu požiūriu slapta ir konfidencialia informacija; |
| --- | --- |

c)

taikomos apsaugos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad tarp įmonių nebūtų keičiamasi komerciniu požiūriu slapta ir konfidencialia informacija;

| d) | kiekvienos įmonės sprendimų priėmimo įgaliojimai yra atskiri. |
| --- | --- |

d)

kiekvienos įmonės sprendimų priėmimo įgaliojimai yra atskiri.

| (103) | Vengrija kritikuoja Komisijos išvadą, padarytą sprendime pradėti procedūrą dėl „MVM Group“ rinkos dalies Vengrijos elektros energijos tiekimo rinkoje skaičiavimo. Vengrija tvirtina, kad rinkos dalis buvo vertinama nelyginant jos su kitais gamintojais Vengrijos rinkoje ir kad „MVM Group“ rinkos dalis buvo apskaičiuota atsižvelgiant tik į šalies viduje gaminamą elektrą ir neatsižvelgiant į importą. |
| --- | --- |

(103)

Vengrija kritikuoja Komisijos išvadą, padarytą sprendime pradėti procedūrą dėl „MVM Group“ rinkos dalies Vengrijos elektros energijos tiekimo rinkoje skaičiavimo. Vengrija tvirtina, kad rinkos dalis buvo vertinama nelyginant jos su kitais gamintojais Vengrijos rinkoje ir kad „MVM Group“ rinkos dalis buvo apskaičiuota atsižvelgiant tik į šalies viduje gaminamą elektrą ir neatsižvelgiant į importą.

| (104) | Remdamasi NERA tyrimu Vengrija daro prielaidą, kad bet kokį galimą konkurencijos iškraipymą reikia aiškinti atsižvelgiant į didesnės nei Vengrijos rinkos sąlygas. NERA tyrime atsižvelgiama į šiuos rinkos vertinimo aspektus:






  a) | veikiantys gamybos pajėgumai ir techniniai pajėgumai (pvz., našumas, pradinės sąnaudos); |
| --- | --- | --- |

(104)

Remdamasi NERA tyrimu Vengrija daro prielaidą, kad bet kokį galimą konkurencijos iškraipymą reikia aiškinti atsižvelgiant į didesnės nei Vengrijos rinkos sąlygas. NERA tyrime atsižvelgiama į šiuos rinkos vertinimo aspektus:

a)

veikiantys gamybos pajėgumai ir techniniai pajėgumai (pvz., našumas, pradinės sąnaudos);

| b) | įsipareigotas gamybos pajėgumų išplėtimas (pvz., statoma jėgainė ir nauji atsinaujinantys energijos šaltiniai); |
| --- | --- |

b)

įsipareigotas gamybos pajėgumų išplėtimas (pvz., statoma jėgainė ir nauji atsinaujinantys energijos šaltiniai);

| c) | įsipareigotas veikiančių įrenginių eksploatacijos nutraukimas (pvz., dėl LCPD); |
| --- | --- |

c)

įsipareigotas veikiančių įrenginių eksploatacijos nutraukimas (pvz., dėl LCPD);

| d) | jungiamosios linijos pajėgumai; |
| --- | --- |

d)

jungiamosios linijos pajėgumai;

| e) | generatorių kuras, CO2 ir kintamosios eksploatacinės ir techninės priežiūros sąnaudos; |
| --- | --- |

e)

generatorių kuras, CO2 ir kintamosios eksploatacinės ir techninės priežiūros sąnaudos;

2

| f) | fiksuotos eksploatacinės ir techninės priežiūros sąnaudos, kurių būtų išvengta, jeigu blokas būtų uždarytas; |
| --- | --- |

f)

fiksuotos eksploatacinės ir techninės priežiūros sąnaudos, kurių būtų išvengta, jeigu blokas būtų uždarytas;

| g) | patekimo į rinką sąnaudos. |
| --- | --- |

g)

patekimo į rinką sąnaudos.

| (105) | Argumentas, kodėl reikia vertinti didesnę nei Vengrijos rinką, grindžiamas tuo, kad elektros importas iš kaimyninių šalių 2014 m. sudarė 31,4 proc. Vengrijoje suvartojamo elektros kiekio. Vengrija taip pat teigia, kad toks aukštas sujungimo su kaimyninėmis šalimis lygis ir toliau didės dėl naujų jungiamųjų linijų, kurios 2016–2021 m. pradės veikti tarp Slovakijos (2 × 400 kV ir 1 × 400 kV) ir Slovėnijos (1 × 400 kV). 2017 m. sausio 16 d. rašte Vengrija pateikė daugiau informacijos apie būsimus tarpvalstybinių perdavimo linijų projektus, pagal kuriuos iki 2029 m. bus nutiesta dar viena 2 × 400 kV jungiamoji linija su Slovakija ir iki 2030 m. – viena 1 × 400 kV linija su Rumunija. Tikėtini bendri importo ir eksporto jungiamųjų linijų pajėgumai parodyti 4 ir 5 lentelėse.

  4 lentelė


  ENTSO-E parengtos Vengrijos įrengtosios jungiamosios importo galios pajėgumų prognozės | Austria | Slovakia | Romania | Croatia | Serbia | Ukraine (*2) | Slovenia (*3) | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | 600 | 800 | 1 000 | 1 200 | 1 000 | 450 | 0 | 5 050 |
| 2016 | 720 | 1 040 | 1 080 | 1 360 | 920 | 450 | 400 | 5 970 |
| 2017 | 840 | 1 280 | 1 160 | 1 520 | 840 | 450 | 800 | 6 890 |
| 2018 | 960 | 1 520 | 1 240 | 1 680 | 760 | 450 | 1 200 | 7 810 |
| 2019 | 1 080 | 1 760 | 1 320 | 1 840 | 680 | 450 | 1 600 | 8 730 |
| 2020 | 1 200 | 2 000 | 1 400 | 2 000 | 600 | 450 | 2 000 | 9 650 |
| 2021 | 1 200 | 2 000 | 1 400 | 2 000 | 600 | 450 | 2 000 | 9 650 |
| ... | | | | | | | | |
| 2030 | 1 200 | 2 000 | 1 400 | 2 000 | 600 | 450 | 2 000 | 9 650 |
| Šaltinis: NERA tyrimas. |

(105)

Argumentas, kodėl reikia vertinti didesnę nei Vengrijos rinką, grindžiamas tuo, kad elektros importas iš kaimyninių šalių 2014 m. sudarė 31,4 proc. Vengrijoje suvartojamo elektros kiekio. Vengrija taip pat teigia, kad toks aukštas sujungimo su kaimyninėmis šalimis lygis ir toliau didės dėl naujų jungiamųjų linijų, kurios 2016–2021 m. pradės veikti tarp Slovakijos (2 × 400 kV ir 1 × 400 kV) ir Slovėnijos (1 × 400 kV). 2017 m. sausio 16 d. rašte Vengrija pateikė daugiau informacijos apie būsimus tarpvalstybinių perdavimo linijų projektus, pagal kuriuos iki 2029 m. bus nutiesta dar viena 2 × 400 kV jungiamoji linija su Slovakija ir iki 2030 m. – viena 1 × 400 kV linija su Rumunija. Tikėtini bendri importo ir eksporto jungiamųjų linijų pajėgumai parodyti 4 ir 5 lentelėse.

4 lentelė

4 lentelė

ENTSO-E parengtos Vengrijos įrengtosios jungiamosios importo galios pajėgumų prognozės

ENTSO-E parengtos Vengrijos įrengtosios jungiamosios importo galios pajėgumų prognozės

Austria

Slovakia

Romania

Croatia

Serbia

Ukraine (*2)

*2

Slovenia (*3)

*3

Total

2015

600

800

1 000

1 200

1 000

450

0

5 050

2016

720

1 040

1 080

1 360

920

450

400

5 970

2017

840

1 280

1 160

1 520

840

450

800

6 890

2018

960

1 520

1 240

1 680

760

450

1 200

7 810

2019

1 080

1 760

1 320

1 840

680

450

1 600

8 730

2020

1 200

2 000

1 400

2 000

600

450

2 000

9 650

2021

1 200

2 000

1 400

2 000

600

450

2 000

9 650

...

2030

1 200

2 000

1 400

2 000

600

450

2 000

9 650

Šaltinis: NERA tyrimas.

Šaltinis:

5 lentelė

5 lentelė

ENTSO-E parengtos Vengrijos įrengtosios jungiamosios eksporto galios pajėgumų prognozės

ENTSO-E parengtos Vengrijos įrengtosios jungiamosios eksporto galios pajėgumų prognozės

| | Austria | Slovakia | Romania | Croatia | Serbia | Ukraine (*4) | Slovenia (*5) | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | 600 | 800 | 1 000 | 1 200 | 1 000 | 450 | 0 | 5 050 |
| 2016 | 640 | 1 040 | 1 060 | 1 360 | 920 | 450 | 340 | 5 810 |
| 2017 | 680 | 1 280 | 1 120 | 1 520 | 840 | 450 | 680 | 6 570 |
| 2018 | 720 | 1 520 | 1 180 | 1 680 | 760 | 450 | 1 020 | 7 330 |
| 2019 | 760 | 1 760 | 1 240 | 1 840 | 680 | 450 | 1 360 | 8 090 |
| 2020 | 800 | 2 000 | 1 300 | 2 000 | 600 | 450 | 1 700 | 8 850 |
| 2021 | 800 | 2 000 | 1 300 | 2 000 | 600 | 450 | 1 700 | 8 850 |
| ... | | | | | | | | |
| 2030 | 800 | 2 000 | 1 300 | 2 000 | 600 | 450 | 1 700 | 8 850 |
| Šaltinis: NERA tyrimas. |

Austria

Slovakia

Romania

Croatia

Serbia

Ukraine (*4)

*4

Slovenia (*5)

*5

Total

2015

600

800

1 000

1 200

1 000

450

0

5 050

2016

640

1 040

1 060

1 360

920

450

340

5 810

2017

680

1 280

1 120

1 520

840

450

680

6 570

2018

720

1 520

1 180

1 680

760

450

1 020

7 330

2019

760

1 760

1 240

1 840

680

450

1 360

8 090

2020

800

2 000

1 300

2 000

600

450

1 700

8 850

2021

800

2 000

1 300

2 000

600

450

1 700

8 850

...

2030

800

2 000

1 300

2 000

600

450

1 700

8 850

Šaltinis: NERA tyrimas.

Šaltinis:

| (106) | Tyrime taip pat paminėta sėkminga energijos tiekimo rinkos jungtis su Slovakija, Čekija ir Rumunija, taip pat daroma nuoroda į 2015 m. spalio mėn. paskelbtus ENTSO-E pasiūlymus, kuriuose Vengrija apibūdinama kaip bendrojo Vidurio ir Rytų Europos koordinuotųjų pajėgumų regiono dalis kartu su keliomis kitomis šalimis, su kuriomis jungiamųjų linijų dar nėra, įskaitant Austriją, Vokietiją ir Lenkiją (40). Vengrija tvirtina, kad palyginti su kitomis valstybėmis narėmis šioje šalyje elektros rinka itin integruota su Europos Sąjunga ir sujungimo pajėgumai yra maždaug 75 proc. visų nacionalinės įrengtosios galios pajėgumų, t. y. maždaug 8 kartus daugiau nei 2020 m. ES valstybių narių tikslas ir 5 kartus daugiau nei 2030 m. ES valstybių narių tikslas. Vengrijos nuomone, tai pakankama priežastis vertinti galimą konkurencijos iškraipymą didesniu mastu. |
| --- | --- |

(106)

Tyrime taip pat paminėta sėkminga energijos tiekimo rinkos jungtis su Slovakija, Čekija ir Rumunija, taip pat daroma nuoroda į 2015 m. spalio mėn. paskelbtus ENTSO-E pasiūlymus, kuriuose Vengrija apibūdinama kaip bendrojo Vidurio ir Rytų Europos koordinuotųjų pajėgumų regiono dalis kartu su keliomis kitomis šalimis, su kuriomis jungiamųjų linijų dar nėra, įskaitant Austriją, Vokietiją ir Lenkiją (40). Vengrija tvirtina, kad palyginti su kitomis valstybėmis narėmis šioje šalyje elektros rinka itin integruota su Europos Sąjunga ir sujungimo pajėgumai yra maždaug 75 proc. visų nacionalinės įrengtosios galios pajėgumų, t. y. maždaug 8 kartus daugiau nei 2020 m. ES valstybių narių tikslas ir 5 kartus daugiau nei 2030 m. ES valstybių narių tikslas. Vengrijos nuomone, tai pakankama priežastis vertinti galimą konkurencijos iškraipymą didesniu mastu.

40

| (107) | Kalbant apie diegimą ar naujas technologijas ir pagal faktinį scenarijų, ir nesant „Paks II“, NERA tyrime numatoma kaip pirmines technologijas naudoti CCGT ar OCGT ir daroma prielaida, kad kitų technologijų, kaip antai atsinaujinančių energijos šaltinių, anglių ir branduolinės energijos, naudojimo pradžia ir nutraukimas nėra tikėtini grynai dėl ekonominių sumetimų dėl šių priežasčių:






  a) | Dabartiniai ir ankstesni sprendimai pradėti naudoti atsinaujinančius energijos šaltinius iš esmės priklauso nuo vyriausybės subsidijų programų, o ne nuo rinkos kainų. Be to, taikant modelius, kuriais imituojami pagrindiniai rinkos principai, neįmanoma nustatyti, ar atsinaujinančios energijos jėgainė praktiškai pradės ar nepradės veikti. |
| --- | --- | --- |

(107)

Kalbant apie diegimą ar naujas technologijas ir pagal faktinį scenarijų, ir nesant „Paks II“, NERA tyrime numatoma kaip pirmines technologijas naudoti CCGT ar OCGT ir daroma prielaida, kad kitų technologijų, kaip antai atsinaujinančių energijos šaltinių, anglių ir branduolinės energijos, naudojimo pradžia ir nutraukimas nėra tikėtini grynai dėl ekonominių sumetimų dėl šių priežasčių:

a)

Dabartiniai ir ankstesni sprendimai pradėti naudoti atsinaujinančius energijos šaltinius iš esmės priklauso nuo vyriausybės subsidijų programų, o ne nuo rinkos kainų. Be to, taikant modelius, kuriais imituojami pagrindiniai rinkos principai, neįmanoma nustatyti, ar atsinaujinančios energijos jėgainė praktiškai pradės ar nepradės veikti.

| b) | Dėl su klimato kaita susijusių nuogąstavimų nuolat statomų naujų anglimis ir lignitu kūrenamų jėgainių įrengimas ES dabar yra labai ginčytinas ir dėl daugelio projektų nagrinėjami skundai tarpininkavimo tvarka arba teismo procesuose. Todėl nėra aišku, kiek nauji statybos projektai ES vis dar yra pagrįsti. |
| --- | --- |

b)

Dėl su klimato kaita susijusių nuogąstavimų nuolat statomų naujų anglimis ir lignitu kūrenamų jėgainių įrengimas ES dabar yra labai ginčytinas ir dėl daugelio projektų nagrinėjami skundai tarpininkavimo tvarka arba teismo procesuose. Todėl nėra aišku, kiek nauji statybos projektai ES vis dar yra pagrįsti.

| c) | Naujos atominės elektrinės statyba ES taip pat priklauso nuo energetikos strategijos, į kurią įtraukta ir branduolinė energija, ir reikia aktyvaus vyriausybės ir reguliavimo institucijų dalyvavimo planavimo ir leidimų išdavimo procese. Kalbant apie atominę elektrinę, planavimas ir įgyvendinimas yra daug didesnė užduotis nei dujomis varomų CCGT ir OCGT atveju, o rezultatai daug labiau priklauso nuo nacionalinės politikos ir reguliavimo institucijų sprendimų. Taigi daroma prielaida, kad atominės elektrinės statomos tik tose šalyse, kuriose įgyvendinama branduolinės energetikos paramos politika, ir tik projektuose, kurie jau vykdomi ir (arba) kuriuose sudarytos IVPS sutartys. |
| --- | --- |

c)

Naujos atominės elektrinės statyba ES taip pat priklauso nuo energetikos strategijos, į kurią įtraukta ir branduolinė energija, ir reikia aktyvaus vyriausybės ir reguliavimo institucijų dalyvavimo planavimo ir leidimų išdavimo procese. Kalbant apie atominę elektrinę, planavimas ir įgyvendinimas yra daug didesnė užduotis nei dujomis varomų CCGT ir OCGT atveju, o rezultatai daug labiau priklauso nuo nacionalinės politikos ir reguliavimo institucijų sprendimų. Taigi daroma prielaida, kad atominės elektrinės statomos tik tose šalyse, kuriose įgyvendinama branduolinės energetikos paramos politika, ir tik projektuose, kurie jau vykdomi ir (arba) kuriuose sudarytos IVPS sutartys.

| (108) | Iš NERA tyrimo matyti, kad įgyvendinant faktinį scenarijų (Pakšo II atominės elektrinės statybą) galima padaryti šias išvadas:






  a) | tikėtina, kad elektros poreikis Vengrijoje iki 2040 m. gerokai padidės; |
| --- | --- | --- |

(108)

Iš NERA tyrimo matyti, kad įgyvendinant faktinį scenarijų (Pakšo II atominės elektrinės statybą) galima padaryti šias išvadas:

a)

tikėtina, kad elektros poreikis Vengrijoje iki 2040 m. gerokai padidės;

| b) | šiuo metu Vengrijoje tiekimas nepakankamas ir tenka importuoti didelį elektros kiekį. 2015–2025 m. tas trūkumas dar didėja; |
| --- | --- |

b)

šiuo metu Vengrijoje tiekimas nepakankamas ir tenka importuoti didelį elektros kiekį. 2015–2025 m. tas trūkumas dar didėja;

| c) | nepaisant to, kad 2025 m. Pakšo II atominė elektrinė pradės veikti, Vengrija ir toliau liks grynosios energijos importuotojos padėtyje per laikotarpį, kai kartu veiks ir dabar eksploatuojami Pakšo atominės elektrinės blokai, o po to vėl vis labiau ims priklausyti nuo importo; |
| --- | --- |

c)

nepaisant to, kad 2025 m. Pakšo II atominė elektrinė pradės veikti, Vengrija ir toliau liks grynosios energijos importuotojos padėtyje per laikotarpį, kai kartu veiks ir dabar eksploatuojami Pakšo atominės elektrinės blokai, o po to vėl vis labiau ims priklausyti nuo importo;

| d) | remiantis ENTSO-E prognozėmis, atsinaujinantys energijos šaltiniai Vengrijoje didės pirmaisiais faktinio scenarijaus įgyvendinimo metais ir pasieks 2020 m. tikslą, kad atsinaujinančių energijos šaltinių dalis suvartojamoje energijoje būtų 10,9 proc., kaip numatyta Vengrijos nacionaliniame atsinaujinančios energijos plane. |
| --- | --- |

d)

remiantis ENTSO-E prognozėmis, atsinaujinantys energijos šaltiniai Vengrijoje didės pirmaisiais faktinio scenarijaus įgyvendinimo metais ir pasieks 2020 m. tikslą, kad atsinaujinančių energijos šaltinių dalis suvartojamoje energijoje būtų 10,9 proc., kaip numatyta Vengrijos nacionaliniame atsinaujinančios energijos plane.

7 pav.

7 pav.

Prognozuojamas kiekvienos technologijos našumas ir nacionalinis poreikis iki 2040 m. (faktinis scenarijus)

Prognozuojamas kiekvienos technologijos našumas ir nacionalinis poreikis iki 2040 m. (faktinis scenarijus)

| Šaltinis: | NERA tyrimas. |
| --- | --- |

Šaltinis:

Šaltinis:

| (109) | Kaip paaiškinta pirmiau 93 konstatuojamojoje dalyje, NERA tyrime pakartojama, kad, jeigu Pakšo II atominė elektrinė nebūtų pastatyta, panašius pajėgumus, kurie komerciniu požiūriu, atsižvelgiant į Vengrijos rinkos sąlygas, būtų tinkamesni nei investicijos į kitų rūšių energijos gamybą, užtikrintų OCGT ir CCGT. NERA tyrime daroma prielaida, kad, nepaisant to, kad didelė Pakšo II jėgainės pajėgumų dalis būtų pakeista naujais dujų pajėgumais Vengrijoje, Vengrija ir toliau lieka labai priklausoma nuo elektros importo per modeliuojamą laikotarpį pagal priešingos dujų padėties scenarijų (žr. 8 pav.).

  8 pav.


  Prognozuojamas kiekvienos technologijos našumas ir nacionalinis poreikis iki 2040 m. (priešingos padėties scenarijus)











  Šaltinis: | NERA tyrimas. |
| --- | --- | --- |

(109)

Kaip paaiškinta pirmiau 93 konstatuojamojoje dalyje, NERA tyrime pakartojama, kad, jeigu Pakšo II atominė elektrinė nebūtų pastatyta, panašius pajėgumus, kurie komerciniu požiūriu, atsižvelgiant į Vengrijos rinkos sąlygas, būtų tinkamesni nei investicijos į kitų rūšių energijos gamybą, užtikrintų OCGT ir CCGT. NERA tyrime daroma prielaida, kad, nepaisant to, kad didelė Pakšo II jėgainės pajėgumų dalis būtų pakeista naujais dujų pajėgumais Vengrijoje, Vengrija ir toliau lieka labai priklausoma nuo elektros importo per modeliuojamą laikotarpį pagal priešingos dujų padėties scenarijų (žr. 8 pav.).

8 pav.

8 pav.

Prognozuojamas kiekvienos technologijos našumas ir nacionalinis poreikis iki 2040 m. (priešingos padėties scenarijus)

Prognozuojamas kiekvienos technologijos našumas ir nacionalinis poreikis iki 2040 m. (priešingos padėties scenarijus)

Šaltinis:

Šaltinis:

| (110) | Be to, Vengrija tvirtina, kad dėl didelio rinkos kainų panašumo kaimyninėse šalyse ir Vengrijoje tikėtina, kad konkurentai galės apriboti savo riziką prekiaudami elektra kaimyninių šalių rinkose ir jiems nebus būtina prekiauti Vengrijos elektra tiesiogiai. Remdamasi NERA tyrime pristatytais modeliavimo rezultatais, Vengrija teigia, kad pagal priešingos padėties scenarijų bazinės apkrovos elektros kaina regiono rinkoje liktų tokia pat (žr. 9 pav.).

  9 pav.


  Vengrijos bazinės apkrovos kainų skirtumas pagal pagrindinį scenarijų ir priešingos padėties scenarijų











  Šaltinis: | NERA tyrimas. |
| --- | --- | --- |

(110)

Be to, Vengrija tvirtina, kad dėl didelio rinkos kainų panašumo kaimyninėse šalyse ir Vengrijoje tikėtina, kad konkurentai galės apriboti savo riziką prekiaudami elektra kaimyninių šalių rinkose ir jiems nebus būtina prekiauti Vengrijos elektra tiesiogiai. Remdamasi NERA tyrime pristatytais modeliavimo rezultatais, Vengrija teigia, kad pagal priešingos padėties scenarijų bazinės apkrovos elektros kaina regiono rinkoje liktų tokia pat (žr. 9 pav.).

9 pav.

9 pav.

Vengrijos bazinės apkrovos kainų skirtumas pagal pagrindinį scenarijų ir priešingos padėties scenarijų

Vengrijos bazinės apkrovos kainų skirtumas pagal pagrindinį scenarijų ir priešingos padėties scenarijų

Šaltinis:

Šaltinis:

| (111) | Vengrija pabrėžia, kad įvertino galimą Pakšo II jėgainės poveikį atsižvelgdama į didesnę rinką. Remdamasi NERA tyrimu ji teigia, kad, kadangi Slovakija yra mažiausia kaimyninė rinka, su kuria šiuo metu susieta Vengrijos rinka, galimas „Paks II“ poveikis labiausiai pasireikštų būtent šioje šalyje. Jos teigimu, „Paks II“ rinkos dalis toje susietojoje rinkoje iki 2040 m. išliktų apie 20 proc. |
| --- | --- |

(111)

Vengrija pabrėžia, kad įvertino galimą Pakšo II jėgainės poveikį atsižvelgdama į didesnę rinką. Remdamasi NERA tyrimu ji teigia, kad, kadangi Slovakija yra mažiausia kaimyninė rinka, su kuria šiuo metu susieta Vengrijos rinka, galimas „Paks II“ poveikis labiausiai pasireikštų būtent šioje šalyje. Jos teigimu, „Paks II“ rinkos dalis toje susietojoje rinkoje iki 2040 m. išliktų apie 20 proc.

| (112) | NERA tyrime taip pat nagrinėjama galima didesnė susietoji rinka (Vengrija + Slovakija + Rumunija) ir teigiama, kad tai artimiausios kaimyninės rinkos, su kuriomis šiuo metu susieta Vengrijos rinka. Atsižvelgdama į tai, Vengrija tvirtina, kad net sujungtos „MVM Group“ ir „Paks II“ rinkos dalys (10–20 proc.) susietojoje Vengrijos, Slovakijos ir Rumunijos rinkoje būtų daug mažesnės nei ribinė vertė, kuri galėtų būti dominavimo galimybės požymis (žr. 10 pav.).

  10 pav.


  Sujungtos „MVM Group“ ir „Paks II“ rinkos dalys pagal gamybos apimtį (MWh) Vengrijos, Slovakijos ir Rumunijos rinkose











  Šaltinis: | NERA tyrimas. |
| --- | --- | --- |

(112)

NERA tyrime taip pat nagrinėjama galima didesnė susietoji rinka (Vengrija + Slovakija + Rumunija) ir teigiama, kad tai artimiausios kaimyninės rinkos, su kuriomis šiuo metu susieta Vengrijos rinka. Atsižvelgdama į tai, Vengrija tvirtina, kad net sujungtos „MVM Group“ ir „Paks II“ rinkos dalys (10–20 proc.) susietojoje Vengrijos, Slovakijos ir Rumunijos rinkoje būtų daug mažesnės nei ribinė vertė, kuri galėtų būti dominavimo galimybės požymis (žr. 10 pav.).

10 pav.

10 pav.

Sujungtos „MVM Group“ ir „Paks II“ rinkos dalys pagal gamybos apimtį (MWh) Vengrijos, Slovakijos ir Rumunijos rinkose

Sujungtos „MVM Group“ ir „Paks II“ rinkos dalys pagal gamybos apimtį (MWh) Vengrijos, Slovakijos ir Rumunijos rinkose

Šaltinis:

Šaltinis:

| (113) | Be to, Vengrija pabrėžia, kad ir vasarą, ir žiemą kainas diktuos tokios technologijos, kaip lignitu ir anglimis kūrenamos elektrinės, kurių ribinės gamybos išlaidos yra didesnės nei Pakšo II elektrinės, o tai reiškia, kad Pakšo II elektrinei ir toliau teks prisitaikyti prie kainų, o ne jas diktuoti net per tą laikotarpį, kai kartu veiks Pakšo atominė elektrinė ir Pakšo II įrenginiai ir kai tikimybė branduolinei energetikai diktuoti kainas liks gerokai mažesnė nei 5 proc. viso laiko (žr. 11 pav.).

  11 pav.


  Kainas diktuojanti kuro rūšis Vengrijos energijos rinkoje











  Šaltinis: | NERA tyrimas. |
| --- | --- | --- |

(113)

Be to, Vengrija pabrėžia, kad ir vasarą, ir žiemą kainas diktuos tokios technologijos, kaip lignitu ir anglimis kūrenamos elektrinės, kurių ribinės gamybos išlaidos yra didesnės nei Pakšo II elektrinės, o tai reiškia, kad Pakšo II elektrinei ir toliau teks prisitaikyti prie kainų, o ne jas diktuoti net per tą laikotarpį, kai kartu veiks Pakšo atominė elektrinė ir Pakšo II įrenginiai ir kai tikimybė branduolinei energetikai diktuoti kainas liks gerokai mažesnė nei 5 proc. viso laiko (žr. 11 pav.).

11 pav.

11 pav.

Kainas diktuojanti kuro rūšis Vengrijos energijos rinkoje

Kainas diktuojanti kuro rūšis Vengrijos energijos rinkoje

Šaltinis:

Šaltinis:

| (114) | Prieštaraudama Komisijos išvadoms, išdėstytoms sprendimo pradėti procedūrą 144 konstatuojamojoje dalyje, Vengrija taip pat tvirtina, kad apribodama tiekimo pasiūlymų skaičių Pakšo II atominė elektrinė nesukels jokios didmeninės rinkos likvidumo rizikos. Ji teigia, kad dėl naujosios elektrinės kaip savarankiško gamybos įrenginio turėtų padidėti likvidumas ir gamybos ir tiekimo šaltinių įvairovė. Vengrija taip pat pažymi, kad „Paks II“ dar neturi klientų bazės, kad galėtų parduoti elektrą tiesiogiai, neprekiaudama rinkoje. |
| --- | --- |

(114)

Prieštaraudama Komisijos išvadoms, išdėstytoms sprendimo pradėti procedūrą 144 konstatuojamojoje dalyje, Vengrija taip pat tvirtina, kad apribodama tiekimo pasiūlymų skaičių Pakšo II atominė elektrinė nesukels jokios didmeninės rinkos likvidumo rizikos. Ji teigia, kad dėl naujosios elektrinės kaip savarankiško gamybos įrenginio turėtų padidėti likvidumas ir gamybos ir tiekimo šaltinių įvairovė. Vengrija taip pat pažymi, kad „Paks II“ dar neturi klientų bazės, kad galėtų parduoti elektrą tiesiogiai, neprekiaudama rinkoje.

| (115) | Vengrija remiasi keliais Jungtinės Karalystės argumentais, pateiktais byloje Hinkley Point C (41), dėl galimo konkurencijos iškraipymo ir teigia, kad jie galioja ir „Paks II“. Tie argumentai yra išdėstyti toliau:






  a) | priemonė užtikrintų tolesnį rinkos jėgų poveikį pagalbos gavėjui ir paskatintų jį konkuruoti didmeninėje elektros rinkoje. Vengrija remiasi šiuo argumentu ir priduria, kad nesiruošia siūlyti „Paks II“ veiklos paramos pasirašant susitarimus dėl skirtumų; |
| --- | --- | --- |

(115)

Vengrija remiasi keliais Jungtinės Karalystės argumentais, pateiktais byloje Hinkley Point C (41), dėl galimo konkurencijos iškraipymo ir teigia, kad jie galioja ir „Paks II“. Tie argumentai yra išdėstyti toliau:

Hinkley Point C

41

a)

priemonė užtikrintų tolesnį rinkos jėgų poveikį pagalbos gavėjui ir paskatintų jį konkuruoti didmeninėje elektros rinkoje. Vengrija remiasi šiuo argumentu ir priduria, kad nesiruošia siūlyti „Paks II“ veiklos paramos pasirašant susitarimus dėl skirtumų;

| b) | priemonė neturėtų jokio didelio poveikio jungiamųjų linijų srautams ir paskatoms investuoti į tas jungiamąsias linijas su kaimyninėmis šalimis. Vengrija pakartoja, kad Vengrijos elektros rinka jau gerai sujungta ir kad šiuo metu įgyvendinami keturi jungčių projektai; |
| --- | --- |

b)

priemonė neturėtų jokio didelio poveikio jungiamųjų linijų srautams ir paskatoms investuoti į tas jungiamąsias linijas su kaimyninėmis šalimis. Vengrija pakartoja, kad Vengrijos elektros rinka jau gerai sujungta ir kad šiuo metu įgyvendinami keturi jungčių projektai;

| c) | priemonė neturėtų poveikio kainų skirtumams tarp Vengrijos ir kaimyninių rinkų, kurias šiuo metu jungia jungiamosios linijos. |
| --- | --- |

c)

priemonė neturėtų poveikio kainų skirtumams tarp Vengrijos ir kaimyninių rinkų, kurias šiuo metu jungia jungiamosios linijos.

| (116) | Be to, 2016 m. liepos 28 d. rašte Vengrija pateikė papildomą informaciją, kad išsklaidytų Komisijos sprendimo pradėti procedūrą 3.3.7 skirsnyje išreikštas abejones dėl bendro priemonės iškraipymo poveikio vidaus rinkai subalansavimo, jeigu Komisija nustatytų, kad priemonė yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(116)

Be to, 2016 m. liepos 28 d. rašte Vengrija pateikė papildomą informaciją, kad išsklaidytų Komisijos sprendimo pradėti procedūrą 3.3.7 skirsnyje išreikštas abejones dėl bendro priemonės iškraipymo poveikio vidaus rinkai subalansavimo, jeigu Komisija nustatytų, kad priemonė yra valstybės pagalba.

| (117) | Tame rašte Vengrija tvirtina, kad „Paks II“, jos teisių ir pareigų perėmėjai ir susijusios įmonės bus visiškai atskirtos teisiniu ir struktūriniu požiūriu, turės nepriklausomus sprendimų priėmimo įgaliojimus, kaip tai suprantama pagal pranešimo dėl jurisdikcijos dėl įmonių susijungimo (42) 52 ir 53 punktus, ir bus palaikomos, valdomos ir eksploatuojamos nepriklausomai ir atskirai nuo „MVM Group“ ir visų jos įmonių, teisių ir pareigų perėmėjų ir susijusių įmonių ir kitų valstybės kontroliuojamų įmonių energijos gamybos, didmeninės ar mažmeninės prekybos srityse. |
| --- | --- |

(117)

Tame rašte Vengrija tvirtina, kad „Paks II“, jos teisių ir pareigų perėmėjai ir susijusios įmonės bus visiškai atskirtos teisiniu ir struktūriniu požiūriu, turės nepriklausomus sprendimų priėmimo įgaliojimus, kaip tai suprantama pagal pranešimo dėl jurisdikcijos dėl įmonių susijungimo (42) 52 ir 53 punktus, ir bus palaikomos, valdomos ir eksploatuojamos nepriklausomai ir atskirai nuo „MVM Group“ ir visų jos įmonių, teisių ir pareigų perėmėjų ir susijusių įmonių ir kitų valstybės kontroliuojamų įmonių energijos gamybos, didmeninės ar mažmeninės prekybos srityse.

42

| (118) | Be to, kalbant apie Pakšo II jėgainės gaminamos elektros pardavimą, tame pačiame rašte Vengrija pažymi, kad „Paks II“ atiduodamosios galios prekybos strategija bus rinkos sąlygomis grindžiama komercinė pelno optimizavimo strategija, įgyvendinama pagal komercinius prekybos susitarimus priimant kainų pasiūlymus skaidrioje prekybos platformoje arba biržoje. Vengrija taip pat teigia, kad „Paks II“ atiduodamosios galios (išskyrus pačios „Paks II“ suvartojamą energiją) prekybos strategija bus suformuota taip:






  a) | 1 pakopa. „Paks II“ parduos bent 30 proc. visos pagamintos elektros sudarydama kitos paros sandorius, vienos dienos sandorius ir ateities sandorius Vengrijos energijos biržoje (HUPX). Galima naudotis kitomis panašiomis elektros biržomis, bet reikia gauti Komisijos tarnybų pritarimą ar sutikimą, kurį jos gali suteikti arba atsisakyti suteikti per dvi savaites po Vengrijos valdžios institucijų prašymo gavimo. |
| --- | --- | --- |

(118)

Be to, kalbant apie Pakšo II jėgainės gaminamos elektros pardavimą, tame pačiame rašte Vengrija pažymi, kad „Paks II“ atiduodamosios galios prekybos strategija bus rinkos sąlygomis grindžiama komercinė pelno optimizavimo strategija, įgyvendinama pagal komercinius prekybos susitarimus priimant kainų pasiūlymus skaidrioje prekybos platformoje arba biržoje. Vengrija taip pat teigia, kad „Paks II“ atiduodamosios galios (išskyrus pačios „Paks II“ suvartojamą energiją) prekybos strategija bus suformuota taip:

a)

1 pakopa. „Paks II“ parduos bent 30 proc. visos pagamintos elektros sudarydama kitos paros sandorius, vienos dienos sandorius ir ateities sandorius Vengrijos energijos biržoje (HUPX). Galima naudotis kitomis panašiomis elektros biržomis, bet reikia gauti Komisijos tarnybų pritarimą ar sutikimą, kurį jos gali suteikti arba atsisakyti suteikti per dvi savaites po Vengrijos valdžios institucijų prašymo gavimo.

| b) | 2 pakopa. Likusį „Paks II“ gaminamą elektros kiekį „Paks II“ parduos objektyviomis, skaidriomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis aukciono tvarka. Tokių aukcionų sąlygas nustato Vengrijos energetikos reguliavimo institucija, kaip ir aukcionų reikalavimus, nustatytus „MVM Partner“ [(Vengrijos reguliavimo institucijos sprendimas Nr. 741/2011)]. Vengrija patvirtina, kad Vengrijos energetikos reguliavimo institucija taip pat prižiūrės tokių aukcionų rengimą. Vengrija taip pat patvirtino, kad tos 2 pakopos aukcionų platformai vadovaus „Paks II“ ir bus užtikrinama, kad pardavimo ir pirkimo pasiūlymai būtų vienodai prieinami visiems licencijas turintiems ar registruotiems prekiautojams vienodomis rinkos sąlygomis. Vengrija įsipareigoja užtikrinti, kad pirkimo pasiūlymų tarpuskaitos sistema būtų patikrinama ir skaidri ir kad nebūtų ribojamas galutinis perkamos elektros naudojimas. |
| --- | --- |

b)

2 pakopa. Likusį „Paks II“ gaminamą elektros kiekį „Paks II“ parduos objektyviomis, skaidriomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis aukciono tvarka. Tokių aukcionų sąlygas nustato Vengrijos energetikos reguliavimo institucija, kaip ir aukcionų reikalavimus, nustatytus „MVM Partner“ [(Vengrijos reguliavimo institucijos sprendimas Nr. 741/2011)]. Vengrija patvirtina, kad Vengrijos energetikos reguliavimo institucija taip pat prižiūrės tokių aukcionų rengimą. Vengrija taip pat patvirtino, kad tos 2 pakopos aukcionų platformai vadovaus „Paks II“ ir bus užtikrinama, kad pardavimo ir pirkimo pasiūlymai būtų vienodai prieinami visiems licencijas turintiems ar registruotiems prekiautojams vienodomis rinkos sąlygomis. Vengrija įsipareigoja užtikrinti, kad pirkimo pasiūlymų tarpuskaitos sistema būtų patikrinama ir skaidri ir kad nebūtų ribojamas galutinis perkamos elektros naudojimas.

3.3.   PAPILDOMOS PASTABOS, KURIAS PATEIKĖ VENGRIJA ATSILIEPDAMA Į SPRENDIMĄ PRADĖTI PROCEDŪRĄ

PAPILDOMOS PASTABOS, KURIAS PATEIKĖ VENGRIJA ATSILIEPDAMA Į SPRENDIMĄ PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (119) | Vengrija tvirtina, kad tiek, kiek projektas patenka į Euratomo sutarties (pvz., 41 straipsnio ir II priedo, 52–66 straipsnių ir 103 straipsnio) taikymo sritį, Vengrijos vyriausybė nemano, kad jam taikytina SESV ir ypač SESV 107 ir 108 straipsniuose nustatytos valstybės pagalbos taisyklės. Jos nuomone, Euratomo sutartis yra SESV lex specialis. Taigi, jeigu vykdant įgaliojimus pagal Euratomo sutartį kiltų sunkumų dėl įgaliojimų vykdymo pagal SESV, pirmenybė teikiama Euratomo sutarties nuostatoms. Siekdama pagrįsti šį teiginį Vengrija remiasi Komisijos sprendimu dėl „Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH“ (43). |
| --- | --- |

(119)

Vengrija tvirtina, kad tiek, kiek projektas patenka į Euratomo sutarties (pvz., 41 straipsnio ir II priedo, 52–66 straipsnių ir 103 straipsnio) taikymo sritį, Vengrijos vyriausybė nemano, kad jam taikytina SESV ir ypač SESV 107 ir 108 straipsniuose nustatytos valstybės pagalbos taisyklės. Jos nuomone, Euratomo sutartis yra SESV lex specialis. Taigi, jeigu vykdant įgaliojimus pagal Euratomo sutartį kiltų sunkumų dėl įgaliojimų vykdymo pagal SESV, pirmenybė teikiama Euratomo sutarties nuostatoms. Siekdama pagrįsti šį teiginį Vengrija remiasi Komisijos sprendimu dėl „Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH“ (43).

lex specialis

43

| (120) | Vengrija pažymi, kad, nors Euratomo sutartyje nėra konkretaus su valstybės pagalba susijusių taisyklių rinkinio, iš Euratomo sutarties 6 straipsnio d punkto ir 70 straipsnio matyti, kad valstybės pagalba apskritai nėra draudžiama ir kad tam tikrais atvejais valstybės narės skatinamos skirti subsidijas. |
| --- | --- |

(120)

Vengrija pažymi, kad, nors Euratomo sutartyje nėra konkretaus su valstybės pagalba susijusių taisyklių rinkinio, iš Euratomo sutarties 6 straipsnio d punkto ir 70 straipsnio matyti, kad valstybės pagalba apskritai nėra draudžiama ir kad tam tikrais atvejais valstybės narės skatinamos skirti subsidijas.

| (121) | Vengrija pabrėžia, kad branduolinės energetikos projekto finansavimui turėtų būti taikoma pareiga pranešti, kaip tai suprantama pagal Euratomo sutarties 43 straipsnį. Ji taip pat teigia, kad pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1209/2000 (44) duomenys apie finansavimo būdus turėtų būti teikiami visais atvejais, kai tam tikroje valstybėje narėje imamasi naujo projekto. Vengrija tvirtina, kad ji pateikė visą būtiną informaciją pagal Euratomo sutarties 41 ir 43 straipsnius ir, kadangi 2015 m. balandžio mėn. Europos tiekimo agentūra patvirtino kuro tiekimo susitarimą (45), Vengrija mano, kad Komisija dabar negali teigti, jog projekto finansavimas galėtų būti neteisėtas. |
| --- | --- |

(121)

Vengrija pabrėžia, kad branduolinės energetikos projekto finansavimui turėtų būti taikoma pareiga pranešti, kaip tai suprantama pagal Euratomo sutarties 43 straipsnį. Ji taip pat teigia, kad pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1209/2000 (44) duomenys apie finansavimo būdus turėtų būti teikiami visais atvejais, kai tam tikroje valstybėje narėje imamasi naujo projekto. Vengrija tvirtina, kad ji pateikė visą būtiną informaciją pagal Euratomo sutarties 41 ir 43 straipsnius ir, kadangi 2015 m. balandžio mėn. Europos tiekimo agentūra patvirtino kuro tiekimo susitarimą (45), Vengrija mano, kad Komisija dabar negali teigti, jog projekto finansavimas galėtų būti neteisėtas.

44

45

| (122) | Vengrija palygina Euratomo sutartį su EAPB sutartimi remdamasi tuo, kad jos abi yra sektorinio pobūdžio, ir teigia, kad EAPB sutartyje įtvirtintas plataus užmojo draudimas skirti valstybės pagalbą, kuris pagal EAPB sutarties 67 ir 95 straipsnius praktiškai dera su SESV 107 straipsniu. Vengrija teigia, kad taikydama SESV nustatytas valstybės pagalbos taisykles Komisija netinkamai aiškintų reguliavimo tikslą, kurio siekė Euratomo sutarties, kurioje nėra jokių konkrečių valstybės pagalbos nuostatų, rengėjai. |
| --- | --- |

(122)

Vengrija palygina Euratomo sutartį su EAPB sutartimi remdamasi tuo, kad jos abi yra sektorinio pobūdžio, ir teigia, kad EAPB sutartyje įtvirtintas plataus užmojo draudimas skirti valstybės pagalbą, kuris pagal EAPB sutarties 67 ir 95 straipsnius praktiškai dera su SESV 107 straipsniu. Vengrija teigia, kad taikydama SESV nustatytas valstybės pagalbos taisykles Komisija netinkamai aiškintų reguliavimo tikslą, kurio siekė Euratomo sutarties, kurioje nėra jokių konkrečių valstybės pagalbos nuostatų, rengėjai.

| (123) | Vengrija taip pat pažymi, kad Komisija niekada nėra dėl valstybės pagalbos tyrusi jokių kitų kapitalo investicijų į atominės elektrinės statybą Sąjungoje, įskaitant Flamanvilio ir Hanhikivio įrenginius. Vengrijos nuomone, investicijos į projektą „Hinkley Point C“ buvo tiriamos dėl valstybės pagalbos tik todėl, kad jam, priešingai nei kitoms investicijoms Europoje, buvo būdingos tam tikros finansinės charakteristikos (kaip antai valstybės kreditų garantija ir susitarimas dėl skirtumų). |
| --- | --- |

(123)

Vengrija taip pat pažymi, kad Komisija niekada nėra dėl valstybės pagalbos tyrusi jokių kitų kapitalo investicijų į atominės elektrinės statybą Sąjungoje, įskaitant Flamanvilio ir Hanhikivio įrenginius. Vengrijos nuomone, investicijos į projektą „Hinkley Point C“ buvo tiriamos dėl valstybės pagalbos tik todėl, kad jam, priešingai nei kitoms investicijoms Europoje, buvo būdingos tam tikros finansinės charakteristikos (kaip antai valstybės kreditų garantija ir susitarimas dėl skirtumų).

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

4.1.   PASTABOS DĖL PAGALBOS BUVIMO

PASTABOS DĖL PAGALBOS BUVIMO

| (124) | Iš toliau išvardytų trečiųjų šalių Komisija gavo pastabas, kuriose pateikiama kiekybinė informacija ir analizė, susijusi su priemonių buvimu:






  — | Vengrijos Europos Parlamento nario Benedek Jávor pareiškimas (toliau – B. Jávor pareiškimas) |
| --- | --- | --- |

(124)

Iš toliau išvardytų trečiųjų šalių Komisija gavo pastabas, kuriose pateikiama kiekybinė informacija ir analizė, susijusi su priemonių buvimu:

—

Vengrijos Europos Parlamento nario Benedek Jávor pareiškimas (toliau – B. Jávor pareiškimas)

| — | „Green Peace“ pareiškimas (toliau – „GP“ pareiškimas), įskaitant tos organizacijos patarėjų ekonomikos klausimais „Candole Partners“ parengtą tyrimą (toliau – „Candole“ tyrimas) (46) |
| --- | --- |

—

„Green Peace“ pareiškimas (toliau – „GP“ pareiškimas), įskaitant tos organizacijos patarėjų ekonomikos klausimais „Candole Partners“ parengtą tyrimą (toliau – „Candole“ tyrimas) (46)

46

| — | „EnergiaKlub“ pareiškimas (toliau – „EK“ pareiškimas), įskaitant Balazs Felsmann parengtą tyrimą (toliau – B. Felsmann tyrimas) (47) |
| --- | --- |

—

„EnergiaKlub“ pareiškimas (toliau – „EK“ pareiškimas), įskaitant Balazs Felsmann parengtą tyrimą (toliau – B. Felsmann tyrimas) (47)

47

B. Jávor pareiškimas

B. Jávor pareiškimas

| (125) | B. Jávor pareiškime dėmesys sutelkiamas į savininko išlaidas, kurios yra išlaidos, neįtrauktos į IVPS sutartį (žr. šio sprendimo 2.5.2 skirsnį), ir teigiama, kad tos išlaidos gali būti nepakankamai įvertintos. Pareiškime visų pirma teigiama:






  a) | Kadangi IVPS sutartis dėl „Paks II“ sudaryta remiantis projektu „Leningradskaja“ (48), būtų pagrįsta manyti, kad reikės papildomų investicijų į saugos sistemą, kurios sudarytų bent 1 mlrd. EUR. |
| --- | --- | --- |

(125)

B. Jávor pareiškime dėmesys sutelkiamas į savininko išlaidas, kurios yra išlaidos, neįtrauktos į IVPS sutartį (žr. šio sprendimo 2.5.2 skirsnį), ir teigiama, kad tos išlaidos gali būti nepakankamai įvertintos. Pareiškime visų pirma teigiama:

a)

Kadangi IVPS sutartis dėl „Paks II“ sudaryta remiantis projektu „Leningradskaja“ (48), būtų pagrįsta manyti, kad reikės papildomų investicijų į saugos sistemą, kurios sudarytų bent 1 mlrd. EUR.

48

| b) | Tiesioginio aušinimo gėlu vandeniu sistemos nepakanka vandeniui aušinti, kai karštomis vasaros dienomis Pakšo atominė elektrinė veiks kartu su Pakšo II įrenginiais. Tai sukurtų papildomą naštą aplinkai ir reikėtų investuoti į veiksmingesnę aušinimo sistemą, kurioje naudojamas aušinimo bokštas, o ji kainuoja maždaug 40 proc. daugiau nei tiesioginio aušinimo sistema. |
| --- | --- |

b)

Tiesioginio aušinimo gėlu vandeniu sistemos nepakanka vandeniui aušinti, kai karštomis vasaros dienomis Pakšo atominė elektrinė veiks kartu su Pakšo II įrenginiais. Tai sukurtų papildomą naštą aplinkai ir reikėtų investuoti į veiksmingesnę aušinimo sistemą, kurioje naudojamas aušinimo bokštas, o ji kainuoja maždaug 40 proc. daugiau nei tiesioginio aušinimo sistema.

| c) | Suma, kurią numatoma pervesti į Centrinį branduolinį fondą, ko gero, nebus pakankama radioaktyviųjų atliekų saugojimui ir eksploatacijos nutraukimui. Visų pirma, tarpinis saugojimas, nuolatinė branduolinių atliekų saugykla ir eksploatacijos nutraukimas atitinkamai kainuotų bent 150 mln. EUR, 1,54 mlrd. EUR ir 1,734 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

c)

Suma, kurią numatoma pervesti į Centrinį branduolinį fondą, ko gero, nebus pakankama radioaktyviųjų atliekų saugojimui ir eksploatacijos nutraukimui. Visų pirma, tarpinis saugojimas, nuolatinė branduolinių atliekų saugykla ir eksploatacijos nutraukimas atitinkamai kainuotų bent 150 mln. EUR, 1,54 mlrd. EUR ir 1,734 mlrd. EUR.

| d) | Norint integruoti naujuosius atominės elektrinės blokus reikia modernizuoti tinklą, įskaitant investicijas ir į 400 kV kabelių sistemą, ir į 120 kV pagalbinį aukštos įtampos kabelį, kurios gali sudaryti net 1,6 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

d)

Norint integruoti naujuosius atominės elektrinės blokus reikia modernizuoti tinklą, įskaitant investicijas ir į 400 kV kabelių sistemą, ir į 120 kV pagalbinį aukštos įtampos kabelį, kurios gali sudaryti net 1,6 mlrd. EUR.

| e) | Investicijos, būtinos norint laikytis dabartinio tinklo reglamentavimo ir hidroakumuliacinių elektrinių atveju, ir papildomų gamybos įrenginių, kurie užtikrina saugumo rezervus, atveju, sudarytų 1,2 mlrd. EUR, atsižvelgiant į tai, kad pagal įstatymus tokios investicijos turi prilygti didžiausiam šalies elektros gamybos įrenginiui. |
| --- | --- |

e)

Investicijos, būtinos norint laikytis dabartinio tinklo reglamentavimo ir hidroakumuliacinių elektrinių atveju, ir papildomų gamybos įrenginių, kurie užtikrina saugumo rezervus, atveju, sudarytų 1,2 mlrd. EUR, atsižvelgiant į tai, kad pagal įstatymus tokios investicijos turi prilygti didžiausiam šalies elektros gamybos įrenginiui.

| f) | Nuostoliai apribojus vieną iš dviejų kaimyninių atominių elektrinių veikimą dėl sistemos balanso sumetimų galėtų reikšti, kad iš viso bus patirti maždaug 1,2 mlrd. EUR finansiniai nuostoliai. |
| --- | --- |

f)

Nuostoliai apribojus vieną iš dviejų kaimyninių atominių elektrinių veikimą dėl sistemos balanso sumetimų galėtų reikšti, kad iš viso bus patirti maždaug 1,2 mlrd. EUR finansiniai nuostoliai.

| g) | Įvairūs mokesčiai ir muitai, neįtraukti į IVPS sutartį, gali sudaryti dar 1,8 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

g)

Įvairūs mokesčiai ir muitai, neįtraukti į IVPS sutartį, gali sudaryti dar 1,8 mlrd. EUR.

| (126) | Pareiškime tvirtinama, kad 125 konstatuojamojoje dalyje išvardytas išlaidas reikėtų sudėti su projekto sąnaudomis ir dėl to projekto VGN drastiškai sumažėtų. Taip pat pažymima, kad dėl vėlavimo ir trumpesnio jėgainės eksploatavimo laikotarpio projekto VGN sumažėtų dar labiau. |
| --- | --- |

(126)

Pareiškime tvirtinama, kad 125 konstatuojamojoje dalyje išvardytas išlaidas reikėtų sudėti su projekto sąnaudomis ir dėl to projekto VGN drastiškai sumažėtų. Taip pat pažymima, kad dėl vėlavimo ir trumpesnio jėgainės eksploatavimo laikotarpio projekto VGN sumažėtų dar labiau.

„Candole“ tyrimas

„Candole“ tyrimas

| (127) | „Candole“ tyrime naudojamos prielaidos ir ekonominiame tyrime pateikta informacija ir vertinamas projekto „Paks II“ gyvybingumas. Visų pirma, teigiama, kad ekonominiame tyrime naudojamos kainų prognozės gali būti pernelyg optimistiškos ir kad panaudojus realistiškesnes kainų prognozes projektas taptų labiau nuostolingas, net jeigu būtų ir toliau vadovaujamasi ekonominiame tyrime naudojamomis veiklos prielaidomis. |
| --- | --- |

(127)

„Candole“ tyrime naudojamos prielaidos ir ekonominiame tyrime pateikta informacija ir vertinamas projekto „Paks II“ gyvybingumas. Visų pirma, teigiama, kad ekonominiame tyrime naudojamos kainų prognozės gali būti pernelyg optimistiškos ir kad panaudojus realistiškesnes kainų prognozes projektas taptų labiau nuostolingas, net jeigu būtų ir toliau vadovaujamasi ekonominiame tyrime naudojamomis veiklos prielaidomis.

| (128) | Šiam aspektui iliustruoti „Candole“ tyrime parengiama savarankiška ilgalaikė elektros kainų prognozė. Visų pirma, būsimosios ilgalaikės elektros kainos prognozuojamos pasitelkiant 2015 m. Tarptautinės energetikos agentūros pasaulio energetikos apžvalgoje (2015 m. TEA PEA) pateiktas anglių, naftos ir dujų kainų prognozes ir apskaičiuojamos įvairių rūšių gamybos įrenginių ribinės gamybos sąnaudos (49). Be to, parengta atskira prognozė pagal skirtingus ateities scenarijus, nagrinėjamus 2015 m. TEA PEA, t. y. i) „naujos politikos scenarijų“, susijusį su politika ir įgyvendinimo priemonėmis, kurios daro poveikį energijos rinkoms ir kurios buvo priimtos anksčiau nei likus keliems mėnesiams iki 2015 m. TEA PEA paskelbimo, ir su atitinkamais nurodytais politikos ketinimais, ii) „dabartinės politikos scenarijų“, susijusį su politika, pradėta įgyvendinti per kelis mėnesius po „Candole“ tyrimo paskelbimo, ir iii) „mažų naftos kainų scenarijų“, pagal kurį nagrinėjamas išlaikomų mažesnių kainų (susijusių su mažesnėmis naftos kainomis) poveikis energetikos sistemai (50). Toliau pateiktoje diagramoje pateikiamos atitinkamos ilgalaikės elektros kainų prognozės pagal kiekvieną iš trijų scenarijų.

  12 pav.


  Ilgalaikių elektros kainų prognozių kreivės (EUR / MWh)













  Šaltinis: | „Candole Partners“. |
| --- | --- | --- |

(128)

Šiam aspektui iliustruoti „Candole“ tyrime parengiama savarankiška ilgalaikė elektros kainų prognozė. Visų pirma, būsimosios ilgalaikės elektros kainos prognozuojamos pasitelkiant 2015 m. Tarptautinės energetikos agentūros pasaulio energetikos apžvalgoje (2015 m. TEA PEA) pateiktas anglių, naftos ir dujų kainų prognozes ir apskaičiuojamos įvairių rūšių gamybos įrenginių ribinės gamybos sąnaudos (49). Be to, parengta atskira prognozė pagal skirtingus ateities scenarijus, nagrinėjamus 2015 m. TEA PEA, t. y. i) „naujos politikos scenarijų“, susijusį su politika ir įgyvendinimo priemonėmis, kurios daro poveikį energijos rinkoms ir kurios buvo priimtos anksčiau nei likus keliems mėnesiams iki 2015 m. TEA PEA paskelbimo, ir su atitinkamais nurodytais politikos ketinimais, ii) „dabartinės politikos scenarijų“, susijusį su politika, pradėta įgyvendinti per kelis mėnesius po „Candole“ tyrimo paskelbimo, ir iii) „mažų naftos kainų scenarijų“, pagal kurį nagrinėjamas išlaikomų mažesnių kainų (susijusių su mažesnėmis naftos kainomis) poveikis energetikos sistemai (50). Toliau pateiktoje diagramoje pateikiamos atitinkamos ilgalaikės elektros kainų prognozės pagal kiekvieną iš trijų scenarijų.

49

50

12 pav.

12 pav.

Ilgalaikių elektros kainų prognozių kreivės (EUR / MWh)

Ilgalaikių elektros kainų prognozių kreivės (EUR / MWh)

Image 12

Šaltinis:

Šaltinis:

| (129) | Diagramoje parodyta, kad pagal dabartinės politikos scenarijų numatomos šiek tiek didesnės būsimosios elektros kainos, o pagal mažų naftos kainų scenarijų numatomos gerokai mažesnės būsimosios elektros kainos nei pagal pagrindinį naujos politikos scenarijų, kuriuo savo raštuose vadovaujasi Vengrija. |
| --- | --- |

(129)

Diagramoje parodyta, kad pagal dabartinės politikos scenarijų numatomos šiek tiek didesnės būsimosios elektros kainos, o pagal mažų naftos kainų scenarijų numatomos gerokai mažesnės būsimosios elektros kainos nei pagal pagrindinį naujos politikos scenarijų, kuriuo savo raštuose vadovaujasi Vengrija.

| (130) | Be Figure 12 pateiktų prognozių, „Candole“ tyrime taip pat lyginamos 2015 m. TEA PEA mažų naftos kainų scenarijuje pateiktos ilgalaikės elektros kainų prognozės su būsimomis sutartimis, pagal kurias (nuo 2016 m. vasario mėn.) bus prekiaujama Vokietijos ir Vengrijos elektros biržose. Tos kreivės pavaizduotos toliau Figure 13.

  13 pav.


  Ilgalaikių elektros kainų prognozių kreivės (EUR / MWh)













  Šaltinis: | „Candole Partners“. |
| --- | --- | --- |

(130)

Be Figure 12 pateiktų prognozių, „Candole“ tyrime taip pat lyginamos 2015 m. TEA PEA mažų naftos kainų scenarijuje pateiktos ilgalaikės elektros kainų prognozės su būsimomis sutartimis, pagal kurias (nuo 2016 m. vasario mėn.) bus prekiaujama Vokietijos ir Vengrijos elektros biržose. Tos kreivės pavaizduotos toliau Figure 13.

13 pav.

13 pav.

Ilgalaikių elektros kainų prognozių kreivės (EUR / MWh)

Ilgalaikių elektros kainų prognozių kreivės (EUR / MWh)

Image 13

Šaltinis:

Šaltinis:

| (131) | Diagramoje vaizduojama, kad iki 2022 m., kai bus galima prekiauti pagal Vokietijos ir Austrijos sutartis, Vokietijos ateities sandorių kainos yra mažesnės nei pagal 2015 m. TEA PEA mažų naftos kainų scenarijuje pateiktą kainų prognozę. Tas pats pasakytina apie Vengrijos biržos ateities sandorius, kuriuos galima sudaryti iki 2019 m (51). |
| --- | --- |

(131)

Diagramoje vaizduojama, kad iki 2022 m., kai bus galima prekiauti pagal Vokietijos ir Austrijos sutartis, Vokietijos ateities sandorių kainos yra mažesnės nei pagal 2015 m. TEA PEA mažų naftos kainų scenarijuje pateiktą kainų prognozę. Tas pats pasakytina apie Vengrijos biržos ateities sandorius, kuriuos galima sudaryti iki 2019 m (51).

51

| (132) | Atsižvelgiant į šiuos argumentus, „Candole“ tyrime tvirtinama, kad pagal ekonominiame tyrime pateiktas ilgalaikes elektros kainų prognozes projektas „Paks II“ būtų nuostolingas, net jeigu būtų vadovaujamasi ekonominiame tyrime nustatytomis veiklos prielaidomis (52). |
| --- | --- |

(132)

Atsižvelgiant į šiuos argumentus, „Candole“ tyrime tvirtinama, kad pagal ekonominiame tyrime pateiktas ilgalaikes elektros kainų prognozes projektas „Paks II“ būtų nuostolingas, net jeigu būtų vadovaujamasi ekonominiame tyrime nustatytomis veiklos prielaidomis (52).

52

„EK“ pareiškimas

„EK“ pareiškimas

| (133) | „EK“ pareiškime išvardijami galimi Komisijos sprendimo pradėti procedūrą trūkumai ir probleminiai Vengrijos ekonominio tyrimo aspektai. Taip pat nurodyta kelių rūšių rizika, su kuria susidurtų projektas. Galiausiai pristatomas B. Felsmann tyrimas kaip kiekybinė projekto „Paks II“ gyvybingumo analizė. Tyrime apskaičiuojama grynoji dabartinė projekto „Paks II“ vertė remiantis veikiančios Pakšo atominės elektrinės veiklos sąnaudomis ir nustatoma, kad pagal daugumą svarstomų scenarijų projektas būtų nuostolingas. |
| --- | --- |

(133)

„EK“ pareiškime išvardijami galimi Komisijos sprendimo pradėti procedūrą trūkumai ir probleminiai Vengrijos ekonominio tyrimo aspektai. Taip pat nurodyta kelių rūšių rizika, su kuria susidurtų projektas. Galiausiai pristatomas B. Felsmann tyrimas kaip kiekybinė projekto „Paks II“ gyvybingumo analizė. Tyrime apskaičiuojama grynoji dabartinė projekto „Paks II“ vertė remiantis veikiančios Pakšo atominės elektrinės veiklos sąnaudomis ir nustatoma, kad pagal daugumą svarstomų scenarijų projektas būtų nuostolingas.

| (134) | Dėl sprendimo pradėti procedūrą „EK“ pareiškime pažymėta, kad kai kurios sąnaudos nėra įtrauktos į sprendime pradėti procedūrą pateiktame vertinime arba į jas atsižvelgiama ne visiškai. Pavyzdžiui, teigiama, kad nėra aišku, kiek IVPS sutarties suma apima galimas papildomas branduolinės saugos sąnaudas ir tinklo plėtros sąnaudos, būtinos integruojant du naujuosius projekto „Paks II“ reaktorius į sistemą arba įrengiant tinkamą aušinimo sistemą. Pareiškime taip pat keliama abejonių, ar teisingai numatytos preliminarių tyrimų, leidimų ir komunikacijos sąnaudos. |
| --- | --- |

(134)

Dėl sprendimo pradėti procedūrą „EK“ pareiškime pažymėta, kad kai kurios sąnaudos nėra įtrauktos į sprendime pradėti procedūrą pateiktame vertinime arba į jas atsižvelgiama ne visiškai. Pavyzdžiui, teigiama, kad nėra aišku, kiek IVPS sutarties suma apima galimas papildomas branduolinės saugos sąnaudas ir tinklo plėtros sąnaudos, būtinos integruojant du naujuosius projekto „Paks II“ reaktorius į sistemą arba įrengiant tinkamą aušinimo sistemą. Pareiškime taip pat keliama abejonių, ar teisingai numatytos preliminarių tyrimų, leidimų ir komunikacijos sąnaudos.

| (135) | Be to, pareiškime teigiama, kad 2,1–2,7 EUR / MWh atliekų ir eksploatacijos nutraukimo sąnaudų skaičiai gali būti pernelyg maži, nes tas skaičius veikiančioje Pakšo atominėje elektrinėje yra 4,5 EUR / MWh. Be to, taip pat pabrėžiamas neigiamas projekto poveikis būsimiems centrines vyriausybės biudžetams ir tai, kaip teigiama, bus nesuderinama su statistikos apskaitos sistema ir Sąjungos skolos mažinimo taisykle (53). Galiausiai pareiškime pabrėžiama korupcijos rizika, pirmiausia sietina su projekto dydžiu ir tiekėjo ir savininko informaciniu pranašumu (54). |
| --- | --- |

(135)

Be to, pareiškime teigiama, kad 2,1–2,7 EUR / MWh atliekų ir eksploatacijos nutraukimo sąnaudų skaičiai gali būti pernelyg maži, nes tas skaičius veikiančioje Pakšo atominėje elektrinėje yra 4,5 EUR / MWh. Be to, taip pat pabrėžiamas neigiamas projekto poveikis būsimiems centrines vyriausybės biudžetams ir tai, kaip teigiama, bus nesuderinama su statistikos apskaitos sistema ir Sąjungos skolos mažinimo taisykle (53). Galiausiai pareiškime pabrėžiama korupcijos rizika, pirmiausia sietina su projekto dydžiu ir tiekėjo ir savininko informaciniu pranašumu (54).

53

54

| (136) | Dėl Vengrijos parengto ekonominio tyrimo pareiškime keliama abejonių dėl skaičiavimuose panaudoto didelio apkrovos koeficiento (92 proc.), ypač kai bus kartu eksploatuojamos Pakšo atominė elektrinė ir Pakšo II atominė elektrinė, per nedidelės paklausos laikotarpius, ir dėl tyrime naudojamų kainų prognozių galiojimo. |
| --- | --- |

(136)

Dėl Vengrijos parengto ekonominio tyrimo pareiškime keliama abejonių dėl skaičiavimuose panaudoto didelio apkrovos koeficiento (92 proc.), ypač kai bus kartu eksploatuojamos Pakšo atominė elektrinė ir Pakšo II atominė elektrinė, per nedidelės paklausos laikotarpius, ir dėl tyrime naudojamų kainų prognozių galiojimo.

| (137) | Dėl įvairių rūšių projekto rizikos „EK“ pareiškime pabrėžiamas galimas projekto vėlavimo ir viršijamų sąnaudų poveikis ir tolesnės valstybės paramos būtinybė per projekto laikotarpį. |
| --- | --- |

(137)

Dėl įvairių rūšių projekto rizikos „EK“ pareiškime pabrėžiamas galimas projekto vėlavimo ir viršijamų sąnaudų poveikis ir tolesnės valstybės paramos būtinybė per projekto laikotarpį.

| (138) | Siekiant pagrįsti nuogąstavimus dėl projekto „Paks II“ gyvybingumo „EK“ pareiškime daroma nuoroda į B. Felsmann tyrimą. Tame tyrime apskaičiuojama grynoji dabartinė projekto „Paks II“ vertė remiantis veikiančios Pakšo atominės elektrinės veiklos sąnaudomis (įskaitant svarbų laikotarpio vidurio kapitalinį elektrinės remontą) ir tam tikrais alternatyviais skaičiais (t. y. 75, 85 ir 92 proc.), taikant panaudojimo rodiklį ir kelias elektros kainų prognozes, grindžiamas viešai paskelbta tarptautinių šaltinių (pvz., JAV energetikos informacijos biuro ir JK nacionalinės energetikos sistemos) informacija. Tyrime nustatyta, kad pagal daugumą svarstomų scenarijų projektas būtų nuostolingas, tad daroma prielaida, jog taikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(138)

Siekiant pagrįsti nuogąstavimus dėl projekto „Paks II“ gyvybingumo „EK“ pareiškime daroma nuoroda į B. Felsmann tyrimą. Tame tyrime apskaičiuojama grynoji dabartinė projekto „Paks II“ vertė remiantis veikiančios Pakšo atominės elektrinės veiklos sąnaudomis (įskaitant svarbų laikotarpio vidurio kapitalinį elektrinės remontą) ir tam tikrais alternatyviais skaičiais (t. y. 75, 85 ir 92 proc.), taikant panaudojimo rodiklį ir kelias elektros kainų prognozes, grindžiamas viešai paskelbta tarptautinių šaltinių (pvz., JAV energetikos informacijos biuro ir JK nacionalinės energetikos sistemos) informacija. Tyrime nustatyta, kad pagal daugumą svarstomų scenarijų projektas būtų nuostolingas, tad daroma prielaida, jog taikoma valstybės pagalba.

Austrijos vyriausybė

Austrijos vyriausybė

| (139) | Austrija teigia, kad atominės elektrinės statyba ir eksploatavimas yra nuostolingi, atsižvelgiant į visas susijusias sąnaudas, kurias reikia internalizuoti taikant principą „teršėjas moka“. Austrijos nuomone, dėl Vengrijos investicijų į „Paks II“ nesilaikoma REIP principo. Austrija tvirtina, jog nėra jokių įrodymų, kad Vengrijos Komisijai pateikti ekonominiai tyrimai atlikti pakankamai kruopščiai arba kad atliekant skaičiavimus naudojamos sąnaudos apima visas įmanomas sąnaudas pagal principą „teršėjas moka“. |
| --- | --- |

(139)

Austrija teigia, kad atominės elektrinės statyba ir eksploatavimas yra nuostolingi, atsižvelgiant į visas susijusias sąnaudas, kurias reikia internalizuoti taikant principą „teršėjas moka“. Austrijos nuomone, dėl Vengrijos investicijų į „Paks II“ nesilaikoma REIP principo. Austrija tvirtina, jog nėra jokių įrodymų, kad Vengrijos Komisijai pateikti ekonominiai tyrimai atlikti pakankamai kruopščiai arba kad atliekant skaičiavimus naudojamos sąnaudos apima visas įmanomas sąnaudas pagal principą „teršėjas moka“.

| (140) | Austrija taip pat teigia, kad tenkinamos likusios valstybės pagalbos buvimo sąlygos. |
| --- | --- |

(140)

Austrija taip pat teigia, kad tenkinamos likusios valstybės pagalbos buvimo sąlygos.

Kitos pastabos dėl pagalbos buvimo

Kitos pastabos dėl pagalbos buvimo

| (141) | „Paks II“ tvirtina, kad sprendime pradėti procedūrą neteisingai naudojama viena kainų prognozės kreivė, ypač atsižvelgiant į ilgą projekto trukmę. Kai kuriose pastabose ji taip pat pažymėjo, kad Komisija neteisingai naudoja veikiančios Pakšo II atominės elektrinės veiklos ir techninės priežiūros sąnaudas (VTP sąnaudas), kad pagrįstų naujųjų III+ kartos 5 ir 6 blokų VTP sąnaudas. „Paks II“ taip pat pabrėžia, kad jos pirminis investavimo sprendimas buvo priimtas pasirašant IVPS sutartį ir kad tas įsipareigojimas buvo priimtas tik dėl kūrimo etapo išlaidų, galutiniai „Paks II“ įsipareigojimai dėl statybos laikotarpio išlaidų bus priimti tam tikru nustatytu laiku ateityje. „Paks II“ tvirtina, kad iki to laiko ateityje, jeigu projekto ekonomika kistų dėl išorės rinkos pokyčių, įmonė gali nuspręsti netęsti projekto, nors tokia galimybė nėra labai tikėtina. „Paks II“ taip pat daro nuorodą į „Rothschild & Co“ Vengrijos vyriausybei parengtą ataskaitą (toliau – „Rothschild“ tyrimas) (55), kurioje daroma išvada, kad VGN intervalas galėtų pasiekti 12 proc., o tai daug daugiau nei 6,7–9 proc. intervalas, kurį sprendime pradėti procedūrą nurodė Komisija. Galiausiai „Paks II“ pažymi, kad Komisijos apskaičiuoti VSKK ir VGN intervalai sutampa, tad galima tikėtis, jog projektas duos atitinkamos naudos. |
| --- | --- |

(141)

„Paks II“ tvirtina, kad sprendime pradėti procedūrą neteisingai naudojama viena kainų prognozės kreivė, ypač atsižvelgiant į ilgą projekto trukmę. Kai kuriose pastabose ji taip pat pažymėjo, kad Komisija neteisingai naudoja veikiančios Pakšo II atominės elektrinės veiklos ir techninės priežiūros sąnaudas (VTP sąnaudas), kad pagrįstų naujųjų III+ kartos 5 ir 6 blokų VTP sąnaudas. „Paks II“ taip pat pabrėžia, kad jos pirminis investavimo sprendimas buvo priimtas pasirašant IVPS sutartį ir kad tas įsipareigojimas buvo priimtas tik dėl kūrimo etapo išlaidų, galutiniai „Paks II“ įsipareigojimai dėl statybos laikotarpio išlaidų bus priimti tam tikru nustatytu laiku ateityje. „Paks II“ tvirtina, kad iki to laiko ateityje, jeigu projekto ekonomika kistų dėl išorės rinkos pokyčių, įmonė gali nuspręsti netęsti projekto, nors tokia galimybė nėra labai tikėtina. „Paks II“ taip pat daro nuorodą į „Rothschild & Co“ Vengrijos vyriausybei parengtą ataskaitą (toliau – „Rothschild“ tyrimas) (55), kurioje daroma išvada, kad VGN intervalas galėtų pasiekti 12 proc., o tai daug daugiau nei 6,7–9 proc. intervalas, kurį sprendime pradėti procedūrą nurodė Komisija. Galiausiai „Paks II“ pažymi, kad Komisijos apskaičiuoti VSKK ir VGN intervalai sutampa, tad galima tikėtis, jog projektas duos atitinkamos naudos.

55

| (142) | „Enersense Group“ daro prielaidą, kad Komisijos naudojama VSKK formulė nėra teisinga, nes Komisija joje naudojo pernelyg konservatyvius koeficientus. Tos įmonės nuomone, tinkamos skolos sąnaudos, kuriomis reikėtų vadovautis nustatant REIP vertinimo VSKK elementą, yra 4,5 proc. nesumokėjus mokesčių, arba 3,6 proc. sumokėjus mokesčius, per tam tikrą laiką atliekant nedideles planines korekcijas. Ji tvirtina, kad, kadangi Rusijos tiekėjas suteikia maždaug 80 proc. sutarties kainos finansavimo, investicijų grąža turėtų būti grindžiama 80 proc. svertu, kad atspindėtų investicijų finansavimo šaltinį, atsižvelgiant į kitas atomines elektrines. „Enersense Group“ tvirtina, kad darant prielaidą, jog kapitalo sąnaudos yra 11 proc., skolos sąnaudos sumokėjus mokesčius yra 3,6 proc. ir taikomas 80 proc. sumažinimas dėl sverto, VSKK turėtų būti 5,1 proc. Be to, jos teigimu, tas skaičius padidėtų iki 6,2 proc., jeigu būtų taikomas sumažinimas remiantis 65 proc. svertu. Darydama išvadą, ji pažymi, kad investicijų grąža būtų gerokai didesnė, jeigu būtų pasirinktos rinkos principais pagrįstos skolos sąnaudos ir sverto koeficientas. |
| --- | --- |

(142)

„Enersense Group“ daro prielaidą, kad Komisijos naudojama VSKK formulė nėra teisinga, nes Komisija joje naudojo pernelyg konservatyvius koeficientus. Tos įmonės nuomone, tinkamos skolos sąnaudos, kuriomis reikėtų vadovautis nustatant REIP vertinimo VSKK elementą, yra 4,5 proc. nesumokėjus mokesčių, arba 3,6 proc. sumokėjus mokesčius, per tam tikrą laiką atliekant nedideles planines korekcijas. Ji tvirtina, kad, kadangi Rusijos tiekėjas suteikia maždaug 80 proc. sutarties kainos finansavimo, investicijų grąža turėtų būti grindžiama 80 proc. svertu, kad atspindėtų investicijų finansavimo šaltinį, atsižvelgiant į kitas atomines elektrines. „Enersense Group“ tvirtina, kad darant prielaidą, jog kapitalo sąnaudos yra 11 proc., skolos sąnaudos sumokėjus mokesčius yra 3,6 proc. ir taikomas 80 proc. sumažinimas dėl sverto, VSKK turėtų būti 5,1 proc. Be to, jos teigimu, tas skaičius padidėtų iki 6,2 proc., jeigu būtų taikomas sumažinimas remiantis 65 proc. svertu. Darydama išvadą, ji pažymi, kad investicijų grąža būtų gerokai didesnė, jeigu būtų pasirinktos rinkos principais pagrįstos skolos sąnaudos ir sverto koeficientas.

| (143) | Suinteresuotosios šalys taip pat pateikė argumentų, kad VSKK gerokai sumažėja prijungus elektrinę prie tinklo, o įmonės vertė padidėja. Taigi elektrinės dalis arba ją visą būtų galima parduoti už kainą, kurią galima palyginti su kitų šiuo metu veikiančių branduolinių įrenginių kaina. Teigiama, kad Komisijos skaičiavimuose sprendime pradėti procedūrą toks investicijų lankstumas neatsispindi. |
| --- | --- |

(143)

Suinteresuotosios šalys taip pat pateikė argumentų, kad VSKK gerokai sumažėja prijungus elektrinę prie tinklo, o įmonės vertė padidėja. Taigi elektrinės dalis arba ją visą būtų galima parduoti už kainą, kurią galima palyginti su kitų šiuo metu veikiančių branduolinių įrenginių kaina. Teigiama, kad Komisijos skaičiavimuose sprendime pradėti procedūrą toks investicijų lankstumas neatsispindi.

| (144) | Komisija taip pat gavo pastabų, kaip svarbu išsamiai įvertinti ir įtraukti alternatyviąsias sąnaudas, susijusias su branduolinės energijos technologijų neįtraukimu į nacionalinį energijos rūšių derinį vykstant svarbiems pokyčiams dabartiniame energijos gamybos pajėgumų portfelyje. Remiantis tomis pastabomis, be „investicijų grąžos“ ar „diskontuoto pinigų srauto“ modelių, svarbu turėti omenyje, kad projektas „Paks II“ yra didelė investicija į egzistuojantį sektorių, kuri turi tikrosios pridėtinės vertės ir nėra tik „portfelinės investicijos“ galimybė arba trumpalaikė spekuliacija. Teigiama, kad tuos aspektus reikia įtraukti ir į Komisijos skaičiavimus, susijusius su projekto gyvybingumu. |
| --- | --- |

(144)

Komisija taip pat gavo pastabų, kaip svarbu išsamiai įvertinti ir įtraukti alternatyviąsias sąnaudas, susijusias su branduolinės energijos technologijų neįtraukimu į nacionalinį energijos rūšių derinį vykstant svarbiems pokyčiams dabartiniame energijos gamybos pajėgumų portfelyje. Remiantis tomis pastabomis, be „investicijų grąžos“ ar „diskontuoto pinigų srauto“ modelių, svarbu turėti omenyje, kad projektas „Paks II“ yra didelė investicija į egzistuojantį sektorių, kuri turi tikrosios pridėtinės vertės ir nėra tik „portfelinės investicijos“ galimybė arba trumpalaikė spekuliacija. Teigiama, kad tuos aspektus reikia įtraukti ir į Komisijos skaičiavimus, susijusius su projekto gyvybingumu.

| (145) | Kelios pastabos susijusios su „Rothschild“ tyrime padaryta išvada, kad projektas gali būti gyvybingas tik rinkos sąlygomis, net jeigu remiamasi labai pesimistiškomis prielaidomis. Kai kas taip pat tvirtina, kad pagrindinės prielaidos dėl būsimų elektros kainų yra gana vidutinės ir kad tikimasi, jog toks kainos po 2025 m. didės. Atsižvelgiant į tai, „Paks II“ neįgytų jokio pranašumo. |
| --- | --- |

(145)

Kelios pastabos susijusios su „Rothschild“ tyrime padaryta išvada, kad projektas gali būti gyvybingas tik rinkos sąlygomis, net jeigu remiamasi labai pesimistiškomis prielaidomis. Kai kas taip pat tvirtina, kad pagrindinės prielaidos dėl būsimų elektros kainų yra gana vidutinės ir kad tikimasi, jog toks kainos po 2025 m. didės. Atsižvelgiant į tai, „Paks II“ neįgytų jokio pranašumo.

| (146) | Pagal kai kurias pastabas tai, kad projektas visiškai įgyvendinamas pagal IVPS susitarimą, daro jį patrauklų bet kokiam rinkos ekonomikos investuotojui, tad Vengrija investuotų rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(146)

Pagal kai kurias pastabas tai, kad projektas visiškai įgyvendinamas pagal IVPS susitarimą, daro jį patrauklų bet kokiam rinkos ekonomikos investuotojui, tad Vengrija investuotų rinkos sąlygomis.

4.2.   PASTABOS DĖL GALIMO PRIEMONĖS SUDERINAMUMO SU VIDAUS RINKA

PASTABOS DĖL GALIMO PRIEMONĖS SUDERINAMUMO SU VIDAUS RINKA

4.2.1.   PASTABOS DĖL BENDROS SVARBOS TIKSLO

| (147) | Austrija, „IG Windkraft“, „Oekostorm AG“ ir kitos trečiosios šalys tvirtina, kad naujų atominių elektrinių statybos ir eksploatavimo subsidijavimas pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį nėra numatytas kaip suderinamas su vidaus rinka. Branduolinė energija nėra nauja, naujoviška ar tvari elektros gamybos technologija, kuri galėtų padėti pasiekti Sąjungos tikslą padidinti iš atsinaujinančių šaltinių gaminamos energijos dalį. Taigi projektui neturėtų būti galima teikti laikinąją paramą, kol jis nepasieks rinkos brandumo. |
| --- | --- |

(147)

Austrija, „IG Windkraft“, „Oekostorm AG“ ir kitos trečiosios šalys tvirtina, kad naujų atominių elektrinių statybos ir eksploatavimo subsidijavimas pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį nėra numatytas kaip suderinamas su vidaus rinka. Branduolinė energija nėra nauja, naujoviška ar tvari elektros gamybos technologija, kuri galėtų padėti pasiekti Sąjungos tikslą padidinti iš atsinaujinančių šaltinių gaminamos energijos dalį. Taigi projektui neturėtų būti galima teikti laikinąją paramą, kol jis nepasieks rinkos brandumo.

| (148) | Austrija tvirtina, kad pagal Euratomo sutarties 2 straipsnio c punktą ir 40 straipsnį negalima skatinti naujų investicijų į branduolinę energiją, kad jos būtų laikomos bendros svarbos tikslu, nes Euratomo sutartis negali būti aiškinama kaip bendros svarbos tikslas, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį. Be to, toks tikslas prieštarautų kitiems Sąjungos tikslams pagal SESV, pirmiausia atsargumo principui pagal 191 straipsnį ir tvarumo principui pagal programą „Horizontas 2020“ (56). |
| --- | --- |

(148)

Austrija tvirtina, kad pagal Euratomo sutarties 2 straipsnio c punktą ir 40 straipsnį negalima skatinti naujų investicijų į branduolinę energiją, kad jos būtų laikomos bendros svarbos tikslu, nes Euratomo sutartis negali būti aiškinama kaip bendros svarbos tikslas, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį. Be to, toks tikslas prieštarautų kitiems Sąjungos tikslams pagal SESV, pirmiausia atsargumo principui pagal 191 straipsnį ir tvarumo principui pagal programą „Horizontas 2020“ (56).

56

| (149) | Remiantis keliomis pastabomis projektas padėtų įgyvendinti visos Europos tikslus, susijusius su branduolinių įrenginių naudojimu ir branduoliniais moksliniais tyrimais, kurie taip pat pripažinti Euratomo sutartyje. |
| --- | --- |

(149)

Remiantis keliomis pastabomis projektas padėtų įgyvendinti visos Europos tikslus, susijusius su branduolinių įrenginių naudojimu ir branduoliniais moksliniais tyrimais, kurie taip pat pripažinti Euratomo sutartyje.

| (150) | Daugelyje pastabų teigiama, jog tai, kad branduolinė energetika būtų švarus, mažai anglies dioksido išskiriantis energijos šaltinis, Komisija turėtų pripažinti kaip bendrą Sąjungos tikslą, kuriuo pateisinamos investicijos. |
| --- | --- |

(150)

Daugelyje pastabų teigiama, jog tai, kad branduolinė energetika būtų švarus, mažai anglies dioksido išskiriantis energijos šaltinis, Komisija turėtų pripažinti kaip bendrą Sąjungos tikslą, kuriuo pateisinamos investicijos.

| (151) | Kai kuriose pastabose daroma nuoroda į SESV 194 straipsnio 2 dalį, pagal kurią valstybės narės gali pasirinkti savo energijos rūšių derinį. Pastabose pažymima, kad Vengrijoje numatytas energijos rūšių derinys įtrauktas į jos Nacionalinę energetikos strategiją ir jį sudaro branduolinė energetika, anglys ir atsinaujinantys energijos šaltiniai. Taip būtų galima pateisinti investicijas. |
| --- | --- |

(151)

Kai kuriose pastabose daroma nuoroda į SESV 194 straipsnio 2 dalį, pagal kurią valstybės narės gali pasirinkti savo energijos rūšių derinį. Pastabose pažymima, kad Vengrijoje numatytas energijos rūšių derinys įtrauktas į jos Nacionalinę energetikos strategiją ir jį sudaro branduolinė energetika, anglys ir atsinaujinantys energijos šaltiniai. Taip būtų galima pateisinti investicijas.

| (152) | Komisija taip pat gavo pastabų, kuriose pažymima, kad branduolinė energetika yra labai ilgalaikis, saugus ir patikimas energijos šaltinis Sąjungos energijos rūšių derinyje. Tose pastabose konstatuojama, kad iš branduolinių šaltinių pagaminta elektra, paprastai esant dideliems pajėgumams (85–90 proc.), galėtų padėti užtikrinti ilgalaikį tiekimo patikimumą. Kitos suinteresuotosios šalys pareiškė, kad dėl didelės būsimosios įrengtosios galios spragos, kurios tikimasi iki 2030 m., kai bus nutraukta veikiančių Pakšo atominės elektrinės blokų eksploatacija, ir dėl priklausomumo nuo elektros importo, projektas galėtų būti idealus būdas užtikrinti Vengrijai tiekimo patikimumą ir sumažinti priklausomumą nuo kuro. |
| --- | --- |

(152)

Komisija taip pat gavo pastabų, kuriose pažymima, kad branduolinė energetika yra labai ilgalaikis, saugus ir patikimas energijos šaltinis Sąjungos energijos rūšių derinyje. Tose pastabose konstatuojama, kad iš branduolinių šaltinių pagaminta elektra, paprastai esant dideliems pajėgumams (85–90 proc.), galėtų padėti užtikrinti ilgalaikį tiekimo patikimumą. Kitos suinteresuotosios šalys pareiškė, kad dėl didelės būsimosios įrengtosios galios spragos, kurios tikimasi iki 2030 m., kai bus nutraukta veikiančių Pakšo atominės elektrinės blokų eksploatacija, ir dėl priklausomumo nuo elektros importo, projektas galėtų būti idealus būdas užtikrinti Vengrijai tiekimo patikimumą ir sumažinti priklausomumą nuo kuro.

| (153) | Komisijai pateikta argumentų, kad užbaigus projektą regione būtų paskatintas augimas, visų pirma, sukuriant darbo vietas. Be to, kai kuriose pastabose pažymima, kad visų dydžių Sąjungos įmonėms atsiveria galimybė dalyvauti įgyvendinant projektą ir taip sustiprinti verslo tiekimo grandinę. Tose pastabose daroma prielaida, kad toks numatomas augimas yra bendros svarbos tikslas, kuriuo būtų galima pateisinti projekto įgyvendinimą. |
| --- | --- |

(153)

Komisijai pateikta argumentų, kad užbaigus projektą regione būtų paskatintas augimas, visų pirma, sukuriant darbo vietas. Be to, kai kuriose pastabose pažymima, kad visų dydžių Sąjungos įmonėms atsiveria galimybė dalyvauti įgyvendinant projektą ir taip sustiprinti verslo tiekimo grandinę. Tose pastabose daroma prielaida, kad toks numatomas augimas yra bendros svarbos tikslas, kuriuo būtų galima pateisinti projekto įgyvendinimą.

4.2.2.   PASTABOS DĖL PRIEMONĖS TINKAMUMO

| (154) | „IG Windkraft“ ir „Energiaklub“ tvirtina, kad priemonė netinkama, atsižvelgiant į projekto išlaidas palyginti su galimomis alternatyvomis, kurių tikslas būtų užpildyti būsimosios įrengtosios galios elektros spragą. Suteikus panašaus dydžio subsidiją būtų galima pagaminti daug didesnį elektros kiekį per metus, jeigu būtų investuojama į kitus elektros šaltinius, kaip antai atsinaujinančių energijos šaltinių technologijas. |
| --- | --- |

(154)

„IG Windkraft“ ir „Energiaklub“ tvirtina, kad priemonė netinkama, atsižvelgiant į projekto išlaidas palyginti su galimomis alternatyvomis, kurių tikslas būtų užpildyti būsimosios įrengtosios galios elektros spragą. Suteikus panašaus dydžio subsidiją būtų galima pagaminti daug didesnį elektros kiekį per metus, jeigu būtų investuojama į kitus elektros šaltinius, kaip antai atsinaujinančių energijos šaltinių technologijas.

4.2.3.   PASTABOS DĖL PRIEMONĖS BŪTINUMO IR SKATINAMOJO POVEIKIO

| (155) | Austrija teigia, kad Komisija neteisingai apibrėžė atitinkamą rinką, kad įvertintų, ar rinka gali būti nepakankama, t. y. branduolinės energetikos rinka Vengrijoje. Austrija tvirtina, kad teisinga atitinkama rinka būtų liberalizuota Sąjungos vidaus elektros rinka. Austrija taip pat teigia, kad elektros gamybos ir tiekimo srityje vidaus elektros rinkos nepakankamumo nėra. Kita vertus, elektros kainos mažėtų, iš dalies dėl pakankamų gamybos pajėgumų. Be to, Vengrija gerai sujungta su kaimyninių valstybių narių tinklais. |
| --- | --- |

(155)

Austrija teigia, kad Komisija neteisingai apibrėžė atitinkamą rinką, kad įvertintų, ar rinka gali būti nepakankama, t. y. branduolinės energetikos rinka Vengrijoje. Austrija tvirtina, kad teisinga atitinkama rinka būtų liberalizuota Sąjungos vidaus elektros rinka. Austrija taip pat teigia, kad elektros gamybos ir tiekimo srityje vidaus elektros rinkos nepakankamumo nėra. Kita vertus, elektros kainos mažėtų, iš dalies dėl pakankamų gamybos pajėgumų. Be to, Vengrija gerai sujungta su kaimyninių valstybių narių tinklais.

| (156) | Austrija ir „IG Windkraft“ tvirtina, kad, jeigu Vengrijai iškiltų tiekimo patikimumo problema, atominės elektrinės gali būti netinkamas sprendimas. Jos teigia, kad labiau tiktų labiau aplinką tausojantys, lankstesni ir pigesni energijos šaltiniai ir maži, decentralizuoti įrenginiai. Austrija taip pat tvirtina, kad atomines elektrines veikia karščio bangos dėl aušinimo reikalavimų ir kad valstybės narės beveik 100 proc. priklauso nuo importuojamų urano rūdų. |
| --- | --- |

(156)

Austrija ir „IG Windkraft“ tvirtina, kad, jeigu Vengrijai iškiltų tiekimo patikimumo problema, atominės elektrinės gali būti netinkamas sprendimas. Jos teigia, kad labiau tiktų labiau aplinką tausojantys, lankstesni ir pigesni energijos šaltiniai ir maži, decentralizuoti įrenginiai. Austrija taip pat tvirtina, kad atomines elektrines veikia karščio bangos dėl aušinimo reikalavimų ir kad valstybės narės beveik 100 proc. priklauso nuo importuojamų urano rūdų.

| (157) | Trečiosios šalys taip pat teigia, kad pati rinka užtikrintų naujų gamybos pajėgumų statybą elektros gamybos sektoriuje. Tai, kad Vengrija priklauso nuo elektros importo, nereikštų rinkos nepakankamumo, visų pirma, tokio, kurio būtų galima atsikratyti pastačius naują atominę elektrinę. Iš pateiktų pastabų matyti, kad pigesnės elektros importas iš kitų valstybių narių yra normalus ir priimtinas veikiančios rinkos poveikis ir nėra rinkos nepakankamumas. Tai tiesiog rodo, kad pagrindinius produktus galima pirkti mažesne rinkos kaina. Remiantis gautomis pastabomis, elektros kainas lemia daugelis veiksnių, įskaitant pagrindinių produktų kainas, pasiūlą ir paklausą. Europoje, visų pirma, mažėjančios elektros kainos būtų reakcija į nuolat per didelius gamybos pajėgumus. Kadangi tai būtų galima laikyti veiksmingai veikiančios rinkos reakcija, norint pateisinti naujų branduolinių pajėgumų statybą negalima teigti, jog rinkos energijos kainų mažėjimas dėl importo būtų rinkos nepakankamumo požymis. |
| --- | --- |

(157)

Trečiosios šalys taip pat teigia, kad pati rinka užtikrintų naujų gamybos pajėgumų statybą elektros gamybos sektoriuje. Tai, kad Vengrija priklauso nuo elektros importo, nereikštų rinkos nepakankamumo, visų pirma, tokio, kurio būtų galima atsikratyti pastačius naują atominę elektrinę. Iš pateiktų pastabų matyti, kad pigesnės elektros importas iš kitų valstybių narių yra normalus ir priimtinas veikiančios rinkos poveikis ir nėra rinkos nepakankamumas. Tai tiesiog rodo, kad pagrindinius produktus galima pirkti mažesne rinkos kaina. Remiantis gautomis pastabomis, elektros kainas lemia daugelis veiksnių, įskaitant pagrindinių produktų kainas, pasiūlą ir paklausą. Europoje, visų pirma, mažėjančios elektros kainos būtų reakcija į nuolat per didelius gamybos pajėgumus. Kadangi tai būtų galima laikyti veiksmingai veikiančios rinkos reakcija, norint pateisinti naujų branduolinių pajėgumų statybą negalima teigti, jog rinkos energijos kainų mažėjimas dėl importo būtų rinkos nepakankamumo požymis.

| (158) | Remiantis gautomis pastabomis, net jeigu elektros gamybos sektoriuje stebimas rinkos nepakankamumas, Vengrija turėtų skaidriai ir nediskriminuojant apsvarstyti daugiau galimybių. |
| --- | --- |

(158)

Remiantis gautomis pastabomis, net jeigu elektros gamybos sektoriuje stebimas rinkos nepakankamumas, Vengrija turėtų skaidriai ir nediskriminuojant apsvarstyti daugiau galimybių.

| (159) | Kitose pastabose pažymima, kad sunkumai, susiję su investicijomis į branduolinę energetiką, įskaitant dideles pirmines kapitalo investicijas ir būtinybę užsitikrinti visuomenės ir politinį pritarimą, puikiai žinomi, bet tų sunkumų pripažinimas nereiškia, kad yra nustatyta, jog branduolinės energijos plėtojimas sietinas su rinkos nepakankamumu. Tose pačiose pastabose pabrėžiama, kad, nors Komisija padarė išvadą, jog „Hinkley Point C“ atveju stebimas rinkos nepakankamumas, nereikėtų daryti prielaidos, kad visos investicijos į branduolinę energetiką galėtų būti daromos tik subsidijuojant arba kad yra pagrindo įtarti bendrą branduolinės rinkos nepakankamumą. |
| --- | --- |

(159)

Kitose pastabose pažymima, kad sunkumai, susiję su investicijomis į branduolinę energetiką, įskaitant dideles pirmines kapitalo investicijas ir būtinybę užsitikrinti visuomenės ir politinį pritarimą, puikiai žinomi, bet tų sunkumų pripažinimas nereiškia, kad yra nustatyta, jog branduolinės energijos plėtojimas sietinas su rinkos nepakankamumu. Tose pačiose pastabose pabrėžiama, kad, nors Komisija padarė išvadą, jog „Hinkley Point C“ atveju stebimas rinkos nepakankamumas, nereikėtų daryti prielaidos, kad visos investicijos į branduolinę energetiką galėtų būti daromos tik subsidijuojant arba kad yra pagrindo įtarti bendrą branduolinės rinkos nepakankamumą.

4.2.4.   PASTABOS DĖL PRIEMONĖS PROPORCINGUMO

| (160) | Austrija tvirtina, kad valstybės pagalba visais atvejais turi būti tik būtiniausia suma. Šiuo atveju, kai siūlomas projektas statomas nerengiant viešųjų pirkimų konkurso, negalima nustatyti, ar bendrosios projekto išlaidos ir yra tik ta būtiniausia suma. |
| --- | --- |

(160)

Austrija tvirtina, kad valstybės pagalba visais atvejais turi būti tik būtiniausia suma. Šiuo atveju, kai siūlomas projektas statomas nerengiant viešųjų pirkimų konkurso, negalima nustatyti, ar bendrosios projekto išlaidos ir yra tik ta būtiniausia suma.

| (161) | „Energiaklub“ tvirtina, kad Vengrijos valdžios institucijos neištyrė būtiniausio finansinės paramos lygio, kurį užtikrinus būtų galima įgyvendinti projektą. Vietoj to Vengrijos valdžios institucijos siekė finansuoti visą projektą, galbūt ir jo veiklos išlaidas. „Energiaklub“ taip pat pabrėžia, kad, remiantis Vengrijos pateiktais skaičiavimais, valstybės pagalba būtų skirta ne tik investicijoms padaryti, bet ir projekto eksploatavimui, o tai galėtų suteikti „Paks II“ pernelyg didelį pranašumą. |
| --- | --- |

(161)

„Energiaklub“ tvirtina, kad Vengrijos valdžios institucijos neištyrė būtiniausio finansinės paramos lygio, kurį užtikrinus būtų galima įgyvendinti projektą. Vietoj to Vengrijos valdžios institucijos siekė finansuoti visą projektą, galbūt ir jo veiklos išlaidas. „Energiaklub“ taip pat pabrėžia, kad, remiantis Vengrijos pateiktais skaičiavimais, valstybės pagalba būtų skirta ne tik investicijoms padaryti, bet ir projekto eksploatavimui, o tai galėtų suteikti „Paks II“ pernelyg didelį pranašumą.

4.2.5.   PASTABOS DĖL PRIEMONĖS POVEIKIO VIDAUS RINKAI

RINKAI

| (162) | Austrija tvirtina, kad valstybės pagalba technologijai, kuri savaime nėra pelninga liberalizuotoje elektros vidaus rinkoje, sukelia pernelyg didelį konkurencijos iškraipymą. Be to, ji gali būti kliūtis naujiems, tvariems ir rentabilesniems rinkos dalyviams patekti į rinką arba gali priversti tuos rinkos dalyvius iš rinkos pasitraukti. Austrija tvirtina, kad atominės elektrinės naudojamos tam, kad būtų dideli bazinės apkrovos pajėgumai, ir tiems pajėgumams teikiama pirmenybė jungiantis prie tinklo, nes atominių elektrinių pajėgumai gali skirtis tik šiek tiek. Nors statybos ir eksploatacijos nutraukimo sąnaudos didelės, veiklos sąnaudos mažos, ir tai leidžia joms įgyti tam tikrą pranašumą. |
| --- | --- |

(162)

Austrija tvirtina, kad valstybės pagalba technologijai, kuri savaime nėra pelninga liberalizuotoje elektros vidaus rinkoje, sukelia pernelyg didelį konkurencijos iškraipymą. Be to, ji gali būti kliūtis naujiems, tvariems ir rentabilesniems rinkos dalyviams patekti į rinką arba gali priversti tuos rinkos dalyvius iš rinkos pasitraukti. Austrija tvirtina, kad atominės elektrinės naudojamos tam, kad būtų dideli bazinės apkrovos pajėgumai, ir tiems pajėgumams teikiama pirmenybė jungiantis prie tinklo, nes atominių elektrinių pajėgumai gali skirtis tik šiek tiek. Nors statybos ir eksploatacijos nutraukimo sąnaudos didelės, veiklos sąnaudos mažos, ir tai leidžia joms įgyti tam tikrą pranašumą.

| (163) | Austrijos valdžios institucijos ir „IG Windkraft“ tvirtina, kad naujų atominių elektrinių statyba suteiktų Pakšo elektrinių operatoriams didelę įtaką rinkoje, padidės rinkos koncentracija ir galbūt bus piktnaudžiaujama dominuojančia padėtimi pagal SESV 102 straipsnį. |
| --- | --- |

(163)

Austrijos valdžios institucijos ir „IG Windkraft“ tvirtina, kad naujų atominių elektrinių statyba suteiktų Pakšo elektrinių operatoriams didelę įtaką rinkoje, padidės rinkos koncentracija ir galbūt bus piktnaudžiaujama dominuojančia padėtimi pagal SESV 102 straipsnį.

| (164) | „MVM Group“ ir „Paks II“ tvirtina, kad „MVM Group“ pardavus 100 proc. „Paks II“ akcijų valstybei tos dvi įmonės tapo visiškai nepriklausomos viena nuo kitos. Jos pabrėžia, kad „MVM Group“ tiesiogiai ar netiesiogiai nekontroliuoja „Paks II“ valdymo ir veiklos. Jos taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad „MVM Group“ ir „Paks II“ yra dvi savarankiškos elektros gamybos įmonės, kaip bet kokie kiti konkurentai, tad nėra pagrindo daryti prielaidą, kad veikla koordinuojama arba kad dvi įmonės yra susijusios. Be to, „MVM Group“ tvirtina, kad į jos pačios strategiją įtrauktos galimos investicijos, kuriomis ateityje gali būti konkuruojama su „Paks II“. |
| --- | --- |

(164)

„MVM Group“ ir „Paks II“ tvirtina, kad „MVM Group“ pardavus 100 proc. „Paks II“ akcijų valstybei tos dvi įmonės tapo visiškai nepriklausomos viena nuo kitos. Jos pabrėžia, kad „MVM Group“ tiesiogiai ar netiesiogiai nekontroliuoja „Paks II“ valdymo ir veiklos. Jos taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad „MVM Group“ ir „Paks II“ yra dvi savarankiškos elektros gamybos įmonės, kaip bet kokie kiti konkurentai, tad nėra pagrindo daryti prielaidą, kad veikla koordinuojama arba kad dvi įmonės yra susijusios. Be to, „MVM Group“ tvirtina, kad į jos pačios strategiją įtrauktos galimos investicijos, kuriomis ateityje gali būti konkuruojama su „Paks II“.

| (165) | „Paks II“ teigia, kad projektu siekiama pakeisti veikiančių keturių Pakšo atominės elektrinės blokų pajėgumus. Tikimasi, kad tų veikiančių blokų eksploatacija bus laipsniškai nutraukta iki ketvirtojo dešimtmečio vidurio, o naujieji 5 ir 6 blokai (projektas „Paks II“) galės pradėti veikti ne anksčiau nei trečiojo dešimtmečio viduryje. „Paks II“ tvirtina, kad dėl to rinkos dalies vertinimai ir pareiškiami dėl dominavimo yra nepagrįsti ir kol kas negali būti nagrinėjami. |
| --- | --- |

(165)

„Paks II“ teigia, kad projektu siekiama pakeisti veikiančių keturių Pakšo atominės elektrinės blokų pajėgumus. Tikimasi, kad tų veikiančių blokų eksploatacija bus laipsniškai nutraukta iki ketvirtojo dešimtmečio vidurio, o naujieji 5 ir 6 blokai (projektas „Paks II“) galės pradėti veikti ne anksčiau nei trečiojo dešimtmečio viduryje. „Paks II“ tvirtina, kad dėl to rinkos dalies vertinimai ir pareiškiami dėl dominavimo yra nepagrįsti ir kol kas negali būti nagrinėjami.

| (166) | Kelios suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad nagrinėtina energijos rinka būtų didesnė nei vienos valstybės teritorija, jeigu yra keli tarptautiniai konkurentai, atsižvelgiant į didelį Vengrijos importuojamą elektros kiekį ir labai gerą šalies sujungimą su kaimyninėmis šalimis. |
| --- | --- |

(166)

Kelios suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad nagrinėtina energijos rinka būtų didesnė nei vienos valstybės teritorija, jeigu yra keli tarptautiniai konkurentai, atsižvelgiant į didelį Vengrijos importuojamą elektros kiekį ir labai gerą šalies sujungimą su kaimyninėmis šalimis.

| (167) | Kai kurios šalys aiškiai teigia, kad projektas galėtų turėti mažėjimą lemiantį poveikį regiono elektros rinkoms, kaip antai Vokietijai, kurioje numatoma, kad iki 2025 m. metinė bazinės apkrovos kaina sumažės maždaug 0,6 proc., iki 2030 m. – maždaug 1,1 proc. ir iki 2040 m. – maždaug 1,2 proc. Kita vertus, kai kurios šalys taip pat teigia, kad atsinaujinančios energijos įrenginiai Vokietijoje gautų mažesnes įplaukas dėl naujųjų Pakšo II elektrinės reaktorių ir kad padidėtų našta mokesčių mokėtojams finansuojant Vokietijos atsinaujinančios energijos pagalbos schemas, o „pilkosios“ elektros tiekėjai iki 2030 m. galėtų sutaupyti iki 1,02 proc. |
| --- | --- |

(167)

Kai kurios šalys aiškiai teigia, kad projektas galėtų turėti mažėjimą lemiantį poveikį regiono elektros rinkoms, kaip antai Vokietijai, kurioje numatoma, kad iki 2025 m. metinė bazinės apkrovos kaina sumažės maždaug 0,6 proc., iki 2030 m. – maždaug 1,1 proc. ir iki 2040 m. – maždaug 1,2 proc. Kita vertus, kai kurios šalys taip pat teigia, kad atsinaujinančios energijos įrenginiai Vokietijoje gautų mažesnes įplaukas dėl naujųjų Pakšo II elektrinės reaktorių ir kad padidėtų našta mokesčių mokėtojams finansuojant Vokietijos atsinaujinančios energijos pagalbos schemas, o „pilkosios“ elektros tiekėjai iki 2030 m. galėtų sutaupyti iki 1,02 proc.

4.3.   PAPILDOMOS SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

PAPILDOMOS SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (168) | Kai kuriose pastabose pabrėžiama, kad Vengrijoje visuomenė nebuvo informuota apie visus su projektu susijusius aspektus. Taip pat teigiama, kad sprendimas dėl „Paks II“ techniniu požiūriu nepagrįstas, nes nebuvo jokių parengiamųjų tyrimų, kaip vienodo masto investicijos į veiksmingo energijos vartojimo priemones ir atsinaujinančius energijos šaltinius padėtų užtikrinti tiekimo patikimumą. Tad tų pastabų autoriai pažymi, kad, atsižvelgiant į tai, kad plačioji visuomenė ir specialistai aktyviai nedalyvauja, projektas neturėtų būti vykdomas. |
| --- | --- |

(168)

Kai kuriose pastabose pabrėžiama, kad Vengrijoje visuomenė nebuvo informuota apie visus su projektu susijusius aspektus. Taip pat teigiama, kad sprendimas dėl „Paks II“ techniniu požiūriu nepagrįstas, nes nebuvo jokių parengiamųjų tyrimų, kaip vienodo masto investicijos į veiksmingo energijos vartojimo priemones ir atsinaujinančius energijos šaltinius padėtų užtikrinti tiekimo patikimumą. Tad tų pastabų autoriai pažymi, kad, atsižvelgiant į tai, kad plačioji visuomenė ir specialistai aktyviai nedalyvauja, projektas neturėtų būti vykdomas.

| (169) | Tam tikrose pastabose atkreipiamas dėmesys į galimą atominių elektrinių pavojingumą. Kai kuriose pastabose išreiškiamas susirūpinimas dėl Vengrijos ir „Paks II“ gebėjimo susitvarkyti su branduolinės saugos incidentais, įskaitant saugų branduolinių atliekų tvarkymą. |
| --- | --- |

(169)

Tam tikrose pastabose atkreipiamas dėmesys į galimą atominių elektrinių pavojingumą. Kai kuriose pastabose išreiškiamas susirūpinimas dėl Vengrijos ir „Paks II“ gebėjimo susitvarkyti su branduolinės saugos incidentais, įskaitant saugų branduolinių atliekų tvarkymą.

| (170) | Kai kuriose pastabose pabrėžiama, kad skiriant naujųjų gamybos įrenginių statytoją nebuvo surengtas viešųjų pirkimų konkursas, o tai, jų nuomone, prieštarauja Sąjungos teisės nuostatoms. Be to, Europos Parlamento narys B. Jávor teigia, kad priemonei savaime būdingas numanomas Sąjungos viešųjų pirkimų taisyklių pažeidimas, nes, jo nuomone, Rusija nebūtų suteikusi Vengrijai paskolos projektui „Paks II“ neužtikrinusi „Rosatom“ investicijų apeinant Sąjungos viešųjų pirkimų taisykles. Jis daro išvadą, kad vertinimo, ar Rusijos paskolos naudojimas yra neteisėta valstybės pagalba, negalima atskirti nuo viešųjų pirkimų taisyklių vengimo, jie savaime susiję ir jų poveikį derėtų vertinti kartu. |
| --- | --- |

(170)

Kai kuriose pastabose pabrėžiama, kad skiriant naujųjų gamybos įrenginių statytoją nebuvo surengtas viešųjų pirkimų konkursas, o tai, jų nuomone, prieštarauja Sąjungos teisės nuostatoms. Be to, Europos Parlamento narys B. Jávor teigia, kad priemonei savaime būdingas numanomas Sąjungos viešųjų pirkimų taisyklių pažeidimas, nes, jo nuomone, Rusija nebūtų suteikusi Vengrijai paskolos projektui „Paks II“ neužtikrinusi „Rosatom“ investicijų apeinant Sąjungos viešųjų pirkimų taisykles. Jis daro išvadą, kad vertinimo, ar Rusijos paskolos naudojimas yra neteisėta valstybės pagalba, negalima atskirti nuo viešųjų pirkimų taisyklių vengimo, jie savaime susiję ir jų poveikį derėtų vertinti kartu.

| (171) | Pateiktos kelios pastabos prieštaraujant tam, kad projektas būtų įgyvendinamas naudojant Rusijos paskolą. Teigiama, kad tai paskatintų kuro ir finansinę priklausomybę ir būtų prieštaraujama ES energijos saugumo strategijai, nes Sąjungos rinkos dalyviams būtų kliudoma dalyvauti plėtojant Sąjungos energetikos tinklą ir infrastruktūrą. |
| --- | --- |

(171)

Pateiktos kelios pastabos prieštaraujant tam, kad projektas būtų įgyvendinamas naudojant Rusijos paskolą. Teigiama, kad tai paskatintų kuro ir finansinę priklausomybę ir būtų prieštaraujama ES energijos saugumo strategijai, nes Sąjungos rinkos dalyviams būtų kliudoma dalyvauti plėtojant Sąjungos energetikos tinklą ir infrastruktūrą.

| (172) | Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtina, kad Vengrijai nusprendus, jog ateityje jai reikės naujų elektros gamybos pajėgumų, ji turėjo laikytis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/72/EB (57) 8 straipsnio. Šiuo atveju nebuvo jokios viešųjų pirkimų procedūros arba lygiavertės procedūros, kad nauji pajėgumai būtų numatyti skaidriai ir nediskriminuojant. Taigi, jų požiūriu, investuojant į „Paks II“ galėtų būti pažeidžiama Sąjungos teisė. |
| --- | --- |

(172)

Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtina, kad Vengrijai nusprendus, jog ateityje jai reikės naujų elektros gamybos pajėgumų, ji turėjo laikytis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/72/EB (57) 8 straipsnio. Šiuo atveju nebuvo jokios viešųjų pirkimų procedūros arba lygiavertės procedūros, kad nauji pajėgumai būtų numatyti skaidriai ir nediskriminuojant. Taigi, jų požiūriu, investuojant į „Paks II“ galėtų būti pažeidžiama Sąjungos teisė.

57

| (173) | Kai kurios šalys tvirtina, kad valstybės pagalba negali būti skiriama atvejais, kai ją suteikus teršėjas būtų atleidžiamas nuo pareigos mokėti už tą taršą, kaip numatyta Bendrijos valstybės pagalbos aplinkos apsaugai gairėse (58). |
| --- | --- |

(173)

Kai kurios šalys tvirtina, kad valstybės pagalba negali būti skiriama atvejais, kai ją suteikus teršėjas būtų atleidžiamas nuo pareigos mokėti už tą taršą, kaip numatyta Bendrijos valstybės pagalbos aplinkos apsaugai gairėse (58).

58

4.4.   VENGRIJOS ATSILIEPIMAS Į SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABAS

VENGRIJOS ATSILIEPIMAS Į SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABAS

| (174) | 2016 m. balandžio 8 d. Vengrija pateikė atsiliepimą į trečiųjų šalių pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl valstybės pagalbos (toliau – atsiliepimas į trečiųjų šalių pastabas). |
| --- | --- |

(174)

2016 m. balandžio 8 d. Vengrija pateikė atsiliepimą į trečiųjų šalių pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl valstybės pagalbos (toliau – atsiliepimas į trečiųjų šalių pastabas).

| (175) | Visų pirma, Vengrija visiškai nepritaria pastaboms, kurias pateikė Austrijos vyriausybė, „Greenpeace Energy“, „Energiaklub“ ir Europos Parlamento narys Benedek Jávor ir kuriose įvairios trečiosios šalys tvirtina, kad į Vengrijos analizę nėra įtrauktos sąnaudos, susijusios su saugos ir aplinkosaugos reglamentavimu, skolos finansavimu, draudimu, sauga, atliekų šalinimu, eksploatacijos nutraukimu, perdavimo jungtimis ir investicijomis į modernizavimą, ir tvirtina, kad tos šalys netinkamai informuotos ir kad jų pareiškimai nepagrįsti. |
| --- | --- |

(175)

Visų pirma, Vengrija visiškai nepritaria pastaboms, kurias pateikė Austrijos vyriausybė, „Greenpeace Energy“, „Energiaklub“ ir Europos Parlamento narys Benedek Jávor ir kuriose įvairios trečiosios šalys tvirtina, kad į Vengrijos analizę nėra įtrauktos sąnaudos, susijusios su saugos ir aplinkosaugos reglamentavimu, skolos finansavimu, draudimu, sauga, atliekų šalinimu, eksploatacijos nutraukimu, perdavimo jungtimis ir investicijomis į modernizavimą, ir tvirtina, kad tos šalys netinkamai informuotos ir kad jų pareiškimai nepagrįsti.

| (176) | Atsiliepime išsamiai prieštaraujama Europos Parlamento nario Benedek Jávor pateiktoms pastaboms. Visų pirma, Vengrija pažymi, kad:






  — | į IVPS sutartį įtrauktos visų būtinų saugos investicijų sąnaudos, |
| --- | --- | --- |

(176)

Atsiliepime išsamiai prieštaraujama Europos Parlamento nario Benedek Jávor pateiktoms pastaboms. Visų pirma, Vengrija pažymi, kad:

—

į IVPS sutartį įtrauktos visų būtinų saugos investicijų sąnaudos,

| — | tiesioginio aušinimo sistemos pasirinkimas pagrindžiamas projekto poveikio aplinkai vertinimu, |
| --- | --- |

—

tiesioginio aušinimo sistemos pasirinkimas pagrindžiamas projekto poveikio aplinkai vertinimu,

| — | su atliekų tvarkymu ir eksploatacijos nutraukimu susijusias sąnaudas apskaičiavo Radioaktyviųjų atliekų tvarkymo agentūra remdamasi 1996 m. Įstatymu CXVI dėl atominės energetikos, |
| --- | --- |

—

su atliekų tvarkymu ir eksploatacijos nutraukimu susijusias sąnaudas apskaičiavo Radioaktyviųjų atliekų tvarkymo agentūra remdamasi 1996 m. Įstatymu CXVI dėl atominės energetikos,

| — | į projekto finansinę analizę įtrauktos su „Paks II“ prijungimu prie tinklo susijusios sąnaudos, |
| --- | --- |

—

į projekto finansinę analizę įtrauktos su „Paks II“ prijungimu prie tinklo susijusios sąnaudos,

| — | per nedidelės paklausos laikotarpį nesumažės nei Pakšo atominės elektrinės, nei Pakšo II atominės elektrinės veikla, nes Pakšo II įrenginiais turėtų būti pakeisti senesni ir veikiantys gamybos pajėgumai, kurių eksploatacija bus laipsniškai nutraukta, |
| --- | --- |

—

per nedidelės paklausos laikotarpį nesumažės nei Pakšo atominės elektrinės, nei Pakšo II atominės elektrinės veikla, nes Pakšo II įrenginiais turėtų būti pakeisti senesni ir veikiantys gamybos pajėgumai, kurių eksploatacija bus laipsniškai nutraukta,

| — | kadangi tai III+ kartos moderni technologija, galima saugiai daryti prielaidą, jog panaudojimas per projekto „Paks II“ laikotarpį bus gana didelis (90 proc. ir daugiau), |
| --- | --- |

—

kadangi tai III+ kartos moderni technologija, galima saugiai daryti prielaidą, jog panaudojimas per projekto „Paks II“ laikotarpį bus gana didelis (90 proc. ir daugiau),

| — | 60 metų veikimo laikotarpis plačiai pripažįstamas tarptautiniu lygmeniu, nes tai standartinis numatomas laikotarpis net ir prastesnėms III kartos jėgainėms, |
| --- | --- |

—

60 metų veikimo laikotarpis plačiai pripažįstamas tarptautiniu lygmeniu, nes tai standartinis numatomas laikotarpis net ir prastesnėms III kartos jėgainėms,

| — | projektas yra neutralus PVM požiūriu ir, kadangi daug paslaugų teiks ES įsisteigę tiekėjai, muitų prielaidos / skaičiavimai nėra teisingi. |
| --- | --- |

—

projektas yra neutralus PVM požiūriu ir, kadangi daug paslaugų teiks ES įsisteigę tiekėjai, muitų prielaidos / skaičiavimai nėra teisingi.

| (177) | Vengrija teigia, kad atliko išsamią jautrumo analizę, kad apsvarstytų prielaidų ir kintamųjų, kaip antai jėgainės veikimo laikotarpio, VTP sąnaudų, atliekų tvarkymo ir eksploatacijos nutraukimo sąnaudų, apkrovos koeficientų, makroekonominių veiksnių (užsienio valiutų keitimo ir infliacijos), įvairių rinkos kainų scenarijų, vėlavimo ir kt., poveikį nagrinėjamoms sąlygoms, ir tokia jautrumo analize visiškai patvirtinama jos išvada, kad priemonė nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(177)

Vengrija teigia, kad atliko išsamią jautrumo analizę, kad apsvarstytų prielaidų ir kintamųjų, kaip antai jėgainės veikimo laikotarpio, VTP sąnaudų, atliekų tvarkymo ir eksploatacijos nutraukimo sąnaudų, apkrovos koeficientų, makroekonominių veiksnių (užsienio valiutų keitimo ir infliacijos), įvairių rinkos kainų scenarijų, vėlavimo ir kt., poveikį nagrinėjamoms sąlygoms, ir tokia jautrumo analize visiškai patvirtinama jos išvada, kad priemonė nėra valstybės pagalba.

| (178) | Kalbant apie pastabas, gautas dėl galimo priemonės suderinamumo, Vengrija pakartoja kelis argumentus, pateiktus dėl laisvo pasirinkimo ir energijos gamybos rūšių derinio įvairinimo, poreikio sukurti pakeičiamus pajėgumus, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, darbo vietų kūrimo, įperkamumo ir deklaruoto didinamojo poveikio. |
| --- | --- |

(178)

Kalbant apie pastabas, gautas dėl galimo priemonės suderinamumo, Vengrija pakartoja kelis argumentus, pateiktus dėl laisvo pasirinkimo ir energijos gamybos rūšių derinio įvairinimo, poreikio sukurti pakeičiamus pajėgumus, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, darbo vietų kūrimo, įperkamumo ir deklaruoto didinamojo poveikio.

| (179) | Vengrija tvirtina, kad Austrijos vyriausybės argumentas, kad Euratomo sutarties tikslas, susijęs su „branduolinės energijos plėtra Bendrijoje“, „jau pasiektas ir negali būti naudojamas siekiant pagrįsti bendros svarbos tikslo sumetimus, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį, nes Europoje pastatyta daug techniškai pažangių atominių elektrinių“, yra klaidingas. Teikiant tokį argumentą, Vengrijos nuomone, branduolinės energijos gamybos plėtojimo tikslas painiojamas su technologijų sąvoka, kurios negalima laikyti statiška. Vengrija tvirtina, kad Euratomo sutartis ir toliau yra Sąjungos konstitucinės sąrangos dalis ir kad ji nebuvo panaikinta. Galiausiai Vengrija pabrėžia, kad Austrija ir „Greenpeace“ nepaminėjo jokių jurisprudencijos pavyzdžių, iš kurių būtų matyti, kad bendros svarbos tikslai yra būtinai baigtiniai arba ribotos trukmės. |
| --- | --- |

(179)

Vengrija tvirtina, kad Austrijos vyriausybės argumentas, kad Euratomo sutarties tikslas, susijęs su „branduolinės energijos plėtra Bendrijoje“, „jau pasiektas ir negali būti naudojamas siekiant pagrįsti bendros svarbos tikslo sumetimus, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį, nes Europoje pastatyta daug techniškai pažangių atominių elektrinių“, yra klaidingas. Teikiant tokį argumentą, Vengrijos nuomone, branduolinės energijos gamybos plėtojimo tikslas painiojamas su technologijų sąvoka, kurios negalima laikyti statiška. Vengrija tvirtina, kad Euratomo sutartis ir toliau yra Sąjungos konstitucinės sąrangos dalis ir kad ji nebuvo panaikinta. Galiausiai Vengrija pabrėžia, kad Austrija ir „Greenpeace“ nepaminėjo jokių jurisprudencijos pavyzdžių, iš kurių būtų matyti, kad bendros svarbos tikslai yra būtinai baigtiniai arba ribotos trukmės.

| (180) | Kalbant apie energijos rūšių derinio įvairinimą, Vengrija atmeta Austrijos ir Austrijos vėjo energijos asociacijos teiginius dėl visos Sąjungos priklausomumo nuo urano ir pabrėžia, kad yra didelė įvairovė ir uraną galima gauti iš svarbių neišnaudotų šaltinių. Ji taip pat teigia, kad pats faktas, kad išteklius yra baigtinis, nereiškia, jog jo naudojimas nėra tvarus, ir atsako į energetikos ekonomikos specialistės Loretos Stankevičiūtės komentarus, išsakytus Tarptautinės atominės energetikos agentūros (TATENA) (59) vardu, pagal kurias „atominė energija palyginti geresnė nei kitos rūšys pagal daugelį tvarumo rodiklių“. |
| --- | --- |

(180)

Kalbant apie energijos rūšių derinio įvairinimą, Vengrija atmeta Austrijos ir Austrijos vėjo energijos asociacijos teiginius dėl visos Sąjungos priklausomumo nuo urano ir pabrėžia, kad yra didelė įvairovė ir uraną galima gauti iš svarbių neišnaudotų šaltinių. Ji taip pat teigia, kad pats faktas, kad išteklius yra baigtinis, nereiškia, jog jo naudojimas nėra tvarus, ir atsako į energetikos ekonomikos specialistės Loretos Stankevičiūtės komentarus, išsakytus Tarptautinės atominės energetikos agentūros (TATENA) (59) vardu, pagal kurias „atominė energija palyginti geresnė nei kitos rūšys pagal daugelį tvarumo rodiklių“.

59

| (181) | Vengrija pabrėžia, kad kai kurie argumentai, pateikti dėl būtinybės mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro naudojant branduolinės energijos šaltinius, yra pagrįsti, nes atsinaujinančių energijos šaltinių technologijos brangiai kainuoja ir neužtikrina nepertraukiamos energijos gamybos. Ji taip pat teigia, kad fiksuoti atsinaujinančios energijos subsidijų tarifai neatitinka laisvosios rinkos sąlygų, ir cituoja „Greenpeace“, kuri pažymėjo, kad fiksuotų elektros pirkimo kainų susitarimai būtų mažiau naudingi mažų rinkos kainų scenarijų atveju, bet „Paks II“ parduotų savo elektrą kitais būdais. |
| --- | --- |

(181)

Vengrija pabrėžia, kad kai kurie argumentai, pateikti dėl būtinybės mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro naudojant branduolinės energijos šaltinius, yra pagrįsti, nes atsinaujinančių energijos šaltinių technologijos brangiai kainuoja ir neužtikrina nepertraukiamos energijos gamybos. Ji taip pat teigia, kad fiksuoti atsinaujinančios energijos subsidijų tarifai neatitinka laisvosios rinkos sąlygų, ir cituoja „Greenpeace“, kuri pažymėjo, kad fiksuotų elektros pirkimo kainų susitarimai būtų mažiau naudingi mažų rinkos kainų scenarijų atveju, bet „Paks II“ parduotų savo elektrą kitais būdais.

| (182) | Vengrija cituoja kelis šaltinius, kurie teigia, kad priemonė nesukeltų nepagrįsto konkurencijos iškraipymo, ir pabrėžia, kad Komisija neturi abejonių dėl priemonės suderinamumo su vidaus rinka (kaip tvirtina „Greenpeace“), bet jų kyla dėl pagalbos buvimo. |
| --- | --- |

(182)

Vengrija cituoja kelis šaltinius, kurie teigia, kad priemonė nesukeltų nepagrįsto konkurencijos iškraipymo, ir pabrėžia, kad Komisija neturi abejonių dėl priemonės suderinamumo su vidaus rinka (kaip tvirtina „Greenpeace“), bet jų kyla dėl pagalbos buvimo.

| (183) | Tuo pačiu klausimu (dėl galimo konkurencijos iškraipymo) Vengrija atmeta „Greenpeace“ argumentus, kad bus nustatytas fiksuotas tarifas (panašiai, kaip projekto „Hinkley Point C“ atveju) siekiant ilgalaikėje perspektyvoje paremti „Paks II“ veikimą. |
| --- | --- |

(183)

Tuo pačiu klausimu (dėl galimo konkurencijos iškraipymo) Vengrija atmeta „Greenpeace“ argumentus, kad bus nustatytas fiksuotas tarifas (panašiai, kaip projekto „Hinkley Point C“ atveju) siekiant ilgalaikėje perspektyvoje paremti „Paks II“ veikimą.

| (184) | Vengrija prieštarauja pastaboms, kuriose teigiama, kad projektas išstumtų investicijas į atsinaujinančius energijos šaltinius Vengrijoje ir kaimyninėse šalyse. Ji tvirtina, kad nacionalinėje energetikos strategijoje atsinaujinantys energijos šaltiniai numatomi kartu branduoline energetika ir kad būsimosios įrengtosios galios spragų negalima užpildyti vien tik atomine energija. Taigi sukūrus papildomus branduolinės energetikos pajėgumus nebūtų užkirstas kelias atsinaujinančių energijos šaltinių plėtrai. Vengrija pažymi, kad „Greenpeace“ pastabose pateiktoje „Energy Brainpool“ rinkos analizėje daroma prielaida, kad atsinaujinantys energijos šaltiniai bus naudojami laikantis Vengrijos nacionalinio atsinaujinančių energijos šaltinių tikslo. |
| --- | --- |

(184)

Vengrija prieštarauja pastaboms, kuriose teigiama, kad projektas išstumtų investicijas į atsinaujinančius energijos šaltinius Vengrijoje ir kaimyninėse šalyse. Ji tvirtina, kad nacionalinėje energetikos strategijoje atsinaujinantys energijos šaltiniai numatomi kartu branduoline energetika ir kad būsimosios įrengtosios galios spragų negalima užpildyti vien tik atomine energija. Taigi sukūrus papildomus branduolinės energetikos pajėgumus nebūtų užkirstas kelias atsinaujinančių energijos šaltinių plėtrai. Vengrija pažymi, kad „Greenpeace“ pastabose pateiktoje „Energy Brainpool“ rinkos analizėje daroma prielaida, kad atsinaujinantys energijos šaltiniai bus naudojami laikantis Vengrijos nacionalinio atsinaujinančių energijos šaltinių tikslo.

| (185) | Vengrija pakartoja „MVM Group“ nuomonę, kad nėra planuojamas joks „MVM Group“ ir „Paks II“ susijungimas, tad nebus jokios rinkos koncentracijos. Ji taip pat pakartoja „MVM Group“ pareiškimą, kad į jos verslo strategiją įtrauktos galimos investicijos, kuriomis ateityje gali būti konkuruojama su „Paks II“. |
| --- | --- |

(185)

Vengrija pakartoja „MVM Group“ nuomonę, kad nėra planuojamas joks „MVM Group“ ir „Paks II“ susijungimas, tad nebus jokios rinkos koncentracijos. Ji taip pat pakartoja „MVM Group“ pareiškimą, kad į jos verslo strategiją įtrauktos galimos investicijos, kuriomis ateityje gali būti konkuruojama su „Paks II“.

| (186) | Vengrija taip pat pakartoja pastabas, kad dėl aukšto sujungimo lygio nagrinėtina rinka turėtų būti didesnė nei Vengrijos valstybė. Atsižvelgiant į tai, priemonės poveikis būtų nedidelis. Vengrija taip pat nepritaria „Energy Brainpool“ atliktos analizės (kuri buvo parengta „Greenpeace“ vardu) metodikai dėl galimo projekto poveikio regiono elektros rinkoms, kaip antai Vokietijai. Ji teigia, kad taikomas požiūris susijęs su projekto poveikio vertinimu tik vidaus kontekste, neatsižvelgiant į vaidmenį, kurį atlieka energijos importas į Vengriją, ir ekstrapoliuojant tai į Vokietiją laikantis numanomos prielaidos, jog poveikis Vokietijos elektros rinkai būtų toks pat, kaip Vengrijos rinkai. Vengrija taip pat teigia, kad analizė yra klaidinga, nes joje daroma prielaida dėl esamo sujungimo lygio ir neatsižvelgiama į paskesnį sujungimą, kuris yra vienas iš Sąjungos tikslų. |
| --- | --- |

(186)

Vengrija taip pat pakartoja pastabas, kad dėl aukšto sujungimo lygio nagrinėtina rinka turėtų būti didesnė nei Vengrijos valstybė. Atsižvelgiant į tai, priemonės poveikis būtų nedidelis. Vengrija taip pat nepritaria „Energy Brainpool“ atliktos analizės (kuri buvo parengta „Greenpeace“ vardu) metodikai dėl galimo projekto poveikio regiono elektros rinkoms, kaip antai Vokietijai. Ji teigia, kad taikomas požiūris susijęs su projekto poveikio vertinimu tik vidaus kontekste, neatsižvelgiant į vaidmenį, kurį atlieka energijos importas į Vengriją, ir ekstrapoliuojant tai į Vokietiją laikantis numanomos prielaidos, jog poveikis Vokietijos elektros rinkai būtų toks pat, kaip Vengrijos rinkai. Vengrija taip pat teigia, kad analizė yra klaidinga, nes joje daroma prielaida dėl esamo sujungimo lygio ir neatsižvelgiama į paskesnį sujungimą, kuris yra vienas iš Sąjungos tikslų.

| (187) | Kalbant apie pastabas dėl saugos problemų, Vengrija tvirtina, kad šalyje yra pakankamai žinių ir patirties eksploatuojant veikiančius keturis branduolinius blokus. Ji taip pat pažymi, kad Vengrijos atominės energijos tarnyba (išduodanti licencijas branduoliniams įrenginiams) jau puikiai pažįsta VVER technologiją ir yra parengusi dvejų metų vidaus mokymo programą šios technologijos srityje. Programoje dalyvauja reguliavimo institucijos nariai, turintys didelę akademinę ir praktinę patirtį šioje srityje, kurie apmoko naujus darbuotojus ir užtikrina profesinį darbuotojų tobulėjimą atliekant užduotis ir pareigas, vykdytinas reguliavimo institucijoje. |
| --- | --- |

(187)

Kalbant apie pastabas dėl saugos problemų, Vengrija tvirtina, kad šalyje yra pakankamai žinių ir patirties eksploatuojant veikiančius keturis branduolinius blokus. Ji taip pat pažymi, kad Vengrijos atominės energijos tarnyba (išduodanti licencijas branduoliniams įrenginiams) jau puikiai pažįsta VVER technologiją ir yra parengusi dvejų metų vidaus mokymo programą šios technologijos srityje. Programoje dalyvauja reguliavimo institucijos nariai, turintys didelę akademinę ir praktinę patirtį šioje srityje, kurie apmoko naujus darbuotojus ir užtikrina profesinį darbuotojų tobulėjimą atliekant užduotis ir pareigas, vykdytinas reguliavimo institucijoje.

| (188) | Be to, Vengrija pabrėžia, kad ir aplinkos apsaugos institucija, ir reguliavimo institucija viena nuo kitos nepriklauso, o tai užtikrina pagrįstą ir objektyvią saugos sistemą. Vengrija taip pat pažymi, kad svarbūs techniniai projekto reikalavimai dėl branduolinės saugos parengti kartu taikant Vengrijos teisės aktus, Europos komunalinių paslaugų reikalavimus, TATENA ir Vakarų Europos branduolinio reguliavimo institucijų asociacijos saugos rekomendacijas ir remiantis ankstesne patirtimi, susijusia su avarija Fukušimoje. |
| --- | --- |

(188)

Be to, Vengrija pabrėžia, kad ir aplinkos apsaugos institucija, ir reguliavimo institucija viena nuo kitos nepriklauso, o tai užtikrina pagrįstą ir objektyvią saugos sistemą. Vengrija taip pat pažymi, kad svarbūs techniniai projekto reikalavimai dėl branduolinės saugos parengti kartu taikant Vengrijos teisės aktus, Europos komunalinių paslaugų reikalavimus, TATENA ir Vakarų Europos branduolinio reguliavimo institucijų asociacijos saugos rekomendacijas ir remiantis ankstesne patirtimi, susijusia su avarija Fukušimoje.

| (189) | Atsiliepdama į pastabas dėl akivaizdaus skaidrumo trūkumo rengiant projektą, Vengrija paaiškino, kad skaidrumą užtikrino taikydama parlamentinę sprendimų priėmimo tvarką. Pagal tą parlamentinę tvarką užtikrinama, kad visos suinteresuotosios šalys ir valdžios institucijos, įskaitant Komisiją, galėtų susipažinti su visa svarbia informacija. Laikantis tos tvarkos paskelbtos visos nepriklausomų ekspertų ataskaitos, įskaitant projekto ekonominę analizę, ir visa poveikio aplinkai vertinimo medžiaga buvo pateikta daugeliu kalbų. |
| --- | --- |

(189)

Atsiliepdama į pastabas dėl akivaizdaus skaidrumo trūkumo rengiant projektą, Vengrija paaiškino, kad skaidrumą užtikrino taikydama parlamentinę sprendimų priėmimo tvarką. Pagal tą parlamentinę tvarką užtikrinama, kad visos suinteresuotosios šalys ir valdžios institucijos, įskaitant Komisiją, galėtų susipažinti su visa svarbia informacija. Laikantis tos tvarkos paskelbtos visos nepriklausomų ekspertų ataskaitos, įskaitant projekto ekonominę analizę, ir visa poveikio aplinkai vertinimo medžiaga buvo pateikta daugeliu kalbų.

| (190) | Vengrija taip pat mini viešas konsultacijas, kurias 2015 m. kovo 17 d.–gegužės 4 d. vykdė už projektą atsakingas vyriausybės komisaras, dėl galimo Pakšo II atominės elektrinės statybos ir eksploatacijos poveikio aplinkai. Vengrija taip pat pranešė apie projektą visoms kaimyninėms (ES ir ne ES) trečiosioms šalims ir keliose šalyse dėl šio projekto organizavo devynias viešas konsultacijas. |
| --- | --- |

(190)

Vengrija taip pat mini viešas konsultacijas, kurias 2015 m. kovo 17 d.–gegužės 4 d. vykdė už projektą atsakingas vyriausybės komisaras, dėl galimo Pakšo II atominės elektrinės statybos ir eksploatacijos poveikio aplinkai. Vengrija taip pat pranešė apie projektą visoms kaimyninėms (ES ir ne ES) trečiosioms šalims ir keliose šalyse dėl šio projekto organizavo devynias viešas konsultacijas.

| (191) | Kalbant apie pastabas, kuriose teigiama, kad įgyvendinus projektą bus pažeista Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES (60) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES (61), Vengrijos valdžios institucijos paaiškina, kad tarpvyriausybinis susitarimas ir įgyvendinimo susitarimai nepatenka į SESV ir direktyvų 2014/24/ES ir 2014/25/ES taikymo sritis. Be to, jos teigia, kad, net jeigu SESV būtų taikoma, tarpvyriausybiniam susitarimui ir įgyvendinimo susitarimams galiotų konkreti išimtis dėl tarptautinių susitarimų, kaip numatyta Direktyvos 2014/25/ES 22 straipsnyje, arba techninė išimtis pagal tos direktyvos 50 straipsnio c punktą, tad Sąjungos viešųjų pirkimų taisyklės netaikytinos. Vengrija paaiškina, kad tarpvyriausybiniame susitarime nustatytos aiškios procedūros dėl įgyvendinimo susitarimų sudarymo, įskaitant konkrečius reikalavimus dėl įmonių skyrimo ir subrangos sutarčių sudarymo. |
| --- | --- |

(191)

Kalbant apie pastabas, kuriose teigiama, kad įgyvendinus projektą bus pažeista Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES (60) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES (61), Vengrijos valdžios institucijos paaiškina, kad tarpvyriausybinis susitarimas ir įgyvendinimo susitarimai nepatenka į SESV ir direktyvų 2014/24/ES ir 2014/25/ES taikymo sritis. Be to, jos teigia, kad, net jeigu SESV būtų taikoma, tarpvyriausybiniam susitarimui ir įgyvendinimo susitarimams galiotų konkreti išimtis dėl tarptautinių susitarimų, kaip numatyta Direktyvos 2014/25/ES 22 straipsnyje, arba techninė išimtis pagal tos direktyvos 50 straipsnio c punktą, tad Sąjungos viešųjų pirkimų taisyklės netaikytinos. Vengrija paaiškina, kad tarpvyriausybiniame susitarime nustatytos aiškios procedūros dėl įgyvendinimo susitarimų sudarymo, įskaitant konkrečius reikalavimus dėl įmonių skyrimo ir subrangos sutarčių sudarymo.

60

61

| (192) | Vengrija taip pat atmeta pastabas, kuriose teigiama, kad ji pažeidžia Direktyvos 2009/72/EB 8 straipsnį. Vengrija tvirtina, kad tad direktyva projektui netaikoma, nes jis patenka į išimtinę Euratomo sutarties, kuriai teikiama pirmenybė palyginti su SESV įtvirtintomis taisyklėmis ir susijusiais antrinės teisės aktais, taikymo sritį. Vengrijos valdžios institucijos taip pat pabrėžia, kad, jų nuomone, kadangi projektui neskiriama valstybės pagalba, Direktyvos 2009/72/EB nuostatos dėl su pajėgumais susijusių konkursų organizavimo netaikomos. |
| --- | --- |

(192)

Vengrija taip pat atmeta pastabas, kuriose teigiama, kad ji pažeidžia Direktyvos 2009/72/EB 8 straipsnį. Vengrija tvirtina, kad tad direktyva projektui netaikoma, nes jis patenka į išimtinę Euratomo sutarties, kuriai teikiama pirmenybė palyginti su SESV įtvirtintomis taisyklėmis ir susijusiais antrinės teisės aktais, taikymo sritį. Vengrijos valdžios institucijos taip pat pabrėžia, kad, jų nuomone, kadangi projektui neskiriama valstybės pagalba, Direktyvos 2009/72/EB nuostatos dėl su pajėgumais susijusių konkursų organizavimo netaikomos.

| (193) | Galiausiai Vengrija daro nuorodą į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisprudenciją (62), kurioje konstatuojama, kad tiriant valstybės pagalbą negalima atsižvelgti į tai, ar pažeidžiama Sąjungos teisė. Atsižvelgdama į tai, Vengrija mano, kad bet koks galimas Elektros direktyvos pažeidimas turėtų būti tiriamas atskirai nuo oficialaus valstybės pagalbos tyrimo. Vengrija taip pat nurodo Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos projektui „Hinkley Point C“ ir tvirtina, kad vietoj nurodytų viešųjų pirkimų konkursų galima vykdyti lygiavertes skaidrias ir nediskriminacines procedūras, kaip tai suprantama pagal Direktyvos 2009/72/EB 8 straipsnį. Vengrija teigia, kad subrangos sutartys bus sudaromos laikantis nediskriminavimo ir skaidrumo principų. |
| --- | --- |

(193)

Galiausiai Vengrija daro nuorodą į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisprudenciją (62), kurioje konstatuojama, kad tiriant valstybės pagalbą negalima atsižvelgti į tai, ar pažeidžiama Sąjungos teisė. Atsižvelgdama į tai, Vengrija mano, kad bet koks galimas Elektros direktyvos pažeidimas turėtų būti tiriamas atskirai nuo oficialaus valstybės pagalbos tyrimo. Vengrija taip pat nurodo Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos projektui „Hinkley Point C“ ir tvirtina, kad vietoj nurodytų viešųjų pirkimų konkursų galima vykdyti lygiavertes skaidrias ir nediskriminacines procedūras, kaip tai suprantama pagal Direktyvos 2009/72/EB 8 straipsnį. Vengrija teigia, kad subrangos sutartys bus sudaromos laikantis nediskriminavimo ir skaidrumo principų.

62

4.5.   PAPILDOMI VENGRIJOS KOMENTARAI ATSAKANT Į KOMISIJAI PATEIKTAS PASTABAS

PAPILDOMI VENGRIJOS KOMENTARAI ATSAKANT Į KOMISIJAI PATEIKTAS PASTABAS

| (194) | Atsiliepime į Komisijai pateiktas pastabas Vengrija teigia, kad pačios Komisijos komunikate dėl branduolinės informacinės programos (PINC) (63) nurodoma, kad siekiant užtikrinti saugią energijos tiekimo ateitį visoje Sąjungoje 2015–2050 m. į branduolinę energiją reikės investuoti milijardus eurų (maždaug 650–760 mlrd. EUR). |
| --- | --- |

(194)

Atsiliepime į Komisijai pateiktas pastabas Vengrija teigia, kad pačios Komisijos komunikate dėl branduolinės informacinės programos (PINC) (63) nurodoma, kad siekiant užtikrinti saugią energijos tiekimo ateitį visoje Sąjungoje 2015–2050 m. į branduolinę energiją reikės investuoti milijardus eurų (maždaug 650–760 mlrd. EUR).

63

5.   PRIEMONĖS ĮVERTINIMAS

PRIEMONĖS ĮVERTINIMAS

5.1.   PAGALBOS BUVIMAS

PAGALBOS BUVIMAS

| (195) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį priemonė yra valstybės pagalba, jeigu ji atitinka keturias kartu taikomas sąlygas. Pirma, priemonę finansuoja valstybė arba ji finansuojama iš valstybės išteklių. Antra, taikant šią priemonę pagalbos gavėjams turi būti suteikiamas pranašumas. Trečia, taikant priemonę turi būti palankiau žiūrima į tam tikras įmones arba ekonominės veiklos rūšis (t. y. turi būti taikomas tam tikras atrankumas). Ir ketvirta, priemonė turi veikti valstybių narių tarpusavio prekybą ir iškraipyti konkurenciją vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(195)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį priemonė yra valstybės pagalba, jeigu ji atitinka keturias kartu taikomas sąlygas. Pirma, priemonę finansuoja valstybė arba ji finansuojama iš valstybės išteklių. Antra, taikant šią priemonę pagalbos gavėjams turi būti suteikiamas pranašumas. Trečia, taikant priemonę turi būti palankiau žiūrima į tam tikras įmones arba ekonominės veiklos rūšis (t. y. turi būti taikomas tam tikras atrankumas). Ir ketvirta, priemonė turi veikti valstybių narių tarpusavio prekybą ir iškraipyti konkurenciją vidaus rinkoje.

| (196) | Sprendimo pradėti procedūrą 3.1 skirsnyje Komisija pateikė preliminarias išvadas, kad taikant priemonę „Paks II“ gali įgyti ekonominį pranašumą, kuris būtų valstybės pagalba, nes ji skiriama iš Vengrijos valstybei priklausančių valstybės išteklių, kad priemonė yra atrankioji ir kad ji gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą ir iškraipyti konkurenciją vidaus rinkoje. Komisija nerado jokių priežasčių, dėl kurių pakeistų savo vertinimą dėl šių aspektų, kai vyko oficialusis tyrimas. |
| --- | --- |

(196)

Sprendimo pradėti procedūrą 3.1 skirsnyje Komisija pateikė preliminarias išvadas, kad taikant priemonę „Paks II“ gali įgyti ekonominį pranašumą, kuris būtų valstybės pagalba, nes ji skiriama iš Vengrijos valstybei priklausančių valstybės išteklių, kad priemonė yra atrankioji ir kad ji gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą ir iškraipyti konkurenciją vidaus rinkoje. Komisija nerado jokių priežasčių, dėl kurių pakeistų savo vertinimą dėl šių aspektų, kai vyko oficialusis tyrimas.

5.1.1.   EKONOMINIS PRANAŠUMAS

| (197) | Komisija vertino, ar taikant priemonę „Paks II“ įgytų ekonominį pranašumą, nes valdytų ir eksploatuotų du naujuosius branduolinės energijos blokus, kuriuos visiškai finansuoja Vengrijos valstybė. Komisija taip pat vertino, ar „Paks II“ ekonominio pranašumo buvimą būtų galima atmesti tuo atveju, jeigu Vengrijos valstybės investicijos būtų daromos remiantis rinkos principais siekiant pelno. |
| --- | --- |

(197)

Komisija vertino, ar taikant priemonę „Paks II“ įgytų ekonominį pranašumą, nes valdytų ir eksploatuotų du naujuosius branduolinės energijos blokus, kuriuos visiškai finansuoja Vengrijos valstybė. Komisija taip pat vertino, ar „Paks II“ ekonominio pranašumo buvimą būtų galima atmesti tuo atveju, jeigu Vengrijos valstybės investicijos būtų daromos remiantis rinkos principais siekiant pelno.

| (198) | Savo vertinime Komisija sutinka su Vengrija dėl REIP kriterijaus taikymo siekiant nustatyti, ar tam tikros investicijos grindžiamos rinkos principais. Taikant šį kriterijų nagrinėjama, ar tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas atlikti investicijas, rinkos investuotojas būtų į projektą investavęs tokiomis pat sąlygomis kaip ir viešasis investuotojas (taip pat žr. 53 ir 54 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(198)

Savo vertinime Komisija sutinka su Vengrija dėl REIP kriterijaus taikymo siekiant nustatyti, ar tam tikros investicijos grindžiamos rinkos principais. Taikant šį kriterijų nagrinėjama, ar tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas atlikti investicijas, rinkos investuotojas būtų į projektą investavęs tokiomis pat sąlygomis kaip ir viešasis investuotojas (taip pat žr. 53 ir 54 konstatuojamąsias dalis).

| (199) | Taikant šį kriterijų nustatomas ekonominio pranašumo ir atitinkamai valstybės pagalbos buvimas, kai tikėtina investicijų VGN yra mažesnė nei to paties projekto lyginamoji rinkos VSKK, nes tokiomis sąlygomis racionalus privatusis investuotojas investicijų nedarytų. |
| --- | --- |

(199)

Taikant šį kriterijų nustatomas ekonominio pranašumo ir atitinkamai valstybės pagalbos buvimas, kai tikėtina investicijų VGN yra mažesnė nei to paties projekto lyginamoji rinkos VSKK, nes tokiomis sąlygomis racionalus privatusis investuotojas investicijų nedarytų.

| (200) | Atliekant REIP analizę vertinant VGN ir VSKK naudojami įrodymai turi būti susiję su tuo pačiu laikotarpiu, kaip investavimo sprendimas, kad būtų galima atkurti informaciją, kurią tuo metu turėjo investuotojai. Komisija sudarė projekto „Paks II“ sprendimų priėmimo tvarkaraštį, kad nustatytų, kokią informaciją turėjo ir galėtų turėti investuotojai priimdami sprendimą vykdyti projektą (64). |
| --- | --- |

(200)

Atliekant REIP analizę vertinant VGN ir VSKK naudojami įrodymai turi būti susiję su tuo pačiu laikotarpiu, kaip investavimo sprendimas, kad būtų galima atkurti informaciją, kurią tuo metu turėjo investuotojai. Komisija sudarė projekto „Paks II“ sprendimų priėmimo tvarkaraštį, kad nustatytų, kokią informaciją turėjo ir galėtų turėti investuotojai priimdami sprendimą vykdyti projektą (64).

64

| (201) | Šio sprendimo priėmimo dieną „Paks II“ dar nebuvo neatšaukiamai užsakiusi dviejų naujųjų reaktorių statybos darbų (65) [...]. Taigi, Komisijos nuomone, duomenys, kurie buvo prieinami 2017 m. vasario mėn. (toliau – 2017 m. duomenys), būtų svarbiausi atliekant REIP vertinimą ir būtų laikomi pagrindiniu scenarijumi. |
| --- | --- |

(201)

Šio sprendimo priėmimo dieną „Paks II“ dar nebuvo neatšaukiamai užsakiusi dviejų naujųjų reaktorių statybos darbų (65) [...]. Taigi, Komisijos nuomone, duomenys, kurie buvo prieinami 2017 m. vasario mėn. (toliau – 2017 m. duomenys), būtų svarbiausi atliekant REIP vertinimą ir būtų laikomi pagrindiniu scenarijumi.

65

| (202) | Tačiau derybos dėl Pakšo II atominės elektrinės prasidėjo daugiau nei dviem metais anksčiau. Siekdama patikrinti REIP kriterijaus rezultatų patikimumą Komisija taip pat atliko atskirą vertinimą, kai buvo priimtas pirminis investavimo sprendimas, t. y. kai 2014 m. gruodžio 9 d. buvo pasirašyta IVPS sutartis (toliau – 2014 m. duomenys). Komisija parodo, kad tos pačios analizės rezultatas, bet dėl ankstesnio laikotarpio, t. y. pirminių investicijų datos, atitinka rezultatą, gautą naudojant 2017 m. duomenis. |
| --- | --- |

(202)

Tačiau derybos dėl Pakšo II atominės elektrinės prasidėjo daugiau nei dviem metais anksčiau. Siekdama patikrinti REIP kriterijaus rezultatų patikimumą Komisija taip pat atliko atskirą vertinimą, kai buvo priimtas pirminis investavimo sprendimas, t. y. kai 2014 m. gruodžio 9 d. buvo pasirašyta IVPS sutartis (toliau – 2014 m. duomenys). Komisija parodo, kad tos pačios analizės rezultatas, bet dėl ankstesnio laikotarpio, t. y. pirminių investicijų datos, atitinka rezultatą, gautą naudojant 2017 m. duomenis.

| (203) | Siekdama įvertinti, ar REIP kriterijus tenkinamas, Komisija įvertino teorinę investicijų, kurių rizikos profilis panašus į investicijas į „Paks II“, VSKK. Po to Komisija palygino tą apytikslę rinkos VSKK su projekto VSKK, pirma pagal pagrindinį scenarijų taikant 2017 m. duomenis ir vėliau, siekiant patikrinti rezultatų patikimumą, – taikant 2014 m. duomenis, susijusius su pirminiu investavimo sprendimu. |
| --- | --- |

(203)

Siekdama įvertinti, ar REIP kriterijus tenkinamas, Komisija įvertino teorinę investicijų, kurių rizikos profilis panašus į investicijas į „Paks II“, VSKK. Po to Komisija palygino tą apytikslę rinkos VSKK su projekto VSKK, pirma pagal pagrindinį scenarijų taikant 2017 m. duomenis ir vėliau, siekiant patikrinti rezultatų patikimumą, – taikant 2014 m. duomenis, susijusius su pirminiu investavimo sprendimu.

5.1.1.1.   
  Komisijos atliktas VSKK vertinimas

Komisijos atliktas VSKK vertinimas

| (204) | Komisija laikosi dviejų Vengrijos naudojamų metodikų vertinant VSKK, t. y. standartinio aukštynkrypčio metodo, pagal kurį nustatoma teorinė VSKK įvertinant visas jos sudedamąsias dalis, ir lyginamosios analizės, kurioje vadovaujamasi lyginamaisiais duomenimis, kurie gali būti svarbūs ir kuriuos galima palyginti su „Paks II“. Neatsižvelgiant į tai, kad buvo naudojamos tokios pat metodikos, Komisijos rezultatai skiriasi nuo Vengrijos išvadų, nes Komisija abejojo dėl tam tikrų Vengrijos panaudotų parametrų verčių ir lyginamųjų rodiklių ir paneigė jų galiojimą. Kitiems parametrams ir lyginamiesiems rodikliams pritariama ir jie taikomi tokie, kokius pasiūlė Vengrija. Savo vertinime Komisija pateiks patvirtinamųjų įrodymų dėl bet kokių verčių, kurios skiriasi nuo tų, kurias pasiūlė Vengrija. |
| --- | --- |

(204)

Komisija laikosi dviejų Vengrijos naudojamų metodikų vertinant VSKK, t. y. standartinio aukštynkrypčio metodo, pagal kurį nustatoma teorinė VSKK įvertinant visas jos sudedamąsias dalis, ir lyginamosios analizės, kurioje vadovaujamasi lyginamaisiais duomenimis, kurie gali būti svarbūs ir kuriuos galima palyginti su „Paks II“. Neatsižvelgiant į tai, kad buvo naudojamos tokios pat metodikos, Komisijos rezultatai skiriasi nuo Vengrijos išvadų, nes Komisija abejojo dėl tam tikrų Vengrijos panaudotų parametrų verčių ir lyginamųjų rodiklių ir paneigė jų galiojimą. Kitiems parametrams ir lyginamiesiems rodikliams pritariama ir jie taikomi tokie, kokius pasiūlė Vengrija. Savo vertinime Komisija pateiks patvirtinamųjų įrodymų dėl bet kokių verčių, kurios skiriasi nuo tų, kurias pasiūlė Vengrija.

| (205) | Komisijos vertinime taikant abi metodikas naudojami 2017 m. duomenys kaip pagrindinis scenarijus, o patikimumo patikrinimas atliekamas remiantis 2014 m. duomenimis. |
| --- | --- |

(205)

Komisijos vertinime taikant abi metodikas naudojami 2017 m. duomenys kaip pagrindinis scenarijus, o patikimumo patikrinimas atliekamas remiantis 2014 m. duomenimis.

| (206) | Atsižvelgiant į gana didelį netikrumo lygį, būdingą finansiniams skaičiavimams, Komisija pateikia teorinių lyginamųjų rinkos VSKK rodiklių intervalą, kurį reikėtų naudoti taikant REIP kriterijų. |
| --- | --- |

(206)

Atsižvelgiant į gana didelį netikrumo lygį, būdingą finansiniams skaičiavimams, Komisija pateikia teorinių lyginamųjų rinkos VSKK rodiklių intervalą, kurį reikėtų naudoti taikant REIP kriterijų.

| (207) | Taikydama abi metodikas Komisija panaudojo Vengrijos REIP tyrime ir ekonominiame tyrime pasiūlytos vertės tikslinį santykį, kuris vidutiniškai sudaro 40–50 proc. ir atitinka patikimus lyginamuosius rodiklius. Šiame sprendime tas santykis yra skolos ir viso projekto kapitalo santykis. Be to, Komisija taip pat panaudojo Vengrijos nurodytą 19 proc. pelno mokesčio normą. |
| --- | --- |

(207)

Taikydama abi metodikas Komisija panaudojo Vengrijos REIP tyrime ir ekonominiame tyrime pasiūlytos vertės tikslinį santykį, kuris vidutiniškai sudaro 40–50 proc. ir atitinka patikimus lyginamuosius rodiklius. Šiame sprendime tas santykis yra skolos ir viso projekto kapitalo santykis. Be to, Komisija taip pat panaudojo Vengrijos nurodytą 19 proc. pelno mokesčio normą.

| (208) | Prieš pateikdama savo vertinimą Komisija pažymėjo toliau išvardytus trūkumus, susijusius su Vengrijos pateiktu galutiniu lyginamuoju VSKK rodikliu:






  a) | Intervalai, nustatomi taikant dvi Vengrijos pasiūlytas metodikas, ne visai atitinka vienas kitą. Intervalas [5,9–8,4 proc.], gautas ekonominiame tyrime taikant lyginamosios analizės metodiką, yra didesnis nei intervalas [6,2–7,0 proc.], gautas tame pačiame tyrime taikant aukštynkryptį metodą, įskaitant daug didesnes vertes. Vengrija nepaaiškina, kodėl tiksliausias VSKK verčių poaibis turėtų būti apribotas [6,2–7,0 proc.] intervalu, kuris sutampa su mažesnėmis lyginamosios analizės intervalo vertėmis. |
| --- | --- | --- |

(208)

Prieš pateikdama savo vertinimą Komisija pažymėjo toliau išvardytus trūkumus, susijusius su Vengrijos pateiktu galutiniu lyginamuoju VSKK rodikliu:

a)

Intervalai, nustatomi taikant dvi Vengrijos pasiūlytas metodikas, ne visai atitinka vienas kitą. Intervalas [5,9–8,4 proc.], gautas ekonominiame tyrime taikant lyginamosios analizės metodiką, yra didesnis nei intervalas [6,2–7,0 proc.], gautas tame pačiame tyrime taikant aukštynkryptį metodą, įskaitant daug didesnes vertes. Vengrija nepaaiškina, kodėl tiksliausias VSKK verčių poaibis turėtų būti apribotas [6,2–7,0 proc.] intervalu, kuris sutampa su mažesnėmis lyginamosios analizės intervalo vertėmis.

| b) | Be to, įvairių kintamųjų vertės Vengrijos lyginamojoje analizėje, įtrauktos į REIP tyrimą ir ekonominį tyrimą, neatitinka atitinkamų kintamųjų verčių tuose pačiuose tyrimuose taikant aukštynkryptį metodą (66). |
| --- | --- |

b)

Be to, įvairių kintamųjų vertės Vengrijos lyginamojoje analizėje, įtrauktos į REIP tyrimą ir ekonominį tyrimą, neatitinka atitinkamų kintamųjų verčių tuose pačiuose tyrimuose taikant aukštynkryptį metodą (66).

66

| c) | Kalbant apie aukštynkryptį metodą, Komisija iš esmės paneigia tris iš Vengrijos naudojamų parametrų, t. y. nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedus, nerizikingą normą ir įsiskolinimo priemoką. Pirma, nėra pagrindimo, kodėl pastarųjų 10 metų nuosavybės vertybinių popierių rinkos veikimo rodikliai (naudojami REIP ir ekonominiame tyrime) yra tinkamas lyginamasis rodiklis nustatant Vengrijos nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedus. Argumentai, dėl kurių nenaudojami istoriniai rizikos priedai, susiję su rinkos veikimu po 2008 m. krizės ir nustatyta, kad ji neatitinka rodiklių, susijusių su laikotarpiu iki krizės (67). Antra, antrajame aiškinamajame rašte (prieš priimant sprendimą pradėti procedūrą) Vengrijos nurodyta nerizikinga norma lyginama su 15 metų HUF išreikštu 3,8 proc. Vengrijos vyriausybės obligacijų pajamingumu, susijusiu su 2014 m. lapkričio–gruodžio mėn. Tačiau, Komisijos nuomone, dėl didelių Vengrijos vyriausybės obligacijų pajamingumo skirtumų vidutinį pajamingumą būtų geriau apskaičiuoti remiantis mėnesiniais pajamingumo duomenimis, kurių turima už visus kalendorinius metus prieš investavimo sprendimo priėmimą. Trečia, Vengrija naudoja EBPO EUR išreikštą komercinę palūkanų atskaitos normą (CIRR), susijusią su 18 metų termino projektu, pagal kurį įvertinama projekto „Paks II“ įsiskolinimo priemoka. Tačiau, kaip Vengrija pažymi REIP tyrime, EBPO CIRR norma apskaičiuojama remiantis taisyklėmis, pagal kurias branduoliniams projektams finansuoti galima naudoti eksporto kreditus ir su prekyba susijusią pagalbą. Dėl galimo eksporto kreditų valstybės pagalbos aspekto gali būti iškreipiamas rinkos lyginamasis įsiskolinimo priemokos rodiklis. |
| --- | --- |

c)

Kalbant apie aukštynkryptį metodą, Komisija iš esmės paneigia tris iš Vengrijos naudojamų parametrų, t. y. nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedus, nerizikingą normą ir įsiskolinimo priemoką. Pirma, nėra pagrindimo, kodėl pastarųjų 10 metų nuosavybės vertybinių popierių rinkos veikimo rodikliai (naudojami REIP ir ekonominiame tyrime) yra tinkamas lyginamasis rodiklis nustatant Vengrijos nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedus. Argumentai, dėl kurių nenaudojami istoriniai rizikos priedai, susiję su rinkos veikimu po 2008 m. krizės ir nustatyta, kad ji neatitinka rodiklių, susijusių su laikotarpiu iki krizės (67). Antra, antrajame aiškinamajame rašte (prieš priimant sprendimą pradėti procedūrą) Vengrijos nurodyta nerizikinga norma lyginama su 15 metų HUF išreikštu 3,8 proc. Vengrijos vyriausybės obligacijų pajamingumu, susijusiu su 2014 m. lapkričio–gruodžio mėn. Tačiau, Komisijos nuomone, dėl didelių Vengrijos vyriausybės obligacijų pajamingumo skirtumų vidutinį pajamingumą būtų geriau apskaičiuoti remiantis mėnesiniais pajamingumo duomenimis, kurių turima už visus kalendorinius metus prieš investavimo sprendimo priėmimą. Trečia, Vengrija naudoja EBPO EUR išreikštą komercinę palūkanų atskaitos normą (CIRR), susijusią su 18 metų termino projektu, pagal kurį įvertinama projekto „Paks II“ įsiskolinimo priemoka. Tačiau, kaip Vengrija pažymi REIP tyrime, EBPO CIRR norma apskaičiuojama remiantis taisyklėmis, pagal kurias branduoliniams projektams finansuoti galima naudoti eksporto kreditus ir su prekyba susijusią pagalbą. Dėl galimo eksporto kreditų valstybės pagalbos aspekto gali būti iškreipiamas rinkos lyginamasis įsiskolinimo priemokos rodiklis.

67

| d) | Galiausiai Vengrija išsamiai nenagrinėja įverčių patikimumo klausimo. Nustatant įverčius ir atliekant jautrumo analizę niekaip aiškiai neatsižvelgiama į papildomą su atominėmis elektrinėmis susijusią riziką. Tai svarbu todėl, kad branduolinės energijos gamyba gali būti siejama su galimai didesne įvairių rūšių rizika palyginti su kitomis elektros gamybos technologijomis (68), (69). |
| --- | --- |

d)

Galiausiai Vengrija išsamiai nenagrinėja įverčių patikimumo klausimo. Nustatant įverčius ir atliekant jautrumo analizę niekaip aiškiai neatsižvelgiama į papildomą su atominėmis elektrinėmis susijusią riziką. Tai svarbu todėl, kad branduolinės energijos gamyba gali būti siejama su galimai didesne įvairių rūšių rizika palyginti su kitomis elektros gamybos technologijomis (68), (69).

68

69

Pirmoji metodika: aukštynkryptis metodas

Pirmoji metodika: aukštynkryptis metodas

| (209) | Pagal aukštynkryptį metodą naudojamos standartinės VSKK formulės (kurias naudoja ir Vengrija) ir vertinami jos parametrai:





  kur D ir E yra skolos ir nuosavo kapitalo vertės, Rd
  ir Re
  yra atitinkamai skolos ir kapitalo sąnaudos, o t yra pelno mokesčio norma, kuri Vengrijoje yra 19 proc. Ši formulė grindžiama numatomomis jos parametrų vertėmis. Rd
  ir Re
  yra skolos ir kapitalo sąnaudos, kai priimami investavimo sprendimai, o ne istorinės sąnaudos. |
| --- | --- |

(209)

Pagal aukštynkryptį metodą naudojamos standartinės VSKK formulės (kurias naudoja ir Vengrija) ir vertinami jos parametrai:

Image 14

kur D ir E yra skolos ir nuosavo kapitalo vertės, Rd
  ir Re
  yra atitinkamai skolos ir kapitalo sąnaudos, o t yra pelno mokesčio norma, kuri Vengrijoje yra 19 proc. Ši formulė grindžiama numatomomis jos parametrų vertėmis. Rd
  ir Re
  yra skolos ir kapitalo sąnaudos, kai priimami investavimo sprendimai, o ne istorinės sąnaudos.

D

E

Rd

Re

t

Rd

Re

| (210) | Kita vertus, skolos sąnaudos nustatomos taikant šią formulę (kurią naudoja ir Vengrija):





  kur Rf
  yra nerizikinga rinkos norma ir (Rd
   –Rf
  ) yra obligacijų priemoka rinkoje. |
| --- | --- |

(210)

Kita vertus, skolos sąnaudos nustatomos taikant šią formulę (kurią naudoja ir Vengrija):

Image 15

kur Rf
  yra nerizikinga rinkos norma ir (Rd
   –Rf
  ) yra obligacijų priemoka rinkoje.

Rf

Rd

Rf

| (211) | Kita vertus, kapitalo sąnaudos nustatomos taikant standartinę CAPM formulę (kurią naudoja ir Vengrija) (70):





  kur Rf
  yra nerizikinga rinkos norma, yra nuosavybės vertybinių popierių rinkos rizikos priedai ir β (beta) yra išskirtinės nekintamos projekto rizikos matas. |
| --- | --- |

(211)

Kita vertus, kapitalo sąnaudos nustatomos taikant standartinę CAPM formulę (kurią naudoja ir Vengrija) (70):

70

Image 16

kur Rf
  yra nerizikinga rinkos norma, yra nuosavybės vertybinių popierių rinkos rizikos priedai ir β (beta) yra išskirtinės nekintamos projekto rizikos matas.

Rf

| (212) | Komisija pritaria toliau nurodytoms parametrų vertėms, kurios buvo panaudotos VSKK apskaičiuoti:






  — | Siekdama nustatyti nerizikingą normą Komisija taiko HUF išreikštą 15 metų Vengrijos vyriausybės obligacijų palūkanų normą, nes tų obligacijų terminas buvo ilgiausias iš visų Vengrijos vyriausybės išleistų obligacijų. Mėnesinės palūkanų normos nepastovumas buvo labai didelis, kai buvo priimtas pirminis sprendimas investuoti į projektą „Paks II“. Tad pasirinkus vertę, atitinkančią tik vieno mėnesio duomenis, galima gauti nepatikimą rezultatą. Jis neatspindėtų tikrovės ir tokio didelio masto sprendimo sudėtingumo, dėl kurio investuotojai siekia kuo išsamesnės informacijos. Todėl Komisija taiko vidutinę 12 kalendorinių mėnesių prieš nagrinėjamą laiko momentą vertę, priešingai nei Vengrija, kuri pasirinko mėnesio, buvusio prieš investavimo sprendimo priėmimą, palūkanų normą (71). |
| --- | --- | --- |

(212)

Komisija pritaria toliau nurodytoms parametrų vertėms, kurios buvo panaudotos VSKK apskaičiuoti:

—

Siekdama nustatyti nerizikingą normą Komisija taiko HUF išreikštą 15 metų Vengrijos vyriausybės obligacijų palūkanų normą, nes tų obligacijų terminas buvo ilgiausias iš visų Vengrijos vyriausybės išleistų obligacijų. Mėnesinės palūkanų normos nepastovumas buvo labai didelis, kai buvo priimtas pirminis sprendimas investuoti į projektą „Paks II“. Tad pasirinkus vertę, atitinkančią tik vieno mėnesio duomenis, galima gauti nepatikimą rezultatą. Jis neatspindėtų tikrovės ir tokio didelio masto sprendimo sudėtingumo, dėl kurio investuotojai siekia kuo išsamesnės informacijos. Todėl Komisija taiko vidutinę 12 kalendorinių mėnesių prieš nagrinėjamą laiko momentą vertę, priešingai nei Vengrija, kuri pasirinko mėnesio, buvusio prieš investavimo sprendimo priėmimą, palūkanų normą (71).

71

| — | Dėl 208c konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių dėl istorinių rinkos (nuosavybės vertybinių popierių) rizikos priedų, kuriuos taikė Vengrija, netinkamumo Komisija apskaičiavo nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedus kaip aritmetinį nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedų vidurkį iš dviejų šaltinių, plačiai pripažįstamų finansų ir verslo pasaulyje:






  — | Pagrindinis duomenų šaltinis yra pasaulinė nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedų duomenų bazė, kurią sukūrė Niujorko universiteto profesorius Aswath Damodaran (toliau – A. Damodaran rizikos priedų duomenų bazė) (72). |
| --- | --- | --- |

—

Dėl 208c konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių dėl istorinių rinkos (nuosavybės vertybinių popierių) rizikos priedų, kuriuos taikė Vengrija, netinkamumo Komisija apskaičiavo nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedus kaip aritmetinį nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedų vidurkį iš dviejų šaltinių, plačiai pripažįstamų finansų ir verslo pasaulyje:

—

Pagrindinis duomenų šaltinis yra pasaulinė nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedų duomenų bazė, kurią sukūrė Niujorko universiteto profesorius Aswath Damodaran (toliau – A. Damodaran rizikos priedų duomenų bazė) (72).

72

| — | Antroji duomenų bazė yra rinkos rizikos priedų duomenų bazė, kurią sukūrė Navaros universiteto IESE verslo mokyklos profesorius Pablo Fernandez (73). |
| --- | --- |

—

Antroji duomenų bazė yra rinkos rizikos priedų duomenų bazė, kurią sukūrė Navaros universiteto IESE verslo mokyklos profesorius Pablo Fernandez (73).

73

Išvados apibendrintos toliau esančioje 6 lentelėje.

6 lentelė

6 lentelė

Nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedai. Vengrija

Nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedai. Vengrija

| | 2014 m. gruodžio mėn. | 2017 m. vasario mėn. |
| --- | --- | --- |
| Nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedas, Damodaran | 8,84 | 8,05 |
| Nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedas, Fernandez | 8,30 | 8,10 |
| Vidutinis nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedas | 8,57 | 8,08 |

2014 m. gruodžio mėn.

2017 m. vasario mėn.

Nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedas, Damodaran

8,84

8,05

Nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedas, Fernandez

8,30

8,10

Vidutinis nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedas

8,57

8,08

| — | Vertindama beta veiksnius, Komisija panaudojo Vengrijos REIP tyrime pasiūlytą vertę, t. y. 0,92
   (74). |
| --- | --- |

—

Vertindama beta veiksnius, Komisija panaudojo Vengrijos REIP tyrime pasiūlytą vertę, t. y. 0,92
   (74).

74

| — | Įsiskolinimo sąnaudos prieš sumokant mokesčius būtų Vengrijos nerizikinga norma (vidutinė vertė už 12 kalendorinių mėnesių prieš nagrinėjamą laiko momentą) plius 2,26 proc. komercinis skolos rizikos priedas už vyriausybės obligacijas, kuriuo remiantis nustatomas šalies skolos rizikos priedas (75). |
| --- | --- |

—

Įsiskolinimo sąnaudos prieš sumokant mokesčius būtų Vengrijos nerizikinga norma (vidutinė vertė už 12 kalendorinių mėnesių prieš nagrinėjamą laiko momentą) plius 2,26 proc. komercinis skolos rizikos priedas už vyriausybės obligacijas, kuriuo remiantis nustatomas šalies skolos rizikos priedas (75).

75

| — | Daroma prielaida, kad projekto santykis turi dvi vertes, 50 proc. ir 40 proc., kaip pasiūlė Vengrija ir REIP tyrime, ir ekonominiame tyrime. |
| --- | --- |

—

Daroma prielaida, kad projekto santykis turi dvi vertes, 50 proc. ir 40 proc., kaip pasiūlė Vengrija ir REIP tyrime, ir ekonominiame tyrime.

| (213) | Pirminiai VKSS duomenys, nurodyti 212 konstatuojamojoje dalyje, ir pagal juos nustatyti VSKK intervalai apibendrinti 7 lentelėje . Kiekvienam vertinimui svarbiam laikotarpiui skirtas atskiras stulpelis.

  7 lentelė


  VSKK apskaičiavimas taikant aukštynkryptį metodą








  PIRMINIAI DUOMENYS | 2014 m. gruodžio mėn. | 2017 m. vasario mėn. |
| --- | --- | --- | --- |
| Vengrijos nerizikinga norma | 5,30  % | 3,45  % |
| Nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedas. Vengrija | 8,57  % | 8,08  % |
| Beta vertė | 0,92 | 0,92 |
| Kapitalo grąža | 13,19  % | 10,88  % |
| Komercinės skolos rizikos priedas prie Vengrijos vyriausybės obligacijų grąžos | 2,26  % | 2,26  % |
| Skolos grąža nesumokėjus mokesčių | 7,56  % | 5,71  % |
| Pelno mokesčio norma | 19 % | 19 % |
| Skolos grąža sumokėjus mokesčius | 6,12  % | 4,63  % |
| Santykis (D / (D+E)) – I scenarijus | 50 % | 50 % |
| Santykis (D / (D+E)) – II scenarijus | 40 % | 40 % |
| VSKK taikant I santykį | 9,66  % | 7,75  % |
| VSKK taikant II santykį | 10,36  % | 8,38  % |
| VSKK intervalas | 9,66 –10,36  % | 7,75 –8,38  % |

(213)

Pirminiai VKSS duomenys, nurodyti 212 konstatuojamojoje dalyje, ir pagal juos nustatyti VSKK intervalai apibendrinti 7 lentelėje . Kiekvienam vertinimui svarbiam laikotarpiui skirtas atskiras stulpelis.

7 lentelė

7 lentelė

VSKK apskaičiavimas taikant aukštynkryptį metodą

VSKK apskaičiavimas taikant aukštynkryptį metodą

PIRMINIAI DUOMENYS

2014 m. gruodžio mėn.

2017 m. vasario mėn.

Vengrijos nerizikinga norma

5,30  %

3,45  %

Nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedas. Vengrija

8,57  %

8,08  %

Beta vertė

0,92

0,92

Kapitalo grąža

13,19  %

10,88  %

Komercinės skolos rizikos priedas prie Vengrijos vyriausybės obligacijų grąžos

2,26  %

2,26  %

Skolos grąža nesumokėjus mokesčių

7,56  %

5,71  %

Pelno mokesčio norma

19 %

19 %

Skolos grąža sumokėjus mokesčius

6,12  %

4,63  %

Santykis (D / (D+E)) – I scenarijus

50 %

50 %

Santykis (D / (D+E)) – II scenarijus

40 %

40 %

VSKK taikant I santykį

9,66  %

7,75  %

VSKK taikant II santykį

10,36  %

8,38  %

VSKK intervalas

9,66 –10,36  %

7,75 –8,38  %

| (214) | 7 lentelėje pateikti VSKK elementai reiškia, kad VSKK intervalas 2014 m. gruodžio mėn. yra [9,66–10,36 proc.] ir [7,75–8,38 proc.] – 2017 m. vasario mėn. (76) Tačiau derėtų pažymėti, kad vienintelis su konkrečiu sektoriumi susijęs pirminis rodiklis tuose skaičiavimuose yra sektoriaus beta vertė (0,92). Todėl nėra tikėtina, kad bus įtrauktas visas su didesne branduoliniams projektams būdinga rizika susijęs priedas (žr.68 išnašą) ir tą vertę reikėtų vertinti kaip mažesnę vertę, siejamą su tikrąja rizika. |
| --- | --- |

(214)

7 lentelėje pateikti VSKK elementai reiškia, kad VSKK intervalas 2014 m. gruodžio mėn. yra [9,66–10,36 proc.] ir [7,75–8,38 proc.] – 2017 m. vasario mėn. (76) Tačiau derėtų pažymėti, kad vienintelis su konkrečiu sektoriumi susijęs pirminis rodiklis tuose skaičiavimuose yra sektoriaus beta vertė (0,92). Todėl nėra tikėtina, kad bus įtrauktas visas su didesne branduoliniams projektams būdinga rizika susijęs priedas (žr.68 išnašą) ir tą vertę reikėtų vertinti kaip mažesnę vertę, siejamą su tikrąja rizika.

76

Antroji metodika: lyginamoji analizė

Antroji metodika: lyginamoji analizė

| (215) | Komisija pritaria Vengrijai, kad alternatyvus būdas nustatyti tinkamą rinkos VSKK intervalą būtų lyginamoji analizė pagal lyginamuosius rodiklius, kuriuos galima palyginti su projektu „Paks II“. Tačiau dėl a konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių Komisija nusprendė, kad Vengrijos valdžios institucijų naudojami lyginamieji rodikliai ir intervalai nėra pakankamai patikimi. Taigi Komisija parengė savo lyginamąją analizę, kurioje nustatoma sektoriaus ir šalies lyginamoji VSKK remiantis A. Damodaran duomenų bazės (77) (78) 2017 ir 2014 m. duomenimis. |
| --- | --- |

(215)

Komisija pritaria Vengrijai, kad alternatyvus būdas nustatyti tinkamą rinkos VSKK intervalą būtų lyginamoji analizė pagal lyginamuosius rodiklius, kuriuos galima palyginti su projektu „Paks II“. Tačiau dėl a konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių Komisija nusprendė, kad Vengrijos valdžios institucijų naudojami lyginamieji rodikliai ir intervalai nėra pakankamai patikimi. Taigi Komisija parengė savo lyginamąją analizę, kurioje nustatoma sektoriaus ir šalies lyginamoji VSKK remiantis A. Damodaran duomenų bazės (77) (78) 2017 ir 2014 m. duomenimis.

77

78

| (216) | Visų pirma, taikant tokį požiūrį įgyvendinami toliau nurodyti trys etapai (visų trijų etapų skaičiai apskaičiuojami atskirtai 2014 m. gruodžio mėn. ir 2017 m. vasario mėn.):






  a) | Pirmajame etape naudojama A. Damodaran sektoriaus lygmens VSSK duomenų bazė Vakarų Europai siekiant nustatyti skolos ir kapitalo sąnaudas sektoriuose, kurie galėtų būti laikomi gerais branduolinės energijos gamybos sektoriaus atitikmenimis (79).
  Branduolinės energijos gamybos sektoriaus atitikmenimis laikomi žaliosios ir atsinaujinančios energijos, elektros ir komunalinių (bendrųjų) paslaugų sektoriai 2017 m. duomenų bazėje ir elektros ir komunalinių (bendrųjų) paslaugų sektoriai 2014 m. duomenų bazėje (80). Bet kokius skolos ir kapitalo sąnaudų skaičius, apskaičiuotus remiantis nurodytų sektorių duomenimis, galima laikyti konservatyviais Pakšo atominės elektrinės įverčiais dėl dviejų priežasčių. Pirma, A. Damodaran duomenų bazėje neatskiriami tų sektorių reguliuojamas ir nereguliuojamas segmentai. Projektas „Paks II“ patenka į nereguliuojamą segmentą, tad rizika yra didesnė ir atitinkamai yra didesnės skolos ir kapitalo sąnaudų vertės nei reguliuojamose įmonėse tame pačiame sektoriuje. Antra, dėl didelio dydžio ir masto atominės elektrinės kelia didesnę riziką nei vidutiniškai elektros gamybos ar komunalinių paslaugų įmonės (81).
  8 lentelėje išvardytos skolos ir kapitalo sąnaudos nesumokėjus mokesčių, tiesiogiai paimtos iš A. Damodaran VSKK duomenų bazės Vakarų Europai, ir sektoriaus beta vertės (82). Lentelėje taip pat pateiktas bendras šių sektorių vidurkis (83).

  8 lentelė


  Sektoriaus skolos (nesumokėjus mokesčių) ir kapitalo sąnaudos Vakarų Europai











  Metai | Sąnaudos | Žalioji ir atsinaujinanti energija | Elektros energija | Komunalinės (bendrosios) paslaugos | Gamyba ir komunalinės paslaugos (vidurkis) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Skola | — | 5,90  % | 5,40  % | 5,65  % |
| Kapitalas | — | 9,92  % | 9,84  % | 9,88  % |
| β | — | 1,09 | 1,08 | |
| 2017 | Skola | 4,41  % | 3,96  % | 3,96  % | 4,11  % |
| Kapitalas | 9,31  % | 9,82  % | 9,82  % | 9,65  % |
| β | 1,01 | 1,08 | 1,08 | |

(216)

Visų pirma, taikant tokį požiūrį įgyvendinami toliau nurodyti trys etapai (visų trijų etapų skaičiai apskaičiuojami atskirtai 2014 m. gruodžio mėn. ir 2017 m. vasario mėn.):

a)

Pirmajame etape naudojama A. Damodaran sektoriaus lygmens VSSK duomenų bazė Vakarų Europai siekiant nustatyti skolos ir kapitalo sąnaudas sektoriuose, kurie galėtų būti laikomi gerais branduolinės energijos gamybos sektoriaus atitikmenimis (79).

79

Branduolinės energijos gamybos sektoriaus atitikmenimis laikomi žaliosios ir atsinaujinančios energijos, elektros ir komunalinių (bendrųjų) paslaugų sektoriai 2017 m. duomenų bazėje ir elektros ir komunalinių (bendrųjų) paslaugų sektoriai 2014 m. duomenų bazėje (80). Bet kokius skolos ir kapitalo sąnaudų skaičius, apskaičiuotus remiantis nurodytų sektorių duomenimis, galima laikyti konservatyviais Pakšo atominės elektrinės įverčiais dėl dviejų priežasčių. Pirma, A. Damodaran duomenų bazėje neatskiriami tų sektorių reguliuojamas ir nereguliuojamas segmentai. Projektas „Paks II“ patenka į nereguliuojamą segmentą, tad rizika yra didesnė ir atitinkamai yra didesnės skolos ir kapitalo sąnaudų vertės nei reguliuojamose įmonėse tame pačiame sektoriuje. Antra, dėl didelio dydžio ir masto atominės elektrinės kelia didesnę riziką nei vidutiniškai elektros gamybos ar komunalinių paslaugų įmonės (81).

80

81

8 lentelėje išvardytos skolos ir kapitalo sąnaudos nesumokėjus mokesčių, tiesiogiai paimtos iš A. Damodaran VSKK duomenų bazės Vakarų Europai, ir sektoriaus beta vertės (82). Lentelėje taip pat pateiktas bendras šių sektorių vidurkis (83).

82

83

8 lentelė

8 lentelė

Sektoriaus skolos (nesumokėjus mokesčių) ir kapitalo sąnaudos Vakarų Europai

Sektoriaus skolos (nesumokėjus mokesčių) ir kapitalo sąnaudos Vakarų Europai

Metai

Sąnaudos

Žalioji ir atsinaujinanti energija

Elektros energija

Komunalinės (bendrosios) paslaugos

Gamyba ir komunalinės paslaugos (vidurkis)

2014

Skola

—

5,90  %

5,40  %

5,65  %

Kapitalas

—

9,92  %

9,84  %

9,88  %

β

—

1,09

1,08

2017

Skola

4,41  %

3,96  %

3,96  %

4,11  %

Kapitalas

9,31  %

9,82  %

9,82  %

9,65  %

β

1,01

1,08

1,08

| b) | Antrajame etape naudojama A. Damodaran rizikos priedų duomenų bazė, pagal kurią apskaičiuojami vidutiniai skolos ir kapitalo rizikos priedai, kurių Vengrija reikalauja iš kitų Vakarų Europos šalių, priklausančių išsivysčiusių Europos šalių pogrupiui (žr. 77 išnašą), kaip nurodyta 9 lentelėje, į kurį įtrauktos įmonės, vykdančios veiklą 8 lentelėje nagrinėjamuose sektoriuose, esančiuose sektoriaus lygmens VSKK duomenų bazėje (84). Tai bus sudedama su pirmajame a etape nurodytais skolos ir kapitalo sąnaudų skaičiais.

  9 lentelė


  Vengrijos rizikos priedai










  (%) |
| --- | --- |
| Metai | Rizikos priedas | Išsivysčiusios Europos šalys | Vengrija | Skirtumas |
| 2014 | Šalies rizikos priedas (obligacijos) | 0,99 | 2,56 | 1,57 |
| Šalies rizikos priedas (kapitalas) | 1,48 | 3,84 | 2,36 |
| 2017 | Šalies rizikos priedas (obligacijos) | 1,06 | 1,92 | 0,86 |
| Šalies rizikos priedas (kapitalas) | 1,30 | 2,36 | 1,06 |

b)

Antrajame etape naudojama A. Damodaran rizikos priedų duomenų bazė, pagal kurią apskaičiuojami vidutiniai skolos ir kapitalo rizikos priedai, kurių Vengrija reikalauja iš kitų Vakarų Europos šalių, priklausančių išsivysčiusių Europos šalių pogrupiui (žr. 77 išnašą), kaip nurodyta 9 lentelėje, į kurį įtrauktos įmonės, vykdančios veiklą 8 lentelėje nagrinėjamuose sektoriuose, esančiuose sektoriaus lygmens VSKK duomenų bazėje (84). Tai bus sudedama su pirmajame a etape nurodytais skolos ir kapitalo sąnaudų skaičiais.

84

9 lentelė

9 lentelė

Vengrijos rizikos priedai

Vengrijos rizikos priedai

(%)

Metai

Rizikos priedas

Išsivysčiusios Europos šalys

Vengrija

Skirtumas

2014

Šalies rizikos priedas (obligacijos)

0,99

2,56

1,57

Šalies rizikos priedas (kapitalas)

1,48

3,84

2,36

2017

Šalies rizikos priedas (obligacijos)

1,06

1,92

0,86

Šalies rizikos priedas (kapitalas)

1,30

2,36

1,06

| c) | Trečiajame etape atitinkamas Vengrijos rizikos priedų, nustatytų antrajame b etape, skirtumas sudedamas su pirmajame a etape nustatytomis skolos ir kapitalo sąnaudomis ir taip gaunami Vengrijos skolos ir kapitalo sąnaudų skaičiai (85). Po to apskaičiuojama VSKK dviem santykių lygmenimis, kuriuos pasiūlė Vengrijos valdžios institucijos. 10 lentelėje apibendrinami rezultatai.

  10 lentelė


  Vengrijos skolos, kapitalo ir VSKK (*6) sąnaudos












  (%) |
| --- | --- |
| Metai | Sąnaudos | D /
  (D + E) | Žalioji ir atsinaujinanti energija | Elektros energija | Komunalinės (bendrosios) paslaugos | Gamyba ir komunalinės paslaugos (vidurkis) |
| 2014 | Skola nesumokėjus mokesčių | | | 7,47 | 6,97 | 7,22 |
| Skola sumokėjus mokesčius | | | 6,05 | 5,65 | 5,85 |
| Kapitalas | | | 12,50 | 12,40 | 12,45 |
| VSKK | 50 | | 9,28 | 9,02 | 9,15 |
| VSKK | 40 | | 9,92 | 9,70 | 9,81 |
| 2017 | Skola nesumokėjus mokesčių | | 5,27  % | 4,82 | 4,82 | 4,97 |
| Skola sumokėjus mokesčius | | 4,27 | 3,91 | 3,91 | 4,03 |
| Kapitalas | | 10,38  % | 10,97 | 10,97 | 10,77 |
| VSKK | 50 | 7,32 | 7,44 | 7,44 | 7,40 |
| VSKK | 40 | 7,93 | 8,15 | 8,14 | 8,07 |

c)

Trečiajame etape atitinkamas Vengrijos rizikos priedų, nustatytų antrajame b etape, skirtumas sudedamas su pirmajame a etape nustatytomis skolos ir kapitalo sąnaudomis ir taip gaunami Vengrijos skolos ir kapitalo sąnaudų skaičiai (85). Po to apskaičiuojama VSKK dviem santykių lygmenimis, kuriuos pasiūlė Vengrijos valdžios institucijos. 10 lentelėje apibendrinami rezultatai.

85

10 lentelė

10 lentelė

Vengrijos skolos, kapitalo ir VSKK (*6) sąnaudos

Vengrijos skolos, kapitalo ir VSKK (*6

(%)

Metai

Sąnaudos

D /

(D + E)

Žalioji ir atsinaujinanti energija

Elektros energija

Komunalinės (bendrosios) paslaugos

Gamyba ir komunalinės paslaugos (vidurkis)

2014

Skola nesumokėjus mokesčių

7,47

6,97

7,22

Skola sumokėjus mokesčius

6,05

5,65

5,85

Kapitalas

12,50

12,40

12,45

VSKK

50

9,28

9,02

9,15

VSKK

40

9,92

9,70

9,81

2017

Skola nesumokėjus mokesčių

5,27  %

4,82

4,82

4,97

Skola sumokėjus mokesčius

4,27

3,91

3,91

4,03

Kapitalas

10,38  %

10,97

10,97

10,77

VSKK

50

7,32

7,44

7,44

7,40

VSKK

40

7,93

8,15

8,14

8,07

| (217) | Pagal šią metodiką nustatoma prognozuojama VSKK vertė projektui „Paks II“, kurios intervalas yra 9,15–9,81 proc. 2014 m. gruodžio mėn., kai buvo priimtas pirminis investavimo sprendimas, ir 7,40–8,07 proc. 2017 m. vasario mėn. Tas intervalas grindžiamas 40–50 proc. santykių vertėmis, nustatytomis REIP tyrime. Taip pat reikia pažymėti, kad 2014 m. žemesnę 9,15 proc. VSKK ribą tikriausiai reikėtų pakoreguoti padidinant, kai yra žaliosios ir atsinaujinančios energijos sektoriaus duomenų už 2014 m. Aiškiai įtraukus papildomą branduolinių elektrinių rizikos priedą (žr. 70 išnašą) abu intervalai taip pat padidėtų. |
| --- | --- |

(217)

Pagal šią metodiką nustatoma prognozuojama VSKK vertė projektui „Paks II“, kurios intervalas yra 9,15–9,81 proc. 2014 m. gruodžio mėn., kai buvo priimtas pirminis investavimo sprendimas, ir 7,40–8,07 proc. 2017 m. vasario mėn. Tas intervalas grindžiamas 40–50 proc. santykių vertėmis, nustatytomis REIP tyrime. Taip pat reikia pažymėti, kad 2014 m. žemesnę 9,15 proc. VSKK ribą tikriausiai reikėtų pakoreguoti padidinant, kai yra žaliosios ir atsinaujinančios energijos sektoriaus duomenų už 2014 m. Aiškiai įtraukus papildomą branduolinių elektrinių rizikos priedą (žr. 70 išnašą) abu intervalai taip pat padidėtų.

Išvada dėl VSKK

Išvada dėl VSKK

| (218) | Taikant dvi metodikas, pagal kurias vertinamas rinkos lygmens lyginamasis VSKK rodiklis, nustatomi iš dalies sutampantys intervalai. Bendros 2017 m. vertės vidutiniškai mažesnės nei 2014 m. ir tai iš esmės atspindi Vengrijos nerizikingos normos vertinimą atsižvelgiant į rinkos sąlygas. Atitinkami intervalai apibendrinti 11 lentelėje.

  11 lentelė


  VSKK apibendrinimas








  (%) |
| --- | --- |
| | 2014 m. gruodžio mėn. | 2017 m. vasario mėn. |
| Aukštynkryptis metodas | 9,66 –10,36 | 7,75 –8,38 |
| Lyginamosios analizės metodas | 9,15 –9,81 | 7,40 –8,07 |
| Visas intervalas | 9,15 -10,36 | 7,40 -8,38 |
| Vidurinysis taškas | 9,76 | 7,89 |

(218)

Taikant dvi metodikas, pagal kurias vertinamas rinkos lygmens lyginamasis VSKK rodiklis, nustatomi iš dalies sutampantys intervalai. Bendros 2017 m. vertės vidutiniškai mažesnės nei 2014 m. ir tai iš esmės atspindi Vengrijos nerizikingos normos vertinimą atsižvelgiant į rinkos sąlygas. Atitinkami intervalai apibendrinti 11 lentelėje.

11 lentelė

11 lentelė

VSKK apibendrinimas

VSKK apibendrinimas

(%)

2014 m. gruodžio mėn.

2017 m. vasario mėn.

Aukštynkryptis metodas

9,66 –10,36

7,75 –8,38

Lyginamosios analizės metodas

9,15 –9,81

7,40 –8,07

Visas intervalas

9,15 -10,36

7,40 -8,38

Vidurinysis taškas

9,76

7,89

| (219) | 11 lentelėje pateikti VSKK skaičiai 9,15–10,36 proc. intervalo ribose, kai 2014 m. gruodžio mėn. buvo priimtas pirminis investavimo sprendimas, ir į 7,40–8,38 proc. intervalą patenkantis skaičius 2017 m. vasario mėn. Visas tas VSKK vertes reikėtų vertinti konservatyviai, nes į jas nėra įtrauktas galimas rizikos priedas, kurį būtina taikyti atominių elektrinių projektams (86). |
| --- | --- |

(219)

11 lentelėje pateikti VSKK skaičiai 9,15–10,36 proc. intervalo ribose, kai 2014 m. gruodžio mėn. buvo priimtas pirminis investavimo sprendimas, ir į 7,40–8,38 proc. intervalą patenkantis skaičius 2017 m. vasario mėn. Visas tas VSKK vertes reikėtų vertinti konservatyviai, nes į jas nėra įtrauktas galimas rizikos priedas, kurį būtina taikyti atominių elektrinių projektams (86).

86

5.1.1.2.   
  Komisijos parengtas projekto VGN vertinimas

Komisijos parengtas projekto VGN vertinimas

| (220) | Vertindama VGN Komisija taikė Vengrijos pateiktą finansinį modelį. Visų pirma, Komisija priėmė finansiniame modelyje taikomą metodiką ir pirminius modelio duomenis, išskyrus prognozuojamas elektros kainas, pagal nagrinėjamą pagrindinį scenarijų. Tačiau Komisija pažymi:






  a) | VGN vertę labai lemia skaičiavimams pasirinkta kainų prognozė. Pavyzdžiui, taikant 2014 m. lapkričio mėn. EUR ir USD valiutų keitimo kursą (87), o ne 2015 m. spalio mėn. keitimo kursą (Vengrijos vyriausybės pasirinkimas) siekiant nustatyti 2014 m. EUR išreikštą TEA kainų prognozę (kuri buvo pagrįsta 2014 m. TEA PEA prognozės duomenimis), projekto VGN sumažėja daugiau nei 0,8 proc. Tad reikia iš naujo įvertinti kainų prognozę, kuria grindžiamas projekto VGN skaičiavimas. |
| --- | --- | --- |

(220)

Vertindama VGN Komisija taikė Vengrijos pateiktą finansinį modelį. Visų pirma, Komisija priėmė finansiniame modelyje taikomą metodiką ir pirminius modelio duomenis, išskyrus prognozuojamas elektros kainas, pagal nagrinėjamą pagrindinį scenarijų. Tačiau Komisija pažymi:

a)

VGN vertę labai lemia skaičiavimams pasirinkta kainų prognozė. Pavyzdžiui, taikant 2014 m. lapkričio mėn. EUR ir USD valiutų keitimo kursą (87), o ne 2015 m. spalio mėn. keitimo kursą (Vengrijos vyriausybės pasirinkimas) siekiant nustatyti 2014 m. EUR išreikštą TEA kainų prognozę (kuri buvo pagrįsta 2014 m. TEA PEA prognozės duomenimis), projekto VGN sumažėja daugiau nei 0,8 proc. Tad reikia iš naujo įvertinti kainų prognozę, kuria grindžiamas projekto VGN skaičiavimas.

87

| b) | VGN vertę taip pat lemia i) atominės elektrinės blokų apkrovos koeficientas (arba panaudojimas), ii) įvairios su projektu susijusios sąnaudos, įskaitant ir savininko sąnaudas per statybos laikotarpį, ir paskesnes VTP sąnaudas per eksploatacinį laikotarpį, ir iii) galimas statybos darbų vėlavimas. Atliekant jautrumo analizę ir tikrinant pagrindinių rezultatų patikimumą, reikia kruopščiai vertinti šių veiksnių pokyčių poveikį, jeigu tie pokyčiai nėra tik nedideli nuokrypiai, kuriuos Vengrija nagrinėja finansiniame modelyje. |
| --- | --- |

b)

VGN vertę taip pat lemia i) atominės elektrinės blokų apkrovos koeficientas (arba panaudojimas), ii) įvairios su projektu susijusios sąnaudos, įskaitant ir savininko sąnaudas per statybos laikotarpį, ir paskesnes VTP sąnaudas per eksploatacinį laikotarpį, ir iii) galimas statybos darbų vėlavimas. Atliekant jautrumo analizę ir tikrinant pagrindinių rezultatų patikimumą, reikia kruopščiai vertinti šių veiksnių pokyčių poveikį, jeigu tie pokyčiai nėra tik nedideli nuokrypiai, kuriuos Vengrija nagrinėja finansiniame modelyje.

| (221) | Taigi, siekdama užtikrinti tikslesnius projekto VGN vertinimo, atitinkamos jautrumo analizės ir patikimumo patikrinimo rezultatus, Komisija atliko tam tikras VGN vertinimo komponentų korekcijas. Visų pirma, Komisija peržiūrėjo ir papildė Vengrijos pateiktas kainų prognozes. Be to, naudodama Vengrijos pasiūlytas sąnaudų ir apkrovos koeficiento vertes pagal pagrindinį finansinio modelio scenarijų, Komisija kartu įtraukė informaciją, kurią pateikė suinteresuotosios šalys, kad gautų tikslesnius rezultatus. Galiausiai sumodeliavusi visų svarbių modelio parametrų pokyčius Komisija atliko kruopštų rezultatų jautrumo patikrinimą. |
| --- | --- |

(221)

Taigi, siekdama užtikrinti tikslesnius projekto VGN vertinimo, atitinkamos jautrumo analizės ir patikimumo patikrinimo rezultatus, Komisija atliko tam tikras VGN vertinimo komponentų korekcijas. Visų pirma, Komisija peržiūrėjo ir papildė Vengrijos pateiktas kainų prognozes. Be to, naudodama Vengrijos pasiūlytas sąnaudų ir apkrovos koeficiento vertes pagal pagrindinį finansinio modelio scenarijų, Komisija kartu įtraukė informaciją, kurią pateikė suinteresuotosios šalys, kad gautų tikslesnius rezultatus. Galiausiai sumodeliavusi visų svarbių modelio parametrų pokyčius Komisija atliko kruopštų rezultatų jautrumo patikrinimą.

| (222) | Panašiai kaip VSKK atveju, svarbūs VGN intervalai buvo apskaičiuojami remiantis 2017 m. vasario mėn. turimais duomenimis (2017 m. duomenys) ir duomenimis, kurie buvo 2014 m. gruodžio 9 d., kai buvo priimtas pirminis investavimo sprendimas (2014 m. duomenys). |
| --- | --- |

(222)

Panašiai kaip VSKK atveju, svarbūs VGN intervalai buvo apskaičiuojami remiantis 2017 m. vasario mėn. turimais duomenimis (2017 m. duomenys) ir duomenimis, kurie buvo 2014 m. gruodžio 9 d., kai buvo priimtas pirminis investavimo sprendimas (2014 m. duomenys).

Kainų prognozės

Kainų prognozės

| (223) | Atskaitos taškai Komisijai vertinant kainų prognozes yra Vengrijos pateikto ekonominio tyrimo 16 pav. pateiktos kainų prognozių kreivės ir 2014 m. TEA PEA pagrįsta kainų prognozė, kurią Komisija panaudojo sprendime pradėti procedūrą. Siekdama aprėpti visą numatomą Pakšo II elektrinės blokų veikimo laikotarpį, Komisija papildė tas diagramas, kad įtrauktų tik tuos duomenis, kurie yra atitinkamai susiję su laikotarpiais iki 2030 ir 2040 m., o prognozuojamų kainų lygiai liko nepakitę ir atitiko laikotarpių pabaigos (t. y. 2030 ir 2040 m.) vertes. Tos kainų prognozės pavaizduotos Figure 14.

  14 pav.


  Ilgalaikių elektros kainų prognozių kreivės (EUR / MWh) (88)














  Šaltinis: | ekonominis tyrimas ir finansinis modelis (žr. 69 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- | --- |

(223)

Atskaitos taškai Komisijai vertinant kainų prognozes yra Vengrijos pateikto ekonominio tyrimo 16 pav. pateiktos kainų prognozių kreivės ir 2014 m. TEA PEA pagrįsta kainų prognozė, kurią Komisija panaudojo sprendime pradėti procedūrą. Siekdama aprėpti visą numatomą Pakšo II elektrinės blokų veikimo laikotarpį, Komisija papildė tas diagramas, kad įtrauktų tik tuos duomenis, kurie yra atitinkamai susiję su laikotarpiais iki 2030 ir 2040 m., o prognozuojamų kainų lygiai liko nepakitę ir atitiko laikotarpių pabaigos (t. y. 2030 ir 2040 m.) vertes. Tos kainų prognozės pavaizduotos Figure 14.

14 pav.

14 pav.

Ilgalaikių elektros kainų prognozių kreivės (EUR / MWh) (88)

Ilgalaikių elektros kainų prognozių kreivės (EUR / MWh) (88

Image 17

Šaltinis:

Šaltinis:

| (224) | D kreivė Figure 14 naudojama Komisijos sprendime pradėti procedūrą projekto VGN apskaičiuoti. Be to, H kreivė rodo 2014 m. BMWi (Vokietijos ūkio ministerijos) rinkos tyrimo prognozę, I kreivė rodo 2014 m. BMWi bazinio scenarijaus prognozę, J kreivė – 2014 m. TEA PEA elektros kainų prognozę konvertuojant iš USD į EUR pagal vidutinį apytikslį 2015 m. rugsėjo mėn. EUR ir USD keitimo kursą, kuris buvo 0,9 (89). Vengrijos pateikti VGN skaičiavimai buvo iš esmės pagrįsti tomis H, I ir J kreivėmis. |
| --- | --- |

(224)

D kreivė Figure 14 naudojama Komisijos sprendime pradėti procedūrą projekto VGN apskaičiuoti. Be to, H kreivė rodo 2014 m. BMWi (Vokietijos ūkio ministerijos) rinkos tyrimo prognozę, I kreivė rodo 2014 m. BMWi bazinio scenarijaus prognozę, J kreivė – 2014 m. TEA PEA elektros kainų prognozę konvertuojant iš USD į EUR pagal vidutinį apytikslį 2015 m. rugsėjo mėn. EUR ir USD keitimo kursą, kuris buvo 0,9 (89). Vengrijos pateikti VGN skaičiavimai buvo iš esmės pagrįsti tomis H, I ir J kreivėmis.

BMWi

BMWi

89

| (225) | Figure 14 pavaizduotoms kreivėms Komisija pritaikė toliau apibūdintas korekcijas. J kreivė buvo pakoreguota remiantis vidutiniu EUR ir USD keitimo kursu, kuris galiojo tuo metu, kai 2014 m. lapkričio mėn. buvo paskelbtos 2014 m. TEA PEA USD prognozės. Tuo metu vidutinis EUR ir USD keitimo kursas per ankstesnius 3 mėnesius buvo 0,79. L kreivė Figure 15 pakoreguota taip pat (90). |
| --- | --- |

(225)

Figure 14 pavaizduotoms kreivėms Komisija pritaikė toliau apibūdintas korekcijas. J kreivė buvo pakoreguota remiantis vidutiniu EUR ir USD keitimo kursu, kuris galiojo tuo metu, kai 2014 m. lapkričio mėn. buvo paskelbtos 2014 m. TEA PEA USD prognozės. Tuo metu vidutinis EUR ir USD keitimo kursas per ankstesnius 3 mėnesius buvo 0,79. L kreivė Figure 15 pakoreguota taip pat (90).

90

| (226) | Be to, siekdama nustatyti tikslią 2017 m. vasario mėn. VGN, Komisija remiasi 2016 m. Tarptautinės energetikos agentūros pasaulio energetikos apžvalgos (2016 m. TEA PEA), paskelbtos 2016 m. lapkričio 16 d. (91), kainų prognozėmis. Kadangi pirminiai skaičiai buvo pateikti USD, Komisija taikė trijų mėnesių (2016 m. rugpjūčio mėn. vidurio–2016 m. lapkričio mėn. vidurio) vidutinį EUR ir USD valiutų keitimo kursą, kuris buvo 0,9 ir buvo svarbus tai skelbimo datai, kad būtų galima nustatyti EUR išreikštus skaičius (92) (93). M kreivė Figure 15 iliustruoja tą kainų prognozę.

  15 pav.


  Ilgalaikių elektros kainų prognozių kreivės (EUR / MWh) (94)














  Šaltinis: | ekonominis tyrimas ir finansinis modelis (žr. 69 konstatuojamąją dal) ir Komisijos skaičiavimai. |
| --- | --- | --- |

(226)

Be to, siekdama nustatyti tikslią 2017 m. vasario mėn. VGN, Komisija remiasi 2016 m. Tarptautinės energetikos agentūros pasaulio energetikos apžvalgos (2016 m. TEA PEA), paskelbtos 2016 m. lapkričio 16 d. (91), kainų prognozėmis. Kadangi pirminiai skaičiai buvo pateikti USD, Komisija taikė trijų mėnesių (2016 m. rugpjūčio mėn. vidurio–2016 m. lapkričio mėn. vidurio) vidutinį EUR ir USD valiutų keitimo kursą, kuris buvo 0,9 ir buvo svarbus tai skelbimo datai, kad būtų galima nustatyti EUR išreikštus skaičius (92) (93). M kreivė Figure 15 iliustruoja tą kainų prognozę.

91

92

93

15 pav.

15 pav.

Ilgalaikių elektros kainų prognozių kreivės (EUR / MWh) (94)

Ilgalaikių elektros kainų prognozių kreivės (EUR / MWh) (94

Image 18

Šaltinis:

Šaltinis:

| (227) | Šioje diagramoje yra dvi pagrindinės įžvalgos. Pirma, taikant teisingą valiutų keitimo kursą USD vertėms paversti eurais, 2014 m. TEA PEA kainų prognozė Europai tampa maždaug 12 proc. mažesnė (L kreivė yra žemesnė nei J kreivė). Antra, 2016 m. lapkričio mėn. paskelbta TEA PEA kainų prognozė vidutiniškai šiek tiek daugiau nei 20 proc. mažesnė nei tame pačiame leidinyje paskelbta kainų prognozė dviem metais vėliau (L kreivė ir M kreivė). Tai galėjo nulemti 2014 ir 2016 m. mažėjusios elektros kainos ir būtinos prognozių korekcijos (95). Taigi atliekant bet kokį vertinimą, susijusį su 2016 m. prognoze, ir bet kokį VGN skaičiavimą reikėtų atsižvelgti į tokį kainų prognozių sumažėjimą sutelkiant dėmesį į M kreivę Figure 15 (96). |
| --- | --- |

(227)

Šioje diagramoje yra dvi pagrindinės įžvalgos. Pirma, taikant teisingą valiutų keitimo kursą USD vertėms paversti eurais, 2014 m. TEA PEA kainų prognozė Europai tampa maždaug 12 proc. mažesnė (L kreivė yra žemesnė nei J kreivė). Antra, 2016 m. lapkričio mėn. paskelbta TEA PEA kainų prognozė vidutiniškai šiek tiek daugiau nei 20 proc. mažesnė nei tame pačiame leidinyje paskelbta kainų prognozė dviem metais vėliau (L kreivė ir M kreivė). Tai galėjo nulemti 2014 ir 2016 m. mažėjusios elektros kainos ir būtinos prognozių korekcijos (95). Taigi atliekant bet kokį vertinimą, susijusį su 2016 m. prognoze, ir bet kokį VGN skaičiavimą reikėtų atsižvelgti į tokį kainų prognozių sumažėjimą sutelkiant dėmesį į M kreivę Figure 15 (96).

95

96

| (228) | Kalbant apie TEA PEA grindžiamas kainų prognozes, reikia pažymėti, kad jos pagrįstos naujos politikos scenarijaus vertinimu (97). Atliekant išsamų vertinimą taip pat reikėtų apimti kitus TEA PEA nagrinėjamus scenarijus, kaip antai dabartinės politikos scenarijų ir mažų naftos kainų scenarijų, kaip padaryta „Candole“ tyrime, susijusiame su 2015 m. TEA PEA kainų prognozėmis (98). Tai svarbu, nes pasirinkus kitą politikos galimybę parengiama kitokia kainų prognozė, kaip parodyta Figure 12 ir atkurta Figure 16.

  16 pav.


  Ilgalaikių elektros kainų prognozių kreivės (EUR/MWh)













  Šaltinis: | „Candole Partners“. |
| --- | --- | --- |

(228)

Kalbant apie TEA PEA grindžiamas kainų prognozes, reikia pažymėti, kad jos pagrįstos naujos politikos scenarijaus vertinimu (97). Atliekant išsamų vertinimą taip pat reikėtų apimti kitus TEA PEA nagrinėjamus scenarijus, kaip antai dabartinės politikos scenarijų ir mažų naftos kainų scenarijų, kaip padaryta „Candole“ tyrime, susijusiame su 2015 m. TEA PEA kainų prognozėmis (98). Tai svarbu, nes pasirinkus kitą politikos galimybę parengiama kitokia kainų prognozė, kaip parodyta Figure 12 ir atkurta Figure 16.

97

98

16 pav.

16 pav.

Ilgalaikių elektros kainų prognozių kreivės (EUR/MWh)

Ilgalaikių elektros kainų prognozių kreivės (EUR/MWh)

Image 19

Šaltinis:

Šaltinis:

| (229) | Bazinių, didelių ir mažų kainų atvejai Figure 16 atitinka naujos politikos scenarijų, dabartinės politikos scenarijų ir mažų naftos kainų scenarijų 2015 m. TEA PEA (taip pat žr. 128 konstatuojamąją dalį). Iš Figure 16 matyti, kad pagal dabartinės politikos scenarijų ateityje prognozuojamos šiek tiek didesnės elektros kainos nei pagal naujos politikos scenarijų, o pagal mažų naftos kainų scenarijų ateityje prognozuojamos iš esmės mažesnės elektros kainos nei pagal pagrindinį naujos politikos scenarijų (2015 m. parengtos prognozės). Atliekant išsamią jautrumo analizę dėl projekto „Paks II“ VGN apskaičiavimo į tai būtina atsižvelgti (99). |
| --- | --- |

(229)

Bazinių, didelių ir mažų kainų atvejai Figure 16 atitinka naujos politikos scenarijų, dabartinės politikos scenarijų ir mažų naftos kainų scenarijų 2015 m. TEA PEA (taip pat žr. 128 konstatuojamąją dalį). Iš Figure 16 matyti, kad pagal dabartinės politikos scenarijų ateityje prognozuojamos šiek tiek didesnės elektros kainos nei pagal naujos politikos scenarijų, o pagal mažų naftos kainų scenarijų ateityje prognozuojamos iš esmės mažesnės elektros kainos nei pagal pagrindinį naujos politikos scenarijų (2015 m. parengtos prognozės). Atliekant išsamią jautrumo analizę dėl projekto „Paks II“ VGN apskaičiavimo į tai būtina atsižvelgti (99).

99

| (230) | Be to, siekiant tiksliai išaiškinti ir įvertinti ilgalaikės prognozės skaičius, kuriuos parengė įvairios institucijos, tuos skaičius reikėtų susieti su biržose pasirašomų ateities elektros pirkimo sutarčių kainomis, net jeigu pastaruoju atveju numatomi gerokai trumpesni laiko terminai, kaip pavaizduota Figure 12. Kainų kreivės Figure 13, palyginant Vokietijos ir Vengrijos ateities kainų sutartis su TEA PEA mažiausių kainų prognozėmis (atitinkančiomis mažų naftos kainų scenarijų), suponuoja, kad net naujausios 2015 m. TEA PEA kainų prognozės gali būti pernelyg optimistiškos, nes būsimosios elektros kainos jose gali būti pervertintos. Nustatant projekto „Paks II“ VGN ir atliekant bet kokią patvirtinamąją jautrumo analizę į tai taip pat reikia atsižvelgti. |
| --- | --- |

(230)

Be to, siekiant tiksliai išaiškinti ir įvertinti ilgalaikės prognozės skaičius, kuriuos parengė įvairios institucijos, tuos skaičius reikėtų susieti su biržose pasirašomų ateities elektros pirkimo sutarčių kainomis, net jeigu pastaruoju atveju numatomi gerokai trumpesni laiko terminai, kaip pavaizduota Figure 12. Kainų kreivės Figure 13, palyginant Vokietijos ir Vengrijos ateities kainų sutartis su TEA PEA mažiausių kainų prognozėmis (atitinkančiomis mažų naftos kainų scenarijų), suponuoja, kad net naujausios 2015 m. TEA PEA kainų prognozės gali būti pernelyg optimistiškos, nes būsimosios elektros kainos jose gali būti pervertintos. Nustatant projekto „Paks II“ VGN ir atliekant bet kokią patvirtinamąją jautrumo analizę į tai taip pat reikia atsižvelgti.

Apkrovos koeficientas, įvairios sąnaudos ir vėlavimas

Apkrovos koeficientas, įvairios sąnaudos ir vėlavimas

| (231) | Dėl didelio masto, statybos darbų sudėtingumo ir ilgo veikimo laikotarpio atominėms elektrinėms būdingi neaiškumai, be kita ko, susiję su apkrovos koeficientu, statybos laiku ir įvairiomis sąnaudomis. Tai savo ruožtu daro svarbų poveikį projekto VGN. |
| --- | --- |

(231)

Dėl didelio masto, statybos darbų sudėtingumo ir ilgo veikimo laikotarpio atominėms elektrinėms būdingi neaiškumai, be kita ko, susiję su apkrovos koeficientu, statybos laiku ir įvairiomis sąnaudomis. Tai savo ruožtu daro svarbų poveikį projekto VGN.

| (232) | Tokius neaiškumus sunku vertinti, nes „Paks II“ yra III+ kartos atominės elektrinės projektas ir tokių jėgainių dar nėra (100). Tad bet kokia lyginamoji analizė yra hipotetinė. III ir III+ kartos atominių elektrinių technologijų skirtumai gana dideli, kad būtų galima tvirtinti, jog 231 konstatuojamojoje dalyje paminėti neaiškumai nėra susiję su projektu „Paks II“. |
| --- | --- |

(232)

Tokius neaiškumus sunku vertinti, nes „Paks II“ yra III+ kartos atominės elektrinės projektas ir tokių jėgainių dar nėra (100). Tad bet kokia lyginamoji analizė yra hipotetinė. III ir III+ kartos atominių elektrinių technologijų skirtumai gana dideli, kad būtų galima tvirtinti, jog 231 konstatuojamojoje dalyje paminėti neaiškumai nėra susiję su projektu „Paks II“.

100

Apkrovos koeficientas

Apkrovos koeficientas

| (233) | Vengrijos vyriausybės apskaičiuoti VGN įverčiai pagrįsti prielaida, kad projekto „Paks II“ vidutinis apkrovos koeficientas yra [90–95] proc. (*7) Tai daug didesnis skaičius nei 72 proc. vidutinis metinis apkrovos koeficientas, taikomas visoms atominėms elektrinėms pasaulyje, kaip pažymėta 2015 m. Pasaulio branduolinės energetikos sektoriaus padėties ataskaitoje (WNISR2015) (101). Be to, 2014 m. TEA PEA branduolinės energetikos apžvalgoje pažymėta, kad „1980–2010 m. vidutinis pasaulinis reaktorių galios panaudojimo koeficientas padidėjo nuo 56 iki 79 proc. Tai nulėmė geras valdymas, dėl kurio gerokai sutrumpėjo sustabdymo laikotarpiai atliekant planinę techninę priežiūrą ir keičiant kurą. Geriausiais veikimo rezultatais pasižymintys reaktoriai pasiekia maždaug 95 proc. galios panaudojimo koeficientų. Tačiau jėgainėms senstant gali būti sunku pasiekti tokius aukštus lygius, nes reikia dažniau atlikti patikras ir sudedamųjų dalių bandymus (102).“ |
| --- | --- |

(233)

Vengrijos vyriausybės apskaičiuoti VGN įverčiai pagrįsti prielaida, kad projekto „Paks II“ vidutinis apkrovos koeficientas yra [90–95] proc. (*7) Tai daug didesnis skaičius nei 72 proc. vidutinis metinis apkrovos koeficientas, taikomas visoms atominėms elektrinėms pasaulyje, kaip pažymėta 2015 m. Pasaulio branduolinės energetikos sektoriaus padėties ataskaitoje (WNISR2015) (101). Be to, 2014 m. TEA PEA branduolinės energetikos apžvalgoje pažymėta, kad „1980–2010 m. vidutinis pasaulinis reaktorių galios panaudojimo koeficientas padidėjo nuo 56 iki 79 proc. Tai nulėmė geras valdymas, dėl kurio gerokai sutrumpėjo sustabdymo laikotarpiai atliekant planinę techninę priežiūrą ir keičiant kurą. Geriausiais veikimo rezultatais pasižymintys reaktoriai pasiekia maždaug 95 proc. galios panaudojimo koeficientų. Tačiau jėgainėms senstant gali būti sunku pasiekti tokius aukštus lygius, nes reikia dažniau atlikti patikras ir sudedamųjų dalių bandymus (102).“

*7

101

102

| (234) | Reikėtų pažymėti, kad tokie dideli apkrovos lygių skaičiai gali nukentėti dėl incidentų per elektrinės eksploatacinį laikotarpį. Pavyzdžiui, dėl 2003 m. Pakšo atominės elektrinės 2 bloke įvykusio incidento vidutinis apkrovos koeficientas per 1990–2015 m. laikotarpį sumažėjo beveik penkiais procentiniais punktais, nuo 85,3 iki 80,7 proc. |
| --- | --- |

(234)

Reikėtų pažymėti, kad tokie dideli apkrovos lygių skaičiai gali nukentėti dėl incidentų per elektrinės eksploatacinį laikotarpį. Pavyzdžiui, dėl 2003 m. Pakšo atominės elektrinės 2 bloke įvykusio incidento vidutinis apkrovos koeficientas per 1990–2015 m. laikotarpį sumažėjo beveik penkiais procentiniais punktais, nuo 85,3 iki 80,7 proc.

| (235) | Dar vienas sunkumas, susijęs su dviem naujaisiais Pakšo II atominės elektrinės reaktoriais, siekiant išlaikyti didesnį nei 90 proc. apkrovos koeficientą, yra tai, kad juos numatoma eksploatuoti kartu su kai kuriais Pakšo atominės elektrinės blokais. Dėl dviejų atominių elektrinių poveikio aplinkai dėl jų artumo iki Dunojaus upės karštomis vasaros dienomis gali būti būtina mažinti vienos iš elektrinių gamybos apimtį. Kadangi daroma prielaida, kad du naujieji Pakšo II elektrinės reaktoriai nuolat veiks esant dideliam apkrovos koeficientui, tektų mažinti Pakšo atominės elektrinės gamybos apimtį, sumažėtų jos įplaukos ir į tokias ekonomines sąnaudas reikia atsižvelgti vertinant ekonominį projekto „Paks II“ gyvybingumą. |
| --- | --- |

(235)

Dar vienas sunkumas, susijęs su dviem naujaisiais Pakšo II atominės elektrinės reaktoriais, siekiant išlaikyti didesnį nei 90 proc. apkrovos koeficientą, yra tai, kad juos numatoma eksploatuoti kartu su kai kuriais Pakšo atominės elektrinės blokais. Dėl dviejų atominių elektrinių poveikio aplinkai dėl jų artumo iki Dunojaus upės karštomis vasaros dienomis gali būti būtina mažinti vienos iš elektrinių gamybos apimtį. Kadangi daroma prielaida, kad du naujieji Pakšo II elektrinės reaktoriai nuolat veiks esant dideliam apkrovos koeficientui, tektų mažinti Pakšo atominės elektrinės gamybos apimtį, sumažėtų jos įplaukos ir į tokias ekonomines sąnaudas reikia atsižvelgti vertinant ekonominį projekto „Paks II“ gyvybingumą.

Sąnaudos

Sąnaudos

| (236) | Sąnaudos per ilgalaikio projekto laikotarpį gali gerokai skirtis nuo prognozuojamų ilgalaikių verčių, kurios buvo numatytos projekto pirminiame verslo plane. Įprastinės priežastys susijusios su tuo, kad į verslo planą nepavyksta įtraukti visų svarbių sąnaudų arba vadovaujamasi pernelyg optimistiškomis prielaidomis ir sąnaudų įverčiais. |
| --- | --- |

(236)

Sąnaudos per ilgalaikio projekto laikotarpį gali gerokai skirtis nuo prognozuojamų ilgalaikių verčių, kurios buvo numatytos projekto pirminiame verslo plane. Įprastinės priežastys susijusios su tuo, kad į verslo planą nepavyksta įtraukti visų svarbių sąnaudų arba vadovaujamasi pernelyg optimistiškomis prielaidomis ir sąnaudų įverčiais.

| (237) | Dėl tokių projektų sudėtingumo faktinės atominių elektrinių statybos sąnaudos neretai daug didesnės nei prognozuojama. Pavyzdžiui, III+ kartos AREVA EPR elektrinių statybos sąnaudos Prancūzijoje ir Suomijoje buvo beveik trigubai didesnės palyginti su pirminėmis sąnaudomis, numatytomis statybos sutartyje (103). Kinijoje ir JAV įrengiant „Westinghouse“ AP1000 reaktorius taip pat patiriamos gerokai didesnės išlaidos (maždaug 20 ar daugiau proc. daugiau), o „Rosatom“ AES-2006 atominės elektrinės statybos sąnaudos Baltarusijoje beveik padvigubėjo palyginti su pirminėmis statybos sąnaudomis (104). |
| --- | --- |

(237)

Dėl tokių projektų sudėtingumo faktinės atominių elektrinių statybos sąnaudos neretai daug didesnės nei prognozuojama. Pavyzdžiui, III+ kartos AREVA EPR elektrinių statybos sąnaudos Prancūzijoje ir Suomijoje buvo beveik trigubai didesnės palyginti su pirminėmis sąnaudomis, numatytomis statybos sutartyje (103). Kinijoje ir JAV įrengiant „Westinghouse“ AP1000 reaktorius taip pat patiriamos gerokai didesnės išlaidos (maždaug 20 ar daugiau proc. daugiau), o „Rosatom“ AES-2006 atominės elektrinės statybos sąnaudos Baltarusijoje beveik padvigubėjo palyginti su pirminėmis statybos sąnaudomis (104).

103

104

| (238) | Nors iš principo užbaigto fiksuotos kainos projekto sutartyse galima numatyti savininko apsaugą nuo didesnių statybos sąnaudų, jose neretai neapimamos visos naujųjų reaktorių kainos. Taigi, savininko sąnaudos, įskaitant reikiamų leidimų gavimo sąnaudas, prijungimo prie tinklo sąnaudos, atliekų tvarkumo ir eksploatacijos nutraukimo sąnaudos ir išlaidos aplinkos apsaugai nėra fiksuotos ir gali padidėti. Kita vertus, tiekėjas gali nuspręsti nedengti papildomų sąnaudų, kai jos viršija tam tikras ribas, ir gali tvirtinti, kad sąnaudos didėja dėl savininko prašomų įgyvendinti pakeitimų. Toks ginčas gali baigtis arbitraže ir teisme, tad su investicijomis susijusios sąnaudos dar padidės. |
| --- | --- |

(238)

Nors iš principo užbaigto fiksuotos kainos projekto sutartyse galima numatyti savininko apsaugą nuo didesnių statybos sąnaudų, jose neretai neapimamos visos naujųjų reaktorių kainos. Taigi, savininko sąnaudos, įskaitant reikiamų leidimų gavimo sąnaudas, prijungimo prie tinklo sąnaudos, atliekų tvarkumo ir eksploatacijos nutraukimo sąnaudos ir išlaidos aplinkos apsaugai nėra fiksuotos ir gali padidėti. Kita vertus, tiekėjas gali nuspręsti nedengti papildomų sąnaudų, kai jos viršija tam tikras ribas, ir gali tvirtinti, kad sąnaudos didėja dėl savininko prašomų įgyvendinti pakeitimų. Toks ginčas gali baigtis arbitraže ir teisme, tad su investicijomis susijusios sąnaudos dar padidės.

| (239) | Pakšo II atominės elektrinės verslo plane, atrodo, taip pat yra tam tikrų prielaidų dėl sąnaudų, kurias būtų galima laikyti optimistiškomis. Suinteresuotųjų šalių pastabose teigiama, kad preliminarūs skaičiai gali būti pernelyg optimistiški dėl šių aspektų:






  — | atominės elektrinės aušinimas: pagal finansinį modelį numatoma gėlo vandens aušinimo sistema, kurią patvirtino Vengrija, o ne brangesnė aušinimo bokšto sistema, kurią siūlo rinktis Europos Parlamento narys B. Jávor; projekto poveikio aplinkai vertinimo tyrime (PAVT) nėra išsamios kiekybinės dviejų sistemų sąnaudų ir naudos analizės. Taip pat gali prireikti įrengti brangesnį aušinimo bokštą, kai kartu veiks abi elektrinės (105), |
| --- | --- | --- |

(239)

Pakšo II atominės elektrinės verslo plane, atrodo, taip pat yra tam tikrų prielaidų dėl sąnaudų, kurias būtų galima laikyti optimistiškomis. Suinteresuotųjų šalių pastabose teigiama, kad preliminarūs skaičiai gali būti pernelyg optimistiški dėl šių aspektų:

—

atominės elektrinės aušinimas: pagal finansinį modelį numatoma gėlo vandens aušinimo sistema, kurią patvirtino Vengrija, o ne brangesnė aušinimo bokšto sistema, kurią siūlo rinktis Europos Parlamento narys B. Jávor; projekto poveikio aplinkai vertinimo tyrime (PAVT) nėra išsamios kiekybinės dviejų sistemų sąnaudų ir naudos analizės. Taip pat gali prireikti įrengti brangesnį aušinimo bokštą, kai kartu veiks abi elektrinės (105),

105

| — | prijungimas prie tinklo: finansiniame modelyje numatytas bendras [43 000–51 000] (*8) mln. HUF arba [124–155] mln. EUR skaičius (*8), kuris yra mažesnis nei Europos Parlamento nario B. Jávor pateiktas 1,6 mlrd. EUR skaičius; nė viena šalis nepateikė išsamios informacijos apie tai, kaip buvo apskaičiuoti tie skaičiai, |
| --- | --- |

—

prijungimas prie tinklo: finansiniame modelyje numatytas bendras [43 000–51 000] (*8) mln. HUF arba [124–155] mln. EUR skaičius (*8), kuris yra mažesnis nei Europos Parlamento nario B. Jávor pateiktas 1,6 mlrd. EUR skaičius; nė viena šalis nepateikė išsamios informacijos apie tai, kaip buvo apskaičiuoti tie skaičiai,

*8

*8

| — | rezervo sąnaudos: finansiniame modelyje nėra straipsnio, kurį būtų galima priskirti Pakšo II atominės elektrinės poveikio Vengrijos elektros sistemai sąnaudoms, pavyzdžiui, dėl papildomų rezervo reikalavimų; papildomi rezervai bus reikalaujami pagal įstatymus dėl didelio pavienių Pakšo II atominės elektrinės blokų dydžio, kaip teigia Europos Parlamento narys B. Jávor, |
| --- | --- |

—

rezervo sąnaudos: finansiniame modelyje nėra straipsnio, kurį būtų galima priskirti Pakšo II atominės elektrinės poveikio Vengrijos elektros sistemai sąnaudoms, pavyzdžiui, dėl papildomų rezervo reikalavimų; papildomi rezervai bus reikalaujami pagal įstatymus dėl didelio pavienių Pakšo II atominės elektrinės blokų dydžio, kaip teigia Europos Parlamento narys B. Jávor,

| — | draudimo sąnaudos: draudimas nuo didelių avarijų, kurias gali sukelti atominės elektrinės, neprojektinių avarijų, galėtų kainuoti daugiau nei [15 000–20 000] (*8) mln. HUF arba [45–60] (*8) mln. EUR, kaip parodyta finansiniame modelyje (106). |
| --- | --- |

—

draudimo sąnaudos: draudimas nuo didelių avarijų, kurias gali sukelti atominės elektrinės, neprojektinių avarijų, galėtų kainuoti daugiau nei [15 000–20 000] (*8) mln. HUF arba [45–60] (*8) mln. EUR, kaip parodyta finansiniame modelyje (106).

*8

*8

106

| — | techninės priežiūros sąnaudos: jokių esminio pertvarkymo sąnaudų per atominės elektrinės eksploatacinį laikotarpį nenumatoma; pertvarkymo sąnaudos gali būti reikalingos dėl kai kurių atominės elektrinės dalių senėjimo prieš laiką arba dėl incidentų ar avarijų, kurios gali įvykti per jėgainės eksploatacinį laikotarpį (107). |
| --- | --- |

—

techninės priežiūros sąnaudos: jokių esminio pertvarkymo sąnaudų per atominės elektrinės eksploatacinį laikotarpį nenumatoma; pertvarkymo sąnaudos gali būti reikalingos dėl kai kurių atominės elektrinės dalių senėjimo prieš laiką arba dėl incidentų ar avarijų, kurios gali įvykti per jėgainės eksploatacinį laikotarpį (107).

107

| (240) | Komisija pažymi, kad bet koks nuokrypis nuo Vengrijos pateiktų skaičių, kaip numatyta Pakšo II atominės elektrinės verslo plane (ir finansiniame modelyje), dėl 239 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių nulemtų projekto VGN vertės sumažėjimą (108). |
| --- | --- |

(240)

Komisija pažymi, kad bet koks nuokrypis nuo Vengrijos pateiktų skaičių, kaip numatyta Pakšo II atominės elektrinės verslo plane (ir finansiniame modelyje), dėl 239 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių nulemtų projekto VGN vertės sumažėjimą (108).

108

Galimas vėlavimas

Galimas vėlavimas

| (241) | Statant atomines elektrines neretai vėluojama ir dėl to pailgėja statybos laikotarpis (109). Tarp pagrindinių statybos vėlavimo priežasčių galima paminėti su projektu susijusias problemas, kvalifikuotos darbo jėgos trūkumą, ekspertų netektį, su tiekimo grandine susijusias problemas, prastą planavimą ir pirmą kartą kylančias (FOAK) problemas (110) (111). |
| --- | --- |

(241)

Statant atomines elektrines neretai vėluojama ir dėl to pailgėja statybos laikotarpis (109). Tarp pagrindinių statybos vėlavimo priežasčių galima paminėti su projektu susijusias problemas, kvalifikuotos darbo jėgos trūkumą, ekspertų netektį, su tiekimo grandine susijusias problemas, prastą planavimą ir pirmą kartą kylančias (FOAK) problemas (110) (111).

109

110

111

| (242) | Kalbant apie vėlavimą per statybos laikotarpį, pirmosios dvi III+ kartos jėgainės, kurios buvo faktiškai pastatytos ir pradėtos eksploatuoti, yra Oikiluoto-3 jėgainė Suomijoje (statybos darbų pradžia: 2005 m.) ir Flamanvilio elektrinė Prancūzijoje (statybos darbų pradžia: 2007 m.) ir kiekvienu atveju vėlavimas viršijo penkerius metus (112). Abi elektrinės yra Areva EPR modelio. |
| --- | --- |

(242)

Kalbant apie vėlavimą per statybos laikotarpį, pirmosios dvi III+ kartos jėgainės, kurios buvo faktiškai pastatytos ir pradėtos eksploatuoti, yra Oikiluoto-3 jėgainė Suomijoje (statybos darbų pradžia: 2005 m.) ir Flamanvilio elektrinė Prancūzijoje (statybos darbų pradžia: 2007 m.) ir kiekvienu atveju vėlavimas viršijo penkerius metus (112). Abi elektrinės yra Areva EPR modelio.

112

| (243) | Rusijoje įgyvendinant keturis „Rosatom“ III+ kartos AES-2006 projektus, kurių statybos darbai prasidėjo 2008–2010 m., taip pat buvo vėluojama, kaip paminėta 3 lentelėje 99 konstatuojamojoje dalyje. Pavyzdžiui, vieno iš dviejų V-491 blokų (atitinkančių projektą „Paks II“) Leningrad II elektrinėje Sankt-Peterburge (kurią buvo planuojama pradėti eksploatuoti 2013 m. spalio mėn.) statyba buvo nutraukta, kai 2011 m. liepos 17 d. griuvo plieninė atraminė konstrukcija (113), tad dabar tikimasi pradėti ją eksploatuoti 2017 m. viduryje; kitą bloką buvo planuojama pradėti eksploatuoti iki 2016 m., o dabar numatyta eksploatacijos pradžios data yra tik 2018 m (114). Nemuno bloko statyba Kaliningrade sustabdyta 2013 m (115). |
| --- | --- |

(243)

Rusijoje įgyvendinant keturis „Rosatom“ III+ kartos AES-2006 projektus, kurių statybos darbai prasidėjo 2008–2010 m., taip pat buvo vėluojama, kaip paminėta 3 lentelėje 99 konstatuojamojoje dalyje. Pavyzdžiui, vieno iš dviejų V-491 blokų (atitinkančių projektą „Paks II“) Leningrad II elektrinėje Sankt-Peterburge (kurią buvo planuojama pradėti eksploatuoti 2013 m. spalio mėn.) statyba buvo nutraukta, kai 2011 m. liepos 17 d. griuvo plieninė atraminė konstrukcija (113), tad dabar tikimasi pradėti ją eksploatuoti 2017 m. viduryje; kitą bloką buvo planuojama pradėti eksploatuoti iki 2016 m., o dabar numatyta eksploatacijos pradžios data yra tik 2018 m (114). Nemuno bloko statyba Kaliningrade sustabdyta 2013 m (115).

113

114

115

| (244) | Taigi iš neseniai įgytos III+ kartos elektrinių statybos patirties matyti, kad jas statant neretai vėluojama (116). Tai savo ruožtu daro poveikį VGN. Tą poveikį galima sumažinti tik šiek tiek, tam tikromis aplinkybėmis numatant nuostolių atlyginimą. |
| --- | --- |

(244)

Taigi iš neseniai įgytos III+ kartos elektrinių statybos patirties matyti, kad jas statant neretai vėluojama (116). Tai savo ruožtu daro poveikį VGN. Tą poveikį galima sumažinti tik šiek tiek, tam tikromis aplinkybėmis numatant nuostolių atlyginimą.

116

VGN apskaičiavimas

VGN apskaičiavimas

| (245) | Apskaičiuodama tinkamų VGN verčių intervalus 2014 m. gruodžio mėn.–2017 m. vasario mėn. Komisija naudojo Vengrijos pateiktą finansinį modelį. Visų pirma, Komisija:






  — | kaip atskaitos tašku vadovavosi sąnaudų skaičiais, kuriuos finansiniame modelyje pateikė Vengrijos vyriausybė, |
| --- | --- | --- |

(245)

Apskaičiuodama tinkamų VGN verčių intervalus 2014 m. gruodžio mėn.–2017 m. vasario mėn. Komisija naudojo Vengrijos pateiktą finansinį modelį. Visų pirma, Komisija:

—

kaip atskaitos tašku vadovavosi sąnaudų skaičiais, kuriuos finansiniame modelyje pateikė Vengrijos vyriausybė,

| — | atnaujino finansiniame modelyje pateiktas kainų prognozių kreives, kaip aptarta kainų prognozių poskirsnyje (žr. 223–230 konstatuojamąsias dalis) – H, I ir L kainų prognozių kreivės buvo naudojamos apskaičiuojant 2014 m. gruodžio mėn. VGN, o M kainų prognozių kreivė – 2017 m. vasario mėn. VGN, |
| --- | --- |

—

atnaujino finansiniame modelyje pateiktas kainų prognozių kreives, kaip aptarta kainų prognozių poskirsnyje (žr. 223–230 konstatuojamąsias dalis) – H, I ir L kainų prognozių kreivės buvo naudojamos apskaičiuojant 2014 m. gruodžio mėn. VGN, o M kainų prognozių kreivė – 2017 m. vasario mėn. VGN,

| — | parengė Monte Karlo jautrumo analizę, kad nustatytų tinkamus VGN skaičių intervalus, atitinkančius du laiko momentus, t. y. 2014 m. gruodžio mėn. ir 2017 m. vasario mėn (117). |
| --- | --- |

—

parengė Monte Karlo jautrumo analizę, kad nustatytų tinkamus VGN skaičių intervalus, atitinkančius du laiko momentus, t. y. 2014 m. gruodžio mėn. ir 2017 m. vasario mėn (117).

117

| (246) | Monte Karlo jautrumo analizė buvo naudojama vertinant VGN nuokrypius nuo jos pagrindinės vertės po nedidelių įvairių pirminių modelio duomenų verčių pokyčių. Buvo padarytos tokios prielaidos dėl nuokrypių nuo Vengrijos nustatytų pirminių verčių:






  — | nedideli simetriški nuokrypiai dėl būsimosios infliacijos, užsienio valiutų keitimo kurso, veiklos sąnaudų, kuro sąnaudų, su technine priežiūra susijusių kapitalo išlaidų, atliekų tvarkymo ir eksploatacijos nutraukimo sąnaudų, numatomo eksploatacinio laikotarpio ir naudojamų kainų prognozių kreivių (118), |
| --- | --- | --- |

(246)

Monte Karlo jautrumo analizė buvo naudojama vertinant VGN nuokrypius nuo jos pagrindinės vertės po nedidelių įvairių pirminių modelio duomenų verčių pokyčių. Buvo padarytos tokios prielaidos dėl nuokrypių nuo Vengrijos nustatytų pirminių verčių:

—

nedideli simetriški nuokrypiai dėl būsimosios infliacijos, užsienio valiutų keitimo kurso, veiklos sąnaudų, kuro sąnaudų, su technine priežiūra susijusių kapitalo išlaidų, atliekų tvarkymo ir eksploatacijos nutraukimo sąnaudų, numatomo eksploatacinio laikotarpio ir naudojamų kainų prognozių kreivių (118),

118

| — | nedideli asimetriški nuokrypiai nuo būsimosios prastovos normos – nuokrypis link mažesnės vertės ribojamas visišku (100 proc.) pajėgumų išnaudojimu ir laikomas mažesniu nei nuokrypis link didesnės vertės nuo bazinės [5–10] proc. vertės (**) (t. y. [90–95] proc. (**) pajėgumų panaudojimo) (119), |
| --- | --- |

—

nedideli asimetriški nuokrypiai nuo būsimosios prastovos normos – nuokrypis link mažesnės vertės ribojamas visišku (100 proc.) pajėgumų išnaudojimu ir laikomas mažesniu nei nuokrypis link didesnės vertės nuo bazinės [5–10] proc. vertės (**) (t. y. [90–95] proc. (**) pajėgumų panaudojimo) (119),

**

**

119

| — | projekto vėlavimas nebuvo įtrauktas į Monte Karlo analizę dėl neišsamaus vėlavimo nagrinėjimo finansiniame modelyje (žr. toliau 249 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

—

projekto vėlavimas nebuvo įtrauktas į Monte Karlo analizę dėl neišsamaus vėlavimo nagrinėjimo finansiniame modelyje (žr. toliau 249 konstatuojamąją dalį).

Figure 17 ir Figure 18 toliau parodyti projekto VGN verčių skirstiniai, susiję su dviem vertinamais laikotarpiais. Kiekvienu atveju rezultatas grindžiamas 10 000 imitacijų (120).

120

| (247) | 2014 m. gruodžio mėn. numatomos VGN skirstinys orientuotas į 8,79 proc., o 90 proc. apskaičiuotų VGN verčių patenka į [8,20– 9,36 proc.] intervalą.

  17 pav.


  2014 m. gruodžio mėn. VGN vertės













  Šaltinis: | Komisijos skaičiavimai. |
| --- | --- | --- |

(247)

2014 m. gruodžio mėn. numatomos VGN skirstinys orientuotas į 8,79 proc., o 90 proc. apskaičiuotų VGN verčių patenka į [8,20– 9,36 proc.] intervalą.

17 pav.

17 pav.

2014 m. gruodžio mėn. VGN vertės

2014 m. gruodžio mėn. VGN vertės

Image 20

Šaltinis:

Šaltinis:

| (248) | 2017 m. vasario mėn. numatomos VGN skirstinys orientuotas į 7,35 proc., o 90 proc. apskaičiuotų VGN verčių patenka į [6,79– 7,90 proc.] intervalą (121):

  18 pav.


  2017 m. vasario mėn. VGN vertės













  Šaltinis: | Komisijos skaičiavimai. |
| --- | --- | --- |

(248)

2017 m. vasario mėn. numatomos VGN skirstinys orientuotas į 7,35 proc., o 90 proc. apskaičiuotų VGN verčių patenka į [6,79– 7,90 proc.] intervalą (121):

121

18 pav.

18 pav.

2017 m. vasario mėn. VGN vertės

2017 m. vasario mėn. VGN vertės

Image 21

Šaltinis:

Šaltinis:

| (249) | Reikia pažymėti, kad galimo vėlavimo poveikis nėra įtrauktas į VGN skaičiavimus, kuriais grindžiami Figure 17 ir Figure 18. Pagrindinė priežastis – neišsamus vėlavimo nagrinėjimas finansiniame modelyje. Finansiniame modelyje, visų pirma, galimas šių rūšių vėlavimas:






  — | vėlavimas, kuris jau buvo prieš statybos pradžią (finansiniame modelyje pažymėtas kaip „statybos metu“), |
| --- | --- | --- |

(249)

Reikia pažymėti, kad galimo vėlavimo poveikis nėra įtrauktas į VGN skaičiavimus, kuriais grindžiami Figure 17 ir Figure 18. Pagrindinė priežastis – neišsamus vėlavimo nagrinėjimas finansiniame modelyje. Finansiniame modelyje, visų pirma, galimas šių rūšių vėlavimas:

—

vėlavimas, kuris jau buvo prieš statybos pradžią (finansiniame modelyje pažymėtas kaip „statybos metu“),

| — | vėlavimas pasibaigus statybos darbams (finansiniame modelyje pažymėtas kaip „sutarties kainą viršijančios išlaidos“). |
| --- | --- |

—

vėlavimas pasibaigus statybos darbams (finansiniame modelyje pažymėtas kaip „sutarties kainą viršijančios išlaidos“).

| (250) | Komisija pažymi, kad du į finansinį modelį įtraukti vėlavimo scenarijai yra baziniai ir negali būti naudojami siekiant tinkamai sumodeliuoti tikrąjį dažniausiai pasitaikančių rūšių vėlavimo poveikį, pavyzdžiui, kai įvairios trukmės vėlavimas stebimas įvairiuose statybos laikotarpio etapuose (122). |
| --- | --- |

(250)

Komisija pažymi, kad du į finansinį modelį įtraukti vėlavimo scenarijai yra baziniai ir negali būti naudojami siekiant tinkamai sumodeliuoti tikrąjį dažniausiai pasitaikančių rūšių vėlavimo poveikį, pavyzdžiui, kai įvairios trukmės vėlavimas stebimas įvairiuose statybos laikotarpio etapuose (122).

122

| (251) | Vertinimui svarbių dviejų laiko momentų VGN intervalai apibendrinti toliau 12 lentelėje. Numatoma VGN yra mažesnė 2017 m. vasario mėn. dėl 2014–2017 m. sumažėjusių elektros kainų prognozių. Tačiau abi numatomas vertes galima laikyti konservatyviomis, atsižvelgiant į tai, kad tam tikrų kokybinių elementų, aprašytų 238 ir 239 konstatuojamosiose dalyse, ir Vengrijos valdžios institucijų parengtų įverčių trūkumų kiekybiniu požiūriu nepavyko įtraukti į finansinį modelį.

  12 lentelė


  VGN santrauka








  (%) |
| --- | --- |
| | 2014 m. gruodžio mėn. | 2017 m. vasario mėn. |
| Intervalas | 8,20 –9,36 | 6,79 –7,90 |
| Vidurinysis taškas | 8,79 | 7,35 |

(251)

Vertinimui svarbių dviejų laiko momentų VGN intervalai apibendrinti toliau 12 lentelėje. Numatoma VGN yra mažesnė 2017 m. vasario mėn. dėl 2014–2017 m. sumažėjusių elektros kainų prognozių. Tačiau abi numatomas vertes galima laikyti konservatyviomis, atsižvelgiant į tai, kad tam tikrų kokybinių elementų, aprašytų 238 ir 239 konstatuojamosiose dalyse, ir Vengrijos valdžios institucijų parengtų įverčių trūkumų kiekybiniu požiūriu nepavyko įtraukti į finansinį modelį.

12 lentelė

12 lentelė

VGN santrauka

VGN santrauka

(%)

2014 m. gruodžio mėn.

2017 m. vasario mėn.

Intervalas

8,20 –9,36

6,79 –7,90

Vidurinysis taškas

8,79

7,35

5.1.1.3.   
  Komisijos atliktas LCOE vertinimas

Komisijos atliktas LCOE vertinimas

| (252) | Dėl išsamumo ir siekdama apžvelgti visą Vengrijos pateiktą informaciją (žr. 69 ir 81–82 konstatuojamąsias dalis), Komisija taip pat trumpai apsvarstė ekonominį „Paks II“ gyvybingumą taikydama LCOE rodiklį (žr. 3.1.1.3 skirsnį). |
| --- | --- |

(252)

Dėl išsamumo ir siekdama apžvelgti visą Vengrijos pateiktą informaciją (žr. 69 ir 81–82 konstatuojamąsias dalis), Komisija taip pat trumpai apsvarstė ekonominį „Paks II“ gyvybingumą taikydama LCOE rodiklį (žr. 3.1.1.3 skirsnį).

| (253) | Vertindama Vengrijos atominės elektrinės, kaip antai Pakšo II jėgainės, LCOE, kaip atskaitos tašku Komisija rėmėsi 2015 m. EBPO / TEA / NEA tyrimu (žr. 81 konstatuojamąją dalį). Tame tyrime įvertinta, kad Vengrijos atominės elektrinės LCOE yra 80,95 EUR / MWh esant 7 proc. palūkanų normai ir 112,45 EUR / MWh esant 10 proc. palūkanų normai ir 85 proc. apkrovos koeficientui (123). Kadangi tie skaičiai buvo paskelbti 2015 m. rugpjūčio mėn., juos galima panaudoti vertinant LCOE tik 2017 m., bet ne 2014 m. |
| --- | --- |

(253)

Vertindama Vengrijos atominės elektrinės, kaip antai Pakšo II jėgainės, LCOE, kaip atskaitos tašku Komisija rėmėsi 2015 m. EBPO / TEA / NEA tyrimu (žr. 81 konstatuojamąją dalį). Tame tyrime įvertinta, kad Vengrijos atominės elektrinės LCOE yra 80,95 EUR / MWh esant 7 proc. palūkanų normai ir 112,45 EUR / MWh esant 10 proc. palūkanų normai ir 85 proc. apkrovos koeficientui (123). Kadangi tie skaičiai buvo paskelbti 2015 m. rugpjūčio mėn., juos galima panaudoti vertinant LCOE tik 2017 m., bet ne 2014 m.

123

| (254) | Komisija pažymi, kad padidinus apkrovos koeficientą iki [90–95] proc. (*9) pagrindinis apkrovos koeficiento skaičių Vengrijos pastabose, LCOE skaičiai ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje taptų atitinkamai 74 EUR / MWh ir 103 EUR / MWh (124). |
| --- | --- |

(254)

Komisija pažymi, kad padidinus apkrovos koeficientą iki [90–95] proc. (*9) pagrindinis apkrovos koeficiento skaičių Vengrijos pastabose, LCOE skaičiai ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje taptų atitinkamai 74 EUR / MWh ir 103 EUR / MWh (124).

*9

124

| (255) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad Vengrijos atominės elektrinės LCOE yra didesnės nei 74 EUR / MWh, o tai savo ruožtu daugiau nei 2015 m. apskaičiuota prognozuojama 73 EUR / MWh kaina arba 2016 m. apskaičiuota prognozuojama 68 EUR / MWh kaina (125). |
| --- | --- |

(255)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad Vengrijos atominės elektrinės LCOE yra didesnės nei 74 EUR / MWh, o tai savo ruožtu daugiau nei 2015 m. apskaičiuota prognozuojama 73 EUR / MWh kaina arba 2016 m. apskaičiuota prognozuojama 68 EUR / MWh kaina (125).

125

5.1.1.4.   
  Išvados dėl ekonominio pranašumo

Išvados dėl ekonominio pranašumo

| (256) | Vertindama, ar tenkinamas REIP kriterijus, Komisija remiasi 5.1.1.1 ir 5.1.1.2 skirsniuose nustatytais VSKK Ir VGN įverčiais. Toliau esančioje 13 lentelėje apibendrinama svarbi su abiem laiko momentais susijusi informacija:

  13 lentelė


  VSKK ir VGN palyginimas








  (%) |
| --- | --- |
| | 2014 m. gruodžio mėn. | 2017 m. vasario mėn. |
| VSKK intervalas | 9,15 -10,36 | 7,40 -8,35 |
| VGN intervalas | 8,20 –9,36 | 6,79 –7,90 |
| VSKK vidurinysis taškas | 9,76 | 7,88 |
| Vidurinioji VGN vertė | 8,79 | 7,35 |
| Pagal VGN sumodeliuotų atvejų procentinė dalis esant VGN < min(VSKK) | 85 | 55 |

(256)

Vertindama, ar tenkinamas REIP kriterijus, Komisija remiasi 5.1.1.1 ir 5.1.1.2 skirsniuose nustatytais VSKK Ir VGN įverčiais. Toliau esančioje 13 lentelėje apibendrinama svarbi su abiem laiko momentais susijusi informacija:

13 lentelė

13 lentelė

VSKK ir VGN palyginimas

VSKK ir VGN palyginimas

(%)

2014 m. gruodžio mėn.

2017 m. vasario mėn.

VSKK intervalas

9,15 -10,36

7,40 -8,35

VGN intervalas

8,20 –9,36

6,79 –7,90

VSKK vidurinysis taškas

9,76

7,88

Vidurinioji VGN vertė

8,79

7,35

Pagal VGN sumodeliuotų atvejų procentinė dalis esant VGN < min(VSKK)

85

55

| (257) | 13 lentelėje pateikiamos šios svarbiausios įžvalgos:






  — | Vidurinioji VGN vertė yra gerokai mažesnė nei VSKK intervalo vidurinysis taškas (8,79 proc. palyginti su 9,66 proc. ir 7,35 proc. palyginti su 7,88 proc.) per abu laikotarpius. |
| --- | --- | --- |

(257)

13 lentelėje pateikiamos šios svarbiausios įžvalgos:

—

Vidurinioji VGN vertė yra gerokai mažesnė nei VSKK intervalo vidurinysis taškas (8,79 proc. palyginti su 9,66 proc. ir 7,35 proc. palyginti su 7,88 proc.) per abu laikotarpius.

| — | Vidurinioji VGN vertė net mažesnė nei žemiausia VSKK intervalo riba (8,79 proc. palyginti su 9,15 proc. ir 7,35 proc. palyginti su 7,40 proc.) per abu laikotarpius. |
| --- | --- |

—

Vidurinioji VGN vertė net mažesnė nei žemiausia VSKK intervalo riba (8,79 proc. palyginti su 9,15 proc. ir 7,35 proc. palyginti su 7,40 proc.) per abu laikotarpius.

| — | VGN yra mažesnė nei svarbus VSKK intervalas daugeliu atvejų, t. y. atliekant Monte Karlo analizę apskaičiuotos VGN vertės yra mažesnės nei žemiausia VSKK intervalo rinka daugeliu atvejų (85 proc. 2014 m. gruodžio mėn. ir 55 proc. 2017 m. vasario mėn.) (126)
   (127). |
| --- | --- |

—

VGN yra mažesnė nei svarbus VSKK intervalas daugeliu atvejų, t. y. atliekant Monte Karlo analizę apskaičiuotos VGN vertės yra mažesnės nei žemiausia VSKK intervalo rinka daugeliu atvejų (85 proc. 2014 m. gruodžio mėn. ir 55 proc. 2017 m. vasario mėn.) (126)
   (127).

126

127

| (258) | Komisija pabrėžia, kad tie rezultatai yra konservatyvūs, atsižvelgiant į tai, kad:






  — | Komisija neturi jokių priemonių tiksliai įvertinti papildomų sąnaudų galimybės, visų pirma tokiu mastu, koks suponuojamas iš suinteresuotųjų šalių gautose pastabose po sprendimo pradėti procedūrą paskelbimo; sąnaudų pokyčiai, įtraukti į Monte Karto modeliavimą, buvo daug mažesnio masto nei suponuojama pastabose. |
| --- | --- | --- |

(258)

Komisija pabrėžia, kad tie rezultatai yra konservatyvūs, atsižvelgiant į tai, kad:

—

Komisija neturi jokių priemonių tiksliai įvertinti papildomų sąnaudų galimybės, visų pirma tokiu mastu, koks suponuojamas iš suinteresuotųjų šalių gautose pastabose po sprendimo pradėti procedūrą paskelbimo; sąnaudų pokyčiai, įtraukti į Monte Karto modeliavimą, buvo daug mažesnio masto nei suponuojama pastabose.

| — | Kainų prognozės pagal mažų naftos kainų scenarijus, pateiktos Komisijos gautose pastabose, nebuvo įtrauktos į jautrumo analizę ir nebuvo pritaikyta jokių korekcijų siekiant atsižvelgti į elektros energijos biržose pasirašytų ateities elektros sutarčių kainų nuokrypius nuo apskaičiuotų kainų prognozių. |
| --- | --- |

—

Kainų prognozės pagal mažų naftos kainų scenarijus, pateiktos Komisijos gautose pastabose, nebuvo įtrauktos į jautrumo analizę ir nebuvo pritaikyta jokių korekcijų siekiant atsižvelgti į elektros energijos biržose pasirašytų ateities elektros sutarčių kainų nuokrypius nuo apskaičiuotų kainų prognozių.

| — | Nebuvo įtrauktas joks atominės elektrinės rizikos priedas, viršijantis standartinį elektros gamybos ir komunalinių paslaugų rizikos priedą. |
| --- | --- |

—

Nebuvo įtrauktas joks atominės elektrinės rizikos priedas, viršijantis standartinį elektros gamybos ir komunalinių paslaugų rizikos priedą.

| — | 2014 m. lyginamojoje VSKK analizėje nebuvo jokių VSKK, susijusių su žaliosios ir atsinaujinančios energijos sektoriumi. |
| --- | --- |

—

2014 m. lyginamojoje VSKK analizėje nebuvo jokių VSKK, susijusių su žaliosios ir atsinaujinančios energijos sektoriumi.

Iš tikrųjų tai reiškia, kad galimas VGN ir VSKK verčių skirtumas, atitinkantis kiekvieną iš laiko momentų, tikriausiai bus dar didesnis.

| (259) | Be to, pagrindinius projekto VGN vertinimo ir numatytų VSKK verčių skaičiavimus taip pat galima panaudoti siekiant kiekybiškai įvertinti bendrų nuostolių, numatomų per projekto laikotarpį, grynąją dabartinę vertę (GDV), jeigu projektą finansuotų rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas. Visų pirma, numatoma, kad pagal pagrindinį scenarijų, pagal kurį rinkos VSKK yra 7,88 proc. ir VGN yra 7,35 proc. (2017 m. duomenų vidurkio vertės), projekto nuostoliai sudarys 600 mln. EUR (128). |
| --- | --- |

(259)

Be to, pagrindinius projekto VGN vertinimo ir numatytų VSKK verčių skaičiavimus taip pat galima panaudoti siekiant kiekybiškai įvertinti bendrų nuostolių, numatomų per projekto laikotarpį, grynąją dabartinę vertę (GDV), jeigu projektą finansuotų rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas. Visų pirma, numatoma, kad pagal pagrindinį scenarijų, pagal kurį rinkos VSKK yra 7,88 proc. ir VGN yra 7,35 proc. (2017 m. duomenų vidurkio vertės), projekto nuostoliai sudarys 600 mln. EUR (128).

128

| (260) | Be to, be VSKK ir VGN palyginimo, trumpoje LCOE analizėje taip pat patvirtinama, kad išlygintos Pakšo II elektrinės pagamintos elektros sąnaudos nebūtų įtrauktos į prognozuojamas kainas. |
| --- | --- |

(260)

Be to, be VSKK ir VGN palyginimo, trumpoje LCOE analizėje taip pat patvirtinama, kad išlygintos Pakšo II elektrinės pagamintos elektros sąnaudos nebūtų įtrauktos į prognozuojamas kainas.

| (261) | Remdamasi šiais rezultatais, Komisija daro išvadą, kad projektas neturės pakankamos grąžos, kad būtų padengtos privataus investuotojo, galinčio gauti finansavimą tik rinkos kainomis, sąnaudos. Nors atliekant REIP testą svarbiausi 2017 m. vasario mėn. duomenys, tų duomenų analizės rezultatai galioja net kai analizė atliekama remiantis duomenimis, turimais tuo metu, kai 2014 m. gruodžio mėn. buvo priimtas pirminis investavimo sprendimas. |
| --- | --- |

(261)

Remdamasi šiais rezultatais, Komisija daro išvadą, kad projektas neturės pakankamos grąžos, kad būtų padengtos privataus investuotojo, galinčio gauti finansavimą tik rinkos kainomis, sąnaudos. Nors atliekant REIP testą svarbiausi 2017 m. vasario mėn. duomenys, tų duomenų analizės rezultatai galioja net kai analizė atliekama remiantis duomenimis, turimais tuo metu, kai 2014 m. gruodžio mėn. buvo priimtas pirminis investavimo sprendimas.

| (262) | Remdamasi tokiu vertinimu, Komisija daro išvadą, kad privatus investuotojas tokiomis sąlygomis į šį projektą neinvestuotų. Taigi, kadangi „Paks II“ tikrai gauna naudos iš naujo ekonominę vertę turinčio turto, Komisija mano, kad taikant priemonę „Paks II“ įgyja ekonominį pranašumą. |
| --- | --- |

(262)

Remdamasi tokiu vertinimu, Komisija daro išvadą, kad privatus investuotojas tokiomis sąlygomis į šį projektą neinvestuotų. Taigi, kadangi „Paks II“ tikrai gauna naudos iš naujo ekonominę vertę turinčio turto, Komisija mano, kad taikant priemonę „Paks II“ įgyja ekonominį pranašumą.

5.1.2.   VALSTYBĖS IŠTEKLIŲ PERDAVIMAS IR PRISKYRIMAS

| (263) | Kaip paaiškinta sprendime pradėti procedūrą, Vengrija finansuotų projekto statybą valstybės lėšomis, kurių 80 proc. yra Rusijos Federacijos paskola ir 20 proc. – Vengrijos nuosavos lėšos. Vengrija tiesiogiai finansuotų visas investicijas, būtinas užsakant, projektuojant ir statant 5 ir 6 energetinius blokus, kaip nustatyta tarpvyriausybiniame finansavimo susitarime. Taigi Komisija daro išvadą, kad taikant priemonę būtų perduodami Vengrijos valstybės ištekliai. |
| --- | --- |

(263)

Kaip paaiškinta sprendime pradėti procedūrą, Vengrija finansuotų projekto statybą valstybės lėšomis, kurių 80 proc. yra Rusijos Federacijos paskola ir 20 proc. – Vengrijos nuosavos lėšos. Vengrija tiesiogiai finansuotų visas investicijas, būtinas užsakant, projektuojant ir statant 5 ir 6 energetinius blokus, kaip nustatyta tarpvyriausybiniame finansavimo susitarime. Taigi Komisija daro išvadą, kad taikant priemonę būtų perduodami Vengrijos valstybės ištekliai.

| (264) | Komisija taip pat primena, kad priemonę galima priskirti Vengrijos valstybei, nes Vengrija priėmė sprendimą investuoti į projektą ir spręs dėl būtinų lėšų paskirstymo IVPS sutarties pirkimo kainai sumokėti ir dviejų naujųjų Pakšo II elektrinės reaktorių kapitalui finansuoti. |
| --- | --- |

(264)

Komisija taip pat primena, kad priemonę galima priskirti Vengrijos valstybei, nes Vengrija priėmė sprendimą investuoti į projektą ir spręs dėl būtinų lėšų paskirstymo IVPS sutarties pirkimo kainai sumokėti ir dviejų naujųjų Pakšo II elektrinės reaktorių kapitalui finansuoti.

5.1.3.   ATRANKUMAS

| (265) | Priemonė laikoma atrankiąja, jeigu ja palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba. Komisija pakartoja, kad priemonė yra atrankioji, nes ji susijusi tik su viena įmone Vengrijai vyriausybės nutarimu Nr. 1429/2014 (VII. 31.) paskyrus „Paks II“ Vengrijos įgaliotąja įstaiga, kuri bus naujųjų branduolinės energijos gamybos įrenginių savininkė ir juos eksploatuos. Taigi, atrodo, pranašumas yra atrankusis. |
| --- | --- |

(265)

Priemonė laikoma atrankiąja, jeigu ja palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba. Komisija pakartoja, kad priemonė yra atrankioji, nes ji susijusi tik su viena įmone Vengrijai vyriausybės nutarimu Nr. 1429/2014 (VII. 31.) paskyrus „Paks II“ Vengrijos įgaliotąja įstaiga, kuri bus naujųjų branduolinės energijos gamybos įrenginių savininkė ir juos eksploatuos. Taigi, atrodo, pranašumas yra atrankusis.

5.1.4.   POVEIKIS PREKYBAI IR KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMAS

| (266) | Kaip Komisija pažymėjo sprendime pradėti procedūrą, Sąjungos elektros rinka yra liberalizuota ir elektros gamintojai vykdo prekybą tarp valstybių narių. Be to, Vengrijos elektros infrastruktūra palyginti tvirta ir gerai sujungta (30 proc. vidaus įrengtosios galios pajėgumų) su kaimyninėmis valstybėmis narėmis. Nors Vengrija yra grynoji importuotoja, 5 pav. 49 konstatuojamojoje dalyje parodyta, kad Vengrija taip pat eksportuoja elektrą ne tik į susietąją kitos paros Čekijos, Slovakijos, Vengrijos ir Rumunijos rinką (veikiančią nuo 2014 m.), bet ir į Austriją ir Kroatiją. |
| --- | --- |

(266)

Kaip Komisija pažymėjo sprendime pradėti procedūrą, Sąjungos elektros rinka yra liberalizuota ir elektros gamintojai vykdo prekybą tarp valstybių narių. Be to, Vengrijos elektros infrastruktūra palyginti tvirta ir gerai sujungta (30 proc. vidaus įrengtosios galios pajėgumų) su kaimyninėmis valstybėmis narėmis. Nors Vengrija yra grynoji importuotoja, 5 pav. 49 konstatuojamojoje dalyje parodyta, kad Vengrija taip pat eksportuoja elektrą ne tik į susietąją kitos paros Čekijos, Slovakijos, Vengrijos ir Rumunijos rinką (veikiančią nuo 2014 m.), bet ir į Austriją ir Kroatiją.

| (267) | Taikant priemonę, apie kurią pranešta, būtų galima sukurti didelius pajėgumus, į kuriuos antraip kiti Vengrijos ar kitų valstybių narių rinkos dalyviai galėtų daryti privačiąsias investicijas pasinaudodami alternatyviomis technologijomis. Be to, kadangi elektra prekiaujama tarpvalstybiniu lygmeniu, bet koks atrankusis pranašumas, kurį įgyja kokia nors įmonė, gali padaryti poveikį prekybai Sąjungoje. |
| --- | --- |

(267)

Taikant priemonę, apie kurią pranešta, būtų galima sukurti didelius pajėgumus, į kuriuos antraip kiti Vengrijos ar kitų valstybių narių rinkos dalyviai galėtų daryti privačiąsias investicijas pasinaudodami alternatyviomis technologijomis. Be to, kadangi elektra prekiaujama tarpvalstybiniu lygmeniu, bet koks atrankusis pranašumas, kurį įgyja kokia nors įmonė, gali padaryti poveikį prekybai Sąjungoje.

| (268) | Todėl Komisija pakartoja, kad dėl priemonės gali būti iškreipta konkurencija. |
| --- | --- |

(268)

Todėl Komisija pakartoja, kad dėl priemonės gali būti iškreipta konkurencija.

5.1.5.   IŠVADA DĖL VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMO

| (269) | Atsižvelgdama į tai, Komisija daro išvadą, kad taikant priemonę „Paks II“ įgyja ekonominį pranašumą ir kad tenkinami ir kiti valstybės pagalbos buvimo kriterijai, tad Komisija daro išvadą, kad šiam projektui „Paks II“ Vengrijos valstybė skiria valstybės pagalbą, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(269)

Atsižvelgdama į tai, Komisija daro išvadą, kad taikant priemonę „Paks II“ įgyja ekonominį pranašumą ir kad tenkinami ir kiti valstybės pagalbos buvimo kriterijai, tad Komisija daro išvadą, kad šiam projektui „Paks II“ Vengrijos valstybė skiria valstybės pagalbą, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

5.2.   PAGALBOS TEISĖTUMAS

PAGALBOS TEISĖTUMAS

| (270) | Kaip nustatyta sprendime pradėti procedūrą (116 konstatuojamoji dalis), Komisija ir toliau tvirtina, kad, nors jau pasirašyti keli susitarimai ir priimtas pirminis investavimo sprendimas, galutinis investavimo sprendimas, kuriuo būtų neatšaukiamai užsakyti dviejų naujųjų „Paks II“ reaktorių statybos darbai, dar nėra priimtas ir pagal IVPS sutartį dar neatlikta jokių mokėjimų. Taigi, pranešusi apie priemonę prieš jos įgyvendinimą, Vengrija įvykdė savo neveikimo įsipareigojimą pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(270)

Kaip nustatyta sprendime pradėti procedūrą (116 konstatuojamoji dalis), Komisija ir toliau tvirtina, kad, nors jau pasirašyti keli susitarimai ir priimtas pirminis investavimo sprendimas, galutinis investavimo sprendimas, kuriuo būtų neatšaukiamai užsakyti dviejų naujųjų „Paks II“ reaktorių statybos darbai, dar nėra priimtas ir pagal IVPS sutartį dar neatlikta jokių mokėjimų. Taigi, pranešusi apie priemonę prieš jos įgyvendinimą, Vengrija įvykdė savo neveikimo įsipareigojimą pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį.

5.3.   SUDERINAMUMAS

SUDERINAMUMAS

| (271) | Atsižvelgdama į tai, kad nustatyta, jog priemonė susijusi su valstybės pagalba, Komisija toliau nagrinėjo, ar priemonę galima laikyti suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(271)

Atsižvelgdama į tai, kad nustatyta, jog priemonė susijusi su valstybės pagalba, Komisija toliau nagrinėjo, ar priemonę galima laikyti suderinama su vidaus rinka.

| (272) | Komisija pažymi, kad, Vengrijos nuomone, priemonė nėra valstybės pagalba, bet ji vis dėlto pateikė argumentų dėl priemonės suderinamumo su vidaus rinka atsiliepdama į sprendimą pradėti procedūrą ir į Komisijos gautas trečiųjų šalių pastabas po sprendimo pradėti procedūrą paskelbimo (žr. 3.2 skirsnį). |
| --- | --- |

(272)

Komisija pažymi, kad, Vengrijos nuomone, priemonė nėra valstybės pagalba, bet ji vis dėlto pateikė argumentų dėl priemonės suderinamumo su vidaus rinka atsiliepdama į sprendimą pradėti procedūrą ir į Komisijos gautas trečiųjų šalių pastabas po sprendimo pradėti procedūrą paskelbimo (žr. 3.2 skirsnį).

5.3.1.   TEISINIS VERTINIMO PAGRINDAS

| (273) | Kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 3.3.1 skirsnyje, Komisija gali pripažinti priemonę suderinama tiesiogiai pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, jeigu priemone padedama pasiekti bendrą tikslą, ji yra būtina ir proporcinga tam tikslui pasiekti ir nedaro neigiamo poveikio prekybos sąlygoms taip, kad tai prieštarautų bendram tikslui. |
| --- | --- |

(273)

Kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 3.3.1 skirsnyje, Komisija gali pripažinti priemonę suderinama tiesiogiai pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, jeigu priemone padedama pasiekti bendrą tikslą, ji yra būtina ir proporcinga tam tikslui pasiekti ir nedaro neigiamo poveikio prekybos sąlygoms taip, kad tai prieštarautų bendram tikslui.

| (274) | Priemonė turi atitikti šias sąlygas: i) ji skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, kaip numatyta SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte; ii) ja siekiama užtikrinti svarbų pagerėjimą, kurio pat rinka užtikrinti negali (pavyzdžiui, sprendžiant rinkos nepakankamumo problemą); iii) siūloma priemonė turi būti tinkama politikos priemonė siekiant bendros svarbos tikslo; iv) ji turi skatinamąjį poveikį; v) ji proporcinga poreikiams, kuriems patenkinti ji naudojama; ir vi) dėl jos nėra reguliariai iškreipiama konkurencija ir valstybių narių tarpusavio prekyba. |
| --- | --- |

(274)

Priemonė turi atitikti šias sąlygas: i) ji skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, kaip numatyta SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte; ii) ja siekiama užtikrinti svarbų pagerėjimą, kurio pat rinka užtikrinti negali (pavyzdžiui, sprendžiant rinkos nepakankamumo problemą); iii) siūloma priemonė turi būti tinkama politikos priemonė siekiant bendros svarbos tikslo; iv) ji turi skatinamąjį poveikį; v) ji proporcinga poreikiams, kuriems patenkinti ji naudojama; ir vi) dėl jos nėra reguliariai iškreipiama konkurencija ir valstybių narių tarpusavio prekyba.

| (275) | Atsiliepime į sprendimą pradėti procedūrą Vengrijos valdžios institucijos tvirtina, kad valstybės pagalbos taisyklės, visų pirma, bendrasis draudimas skirti valstybės pagalbą, nėra taikomos priemonėms, kurios patenka į Euratomo sutarties taikymo sritį. |
| --- | --- |

(275)

Atsiliepime į sprendimą pradėti procedūrą Vengrijos valdžios institucijos tvirtina, kad valstybės pagalbos taisyklės, visų pirma, bendrasis draudimas skirti valstybės pagalbą, nėra taikomos priemonėms, kurios patenka į Euratomo sutarties taikymo sritį.

| (276) | Komisija pripažįsta, kad nagrinėjamos investicijos yra veiklos rūšis, kuriai taikoma Euratomo sutartis (žr. jos II priedą); tačiau tas faktas savaime nereiškia, kad vertinant tokios veiklos finansavimo būdą SESV 107 ir 108 straipsniai nėra taikytini. |
| --- | --- |

(276)

Komisija pripažįsta, kad nagrinėjamos investicijos yra veiklos rūšis, kuriai taikoma Euratomo sutartis (žr. jos II priedą); tačiau tas faktas savaime nereiškia, kad vertinant tokios veiklos finansavimo būdą SESV 107 ir 108 straipsniai nėra taikytini.

| (277) | Faktiškai, nors Euratomo sutarties 2 straipsnio c punkte įtvirtinta Sąjungos pareiga skatinti investicijas į branduolinę energetiką, o pagal Euratomo sutarties 40 straipsnį Sąjunga privalo skelbti informacines programas, kad skatintų investicijas į branduolinę energetiką, Euratomo sutartyje nėra numatyta jokių konkrečių valstybės narės vykdomo tokių investicijų finansavimo kontrolės taisyklių. Pagal Euratomo sutarties 106a straipsnio 3 dalį SESV nuostatos nenukrypsta nuo Euratomo sutarties nuostatų. |
| --- | --- |

(277)

Faktiškai, nors Euratomo sutarties 2 straipsnio c punkte įtvirtinta Sąjungos pareiga skatinti investicijas į branduolinę energetiką, o pagal Euratomo sutarties 40 straipsnį Sąjunga privalo skelbti informacines programas, kad skatintų investicijas į branduolinę energetiką, Euratomo sutartyje nėra numatyta jokių konkrečių valstybės narės vykdomo tokių investicijų finansavimo kontrolės taisyklių. Pagal Euratomo sutarties 106a straipsnio 3 dalį SESV nuostatos nenukrypsta nuo Euratomo sutarties nuostatų.

| (278) | Iš tikrųjų SESV 107 ir 108 straipsniai nenukrypsta nuo jokių Euratomo sutarties nuostatų, nes Euratomo sutartyje nėra numatyta jokių kitokių valstybės pagalbos kontrolės taisyklių, o Komisijos vykdoma valstybės pagalbos kontrolė pagal SESV 107 ir 108 straipsnius netrukdo įgyvendinti tikslo skatinti naujas investicijas į branduolinę energetiką, kaip numatyta Euratomo sutartyje. |
| --- | --- |

(278)

Iš tikrųjų SESV 107 ir 108 straipsniai nenukrypsta nuo jokių Euratomo sutarties nuostatų, nes Euratomo sutartyje nėra numatyta jokių kitokių valstybės pagalbos kontrolės taisyklių, o Komisijos vykdoma valstybės pagalbos kontrolė pagal SESV 107 ir 108 straipsnius netrukdo įgyvendinti tikslo skatinti naujas investicijas į branduolinę energetiką, kaip numatyta Euratomo sutartyje.

5.3.2.   KITŲ SĄJUNGOS TEISĖS AKTŲ, NESUSIJUSIŲ SU VALSTYBĖS PAGALBOS TAISYKLĖMIS, LAIKYMASIS

| (279) | Daugelis suinteresuotųjų šalių pateikė pastabų dėl priemonės suderinamumo su direktyvomis 2014/24/ES ir 2014/25/ES (ypač su Direktyva 2014/25/ES dėl konkretiems sektoriams taikomų taisyklių) ir Direktyvos 2009/72/EB (Elektros direktyva) 8 straipsniu; taigi Komisija įvertino, kiek (galimas) nesuderinamumas su direktyvų 2014/24/ES ir 2014/25/ES ir Direktyvos 2009/72/EB 8 straipsnio nuostatomis, kalbant apie dviejų naujųjų Pakšo II elektrinės reaktorių statybos sutarties pasirašymą tiesiogiai su tam tikra įmone, galėtų padaryti poveikį valstybės pagalbos vertinimui pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(279)

Daugelis suinteresuotųjų šalių pateikė pastabų dėl priemonės suderinamumo su direktyvomis 2014/24/ES ir 2014/25/ES (ypač su Direktyva 2014/25/ES dėl konkretiems sektoriams taikomų taisyklių) ir Direktyvos 2009/72/EB (Elektros direktyva) 8 straipsniu; taigi Komisija įvertino, kiek (galimas) nesuderinamumas su direktyvų 2014/24/ES ir 2014/25/ES ir Direktyvos 2009/72/EB 8 straipsnio nuostatomis, kalbant apie dviejų naujųjų Pakšo II elektrinės reaktorių statybos sutarties pasirašymą tiesiogiai su tam tikra įmone, galėtų padaryti poveikį valstybės pagalbos vertinimui pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

| (280) | Pagal suformuotą jurisprudenciją, „kai Komisija taiko procedūrą dėl valstybės pagalbos, remiantis bendrąja Sutarties struktūra ji privalo laikytis valstybės pagalbą reglamentuojančių nuostatų ir kitų su valstybės pagalba nesusijusių konkrečių nuostatų nuoseklumo ir taip vertinti aptariamos pagalbos suderinamumą su šiomis konkrečiomis nuostatomis. Vis dėlto tokia pareiga Komisijai tenka tik tuo atveju, kai kalbama apie pagalbos aspektus, kurie yra taip neatskiriamai susiję su pagalbos tikslu, kad būtų neįmanoma jų nagrinėti atskirai. <...> Iš tiesų, per vykstančią procedūrą valstybės pagalbos srityje Komisijos pareiga priimti galutinę poziciją dėl Sąjungos teisės nuostatų, nesusijusių su SESV 107 ir 108 straipsniais, <...> prieštarautų, pirma, procesinėms taisyklėms ir garantijoms (iš dalies labai skirtingoms ir sukeliančioms skirtingų teisinių pasekmių), kurios būdingos procedūroms, specialiai numatytoms minėtų nuostatų taikymo kontrolei, ir, antra, administracinės procedūros ir teisių gynimo priemonių savarankiškumo principui. <...> Taigi, jeigu aptariamas pagalbos aspektas yra neatskiriamai susijęs su pagalbos tikslu, jo suderinamumą su nuostatomis, nesusijusiomis su valstybės pagalba, Komisija turi vertinti vykdydama SESV 108 straipsnyje numatytą procedūrą, o šis vertinimas gali baigtis aptariamos pagalbos pripažinimu nesuderinama su vidaus rinka. Atvirkščiai, jeigu aptariamas aspektas gali būti atskirtas nuo pagalbos tikslo, Komisija, vykdydama SESV 108 straipsnyje numatytą procedūrą, neprivalo vertinti jo suderinamumo su nuostatomis, nesusijusiomis su valstybės pagalba (129).“ |
| --- | --- |

(280)

Pagal suformuotą jurisprudenciją, „kai Komisija taiko procedūrą dėl valstybės pagalbos, remiantis bendrąja Sutarties struktūra ji privalo laikytis valstybės pagalbą reglamentuojančių nuostatų ir kitų su valstybės pagalba nesusijusių konkrečių nuostatų nuoseklumo ir taip vertinti aptariamos pagalbos suderinamumą su šiomis konkrečiomis nuostatomis. Vis dėlto tokia pareiga Komisijai tenka tik tuo atveju, kai kalbama apie pagalbos aspektus, kurie yra taip neatskiriamai susiję su pagalbos tikslu, kad būtų neįmanoma jų nagrinėti atskirai. <...> Iš tiesų, per vykstančią procedūrą valstybės pagalbos srityje Komisijos pareiga priimti galutinę poziciją dėl Sąjungos teisės nuostatų, nesusijusių su SESV 107 ir 108 straipsniais, <...> prieštarautų, pirma, procesinėms taisyklėms ir garantijoms (iš dalies labai skirtingoms ir sukeliančioms skirtingų teisinių pasekmių), kurios būdingos procedūroms, specialiai numatytoms minėtų nuostatų taikymo kontrolei, ir, antra, administracinės procedūros ir teisių gynimo priemonių savarankiškumo principui. <...> Taigi, jeigu aptariamas pagalbos aspektas yra neatskiriamai susijęs su pagalbos tikslu, jo suderinamumą su nuostatomis, nesusijusiomis su valstybės pagalba, Komisija turi vertinti vykdydama SESV 108 straipsnyje numatytą procedūrą, o šis vertinimas gali baigtis aptariamos pagalbos pripažinimu nesuderinama su vidaus rinka. Atvirkščiai, jeigu aptariamas aspektas gali būti atskirtas nuo pagalbos tikslo, Komisija, vykdydama SESV 108 straipsnyje numatytą procedūrą, neprivalo vertinti jo suderinamumo su nuostatomis, nesusijusiomis su valstybės pagalba (129).“

129

| (281) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, kalbant apie priemonę, apie kurią pranešta, jos suderinamumo vertinimui galėtų padaryti poveikį galimas Direktyvos 2014/25/ES nesilaikymas, jeigu dėl jo būtų iškreipta konkurencija ir prekyba elektros energijos rinkoje (rinkoje, kurioje vykdys veiklą pagalbos gavėja „Paks II“). |
| --- | --- |

(281)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, kalbant apie priemonę, apie kurią pranešta, jos suderinamumo vertinimui galėtų padaryti poveikį galimas Direktyvos 2014/25/ES nesilaikymas, jeigu dėl jo būtų iškreipta konkurencija ir prekyba elektros energijos rinkoje (rinkoje, kurioje vykdys veiklą pagalbos gavėja „Paks II“).

| (282) | Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad Direktyva 2014/25/ES yra svarbi, kalbant apie dviejų naujųjų reaktorių statybos sutarties sudarymą tiesiogiai su tam tikra konkrečia įmone. Nagrinėjamu atveju, nors AB NIAEP, įmonei, vykdančiai veiklą branduolinių įrenginių statybos sektoriuje, pagal tarpvyriausybinį susitarimą tiesiogiai suteikta teisė vykdyti dviejų reaktorių statybos darbus, AB NIAEP nėra pagalbos gavėja. Iš tikrųjų pagalbos gavėja yra „Paks II“, elektros rinkos dalyvė, kuri bus dviejų naujųjų reaktorių savininkė ir juos eksploatuos. Kaip jau pažymėta sprendime pradėti procedūrą, AB NIAEP nėra laikoma galima pagalbos gavėja pagal nagrinėjamą priemonę. |
| --- | --- |

(282)

Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad Direktyva 2014/25/ES yra svarbi, kalbant apie dviejų naujųjų reaktorių statybos sutarties sudarymą tiesiogiai su tam tikra konkrečia įmone. Nagrinėjamu atveju, nors AB NIAEP, įmonei, vykdančiai veiklą branduolinių įrenginių statybos sektoriuje, pagal tarpvyriausybinį susitarimą tiesiogiai suteikta teisė vykdyti dviejų reaktorių statybos darbus, AB NIAEP nėra pagalbos gavėja. Iš tikrųjų pagalbos gavėja yra „Paks II“, elektros rinkos dalyvė, kuri bus dviejų naujųjų reaktorių savininkė ir juos eksploatuos. Kaip jau pažymėta sprendime pradėti procedūrą, AB NIAEP nėra laikoma galima pagalbos gavėja pagal nagrinėjamą priemonę.

| (283) | Taigi nagrinėjamu atveju galimas viešųjų pirkimų taisyklių nesilaikymas galėtų turėti iškraipomąjį poveikį branduolinių įrenginių statybos darbų rinkai. Tačiau skiriant „Paks II“ investicinę paramą siekiama sudaryti jai galimybę gaminti elektros energiją nepatiriant investicinių sąnaudų, susijusių su branduolinių įrenginių statyba. Taigi, kalbant apie statybos darbų sutarties sudarymą tiesiogiai su AB NIAEP, nenustatyta jokio papildomo iškraipomojo poveikio konkurencijai ir prekybai elektros energijos rinkoje, kuris pasireikštų dėl Direktyvos 2014/25/ES nesilaikymo. |
| --- | --- |

(283)

Taigi nagrinėjamu atveju galimas viešųjų pirkimų taisyklių nesilaikymas galėtų turėti iškraipomąjį poveikį branduolinių įrenginių statybos darbų rinkai. Tačiau skiriant „Paks II“ investicinę paramą siekiama sudaryti jai galimybę gaminti elektros energiją nepatiriant investicinių sąnaudų, susijusių su branduolinių įrenginių statyba. Taigi, kalbant apie statybos darbų sutarties sudarymą tiesiogiai su AB NIAEP, nenustatyta jokio papildomo iškraipomojo poveikio konkurencijai ir prekybai elektros energijos rinkoje, kuris pasireikštų dėl Direktyvos 2014/25/ES nesilaikymo.

| (284) | Taigi, nesant „neatsiejamo ryšio“ tarp galimo Direktyvos 2014/25/ES pažeidimo ir pagalbos tikslo, tas galimas pažeidimas negali padaryti poveikio pagalbos suderinamumo vertinimui. |
| --- | --- |

(284)

Taigi, nesant „neatsiejamo ryšio“ tarp galimo Direktyvos 2014/25/ES pažeidimo ir pagalbos tikslo, tas galimas pažeidimas negali padaryti poveikio pagalbos suderinamumo vertinimui.

| (285) | Bet kuriuo atveju Vengrijos Direktyvos 2014/25/ES laikymąsi Komisija vertino pagal atskirą procedūrą, kurioje preliminari išvada remiantis turima informacija yra tai, kad Direktyvoje 2014/25/ES įtvirtintos procedūros nėra taikytinos pavedant dviejų reaktorių statybos darbus pagal 50 straipsnio c punktą. |
| --- | --- |

(285)

Bet kuriuo atveju Vengrijos Direktyvos 2014/25/ES laikymąsi Komisija vertino pagal atskirą procedūrą, kurioje preliminari išvada remiantis turima informacija yra tai, kad Direktyvoje 2014/25/ES įtvirtintos procedūros nėra taikytinos pavedant dviejų reaktorių statybos darbus pagal 50 straipsnio c punktą.

| (286) | Kalbant apie galimą Direktyvos 2009/72/EB 8 straipsnio pažeidimą, Komisija mano, kad reikalavimas surengti viešųjų pirkimų procedūrą arba kitą lygiavertę procedūrą užtikrinant naujų pajėgumų įrengimo skaidrumą ir nediskriminacinį pobūdį nėra absoliutus. Faktiškai pagal pirmą 8 straipsnio 1 dalies sakinį valstybės narės privalo nacionalinės teisės aktuose numatyti galimybę taikyti su naujais pajėgumais susijusią konkurso procedūrą. Vengrija įvykdė šį reikalavimą perkėlusi jį į savo Elektros įstatymą (130). Be to, pagal antrą 8 straipsnio 1 dalies sakinį konkurso procedūra gali būti taikoma tik tuo atveju, jei remiantis Direktyvos 2009/72/EB 7 straipsnyje įtvirtinta leidimų išdavimo tvarka statytinų gamybos pajėgumų nepakanka tiekimo saugumui užtikrinti. Taip yra nagrinėjamu atveju: projektas patvirtintas (laikantis 7 straipsnyje nustatytos leidimų išdavimo tvarkos) būtent tam, kad, be kita ko, būtų užpildyta numatomos būsimosios bendros įrengtosios galios spraga, ir Komisija neturi pagrindo teigti, kad įrengtoji galia būtų nepakankama. Taigi, atrodo, Direktyvos 2009/72/EB 8 straipsnyje nustatytas konkurso ar lygiavertės procedūros reikalavimas nėra taikytinas nagrinėjamam projektui. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija neturi pagrindo teigti, kad Direktyvos 2009/72/EB 8 straipsnis galėtų būti taikytinas. |
| --- | --- |

(286)

Kalbant apie galimą Direktyvos 2009/72/EB 8 straipsnio pažeidimą, Komisija mano, kad reikalavimas surengti viešųjų pirkimų procedūrą arba kitą lygiavertę procedūrą užtikrinant naujų pajėgumų įrengimo skaidrumą ir nediskriminacinį pobūdį nėra absoliutus. Faktiškai pagal pirmą 8 straipsnio 1 dalies sakinį valstybės narės privalo nacionalinės teisės aktuose numatyti galimybę taikyti su naujais pajėgumais susijusią konkurso procedūrą. Vengrija įvykdė šį reikalavimą perkėlusi jį į savo Elektros įstatymą (130). Be to, pagal antrą 8 straipsnio 1 dalies sakinį konkurso procedūra gali būti taikoma tik tuo atveju, jei remiantis Direktyvos 2009/72/EB 7 straipsnyje įtvirtinta leidimų išdavimo tvarka statytinų gamybos pajėgumų nepakanka tiekimo saugumui užtikrinti. Taip yra nagrinėjamu atveju: projektas patvirtintas (laikantis 7 straipsnyje nustatytos leidimų išdavimo tvarkos) būtent tam, kad, be kita ko, būtų užpildyta numatomos būsimosios bendros įrengtosios galios spraga, ir Komisija neturi pagrindo teigti, kad įrengtoji galia būtų nepakankama. Taigi, atrodo, Direktyvos 2009/72/EB 8 straipsnyje nustatytas konkurso ar lygiavertės procedūros reikalavimas nėra taikytinas nagrinėjamam projektui. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija neturi pagrindo teigti, kad Direktyvos 2009/72/EB 8 straipsnis galėtų būti taikytinas.

130

| (287) | Taigi, Komisijos nuomone, priemonės, apie kurią pranešta, vertinimui pagal valstybės pagalbos taisykles kitų Sąjungos teisės aktų nuostatų laikymasis poveikio nedaro. |
| --- | --- |

(287)

Taigi, Komisijos nuomone, priemonės, apie kurią pranešta, vertinimui pagal valstybės pagalbos taisykles kitų Sąjungos teisės aktų nuostatų laikymasis poveikio nedaro.

5.3.3.   BENDROS SVARBOS TIKSLAS

| (288) | Kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 3.3.2 skirsnyje, priemone turi būti siekiama įgyvendinti aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą. Jeigu Sąjungoje pripažinta, kad tam tikras tikslas yra bendros svarbos tikslas valstybėms narėms, vadinasi, jis yra bendros svarbos tikslas. |
| --- | --- |

(288)

Kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 3.3.2 skirsnyje, priemone turi būti siekiama įgyvendinti aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą. Jeigu Sąjungoje pripažinta, kad tam tikras tikslas yra bendros svarbos tikslas valstybėms narėms, vadinasi, jis yra bendros svarbos tikslas.

| (289) | Komisija pažymėjo, kad taikant priemonę skiriama speciali parama branduolinėms technologijoms. Šiuo požiūriu Komisija pažymėjo, kad Euratomo sutarties 2 straipsnio c punkte numatyta, kad Sąjunga „palengvina sąlygas investicijoms ir užtikrina pagrindinių įrenginių, reikalingų branduolinės energijos plėtrai Bendrijoje, steigimą, visų pirma skatindama įmonių verslo iniciatyvą“. |
| --- | --- |

(289)

Komisija pažymėjo, kad taikant priemonę skiriama speciali parama branduolinėms technologijoms. Šiuo požiūriu Komisija pažymėjo, kad Euratomo sutarties 2 straipsnio c punkte numatyta, kad Sąjunga „palengvina sąlygas investicijoms ir užtikrina pagrindinių įrenginių, reikalingų branduolinės energijos plėtrai Bendrijoje, steigimą, visų pirma skatindama įmonių verslo iniciatyvą“.

| (290) | Taigi, Komisijos nuomone, Vengrijos numatytą investicinę paramą projektui „Paks II“, kuria siekiama skatinti branduolinę energetiką, būtų galima vertinti kaip priemonę, kurią siekiama įgyvendinti bendros svarbos tikslą skatinant naujas investicijas į branduolinę energetiką. |
| --- | --- |

(290)

Taigi, Komisijos nuomone, Vengrijos numatytą investicinę paramą projektui „Paks II“, kuria siekiama skatinti branduolinę energetiką, būtų galima vertinti kaip priemonę, kurią siekiama įgyvendinti bendros svarbos tikslą skatinant naujas investicijas į branduolinę energetiką.

| (291) | Kelios suinteresuotosios šalys pateikė pastabas, kuriose teigia, kad Vengrijos investicijos į branduolinę energetiką pagal Euratomo sutartį negali būti laikomos bendros svarbos tikslu. |
| --- | --- |

(291)

Kelios suinteresuotosios šalys pateikė pastabas, kuriose teigia, kad Vengrijos investicijos į branduolinę energetiką pagal Euratomo sutartį negali būti laikomos bendros svarbos tikslu.

| (292) | Tačiau Komisija mano, kad Euratomo sutarties nuostatos aiškiai patvirtintos Lisabonos sutartimi, tad Euratomo sutarties negalima laikyti pasenusia arba sena sutartimi, kuri negali būti taikoma. Lisabonos sutarties šalys manė, kad Euratomo sutarties nuostatos turi ir toliau turėti visišką teisinę galią (131). Euratomo sutarties preambulėje pripažįstama, kad turi būti sukurtos reikiamos sąlygos stiprios branduolinės pramonės plėtrai. Kaip pripažįstama ankstesniuose Komisijos sprendimuose (132), Komisija daro išvadą, kad branduolinės energetikos skatinimas yra pagrindinis Euratomo sutarties ir atitinkamai Sąjungos tikslas. Kaip nurodyta Euratomo sutarties preambulėje, Komisija, būdama Europos atominės energijos bendrijos institucija, įsipareigojo sukurti „reikiamas sąlygas stiprios branduolinės pramonės plėtrai, kuri užtikrins gausius energijos išteklius“. Į tą pareigą turėtų būti atsižvelgiama pasinaudojant diskrecija leisti skirti valstybės pagalbą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir 108 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(292)

Tačiau Komisija mano, kad Euratomo sutarties nuostatos aiškiai patvirtintos Lisabonos sutartimi, tad Euratomo sutarties negalima laikyti pasenusia arba sena sutartimi, kuri negali būti taikoma. Lisabonos sutarties šalys manė, kad Euratomo sutarties nuostatos turi ir toliau turėti visišką teisinę galią (131). Euratomo sutarties preambulėje pripažįstama, kad turi būti sukurtos reikiamos sąlygos stiprios branduolinės pramonės plėtrai. Kaip pripažįstama ankstesniuose Komisijos sprendimuose (132), Komisija daro išvadą, kad branduolinės energetikos skatinimas yra pagrindinis Euratomo sutarties ir atitinkamai Sąjungos tikslas. Kaip nurodyta Euratomo sutarties preambulėje, Komisija, būdama Europos atominės energijos bendrijos institucija, įsipareigojo sukurti „reikiamas sąlygas stiprios branduolinės pramonės plėtrai, kuri užtikrins gausius energijos išteklius“. Į tą pareigą turėtų būti atsižvelgiama pasinaudojant diskrecija leisti skirti valstybės pagalbą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir 108 straipsnio 2 dalį.

131

132

| (293) | Be to, nors branduolinės energetikos plėtra nėra privaloma valstybėms narėms ir kai kurios valstybės narės nusprendė nestatyti ir neplėtoti atominių elektrinių, investicijų į branduolinę energetiką skatinimas gali būti laikomas bendros svarbos tikslu valstybės pagalbos kontrolės tikslais. Faktiškai daugelis pagal valstybės pagalbos taisykles ir praktiškai priimtinų ir pripažintų tikslų, pavyzdžiui, regioninė plėtra, yra svarbūs tik vienai ar kelioms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

(293)

Be to, nors branduolinės energetikos plėtra nėra privaloma valstybėms narėms ir kai kurios valstybės narės nusprendė nestatyti ir neplėtoti atominių elektrinių, investicijų į branduolinę energetiką skatinimas gali būti laikomas bendros svarbos tikslu valstybės pagalbos kontrolės tikslais. Faktiškai daugelis pagal valstybės pagalbos taisykles ir praktiškai priimtinų ir pripažintų tikslų, pavyzdžiui, regioninė plėtra, yra svarbūs tik vienai ar kelioms valstybėms narėms.

| (294) | Tad Komisija daro išvadą, kad Vengrijos valdžios institucijų numatyta priemone siekiama naujų investicijų į branduolinę energetiką skatinimo tikslo, nustatyto Euratomo sutartyje. |
| --- | --- |

(294)

Tad Komisija daro išvadą, kad Vengrijos valdžios institucijų numatyta priemone siekiama naujų investicijų į branduolinę energetiką skatinimo tikslo, nustatyto Euratomo sutartyje.

| (295) | Paskelbus sprendimą pradėti procedūrą Vengrijos valdžios institucijos pateikė atnaujintą PSO tyrimų informaciją, kuria atsižvelgiama į importą ir paklausos kitimą. Remiantis 50 konstatuojamojoje dalyje nurodytu MAVIR tyrimu, iki 2026 m. Vengrijos rinkai reikės bent 5,3 GW papildomų naujų elektros gamybos pajėgumų ir šiek tiek daugiau nei 7 GW iki prognozės laikotarpio pabaigos 2031 m. Todėl Komisija mano, kad priemone, kuria siekiama skatinti branduolinę energetiką, siekiama Euratomo sutartyje nustatyto bendros svarbos tikslo ir kartu siekiama padėti užtikrinti elektros tiekimo saugumą. |
| --- | --- |

(295)

Paskelbus sprendimą pradėti procedūrą Vengrijos valdžios institucijos pateikė atnaujintą PSO tyrimų informaciją, kuria atsižvelgiama į importą ir paklausos kitimą. Remiantis 50 konstatuojamojoje dalyje nurodytu MAVIR tyrimu, iki 2026 m. Vengrijos rinkai reikės bent 5,3 GW papildomų naujų elektros gamybos pajėgumų ir šiek tiek daugiau nei 7 GW iki prognozės laikotarpio pabaigos 2031 m. Todėl Komisija mano, kad priemone, kuria siekiama skatinti branduolinę energetiką, siekiama Euratomo sutartyje nustatyto bendros svarbos tikslo ir kartu siekiama padėti užtikrinti elektros tiekimo saugumą.

5.3.4.   PAGALBOS BŪTINUMAS IR RINKOS NEPAKANKAMUMAS

| (296) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija pripažino, kad branduolinei energetikai būdingos itin didelės fiksuotos negrįžtamosios sąnaudos ir labai ilgi laikotarpiai, kurių reikia, kad tokios sąnaudos būtų amortizuotos. Tai suponuoja, kad investuotojai, svarstantys galimybę pradėti veikti branduolinės energijos gamybos sektoriuje, susidurs su gana didele finansine rizika. |
| --- | --- |

(296)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija pripažino, kad branduolinei energetikai būdingos itin didelės fiksuotos negrįžtamosios sąnaudos ir labai ilgi laikotarpiai, kurių reikia, kad tokios sąnaudos būtų amortizuotos. Tai suponuoja, kad investuotojai, svarstantys galimybę pradėti veikti branduolinės energijos gamybos sektoriuje, susidurs su gana didele finansine rizika.

| (297) | Komisija paprašė informacijos apie galimas naujas investicijas į branduolinę energetiką (be valstybės pagalbos), tvarkaraščius (atsižvelgiant į Vengrijos elektros rinkos ypatumus), numatomą plėtrą ir atitinkamą rinkos modeliavimą siekiant įvertinti, ar stebimas koks nors rinkos nepakankamumas, kuris galėtų padaryti poveikį naujoms investicijoms į branduolinius projektus Vengrijoje ir tam, kokie tai galėtų būti projektai. |
| --- | --- |

(297)

Komisija paprašė informacijos apie galimas naujas investicijas į branduolinę energetiką (be valstybės pagalbos), tvarkaraščius (atsižvelgiant į Vengrijos elektros rinkos ypatumus), numatomą plėtrą ir atitinkamą rinkos modeliavimą siekiant įvertinti, ar stebimas koks nors rinkos nepakankamumas, kuris galėtų padaryti poveikį naujoms investicijoms į branduolinius projektus Vengrijoje ir tam, kokie tai galėtų būti projektai.

| (298) | Kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 129 konstatuojamojoje dalyje, siekdama nustatyti, ar valstybės pagalba yra būtina, Komisija turi nustatyti, ar priemonė taikoma situacijoje, kurioje ja galėtų būti užtikrintas svarbus patobulinimas, kurio pati rinka užtikrinti negalėtų, pavyzdžiui, sprendžiant aiškią rinkos nepakankamumo problemą. |
| --- | --- |

(298)

Kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 129 konstatuojamojoje dalyje, siekdama nustatyti, ar valstybės pagalba yra būtina, Komisija turi nustatyti, ar priemonė taikoma situacijoje, kurioje ja galėtų būti užtikrintas svarbus patobulinimas, kurio pati rinka užtikrinti negalėtų, pavyzdžiui, sprendžiant aiškią rinkos nepakankamumo problemą.

| (299) | Rinkos nepakankamumo buvimas yra vertinimo dalis siekiant nustatyti, ar valstybės pagalba yra būtina siekiant įgyvendinti užsibrėžtą bendros svarbos tikslą. Nagrinėjamu atveju Vengrija siekia skatinti naujas investicijas į branduolinę energetiką, kaip numatyta Euratomo sutartyje, kad užpildytų bendro nacionalinių įrengtosios galios pajėgumų spragą, su kuria ji greitai susidurs. Taigi Komisija turi įvertinti, ar valstybės pagalba yra būtina siekiant įgyvendinti naujų investicijų į branduolinę energetiką skatinimo tikslą. |
| --- | --- |

(299)

Rinkos nepakankamumo buvimas yra vertinimo dalis siekiant nustatyti, ar valstybės pagalba yra būtina siekiant įgyvendinti užsibrėžtą bendros svarbos tikslą. Nagrinėjamu atveju Vengrija siekia skatinti naujas investicijas į branduolinę energetiką, kaip numatyta Euratomo sutartyje, kad užpildytų bendro nacionalinių įrengtosios galios pajėgumų spragą, su kuria ji greitai susidurs. Taigi Komisija turi įvertinti, ar valstybės pagalba yra būtina siekiant įgyvendinti naujų investicijų į branduolinę energetiką skatinimo tikslą.

| (300) | Šiuo požiūriu Komisija primena suinteresuotųjų šalių pastabas dėl to, ar Komisija turėtų įvertinti, ar investicijoms į elektros gamybą apskritai būdingas rinkos nepakankamumas. Kai kurios suinteresuotosios šalys pažymi, kad darant tokias investicijas nėra jokio rinkos nepakankamumo ir kad dabartinės mažos didmeninės elektros kainos būtų tiesiog reakcija į normalų rinkos veikimą. Kitos suinteresuotosios šalys pateikia argumentą, kad Komisija turėtų nustatyti atitinkamą rinką, kurioje būtų vertinamas rinkos nepakankamumo buvimas, kaip antai liberalizuotą vidaus elektros rinką. Be to, jeigu šioje atitinkamoje rinkoje būtų stebimas rinkos nepakankamumas, atominė elektrinė nebūtų geriausias tos problemos sprendimas. |
| --- | --- |

(300)

Šiuo požiūriu Komisija primena suinteresuotųjų šalių pastabas dėl to, ar Komisija turėtų įvertinti, ar investicijoms į elektros gamybą apskritai būdingas rinkos nepakankamumas. Kai kurios suinteresuotosios šalys pažymi, kad darant tokias investicijas nėra jokio rinkos nepakankamumo ir kad dabartinės mažos didmeninės elektros kainos būtų tiesiog reakcija į normalų rinkos veikimą. Kitos suinteresuotosios šalys pateikia argumentą, kad Komisija turėtų nustatyti atitinkamą rinką, kurioje būtų vertinamas rinkos nepakankamumo buvimas, kaip antai liberalizuotą vidaus elektros rinką. Be to, jeigu šioje atitinkamoje rinkoje būtų stebimas rinkos nepakankamumas, atominė elektrinė nebūtų geriausias tos problemos sprendimas.

| (301) | Tačiau, vertindama pagalbos būtinumą, Komisija nagrinėja, ar bendros svarbos tikslas galėtų būti pasiektas valstybei nesikišant arba tai būtų neįmanoma dėl rinkos nepakankamumo. Vertindama pagalbos būtinumą, Komisija nebūtinai turi pirma apibrėžti atitinkamą rinką. Siekdama nustatyti, ar rinkoje yra nepakankamumas, Komisija pirma turi nustatyti, kokio bendro svarbos tikslo siekia valstybė narė. Šios priemonės bendros svarbos tikslas nesusijęs su vidaus elektros rinka apskritai arba investicijomis į elektros gamybą apskritai; jis labiau sietinas su naujų investicijų į branduolinę energetiką skatinimu, kaip numatyta Euratomo sutartyje, ir tokios investicijos, žinoma, yra elektros rinkos dalis ir bus naudingos Vengrijai siekiant užpildyti būsimąją bendros įrengtosios galios spragą. Antra, Komisija turi ištirti, ar elektros rinkoje apskritai laisvai veikiant pasiūlos ir paklausos dėsniams užtikrinama, kad tas branduolinės energetikos plėtros tikslas galėtų būti pasiektas valstybei nesikišant. Šiuo požiūriu konkrečios rinkos apibrėžti nėra būtina. |
| --- | --- |

(301)

Tačiau, vertindama pagalbos būtinumą, Komisija nagrinėja, ar bendros svarbos tikslas galėtų būti pasiektas valstybei nesikišant arba tai būtų neįmanoma dėl rinkos nepakankamumo. Vertindama pagalbos būtinumą, Komisija nebūtinai turi pirma apibrėžti atitinkamą rinką. Siekdama nustatyti, ar rinkoje yra nepakankamumas, Komisija pirma turi nustatyti, kokio bendro svarbos tikslo siekia valstybė narė. Šios priemonės bendros svarbos tikslas nesusijęs su vidaus elektros rinka apskritai arba investicijomis į elektros gamybą apskritai; jis labiau sietinas su naujų investicijų į branduolinę energetiką skatinimu, kaip numatyta Euratomo sutartyje, ir tokios investicijos, žinoma, yra elektros rinkos dalis ir bus naudingos Vengrijai siekiant užpildyti būsimąją bendros įrengtosios galios spragą. Antra, Komisija turi ištirti, ar elektros rinkoje apskritai laisvai veikiant pasiūlos ir paklausos dėsniams užtikrinama, kad tas branduolinės energetikos plėtros tikslas galėtų būti pasiektas valstybei nesikišant. Šiuo požiūriu konkrečios rinkos apibrėžti nėra būtina.

| (302) | Tad Komisija įvertino, ar, kalbant apie naujų investicijų į Vengrijos branduolinę energetiką skatinimo tikslą, rinkoje yra nepakankamumas ir ar tai bendrasis Vengrijos rinkai būdingas aspektas arba konkretus dalykas, susijęs tik su branduoline energetika. |
| --- | --- |

(302)

Tad Komisija įvertino, ar, kalbant apie naujų investicijų į Vengrijos branduolinę energetiką skatinimo tikslą, rinkoje yra nepakankamumas ir ar tai bendrasis Vengrijos rinkai būdingas aspektas arba konkretus dalykas, susijęs tik su branduoline energetika.

| (303) | Šio sprendimo 5.1.1.4 skirsnyje Komisija padarė išvadą, kad projekto grąža nebūtų pakankama, kad būtų padengtos privačiojo investuotojo, kuris galėtų gauti finansavimą tik rinkos kainomis, sąnaudos, nes numatoma investicijų VGN yra mažesnė nei rinkos principais pagrįsta lyginamoji projekto VSKK ir racionalus privatusis investuotojas tokiomis sąlygomis nedarytų investicijų be papildomos valstybės paramos. |
| --- | --- |

(303)

Šio sprendimo 5.1.1.4 skirsnyje Komisija padarė išvadą, kad projekto grąža nebūtų pakankama, kad būtų padengtos privačiojo investuotojo, kuris galėtų gauti finansavimą tik rinkos kainomis, sąnaudos, nes numatoma investicijų VGN yra mažesnė nei rinkos principais pagrįsta lyginamoji projekto VSKK ir racionalus privatusis investuotojas tokiomis sąlygomis nedarytų investicijų be papildomos valstybės paramos.

| (304) | Kalbant apie investicijas į branduolinę energetiką, Vengrija pripažįsta, kad toms technologijoms būdingos itin didelės pirminės investicinės sąnaudos ir labai ilgi laukimo laikotarpiai prieš investuotojams atgaunant savo investicijas. |
| --- | --- |

(304)

Kalbant apie investicijas į branduolinę energetiką, Vengrija pripažįsta, kad toms technologijoms būdingos itin didelės pirminės investicinės sąnaudos ir labai ilgi laukimo laikotarpiai prieš investuotojams atgaunant savo investicijas.

| (305) | Sprendime pradėti procedūrą jau pateiktas Vengrijos elektros rinkos apibūdinimas ir Vengrijos sprendimo įgyvendinti naujos atominės elektrinės projektą pagrindimas, visų pirma, atsižvelgiant į tai, kad tam tikrais vertinimais veikiančių elektrinių eksploatacija netrukus bus nutraukta. Kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 14 konstatuojamojoje dalyje, „MVM Group“ parengta galimybių studija, kurioje nagrinėjamas naujos atominės elektrinės sukūrimas ir finansavimas, grindžiama prielaidomis, kad iki 2025 m. uždarius pasenusias jėgaines Vengrija neteks 6 000 MW iš 8 000–9 000 MW bendrosios įrengtosios galios. |
| --- | --- |

(305)

Sprendime pradėti procedūrą jau pateiktas Vengrijos elektros rinkos apibūdinimas ir Vengrijos sprendimo įgyvendinti naujos atominės elektrinės projektą pagrindimas, visų pirma, atsižvelgiant į tai, kad tam tikrais vertinimais veikiančių elektrinių eksploatacija netrukus bus nutraukta. Kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 14 konstatuojamojoje dalyje, „MVM Group“ parengta galimybių studija, kurioje nagrinėjamas naujos atominės elektrinės sukūrimas ir finansavimas, grindžiama prielaidomis, kad iki 2025 m. uždarius pasenusias jėgaines Vengrija neteks 6 000 MW iš 8 000–9 000 MW bendrosios įrengtosios galios.

| (306) | Kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 15 ir 45 konstatuojamosiose dalyse, Vengrijos PSO, MAVIR, prognozuoja didelę būsimosios bendrosios įrengtosios galios spragą Vengrijoje (133). Remiantis naujausia turima informacija, kaip nurodyta šio sprendimo 50 konstatuojamojoje dalyje, naujais vertinimais iki 2031 m. bendrasis pajėgumų poreikis bus didesnis nei 7 GW. Taigi, Vengrijos valdžios institucijų teigimu, dabartinė vietos elektros gamybos apimtis tampa vis labiau nepakankama didėjantiems energijos poreikiams patenkinti, tad Vengrija neišvengiamai susidurs su elektros paklausos ir pasiūlos spraga ir didėjančiu priklausomumu nuo energijos importo ir didėjančių energijos kainų galutiniams vartotojams, jeigu į elektros gamybos įrenginius nebus naujų investicijų. 2,4 GW projektas „Paks II“ padės patenkinti tą poreikį. |
| --- | --- |

(306)

Kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 15 ir 45 konstatuojamosiose dalyse, Vengrijos PSO, MAVIR, prognozuoja didelę būsimosios bendrosios įrengtosios galios spragą Vengrijoje (133). Remiantis naujausia turima informacija, kaip nurodyta šio sprendimo 50 konstatuojamojoje dalyje, naujais vertinimais iki 2031 m. bendrasis pajėgumų poreikis bus didesnis nei 7 GW. Taigi, Vengrijos valdžios institucijų teigimu, dabartinė vietos elektros gamybos apimtis tampa vis labiau nepakankama didėjantiems energijos poreikiams patenkinti, tad Vengrija neišvengiamai susidurs su elektros paklausos ir pasiūlos spraga ir didėjančiu priklausomumu nuo energijos importo ir didėjančių energijos kainų galutiniams vartotojams, jeigu į elektros gamybos įrenginius nebus naujų investicijų. 2,4 GW projektas „Paks II“ padės patenkinti tą poreikį.

133

| (307) | Vengrijos valdžios institucijos taip pat nurodo MAVIR išvadą, kad, nepaisant nustatytos didelės pajėgumų spragos, Vengrijoje statoma palyginti nedaug naujų pajėgumų, kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 46 konstatuojamojoje dalyje ir šio sprendimo 2 lentelėje 51 konstatuojamojoje dalyje. Tad Komisijai kyla abejonių, ar su naujomis investicijomis į branduolinę energetiką Vengrijoje sietinas rinkos nepakankamumas būdingas būtent tokios rūšies investicijoms. |
| --- | --- |

(307)

Vengrijos valdžios institucijos taip pat nurodo MAVIR išvadą, kad, nepaisant nustatytos didelės pajėgumų spragos, Vengrijoje statoma palyginti nedaug naujų pajėgumų, kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 46 konstatuojamojoje dalyje ir šio sprendimo 2 lentelėje 51 konstatuojamojoje dalyje. Tad Komisijai kyla abejonių, ar su naujomis investicijomis į branduolinę energetiką Vengrijoje sietinas rinkos nepakankamumas būdingas būtent tokios rūšies investicijoms.

| (308) | Komisija pažymi, kad naujos investicijos į branduolinę energetiką Europoje daromos neapibrėžtumo sąlygomis ir kai kuriais atvejais gali būti planuojamos valstybės paramos priemonės. Komisija išnagrinėjo Vengrijos pateiktą informaciją apie naujus branduolinės energetikos projektus Suomijoje, Prancūzijoje ir Slovakijoje, kurie, kaip teigiama, buvo finansuojami rinkos pagrindu. Vengrija tvirtina, kad rinkos principais grindžiamas tų projektų finansavimas reikštų, kad branduolinių projektų rinkoje nepakankamumo nėra (bent jau kai kuriose valstybėse narėse). Tačiau Komisija pažymi, kad Slovakijoje, Prancūzijoje ir, Olkiluoto-3 atveju, Suomijoje sprendimai investuoti į projektus buvo priimti iki 2008 m. ekonomikos krizės ir iki avarijos Fukušimoje, o tai buvo du įvykiai, kurie galėjo padaryti didelį poveikį investicijų parametrams. Be to, investicijos Suomijoje grindžiamos Mankala verslo modeliu (134), pagal kurį Suomijos investuotojai gauna visą pagaminamą elektrą savikaina. Taikant Mankala modelį daugelis investicinio kooperatyvo akcininkų įgyja galimybę pasidalyti su projektu susijusią riziką ir vienam ar keliems pagrindiniams akcininkams netenka prisiimti visos atominės elektrinės statybos projekto rizikos. |
| --- | --- |

(308)

Komisija pažymi, kad naujos investicijos į branduolinę energetiką Europoje daromos neapibrėžtumo sąlygomis ir kai kuriais atvejais gali būti planuojamos valstybės paramos priemonės. Komisija išnagrinėjo Vengrijos pateiktą informaciją apie naujus branduolinės energetikos projektus Suomijoje, Prancūzijoje ir Slovakijoje, kurie, kaip teigiama, buvo finansuojami rinkos pagrindu. Vengrija tvirtina, kad rinkos principais grindžiamas tų projektų finansavimas reikštų, kad branduolinių projektų rinkoje nepakankamumo nėra (bent jau kai kuriose valstybėse narėse). Tačiau Komisija pažymi, kad Slovakijoje, Prancūzijoje ir, Olkiluoto-3 atveju, Suomijoje sprendimai investuoti į projektus buvo priimti iki 2008 m. ekonomikos krizės ir iki avarijos Fukušimoje, o tai buvo du įvykiai, kurie galėjo padaryti didelį poveikį investicijų parametrams. Be to, investicijos Suomijoje grindžiamos Mankala verslo modeliu (134), pagal kurį Suomijos investuotojai gauna visą pagaminamą elektrą savikaina. Taikant Mankala modelį daugelis investicinio kooperatyvo akcininkų įgyja galimybę pasidalyti su projektu susijusią riziką ir vienam ar keliems pagrindiniams akcininkams netenka prisiimti visos atominės elektrinės statybos projekto rizikos.

134

| (309) | Vengrija tvirtina, kad „Paks II“ reikėtų lyginti su Hanhikivi-1 projektu, kurį turėtų kurti „Fennovoima“, Suomijoje. Komisija pažymi, kad, be Mankala verslo modelio taikymo, 34 proc. Hanhikivi-1 projekto akcijų priklauso elektrinės statytojai, „Rosatom“. Komisija negali lyginti dviejų projektų, kurių rizikos profilis, atrodo, skiriasi, bent jau kalbant apie akcijų valdymą. Vengrija kaip investuotoja viena prisiimtų projekto „Paks II“ riziką, o Mankala investuotojai tą naštą pasidalija. Be to, elektrinės statytoja kaip tiesioginė Hanhikivi-1 projekto akcininkė projekto „Paks II“ atveju, kai ji laikoma atsakinga tik pagal IVPS sutartį, o ne kaip investuotoja ar akcininkė, gali pasielgti kitaip. |
| --- | --- |

(309)

Vengrija tvirtina, kad „Paks II“ reikėtų lyginti su Hanhikivi-1 projektu, kurį turėtų kurti „Fennovoima“, Suomijoje. Komisija pažymi, kad, be Mankala verslo modelio taikymo, 34 proc. Hanhikivi-1 projekto akcijų priklauso elektrinės statytojai, „Rosatom“. Komisija negali lyginti dviejų projektų, kurių rizikos profilis, atrodo, skiriasi, bent jau kalbant apie akcijų valdymą. Vengrija kaip investuotoja viena prisiimtų projekto „Paks II“ riziką, o Mankala investuotojai tą naštą pasidalija. Be to, elektrinės statytoja kaip tiesioginė Hanhikivi-1 projekto akcininkė projekto „Paks II“ atveju, kai ji laikoma atsakinga tik pagal IVPS sutartį, o ne kaip investuotoja ar akcininkė, gali pasielgti kitaip.

| (310) | Taigi jau įgyvendinami branduoliniai projektai gali būti nelabai geras lyginamasis standartas siekiant įvertinti, ar darant naujas investicijas į branduolinę energetiką rinkoje stebimas koks nors nepakankamumas. |
| --- | --- |

(310)

Taigi jau įgyvendinami branduoliniai projektai gali būti nelabai geras lyginamasis standartas siekiant įvertinti, ar darant naujas investicijas į branduolinę energetiką rinkoje stebimas koks nors nepakankamumas.

| (311) | Be to, Vengrija pateikė informacijos apie kitų valstybių narių planus statyti naujas atomines elektrines: apie Lietuvą, Rumuniją, Bulgariją ir Čekiją. Vis dėlto tie planai dar nėra aiškūs, vis dar vyksta derybos dėl būtinų paramos priemonių ir finansavimo struktūros (135) arba numatoma padengti kainų riziką sudarant susitarimus dėl skirtumų (136). Atsižvelgiant į tai, kad tie planai, atrodo, dar neįgyvendinami, jie, ko gero, nėra tinkamas rodiklis vertinant rinkos nepakankamumo buvimą. |
| --- | --- |

(311)

Be to, Vengrija pateikė informacijos apie kitų valstybių narių planus statyti naujas atomines elektrines: apie Lietuvą, Rumuniją, Bulgariją ir Čekiją. Vis dėlto tie planai dar nėra aiškūs, vis dar vyksta derybos dėl būtinų paramos priemonių ir finansavimo struktūros (135) arba numatoma padengti kainų riziką sudarant susitarimus dėl skirtumų (136). Atsižvelgiant į tai, kad tie planai, atrodo, dar neįgyvendinami, jie, ko gero, nėra tinkamas rodiklis vertinant rinkos nepakankamumo buvimą.

135

136

| (312) | Komisijos ekonomikos ir finansinių reikalų direktorato užsakymu „ICF Consulting Services“ atliko tyrimą dėl Euratomo paskolų priemonės poveikio vertinimo (137) (toliau – „ICF“ tyrimas), kuriame nustatyta, kad branduoliniai projektai turi tam tikrų unikalių savybių, dėl kurių juos gali būti itin sudėtinga finansuoti. Tai šios savybės: didelės kapitalo sąnaudos ir techninis branduolinių reaktorių sudėtingumas, dėl kurio kyla palyginti didelė rizika išduodant licenciją, vykdant statybos darbus ir eksploatuojant jėgainę; ilgas grąžos terminas; neretai prieštaringas branduolinių projektų pobūdis, dėl kurio kyla papildoma politinė, visuomeninė ir reguliavimo rizika; būtinybė taikyti aiškius metodus ir finansavimo schemas radioaktyviųjų atliekų tvarkymo ir eksploatacijos nutraukimo srityje. Be tradicinių su finansavimus susijusių sunkumų, „ICF“ tyrime nustatyta, kad atominės elektrinės projekto vykdytojai susiduria su kruopštesniu nagrinėjimu ir galimų finansuotojų konservatizmu dėl dabartinių rinkos sąlygų, būtent dėl tęstinio 2008 m. pasaulio finansų krizės poveikio, avarijos Fukušimoje, problemų euro zonoje ir Bazelio III komiteto taisyklių. Dėl su finansavimu susijusių sunkumų vėl daugiau dėmesio skiriama projekto rizikai (138). „ICF“ tyrime nustatyta, kad, remiantis suinteresuotųjų šalių, su kuriomis atliekant tyrimą vyko konsultacijos, nuomonėmis, finansavimo sunkumai susiję ne tiek su privačiojo sektoriaus finansavimo stoka, kiek su tuo, kad su tokiomis investicijomis sietina rizika pernelyg didelė palyginti su alternatyviomis investavimo galimybėmis (kaip antai į tradicinės ir atsinaujinančios energijos infrastruktūrą). „ICF“ tyrime daroma išvada, kad dėl šių priežasčių branduolinių technologijų finansavimas nėra patrauklus ir atsiranda spragų tarp reikiamų investicijų ir investicijų, kurias rinka gali pasiūlyti. |
| --- | --- |

(312)

Komisijos ekonomikos ir finansinių reikalų direktorato užsakymu „ICF Consulting Services“ atliko tyrimą dėl Euratomo paskolų priemonės poveikio vertinimo (137) (toliau – „ICF“ tyrimas), kuriame nustatyta, kad branduoliniai projektai turi tam tikrų unikalių savybių, dėl kurių juos gali būti itin sudėtinga finansuoti. Tai šios savybės: didelės kapitalo sąnaudos ir techninis branduolinių reaktorių sudėtingumas, dėl kurio kyla palyginti didelė rizika išduodant licenciją, vykdant statybos darbus ir eksploatuojant jėgainę; ilgas grąžos terminas; neretai prieštaringas branduolinių projektų pobūdis, dėl kurio kyla papildoma politinė, visuomeninė ir reguliavimo rizika; būtinybė taikyti aiškius metodus ir finansavimo schemas radioaktyviųjų atliekų tvarkymo ir eksploatacijos nutraukimo srityje. Be tradicinių su finansavimus susijusių sunkumų, „ICF“ tyrime nustatyta, kad atominės elektrinės projekto vykdytojai susiduria su kruopštesniu nagrinėjimu ir galimų finansuotojų konservatizmu dėl dabartinių rinkos sąlygų, būtent dėl tęstinio 2008 m. pasaulio finansų krizės poveikio, avarijos Fukušimoje, problemų euro zonoje ir Bazelio III komiteto taisyklių. Dėl su finansavimu susijusių sunkumų vėl daugiau dėmesio skiriama projekto rizikai (138). „ICF“ tyrime nustatyta, kad, remiantis suinteresuotųjų šalių, su kuriomis atliekant tyrimą vyko konsultacijos, nuomonėmis, finansavimo sunkumai susiję ne tiek su privačiojo sektoriaus finansavimo stoka, kiek su tuo, kad su tokiomis investicijomis sietina rizika pernelyg didelė palyginti su alternatyviomis investavimo galimybėmis (kaip antai į tradicinės ir atsinaujinančios energijos infrastruktūrą). „ICF“ tyrime daroma išvada, kad dėl šių priežasčių branduolinių technologijų finansavimas nėra patrauklus ir atsiranda spragų tarp reikiamų investicijų ir investicijų, kurias rinka gali pasiūlyti.

137

138

| (313) | Su naujais branduoliniais pajėgumais susijusi finansinė rizika apima: plėtros ir projekto rengimo riziką, statybos riziką, rinkos ir įplaukų riziką, politikos riziką ir reguliavimo riziką. „ICF“ tyrime nustatyta, kad branduolinei energetikai būdinga rizika, palyginti su kitų rūšių elektros gamyba, susijusi su saugos standartais, kurių privaloma laikytis branduolinės energetikos sektoriuje, o tai reiškia, kad patiriamos didesnės statybos sąnaudos ir didesnės veiklos sąnaudos palyginti su kitomis energijos technologijomis, o vidutinis atominės elektrinės eksploatacinis laikotarpis yra gerokai ilgesnis nei investicijų į panašią infrastruktūrą, tad kyla su tuo susijusi finansinė rizika. Ši išvada atitinka Komisijos išvadas, padarytas projekto „Hinkley Point C“ valstybės pagalbos vertinime (139). |
| --- | --- |

(313)

Su naujais branduoliniais pajėgumais susijusi finansinė rizika apima: plėtros ir projekto rengimo riziką, statybos riziką, rinkos ir įplaukų riziką, politikos riziką ir reguliavimo riziką. „ICF“ tyrime nustatyta, kad branduolinei energetikai būdinga rizika, palyginti su kitų rūšių elektros gamyba, susijusi su saugos standartais, kurių privaloma laikytis branduolinės energetikos sektoriuje, o tai reiškia, kad patiriamos didesnės statybos sąnaudos ir didesnės veiklos sąnaudos palyginti su kitomis energijos technologijomis, o vidutinis atominės elektrinės eksploatacinis laikotarpis yra gerokai ilgesnis nei investicijų į panašią infrastruktūrą, tad kyla su tuo susijusi finansinė rizika. Ši išvada atitinka Komisijos išvadas, padarytas projekto „Hinkley Point C“ valstybės pagalbos vertinime (139).

139

| (314) | Suinteresuotųjų šalių, su kuriomis atliekant tyrimą buvo konsultuojamasi, nuomone, rinkos rizika yra didžiausia kliūtis, dėl kurios nėra investuojama į branduolinę energetiką. Kalbant apie rinkos riziką, „ICF“ tyrime nustatyta, kad, palyginti su tradiciniais energijos šaltiniais, kurie gali būti pradėti eksploatuoti ir turėti įplaukų per trejus metus, atominių elektrinių statyba ir eksploatacijos pradžia, kad atsirastų įplaukų, užtrunka ilgiau. Ilgesnis jėgainės eksploatacinis laikotarpis taip pat reiškia, kad grąža gaunama per ilgesnį laiką, palyginti su trumpuoju ar vidutinės trukmės investiciniu laikotarpiu investuojant į tradicinius energijos šaltinius. Kadangi sunku tiksliai prognozuoti energijos kainas ilgalaikėje perspektyvoje, investuotojai vadovaujasi ateities iškastinio kuro kainų prognozėmis, atsinaujinančių energijos šaltinių patekimo į sektorių lygiu ir atsinaujinančių energijos šaltinių galimybėmis naudotis tinklo sąlygomis ir būsimosiomis anglių kainomis (140). Nors iškastinio kuro kainas lemia rinka ir jos savaime nėra aiškios, anglių kainą iš dalies lemia politika. „ICF“ tyrime nustatyta, kad nėra aišku, ar anglių kaina ateityje bus pakankamai didelė, kad būtų užtikrintas ne iškastinio kuro technologijų, įskaitant branduolinės energijos technologijas, konkurencingumas. |
| --- | --- |

(314)

Suinteresuotųjų šalių, su kuriomis atliekant tyrimą buvo konsultuojamasi, nuomone, rinkos rizika yra didžiausia kliūtis, dėl kurios nėra investuojama į branduolinę energetiką. Kalbant apie rinkos riziką, „ICF“ tyrime nustatyta, kad, palyginti su tradiciniais energijos šaltiniais, kurie gali būti pradėti eksploatuoti ir turėti įplaukų per trejus metus, atominių elektrinių statyba ir eksploatacijos pradžia, kad atsirastų įplaukų, užtrunka ilgiau. Ilgesnis jėgainės eksploatacinis laikotarpis taip pat reiškia, kad grąža gaunama per ilgesnį laiką, palyginti su trumpuoju ar vidutinės trukmės investiciniu laikotarpiu investuojant į tradicinius energijos šaltinius. Kadangi sunku tiksliai prognozuoti energijos kainas ilgalaikėje perspektyvoje, investuotojai vadovaujasi ateities iškastinio kuro kainų prognozėmis, atsinaujinančių energijos šaltinių patekimo į sektorių lygiu ir atsinaujinančių energijos šaltinių galimybėmis naudotis tinklo sąlygomis ir būsimosiomis anglių kainomis (140). Nors iškastinio kuro kainas lemia rinka ir jos savaime nėra aiškios, anglių kainą iš dalies lemia politika. „ICF“ tyrime nustatyta, kad nėra aišku, ar anglių kaina ateityje bus pakankamai didelė, kad būtų užtikrintas ne iškastinio kuro technologijų, įskaitant branduolinės energijos technologijas, konkurencingumas.

140

| (315) | Be to, Komisija pažymi, kad ilgalaikėje perspektyvoje elektros kainos paprastai yra visiškai neaiškios, nes būsimąsias elektros kainas lemia būsimosios dujų, anglių ir naftos gamintojų rinkų kainos ir būsimoji atsinaujinančių energijos šaltinių, branduolinės energijos ir prekybos apyvartiniais taršos leidimais politika, ir jas labai sunku nuspėti. Tokia išvada taip pat patvirtinama Sąjungoje įgyvendinant panašius projektus, kuriuose priimant investavimo sprendimus lemiamą vaidmenį atliko įplaukų srautų tikrumas ir elektros gamybos užtikrinimas. Be to, dėl dabartinės mažesnių elektros kainų tendencijos Europoje ir didėjančio poreikio elektros rinkose gaminti elektrą lanksčiais būdais netikrumas dėl ateities įplaukų srautų nelanksčios bazinės apkrovos atominėje elektrinėje tik didėja. |
| --- | --- |

(315)

Be to, Komisija pažymi, kad ilgalaikėje perspektyvoje elektros kainos paprastai yra visiškai neaiškios, nes būsimąsias elektros kainas lemia būsimosios dujų, anglių ir naftos gamintojų rinkų kainos ir būsimoji atsinaujinančių energijos šaltinių, branduolinės energijos ir prekybos apyvartiniais taršos leidimais politika, ir jas labai sunku nuspėti. Tokia išvada taip pat patvirtinama Sąjungoje įgyvendinant panašius projektus, kuriuose priimant investavimo sprendimus lemiamą vaidmenį atliko įplaukų srautų tikrumas ir elektros gamybos užtikrinimas. Be to, dėl dabartinės mažesnių elektros kainų tendencijos Europoje ir didėjančio poreikio elektros rinkose gaminti elektrą lanksčiais būdais netikrumas dėl ateities įplaukų srautų nelanksčios bazinės apkrovos atominėje elektrinėje tik didėja.

| (316) | „ICF“ tyrime taip pat nustatytas papildomas rinkos rizikos elementas, susijęs su projekto vykdytojo / už projektą atsakingų įrenginių ir valstybės narės, teikiančios finansinę paramą projektui, kreditingumu. Kreditingumas daro poveikį finansavimo sąnaudoms ir jos galėtų būti pernelyg didelės, kad būtų daromos privačiosios investicijos. |
| --- | --- |

(316)

„ICF“ tyrime taip pat nustatytas papildomas rinkos rizikos elementas, susijęs su projekto vykdytojo / už projektą atsakingų įrenginių ir valstybės narės, teikiančios finansinę paramą projektui, kreditingumu. Kreditingumas daro poveikį finansavimo sąnaudoms ir jos galėtų būti pernelyg didelės, kad būtų daromos privačiosios investicijos.

| (317) | „ICF“ tyrime taip pat nustatyta, kad ilgas atominių elektrinių finansavimo ir pirminio projektavimo laikotarpis gali lemti tai, kad joms gali kilti rizika, susijusi su visuomenės ir politinės paramos pokyčiais, ir tai gali turėti įtakos komerciniam ir finansiniam branduolinių projektų gyvybingumui. Todėl investuotojai ieško patikinimo ir tikrumo, kad pasibaigus statybos darbams bus vykdoma energijos sutartis arba elektrinė veiks, kaip numatyta. Investuotojų nuogąstavimai taip pat susiję su reguliavimo standartais, kurie per atominės elektrinės eksploatacinį laikotarpį gali pasikeisti ir dėl kurių gali prireikti papildomų kapitalo investicijų arba didesnių veiklos sąnaudų. Investuotojai vengia finansuoti tokius projektus, nebent būtų numatyta pakankama apsauga siekiant padidinti saugą. Tai ypač svarbu, jeigu baigiasi įprastinis atominės elektrinės eksploatacinis laikotarpis ir jį nutariama pratęsti ir tam reikia gauti naują licenciją, kuriai gauti turi būti tenkinamos papildomos sąlygos (141). Suinteresuotosios šalys, su kuriomis buvo konsultuojamasi, pažymėjo, kad politinė ir reguliavimo rizika yra trečioji didžiausia investavimo į atomines elektrines kliūtis. |
| --- | --- |

(317)

„ICF“ tyrime taip pat nustatyta, kad ilgas atominių elektrinių finansavimo ir pirminio projektavimo laikotarpis gali lemti tai, kad joms gali kilti rizika, susijusi su visuomenės ir politinės paramos pokyčiais, ir tai gali turėti įtakos komerciniam ir finansiniam branduolinių projektų gyvybingumui. Todėl investuotojai ieško patikinimo ir tikrumo, kad pasibaigus statybos darbams bus vykdoma energijos sutartis arba elektrinė veiks, kaip numatyta. Investuotojų nuogąstavimai taip pat susiję su reguliavimo standartais, kurie per atominės elektrinės eksploatacinį laikotarpį gali pasikeisti ir dėl kurių gali prireikti papildomų kapitalo investicijų arba didesnių veiklos sąnaudų. Investuotojai vengia finansuoti tokius projektus, nebent būtų numatyta pakankama apsauga siekiant padidinti saugą. Tai ypač svarbu, jeigu baigiasi įprastinis atominės elektrinės eksploatacinis laikotarpis ir jį nutariama pratęsti ir tam reikia gauti naują licenciją, kuriai gauti turi būti tenkinamos papildomos sąlygos (141). Suinteresuotosios šalys, su kuriomis buvo konsultuojamasi, pažymėjo, kad politinė ir reguliavimo rizika yra trečioji didžiausia investavimo į atomines elektrines kliūtis.

141

| (318) | Tyrime nustatyta, kad rinkos liberalizavimas taip pat gali turėti neigiamą poveikį investicijų į branduolinę energetiką lygiui palyginti su kitomis energetikos technologijomis dėl didesnių reikiamų investicijų. Svarbų vaidmenį atlieka kiekvienoje valstybėje narėje galiojanti reguliavimo sistema, nes ji lemia komunalinių paslaugų teikėjo galimybę gauti pelną ir atitinkamai daro poveikį įmonės vertei ir galimybei finansuoti branduolinę plėtrą iš savo balanso arba iš finansų įstaigų gaunant ilgalaikes paskolas. Dar viena naujų investicijų į branduolinę energetiką finansavimo kliūtis susijusi su naujausiomis Bazelio III komiteto taisyklėmis dėl kapitalo rinkų, pagal kurias reikalaujama, kad bankai turėtų didesnį kapitalą ilgalaikėms paskoloms, kaip antai paskoloms atominių elektrinių statybai, užtikrinti (142). |
| --- | --- |

(318)

Tyrime nustatyta, kad rinkos liberalizavimas taip pat gali turėti neigiamą poveikį investicijų į branduolinę energetiką lygiui palyginti su kitomis energetikos technologijomis dėl didesnių reikiamų investicijų. Svarbų vaidmenį atlieka kiekvienoje valstybėje narėje galiojanti reguliavimo sistema, nes ji lemia komunalinių paslaugų teikėjo galimybę gauti pelną ir atitinkamai daro poveikį įmonės vertei ir galimybei finansuoti branduolinę plėtrą iš savo balanso arba iš finansų įstaigų gaunant ilgalaikes paskolas. Dar viena naujų investicijų į branduolinę energetiką finansavimo kliūtis susijusi su naujausiomis Bazelio III komiteto taisyklėmis dėl kapitalo rinkų, pagal kurias reikalaujama, kad bankai turėtų didesnį kapitalą ilgalaikėms paskoloms, kaip antai paskoloms atominių elektrinių statybai, užtikrinti (142).

142

| (319) | Tokios išvados atitiktų Vengrijos valdžios institucijų pastabas, kuriose teigiama, kad privačiojo sektoriaus įmonėse ir valstybių biudžetuose yra tam tikra finansinės rizikos riba, iki kurios gali būti dalyvaujama pavieniuose projektuose su dideliais finansavimo reikalavimais, kartu atsižvelgiant į ilgą statybos laikotarpį ir įgyvendinimo ir eksploatacijos pradžios riziką nesant apsaugos nuo statybos vėlavimo ar biudžeto viršijimo. Investicijos yra didesnės naftos ir dujų sektoriuje palyginti su komunalinių paslaugų sektoriumi, ypač neseniai sumažėjus tokių įmonių įvertinimams. Jeigu jos vis dėlto investuoja, komunalinių paslaugų įmonės neretai investuoja kartu su kitomis, kad rizika būtų pasidalijama. |
| --- | --- |

(319)

Tokios išvados atitiktų Vengrijos valdžios institucijų pastabas, kuriose teigiama, kad privačiojo sektoriaus įmonėse ir valstybių biudžetuose yra tam tikra finansinės rizikos riba, iki kurios gali būti dalyvaujama pavieniuose projektuose su dideliais finansavimo reikalavimais, kartu atsižvelgiant į ilgą statybos laikotarpį ir įgyvendinimo ir eksploatacijos pradžios riziką nesant apsaugos nuo statybos vėlavimo ar biudžeto viršijimo. Investicijos yra didesnės naftos ir dujų sektoriuje palyginti su komunalinių paslaugų sektoriumi, ypač neseniai sumažėjus tokių įmonių įvertinimams. Jeigu jos vis dėlto investuoja, komunalinių paslaugų įmonės neretai investuoja kartu su kitomis, kad rizika būtų pasidalijama.

| (320) | Iš „ICF“ tyrimui atlikto modeliavimo matyti, kad apskritai investicijos į atomines elektrines iki 2030 m. nėra pakankamai konkurencingos, bet pradedant nuo 2040 m. tas konkurencingumo nepakankamumas akivaizdžiai sumažėja. Tačiau, vadovaujantis blogiausiu neigiamos ekonominės aplinkos scenarijumi, per visą laikotarpį naujų investicijų praktiškai nebus (143). „ICF“ tyrime taip pat nustatyta, kad 2030 m. rinkos konkurencingumas bus didesnis, nes po 2030 m. anglių ir energijos kainos ir toliau didės. „ICF“ tyrime taikomas jautrumo modeliavimo metodas siekiant įvertinti anglių kainų kitimą ir jo poveikį investicijoms į atomines elektrines. Tame tyrime nustatyta, kad nė vienas anglių kainų scenarijus hipotetiškai nebus sėkmingas 2020–2025 m. užtikrinant branduolinės energetikos pelningumą. |
| --- | --- |

(320)

Iš „ICF“ tyrimui atlikto modeliavimo matyti, kad apskritai investicijos į atomines elektrines iki 2030 m. nėra pakankamai konkurencingos, bet pradedant nuo 2040 m. tas konkurencingumo nepakankamumas akivaizdžiai sumažėja. Tačiau, vadovaujantis blogiausiu neigiamos ekonominės aplinkos scenarijumi, per visą laikotarpį naujų investicijų praktiškai nebus (143). „ICF“ tyrime taip pat nustatyta, kad 2030 m. rinkos konkurencingumas bus didesnis, nes po 2030 m. anglių ir energijos kainos ir toliau didės. „ICF“ tyrime taikomas jautrumo modeliavimo metodas siekiant įvertinti anglių kainų kitimą ir jo poveikį investicijoms į atomines elektrines. Tame tyrime nustatyta, kad nė vienas anglių kainų scenarijus hipotetiškai nebus sėkmingas 2020–2025 m. užtikrinant branduolinės energetikos pelningumą.

143

| (321) | Be to, iš viešai paskelbtos kredito reitingų tarnybų informacijos (144) matyti, kad naujų atominių elektrinių statyba paprastai siejama su neigiamais kredito straipsniais, o pasitraukiant iš branduolinės energetikos sektoriaus komunalinių paslaugų įmonėse, atrodo, lieka teigiami kredito straipsniai. |
| --- | --- |

(321)

Be to, iš viešai paskelbtos kredito reitingų tarnybų informacijos (144) matyti, kad naujų atominių elektrinių statyba paprastai siejama su neigiamais kredito straipsniais, o pasitraukiant iš branduolinės energetikos sektoriaus komunalinių paslaugų įmonėse, atrodo, lieka teigiami kredito straipsniai.

144

| (322) | „ICF“ tyrimo modeliavimo rezultatai ir išvados taip pat visiškai taikytinos Vengrijos rinkos padėčiai, dėl kurios, kaip paaiškinta pirmiau 305 ir 306 konstatuojamosiose dalyse, ateityje Vengrijoje numatoma didelė būsimosios bendrosios įrengtosios galios spraga. Taigi, atsižvelgdama į šiame 5.3.4 skirsnyje išvardytus elementus, Komisija mano, kad rinkoje yra su finansavimu susijęs nepakankamumas, kuris daro poveikį naujoms investicijoms į branduolinę energetiką, įskaitant naujas investicijas į branduolinę energetiką Vengrijoje. |
| --- | --- |

(322)

„ICF“ tyrimo modeliavimo rezultatai ir išvados taip pat visiškai taikytinos Vengrijos rinkos padėčiai, dėl kurios, kaip paaiškinta pirmiau 305 ir 306 konstatuojamosiose dalyse, ateityje Vengrijoje numatoma didelė būsimosios bendrosios įrengtosios galios spraga. Taigi, atsižvelgdama į šiame 5.3.4 skirsnyje išvardytus elementus, Komisija mano, kad rinkoje yra su finansavimu susijęs nepakankamumas, kuris daro poveikį naujoms investicijoms į branduolinę energetiką, įskaitant naujas investicijas į branduolinę energetiką Vengrijoje.

| (323) | Žinoma, šiame sprendime būtų galima teigti, kad pagrindinė su projekto plėtra, rengimu ir statyba susijusi rizika yra mažinama, bent jau šiek tiek, nes yra viso projekto IVPS sutartis. Tačiau vis tiek projekto „Paks II“ rinkos ir įplaukų rizika, taip pat politikos ir reguliavimo rizika nesumažėja. Todėl, atrodo, priemonė yra būtina, kad būtų pasiektas naujų investicijų į branduolinę energetiką Vengrijoje skatinimo tikslas. |
| --- | --- |

(323)

Žinoma, šiame sprendime būtų galima teigti, kad pagrindinė su projekto plėtra, rengimu ir statyba susijusi rizika yra mažinama, bent jau šiek tiek, nes yra viso projekto IVPS sutartis. Tačiau vis tiek projekto „Paks II“ rinkos ir įplaukų rizika, taip pat politikos ir reguliavimo rizika nesumažėja. Todėl, atrodo, priemonė yra būtina, kad būtų pasiektas naujų investicijų į branduolinę energetiką Vengrijoje skatinimo tikslas.

5.3.5.   TINKAMA PRIEMONĖ

| (324) | Savo vertinime Komisija turi nustatyti, ar siūloma priemonė yra tinkama politikos priemonė, kad būtų galima pasiekti bendros svarbos branduolinės energijos skatinimo tikslą. |
| --- | --- |

(324)

Savo vertinime Komisija turi nustatyti, ar siūloma priemonė yra tinkama politikos priemonė, kad būtų galima pasiekti bendros svarbos branduolinės energijos skatinimo tikslą.

| (325) | Ši priemonė yra investicinė priemonė, kurią Vengrijos valstybė skiria įmonei „Paks II“ nagrinėjamam projektui įgyvendinti. Vengrija patvirtino, kad neplanuoja teikti „Paks II“ jokios veiklos paramos jai vykdant veiklą ir kad valstybė pagalba būtų skirta tik projekto įgyvendinimo investicinėms sąnaudoms padengti. |
| --- | --- |

(325)

Ši priemonė yra investicinė priemonė, kurią Vengrijos valstybė skiria įmonei „Paks II“ nagrinėjamam projektui įgyvendinti. Vengrija patvirtino, kad neplanuoja teikti „Paks II“ jokios veiklos paramos jai vykdant veiklą ir kad valstybė pagalba būtų skirta tik projekto įgyvendinimo investicinėms sąnaudoms padengti.

| (326) | Priėmus sprendimą pradėti procedūrą Vengrija nepateikė jokios informacijos apie galimas alternatyvias priemones, kuriomis būtų galima skatinti naujas investicijas į branduolinę energetiką. |
| --- | --- |

(326)

Priėmus sprendimą pradėti procedūrą Vengrija nepateikė jokios informacijos apie galimas alternatyvias priemones, kuriomis būtų galima skatinti naujas investicijas į branduolinę energetiką.

| (327) | Kitų politikos priemonių ir schemų, kaip antai lengvatinių paskolų ar mažesnių mokesčių, Komisijos nuomone, nepakaktų tokiam pat rezultatui pasiekti, atsižvelgiant į projekto ypatumus ir reikiamų finansinių ir kitokių išteklių mastą bei nustatytą galimą rinkos nepakankamumą. |
| --- | --- |

(327)

Kitų politikos priemonių ir schemų, kaip antai lengvatinių paskolų ar mažesnių mokesčių, Komisijos nuomone, nepakaktų tokiam pat rezultatui pasiekti, atsižvelgiant į projekto ypatumus ir reikiamų finansinių ir kitokių išteklių mastą bei nustatytą galimą rinkos nepakankamumą.

| (328) | Tad Komisija mano, kad priemonė būtų tinkama priemonė dviem naujiesiems Pakšo II atominės elektrinės reaktoriams statyti. |
| --- | --- |

(328)

Tad Komisija mano, kad priemonė būtų tinkama priemonė dviem naujiesiems Pakšo II atominės elektrinės reaktoriams statyti.

5.3.6.   SKATINAMASIS POVEIKIS

| (329) | Kad priemonė turėtų skatinamąjį poveikį, ja turi būti daromas poveikis suinteresuotosios įmonės veikimui taip, kad ta įmonė pradėtų vykdyti papildomą veiklą, kurios be pagalbos ji nevykdytų arba ją vykdytų mažesniu mastu ar kitaip. |
| --- | --- |

(329)

Kad priemonė turėtų skatinamąjį poveikį, ja turi būti daromas poveikis suinteresuotosios įmonės veikimui taip, kad ta įmonė pradėtų vykdyti papildomą veiklą, kurios be pagalbos ji nevykdytų arba ją vykdytų mažesniu mastu ar kitaip.

| (330) | Komisija pažymi, kad „Paks II“ yra įmonė, kurią valstybė įsteigė siekdama vienintelio tikslo – sukurti ir eksploatuoti atominės elektrinės 5 ir 6 blokus. Kaip aprašyta šio sprendimo 12, 26 ir 27 konstatuojamosiose dalyse, Vengrijos valstybė nusprendė suteikti „Paks II“ finansinę paramą, kad būtų įgyvendintas šis tikslas. |
| --- | --- |

(330)

Komisija pažymi, kad „Paks II“ yra įmonė, kurią valstybė įsteigė siekdama vienintelio tikslo – sukurti ir eksploatuoti atominės elektrinės 5 ir 6 blokus. Kaip aprašyta šio sprendimo 12, 26 ir 27 konstatuojamosiose dalyse, Vengrijos valstybė nusprendė suteikti „Paks II“ finansinę paramą, kad būtų įgyvendintas šis tikslas.

| (331) | Šiuo požiūriu Komisija pažymi, kad projektas nebūtų vykdomas, nes pagalbos gavėja negalėtų rasti arba gauti reikiamų finansinių ir kitokių išteklių ir nevykdo jokios kitos veiklos, iš kurios gautų įplaukų, o jos kapitalo struktūrą nustato ir planuoja tik valstybė. Tai buvo patvirtinta atlikus oficialų tyrimą, kuriame Komisija nustatė, kad be Vengrijos valstybės paramos projektas neturėtų pakankamos grąžos (žr. analizę šio sprendimo 5.1.1 skirsnyje). |
| --- | --- |

(331)

Šiuo požiūriu Komisija pažymi, kad projektas nebūtų vykdomas, nes pagalbos gavėja negalėtų rasti arba gauti reikiamų finansinių ir kitokių išteklių ir nevykdo jokios kitos veiklos, iš kurios gautų įplaukų, o jos kapitalo struktūrą nustato ir planuoja tik valstybė. Tai buvo patvirtinta atlikus oficialų tyrimą, kuriame Komisija nustatė, kad be Vengrijos valstybės paramos projektas neturėtų pakankamos grąžos (žr. analizę šio sprendimo 5.1.1 skirsnyje).

| (332) | Taigi valstybės pagalba skatinamas bendros svarbos tikslo įgyvendinimas statant atominę elektrinę. |
| --- | --- |

(332)

Taigi valstybės pagalba skatinamas bendros svarbos tikslo įgyvendinimas statant atominę elektrinę.

5.3.7.   PROPORCINGUMAS

| (333) | Siekdama įvertinti priemonės proporcingumą, Komisija turi užtikrinti, kad priemonė būtų tik tokia, kokia yra būtina, kad būtų sėkmingai užbaigtas projektas siekiant įgyvendinti bendrą tikslą. |
| --- | --- |

(333)

Siekdama įvertinti priemonės proporcingumą, Komisija turi užtikrinti, kad priemonė būtų tik tokia, kokia yra būtina, kad būtų sėkmingai užbaigtas projektas siekiant įgyvendinti bendrą tikslą.

| (334) | Nagrinėjamu atveju pagalbos gavėja gautų finansinę paramą energijos gamybos įrenginiams statyti nesusiduriant su jokia refinansavimo sąnaudų rizika, su kuria susidurtų kiti rinkos dalyviai. |
| --- | --- |

(334)

Nagrinėjamu atveju pagalbos gavėja gautų finansinę paramą energijos gamybos įrenginiams statyti nesusiduriant su jokia refinansavimo sąnaudų rizika, su kuria susidurtų kiti rinkos dalyviai.

| (335) | Įvairiose Komisijos gautose pastabose teigiama, kad, kadangi projektas bus įgyvendinamas neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, negalima nustatyti, ar priemonė, skirta bendrosioms sąnaudoms padengti, būtų tik tokia, kokia yra būtina, kad projektas būtų įgyvendintas. |
| --- | --- |

(335)

Įvairiose Komisijos gautose pastabose teigiama, kad, kadangi projektas bus įgyvendinamas neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, negalima nustatyti, ar priemonė, skirta bendrosioms sąnaudoms padengti, būtų tik tokia, kokia yra būtina, kad projektas būtų įgyvendintas.

| (336) | Komisija pažymi, kad pagal valstybės pagalbos taisykles nėra reikalaujama rengti konkurso sąnaudoms ir įplaukoms įvertinti. Konkursas yra tik vienas iš kelių būdų jas įvertinti. Todėl tai, kad Vengrija pasirinko „Paks II“ kaip pagalbos gavėją ne konkurso tvarka, savaime nereiškia, kad ta įmonė įgijo neteisėtą pranašumą. |
| --- | --- |

(336)

Komisija pažymi, kad pagal valstybės pagalbos taisykles nėra reikalaujama rengti konkurso sąnaudoms ir įplaukoms įvertinti. Konkursas yra tik vienas iš kelių būdų jas įvertinti. Todėl tai, kad Vengrija pasirinko „Paks II“ kaip pagalbos gavėją ne konkurso tvarka, savaime nereiškia, kad ta įmonė įgijo neteisėtą pranašumą.

| (337) | Kalbant apie teiginius, kad Vengrijos valdžios institucijos neišnagrinėjo, kokios būtiniausios paramos reikia, kad projektas būtų įgyvendintas, ir nusprendė finansuoti visą projektą, Komisija iš tikrųjų mano, kad dėl stebimo rinkos nepakankamumo viso dviejų naujųjų reaktorių statybos projekto finansavimą Pakšo II elektrinėje reikėtų vertinti kaip valstybės pagalbą, kaip patvirtinta šio sprendimo 5.1 skirsnyje. |
| --- | --- |

(337)

Kalbant apie teiginius, kad Vengrijos valdžios institucijos neišnagrinėjo, kokios būtiniausios paramos reikia, kad projektas būtų įgyvendintas, ir nusprendė finansuoti visą projektą, Komisija iš tikrųjų mano, kad dėl stebimo rinkos nepakankamumo viso dviejų naujųjų reaktorių statybos projekto finansavimą Pakšo II elektrinėje reikėtų vertinti kaip valstybės pagalbą, kaip patvirtinta šio sprendimo 5.1 skirsnyje.

| (338) | Kalbant apie galimą neteisėtą pranašumą, kurį pagalbos gavėja gali įgyti taikant priemonę, Komisija primena savo ekonominę analizę 5.1 skirsnyje, kuriame daroma išvada, kad projektas savaime nebūtų pelningas, nes numatoma VGN neviršytų rinkos VSKK, o gaunamos įplaukos, kaip numatoma, būtų nepakankamos pirminėms ir paskesnėms projekto sąnaudoms padengti, net pagal gana optimistiškus scenarijus. Savo vertinime Komisija įvertino VGN lygį remdamasi rinkos kainų prognozėmis ir kitais parametrais, kurie laikomi atitinkančiais rinkos principus. Taigi, nustatydama tą kapitalo sąnaudų ir grąžos skirtumą, Komisija visiškai atsižvelgė į komercinių įplaukų (parduodant elektrą) indėlį, kad projektas būtų gyvybingas. Faktiškai numatomos projekto sąnaudos buvo palygintos su numatoma grąža, o papildomų valstybės išteklių Vengrija nenumatė. |
| --- | --- |

(338)

Kalbant apie galimą neteisėtą pranašumą, kurį pagalbos gavėja gali įgyti taikant priemonę, Komisija primena savo ekonominę analizę 5.1 skirsnyje, kuriame daroma išvada, kad projektas savaime nebūtų pelningas, nes numatoma VGN neviršytų rinkos VSKK, o gaunamos įplaukos, kaip numatoma, būtų nepakankamos pirminėms ir paskesnėms projekto sąnaudoms padengti, net pagal gana optimistiškus scenarijus. Savo vertinime Komisija įvertino VGN lygį remdamasi rinkos kainų prognozėmis ir kitais parametrais, kurie laikomi atitinkančiais rinkos principus. Taigi, nustatydama tą kapitalo sąnaudų ir grąžos skirtumą, Komisija visiškai atsižvelgė į komercinių įplaukų (parduodant elektrą) indėlį, kad projektas būtų gyvybingas. Faktiškai numatomos projekto sąnaudos buvo palygintos su numatoma grąža, o papildomų valstybės išteklių Vengrija nenumatė.

| (339) | Kadangi projekto kapitalo išlaidos yra didesnės nei numatoma grąža, Komisija mano, kad visa Vengrijos skiriama valstybės pagalba projektui įgyvendinti yra būtina ir proporcinga ir kad šiuo požiūriu nėra suteikiamas neteisėtas pranašumas. Kaip patvirtino Vengrija, eksploatavimo etape papildomos paramos nenumatoma. |
| --- | --- |

(339)

Kadangi projekto kapitalo išlaidos yra didesnės nei numatoma grąža, Komisija mano, kad visa Vengrijos skiriama valstybės pagalba projektui įgyvendinti yra būtina ir proporcinga ir kad šiuo požiūriu nėra suteikiamas neteisėtas pranašumas. Kaip patvirtino Vengrija, eksploatavimo etape papildomos paramos nenumatoma.

| (340) | Šiuo požiūriu, kaip paaiškinta 96 ir 97 konstatuojamosiose dalyse, Vengrija įsipareigojo užtikrinti, kad „Paks II“ naudotų valstybės išteklius tik projektui įgyvendinti ir bet koks gautas perteklius būtų grąžintas į valstybės biudžetą. Komisijos nuomone, dėl tokio įsipareigojimo negali būti taip, kad naudodama valstybės išteklius „Paks II“ gautų papildomo pelno viršijant tai, kas yra būtina ekonominiam pagalbos gavėjos gyvybingumui užtikrinti, ir užtikrinama, kad pagalba būtų tik tokia, kokia yra būtina. |
| --- | --- |

(340)

Šiuo požiūriu, kaip paaiškinta 96 ir 97 konstatuojamosiose dalyse, Vengrija įsipareigojo užtikrinti, kad „Paks II“ naudotų valstybės išteklius tik projektui įgyvendinti ir bet koks gautas perteklius būtų grąžintas į valstybės biudžetą. Komisijos nuomone, dėl tokio įsipareigojimo negali būti taip, kad naudodama valstybės išteklius „Paks II“ gautų papildomo pelno viršijant tai, kas yra būtina ekonominiam pagalbos gavėjos gyvybingumui užtikrinti, ir užtikrinama, kad pagalba būtų tik tokia, kokia yra būtina.

| (341) | Kitose pastabose pabrėžiama, kad valstybės pagalba būtų skiriama ne tik investiciniame etape, bet ir eksploatavimo etape ir „Paks II“ tokiu atveju įgytų neteisėtą pranašumą. Šiuo klausimu Komisija primena, kad Vengrija yra pažymėjusi, jog neteiks jokios papildomos valstybės paramos nagrinėjamai priemonei, apie kurią pranešta. Be to, Komisija primena, kad, remiantis 2016 m. liepos 28 d. Vengrijos pateikta papildoma informacija, skiriant „Paks II“ bet kokią naują paramą bet kuriuo atveju reikės gauti patvirtinimą dėl valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(341)

Kitose pastabose pabrėžiama, kad valstybės pagalba būtų skiriama ne tik investiciniame etape, bet ir eksploatavimo etape ir „Paks II“ tokiu atveju įgytų neteisėtą pranašumą. Šiuo klausimu Komisija primena, kad Vengrija yra pažymėjusi, jog neteiks jokios papildomos valstybės paramos nagrinėjamai priemonei, apie kurią pranešta. Be to, Komisija primena, kad, remiantis 2016 m. liepos 28 d. Vengrijos pateikta papildoma informacija, skiriant „Paks II“ bet kokią naują paramą bet kuriuo atveju reikės gauti patvirtinimą dėl valstybės pagalbos.

| (342) | Komisija išnagrinėjo, ar galėtų atsirasti kokia nors neteisėta nauda, jeigu priemonės pagalbos gavėja, eksploatuodama reaktorius, gautų grąžos, kuri būtų didesnė nei VGN skaičiavimuose buvo numačiusi Komisija (žr. 5.1 skirsnį). Visų pirma, Komisija išnagrinėjo, kas būtų tuo atveju, jeigu „Paks II“ galėtų reinvestuoti bet kokį pelną, kuris nėra išmokamas valstybei kaip dividendai, kad plėtotų arba įsigytų papildomų gamybos įrenginių ir taip sustiprintų savo padėtį rinkoje. Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad, remiantis 2016 m. liepos 28 d. Vengrijos pateikta papildoma informacija (žr. 96 konstatuojamąją dalį), pagalbos gavėja negali reinvestuoti lėšų į „Paks II“ nuosavų pajėgumų plėtojimą arba eksploatacinio laikotarpio pratęsimą ar papildomų gamybos įrenginių įrengimą, jei tai nesusiję su 5 ir 6 blokų reaktoriais, kuriems skirtas šis sprendimas. |
| --- | --- |

(342)

Komisija išnagrinėjo, ar galėtų atsirasti kokia nors neteisėta nauda, jeigu priemonės pagalbos gavėja, eksploatuodama reaktorius, gautų grąžos, kuri būtų didesnė nei VGN skaičiavimuose buvo numačiusi Komisija (žr. 5.1 skirsnį). Visų pirma, Komisija išnagrinėjo, kas būtų tuo atveju, jeigu „Paks II“ galėtų reinvestuoti bet kokį pelną, kuris nėra išmokamas valstybei kaip dividendai, kad plėtotų arba įsigytų papildomų gamybos įrenginių ir taip sustiprintų savo padėtį rinkoje. Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad, remiantis 2016 m. liepos 28 d. Vengrijos pateikta papildoma informacija (žr. 96 konstatuojamąją dalį), pagalbos gavėja negali reinvestuoti lėšų į „Paks II“ nuosavų pajėgumų plėtojimą arba eksploatacinio laikotarpio pratęsimą ar papildomų gamybos įrenginių įrengimą, jei tai nesusiję su 5 ir 6 blokų reaktoriais, kuriems skirtas šis sprendimas.

| (343) | Turėdama omenyje šiame 5.3.7 skirsnyje išvardytus elementus, Komisija mano, ypač atsižvelgdama į 96 ir 97 konstatuojamosiose dalyse paminėtame pranešime pateiktą papildomą informaciją, kad pagalbos gavėja turėtų atlyginti valstybei už elektrinės suteikimą ir neturėtų pasilikti papildomo pelno viršijant tai, kas yra visiškai būtina ekonominiam veikimui ir gyvybingumui užtikrinti. Taigi priemonė yra proporcinga. |
| --- | --- |

(343)

Turėdama omenyje šiame 5.3.7 skirsnyje išvardytus elementus, Komisija mano, ypač atsižvelgdama į 96 ir 97 konstatuojamosiose dalyse paminėtame pranešime pateiktą papildomą informaciją, kad pagalbos gavėja turėtų atlyginti valstybei už elektrinės suteikimą ir neturėtų pasilikti papildomo pelno viršijant tai, kas yra visiškai būtina ekonominiam veikimui ir gyvybingumui užtikrinti. Taigi priemonė yra proporcinga.

5.3.8.   GALIMAS KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMAS IR POVEIKIS PREKYBAI IR BENDRAJAM BALANSUI

| (344) | Kad priemonė būtų suderinama su vidaus rinka, neigiamas pagalbos priemonės poveikis (konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai) turi būti ribotas ir mažesnis už teigiamą poveikį siekiant bendros svarbos tikslo. Visų pirma, nustačius priemonės tikslą, reikia kuo labiau sumažinti galimą neigiamą priemonės poveikį konkurencijai ir prekybai. |
| --- | --- |

(344)

Kad priemonė būtų suderinama su vidaus rinka, neigiamas pagalbos priemonės poveikis (konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai) turi būti ribotas ir mažesnis už teigiamą poveikį siekiant bendros svarbos tikslo. Visų pirma, nustačius priemonės tikslą, reikia kuo labiau sumažinti galimą neigiamą priemonės poveikį konkurencijai ir prekybai.

| (345) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija nurodė tris būdus, kaip gali būti iškreipta konkurencija. Pirma, galimos rinkos koncentracijos padidėjimas dėl ateityje sujungsimos veikiančios Pakšo atominės elektrinės ir Pakšo II jėgainės nuosavybės ir eksploatacijos. Antra, Komisija turėjo abejonių dėl to, ar nauji bazinės apkrovos pajėgumai, kuriems būdingas didelis apkrovos koeficientas, galėtų būti kliūtis naujiems rinkos dalyviams patekti į rinką ir dėl jų galėtų dar labiau nukentėti kai kurie egzistuojantys su didesnėmis sąnaudomis sietini gamybos pajėgumai. Šiuo požiūriu Komisija išnagrinėjo šiuos parametrus: i) galimą priemonės poveikį Vengrijos rinkai; ii) galimą tarpvalstybinį priemonės poveikį; iii) galima kartu vykstančio Pakšo atominės elektrinės ir Pakšo II atominės elektrinės eksploatavimo poveikį. Galiausiai buvo nustatytas galimas iškraipymas Komisijai įtarus, kad dėl projekto „Paks II“ gali kilti tam tikra didmeninės rinkos likvidumo rizika, nes rinkoje bus ribotas tiekimo pasiūlymų skaičius. |
| --- | --- |

(345)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija nurodė tris būdus, kaip gali būti iškreipta konkurencija. Pirma, galimos rinkos koncentracijos padidėjimas dėl ateityje sujungsimos veikiančios Pakšo atominės elektrinės ir Pakšo II jėgainės nuosavybės ir eksploatacijos. Antra, Komisija turėjo abejonių dėl to, ar nauji bazinės apkrovos pajėgumai, kuriems būdingas didelis apkrovos koeficientas, galėtų būti kliūtis naujiems rinkos dalyviams patekti į rinką ir dėl jų galėtų dar labiau nukentėti kai kurie egzistuojantys su didesnėmis sąnaudomis sietini gamybos pajėgumai. Šiuo požiūriu Komisija išnagrinėjo šiuos parametrus: i) galimą priemonės poveikį Vengrijos rinkai; ii) galimą tarpvalstybinį priemonės poveikį; iii) galima kartu vykstančio Pakšo atominės elektrinės ir Pakšo II atominės elektrinės eksploatavimo poveikį. Galiausiai buvo nustatytas galimas iškraipymas Komisijai įtarus, kad dėl projekto „Paks II“ gali kilti tam tikra didmeninės rinkos likvidumo rizika, nes rinkoje bus ribotas tiekimo pasiūlymų skaičius.

5.3.8.1.   
  Galimos rinkos koncentracijos padidėjimas

Galimos rinkos koncentracijos padidėjimas

| (346) | Sprendime pradėti procedūrą Komisijai išreiškus abejones dėl galimos rinkos koncentracijos suinteresuotosios šalys taip pat pateikė pastabų, kuriose kalbama apie galimą „Paks II“ ir operatoriaus, kuris šiuo metu eksploatuoja keturis Pakšo atominės elektrinės blokus, susijungimą. „MVM Group“, „Paks II“ ir Vengrijos valstybė tai neigia. |
| --- | --- |

(346)

Sprendime pradėti procedūrą Komisijai išreiškus abejones dėl galimos rinkos koncentracijos suinteresuotosios šalys taip pat pateikė pastabų, kuriose kalbama apie galimą „Paks II“ ir operatoriaus, kuris šiuo metu eksploatuoja keturis Pakšo atominės elektrinės blokus, susijungimą. „MVM Group“, „Paks II“ ir Vengrijos valstybė tai neigia.

| (347) | Komisija pažymi, kad Vengrijos elektros gamybos rinkai būdinga gana didelė rinkos koncentracija, nes veikianti Pakšo atominė elektrinė („MVM Group“) gamina apie 50 proc. visos šalies gamybos apimties. Tokia rinkos koncentracija gali būti žalinga veiksmingai konkurencijai rinkoje, nes tai gali būti kliūtis naujiems rinkos dalyviams patekti į rinką ir gali kilti likvidumo rizika dėl riboto tiekimo pasiūlymų skaičiaus rinkoje. |
| --- | --- |

(347)

Komisija pažymi, kad Vengrijos elektros gamybos rinkai būdinga gana didelė rinkos koncentracija, nes veikianti Pakšo atominė elektrinė („MVM Group“) gamina apie 50 proc. visos šalies gamybos apimties. Tokia rinkos koncentracija gali būti žalinga veiksmingai konkurencijai rinkoje, nes tai gali būti kliūtis naujiems rinkos dalyviams patekti į rinką ir gali kilti likvidumo rizika dėl riboto tiekimo pasiūlymų skaičiaus rinkoje.

| (348) | Du naujuosius Pakšo II atominės elektrinės reaktorius planuojama pradėti eksploatuoti, kai dar nebus nutraukta egzistuojančių keturių branduolinių reaktorių eksploatacija. Sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad, jeigu Pakšo atominės elektrinės ir Pakšo II atominės elektrinės operatoriai nebus visiškai atskirti ir negalės būti laikomi nepriklausomais ir nesujungtais, tai galėtų turėti iškraipomąjį poveikį Vengrijos rinkai. |
| --- | --- |

(348)

Du naujuosius Pakšo II atominės elektrinės reaktorius planuojama pradėti eksploatuoti, kai dar nebus nutraukta egzistuojančių keturių branduolinių reaktorių eksploatacija. Sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad, jeigu Pakšo atominės elektrinės ir Pakšo II atominės elektrinės operatoriai nebus visiškai atskirti ir negalės būti laikomi nepriklausomais ir nesujungtais, tai galėtų turėti iškraipomąjį poveikį Vengrijos rinkai.

| (349) | Komisija supranta, kad šiuo metu „Paks II“ teisiškai visiškai nepriklauso nuo „MVM Group“. Tačiau Komisija susirūpino, kad toks teisinis atskyrimas nepakankamas arba nesant papildomų garantijų galėtų būti neišlaikytas. Komisija taip pat nerimauja dėl galimų būsimų „Paks II“ ryšių su valstybės kontroliuojamomis įmonėmis, vykdančiomis veiklą energetikos srityje, ir dėl to galėtų sustiprėti jų įtaka Vengrijos energijos rinkoje. |
| --- | --- |

(349)

Komisija supranta, kad šiuo metu „Paks II“ teisiškai visiškai nepriklauso nuo „MVM Group“. Tačiau Komisija susirūpino, kad toks teisinis atskyrimas nepakankamas arba nesant papildomų garantijų galėtų būti neišlaikytas. Komisija taip pat nerimauja dėl galimų būsimų „Paks II“ ryšių su valstybės kontroliuojamomis įmonėmis, vykdančiomis veiklą energetikos srityje, ir dėl to galėtų sustiprėti jų įtaka Vengrijos energijos rinkoje.

| (350) | Pirma, Komisija pažymi, kad Vengrijos taikomos priemonės tikslas yra 2025–2037 m. laipsniškai pakeisti turimus Pakšo atominės elektrinės branduolinius pajėgumus. Iš tikrųjų numatoma, kad bus toks laikotarpis, kai visi keturi šiuo metu naudojami reaktoriai bus eksploatuojami kartu su Pakšo II atominės elektrinės reaktoriais; tas laikotarpis bus 2026–2032 m., bet, iki 2037 m. nutraukus visų jos branduolinių įrenginių eksploatavimą, „MVM Group“ rinkos dalis gerokai sumažės. |
| --- | --- |

(350)

Pirma, Komisija pažymi, kad Vengrijos taikomos priemonės tikslas yra 2025–2037 m. laipsniškai pakeisti turimus Pakšo atominės elektrinės branduolinius pajėgumus. Iš tikrųjų numatoma, kad bus toks laikotarpis, kai visi keturi šiuo metu naudojami reaktoriai bus eksploatuojami kartu su Pakšo II atominės elektrinės reaktoriais; tas laikotarpis bus 2026–2032 m., bet, iki 2037 m. nutraukus visų jos branduolinių įrenginių eksploatavimą, „MVM Group“ rinkos dalis gerokai sumažės.

| (351) | Antra, Komisija primena (žr. 102 konstatuojamąją dalį), kad Vengrija teigia, jog „MVM Group“ ir „Paks II“ yra nepriklausomos viena nuo kitos ir tarpusavyje nesujungtos, pateikdama tokį pagrindimą:






  a) | jas valdo skirtingos vyriausybės tarnybos („MVM Group“ – Nacionalinio vystymosi ministerija per „Hungarian National Asset Management Inc.“, o „Paks II“ – ministro pirmininko kabinetas); |
| --- | --- | --- |

(351)

Antra, Komisija primena (žr. 102 konstatuojamąją dalį), kad Vengrija teigia, jog „MVM Group“ ir „Paks II“ yra nepriklausomos viena nuo kitos ir tarpusavyje nesujungtos, pateikdama tokį pagrindimą:

a)

jas valdo skirtingos vyriausybės tarnybos („MVM Group“ – Nacionalinio vystymosi ministerija per „Hungarian National Asset Management Inc.“, o „Paks II“ – ministro pirmininko kabinetas);

| b) | abiejų įmonių valdyboje nėra bendrų direktorių; |
| --- | --- |

b)

abiejų įmonių valdyboje nėra bendrų direktorių;

| c) | taikomos apsaugos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad tarp įmonių nebūtų keičiamasi komerciniu požiūriu slapta ir konfidencialia informacija; |
| --- | --- |

c)

taikomos apsaugos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad tarp įmonių nebūtų keičiamasi komerciniu požiūriu slapta ir konfidencialia informacija;

| d) | kiekvienos įmonės sprendimų priėmimo įgaliojimai yra atskiri. |
| --- | --- |

d)

kiekvienos įmonės sprendimų priėmimo įgaliojimai yra atskiri.

| (352) | Tai taip pat pakartoja „MVM Group“, kuri atkreipia dėmesį į tai, kad „MVM Group“ ir „Paks II“ yra dvi savarankiškos elektros gamybos įmonės, kaip bet kokie kiti konkurentai, tad nėra pagrindo daryti prielaidą, kad veikla koordinuojama arba kad dvi įmonės yra susijusios. Be to, „MVM Group“ tvirtina, kad į jos pačios strategiją įtrauktos galimos investicijos, kuriomis ateityje gali būti konkuruojama su „Paks II“. |
| --- | --- |

(352)

Tai taip pat pakartoja „MVM Group“, kuri atkreipia dėmesį į tai, kad „MVM Group“ ir „Paks II“ yra dvi savarankiškos elektros gamybos įmonės, kaip bet kokie kiti konkurentai, tad nėra pagrindo daryti prielaidą, kad veikla koordinuojama arba kad dvi įmonės yra susijusios. Be to, „MVM Group“ tvirtina, kad į jos pačios strategiją įtrauktos galimos investicijos, kuriomis ateityje gali būti konkuruojama su „Paks II“.

| (353) | Trečia, Komisija primena Vengrijos pateiktą papildomą informaciją, nurodytą 117 konstatuojamojoje dalyje, pagal kurią „Paks II“, jos teisių ir pareigų perėmėjai ir susijusios įmonės bus visiškai atskirtos teisiniu ir struktūriniu požiūriu, kaip tai suprantama pagal pranešimo dėl jurisdikcijos dėl įmonių susijungimo 52 ir 53 punktus, ir bus palaikomos, valdomos ir eksploatuojamos nepriklausomai ir atskirai nuo „MVM Group“ ir visų jos įmonių, teisių ir pareigų perėmėjų ir susijusių įmonių ir kitų valstybės kontroliuojamų įmonių energijos gamybos, didmeninės ar mažmeninės prekybos srityse. |
| --- | --- |

(353)

Trečia, Komisija primena Vengrijos pateiktą papildomą informaciją, nurodytą 117 konstatuojamojoje dalyje, pagal kurią „Paks II“, jos teisių ir pareigų perėmėjai ir susijusios įmonės bus visiškai atskirtos teisiniu ir struktūriniu požiūriu, kaip tai suprantama pagal pranešimo dėl jurisdikcijos dėl įmonių susijungimo 52 ir 53 punktus, ir bus palaikomos, valdomos ir eksploatuojamos nepriklausomai ir atskirai nuo „MVM Group“ ir visų jos įmonių, teisių ir pareigų perėmėjų ir susijusių įmonių ir kitų valstybės kontroliuojamų įmonių energijos gamybos, didmeninės ar mažmeninės prekybos srityse.

| (354) | Komisija yra tikra, kad šia papildoma informacija išsklaidomos visos jos abejonės dėl galimos būsimosios koncentracijos ir ryšių tarp atitinkamų energetikos subjektų Vengrijos elektros rinkoje. Dabar nėra galimybės „Paks II“ būti sujungtai su „MVM Group“ arba bet kokia kita energetikos srities valstybės kontroliuojama įmone, tad ji negali padidinti savo įtakos rinkoje eksploatuojant šiuo metu veikiančius ketus Pakšo atominės elektrinės blokus ir vėliau. |
| --- | --- |

(354)

Komisija yra tikra, kad šia papildoma informacija išsklaidomos visos jos abejonės dėl galimos būsimosios koncentracijos ir ryšių tarp atitinkamų energetikos subjektų Vengrijos elektros rinkoje. Dabar nėra galimybės „Paks II“ būti sujungtai su „MVM Group“ arba bet kokia kita energetikos srities valstybės kontroliuojama įmone, tad ji negali padidinti savo įtakos rinkoje eksploatuojant šiuo metu veikiančius ketus Pakšo atominės elektrinės blokus ir vėliau.

5.3.8.2.   
  Kliūtis naujiems rinkos dalyviams patekti į rinką

Kliūtis naujiems rinkos dalyviams patekti į rinką

| (355) | Kalbant apie Komisijos abejones, ar naujieji pajėgumai gali būti kliūtis naujiems rinkos dalyviams patekti į rinką, kai kuriose pastabose pabrėžiama, kad atominėse elektrinėse užtikrinami didelės bazinės apkrovos pajėgumai, kuriems tiekiant elektrą į tinklą suteikiama pirmenybė, ir dėl savo nedidelių veiklos sąnaudų jų padėtis rinkos pasiūlos pusėje yra geresnė. |
| --- | --- |

(355)

Kalbant apie Komisijos abejones, ar naujieji pajėgumai gali būti kliūtis naujiems rinkos dalyviams patekti į rinką, kai kuriose pastabose pabrėžiama, kad atominėse elektrinėse užtikrinami didelės bazinės apkrovos pajėgumai, kuriems tiekiant elektrą į tinklą suteikiama pirmenybė, ir dėl savo nedidelių veiklos sąnaudų jų padėtis rinkos pasiūlos pusėje yra geresnė.

| (356) | Komisija išnagrinėjo priemonės konkurencinį poveikį kitiems rinkos dalyviams Vengrijos rinkoje ir kaimyninėse rinkose. Ji taip pat konkrečiai atsižvelgė į laikotarpį, per kurį bus lygiagrečiai eksploatuojami šiuo metu veikiantys keturi Pakšo atominės elektrinės blokai ir Pakšo II elektrinės blokai, t. y. numatomą 2026–2032 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(356)

Komisija išnagrinėjo priemonės konkurencinį poveikį kitiems rinkos dalyviams Vengrijos rinkoje ir kaimyninėse rinkose. Ji taip pat konkrečiai atsižvelgė į laikotarpį, per kurį bus lygiagrečiai eksploatuojami šiuo metu veikiantys keturi Pakšo atominės elektrinės blokai ir Pakšo II elektrinės blokai, t. y. numatomą 2026–2032 m. laikotarpį.

a)   Galimas priemonės poveikis Vengrijos rinkai

Galimas priemonės poveikis Vengrijos rinkai

| (357) | Komisija primena, kad eksploatuojant Pakšo II elektrinės 5 ir 6 blokus numatoma kompensuoti pajėgumų nuostolius, kai atitinkamai iki 2032, 2034, 2036 ir 2037 m. pabaigos bus laipsniškai nutrauktas Pakšo atominės elektrinės 1–4 blokų eksploatavimas nenumatant galimybės toliau pratęsti jų eksploatacinio laikotarpio (žr. 10 konstatuojamąją dalį). Numatoma, kad dviejų naujųjų Pakšo II atominės elektrinės 5 ir 6 blokų eksploatacija prasidės atitinkamai 2025 ir 2026 m. Tokia branduolinių pajėgumų plėtra taip pat numatoma 2016 m. MAVIR tyrime [žr. 20 konstatuojamąją dalį]. |
| --- | --- |

(357)

Komisija primena, kad eksploatuojant Pakšo II elektrinės 5 ir 6 blokus numatoma kompensuoti pajėgumų nuostolius, kai atitinkamai iki 2032, 2034, 2036 ir 2037 m. pabaigos bus laipsniškai nutrauktas Pakšo atominės elektrinės 1–4 blokų eksploatavimas nenumatant galimybės toliau pratęsti jų eksploatacinio laikotarpio (žr. 10 konstatuojamąją dalį). Numatoma, kad dviejų naujųjų Pakšo II atominės elektrinės 5 ir 6 blokų eksploatacija prasidės atitinkamai 2025 ir 2026 m. Tokia branduolinių pajėgumų plėtra taip pat numatoma 2016 m. MAVIR tyrime [žr. 20 konstatuojamąją dalį].

| (358) | Komisija primena, kad Pakšo atominėje elektrinėje gaminama 36 proc. visos Vengrijoje suvartojamos elektros ir ta dalis mažės atsižvelgiant į numatomą paklausos didėjimą, kaip paaiškinta 50 konstatuojamojoje dalyje, o Pakšo II atominės elektrinės gamybos apimtis, laipsniškai nutraukus Pakšo atominės elektrinės eksploataciją, kaip tikimasi, bus panaši. |
| --- | --- |

(358)

Komisija primena, kad Pakšo atominėje elektrinėje gaminama 36 proc. visos Vengrijoje suvartojamos elektros ir ta dalis mažės atsižvelgiant į numatomą paklausos didėjimą, kaip paaiškinta 50 konstatuojamojoje dalyje, o Pakšo II atominės elektrinės gamybos apimtis, laipsniškai nutraukus Pakšo atominės elektrinės eksploataciją, kaip tikimasi, bus panaši.

| (359) | Atsižvelgdama į projekto „Paks II“ pajėgumų pakeitimo reikalavimą, Komisija pažymi, kad 2037 m. nebebus eksploatuojami visi keturi Pakšo atominės elektrinės blokai, PSO numatoma prognozuojama būsimoji bendrosios nacionalinės įrengtosios galios pajėgumų spraga, kaip paaiškinta 50 konstatuojamojoje dalyje, grįš į ankstesnį lygį (taip pat žr. 7 pav. 108 konstatuojamojoje dalyje), t. y. dėl 2,4 GW Pakšo II atominės elektrinės pajėgumų Vengrijoje nebus jokio ilgalaikio bendrojo įrengtosios branduolinės galios lygio padidėjimo. |
| --- | --- |

(359)

Atsižvelgdama į projekto „Paks II“ pajėgumų pakeitimo reikalavimą, Komisija pažymi, kad 2037 m. nebebus eksploatuojami visi keturi Pakšo atominės elektrinės blokai, PSO numatoma prognozuojama būsimoji bendrosios nacionalinės įrengtosios galios pajėgumų spraga, kaip paaiškinta 50 konstatuojamojoje dalyje, grįš į ankstesnį lygį (taip pat žr. 7 pav. 108 konstatuojamojoje dalyje), t. y. dėl 2,4 GW Pakšo II atominės elektrinės pajėgumų Vengrijoje nebus jokio ilgalaikio bendrojo įrengtosios branduolinės galios lygio padidėjimo.

| (360) | Komisija taip pat pažymi, kad daromų investicijų arba patvirtintų naujų investicijų į elektros gamybos įrenginius sąrašas gana trumpas (žr. 2 lentelę 51 konstatuojamojoje dalyje). Atsižvelgdama į šiuos duomenis, Komisija mano, kad laipsniškai nutraukus keturių šiuo metu veikiančių Pakšo atominės elektrinės blokų eksploataciją Vengrija išliks svarbia grynąja importuotoja. |
| --- | --- |

(360)

Komisija taip pat pažymi, kad daromų investicijų arba patvirtintų naujų investicijų į elektros gamybos įrenginius sąrašas gana trumpas (žr. 2 lentelę 51 konstatuojamojoje dalyje). Atsižvelgdama į šiuos duomenis, Komisija mano, kad laipsniškai nutraukus keturių šiuo metu veikiančių Pakšo atominės elektrinės blokų eksploataciją Vengrija išliks svarbia grynąja importuotoja.

| (361) | Kaip jau paaiškinta 93 konstatuojamojoje dalyje, Vengrija pažymėjo, kad, remiantis NERA analize, nesant priemonės, apie kurią pranešta, 2,4 GW pajėgumai, kuriuos užtikrina Pakšo II atominė elektrinė, būtų užtikrinti komercinėmis OCGT ir CCGT technologijomis. Net įgyvendinus Pakšo II atominės elektrinės projektą rinkoje dar liks vietos naujiems dujų ar kitiems pajėgumams. NERA tyrime daroma prielaida, kad, nepaisant to, kad didelė Pakšo II jėgainės pajėgumų dalis būtų pakeista naujais dujų pajėgumais Vengrijoje, Vengrija ir toliau lieka labai priklausoma nuo elektros importo. |
| --- | --- |

(361)

Kaip jau paaiškinta 93 konstatuojamojoje dalyje, Vengrija pažymėjo, kad, remiantis NERA analize, nesant priemonės, apie kurią pranešta, 2,4 GW pajėgumai, kuriuos užtikrina Pakšo II atominė elektrinė, būtų užtikrinti komercinėmis OCGT ir CCGT technologijomis. Net įgyvendinus Pakšo II atominės elektrinės projektą rinkoje dar liks vietos naujiems dujų ar kitiems pajėgumams. NERA tyrime daroma prielaida, kad, nepaisant to, kad didelė Pakšo II jėgainės pajėgumų dalis būtų pakeista naujais dujų pajėgumais Vengrijoje, Vengrija ir toliau lieka labai priklausoma nuo elektros importo.

| (362) | Kalbant apie galimų technologijų naudojimą, be projekto „Paks II“, Komisija primena Vengrijos pareiškimą, kad dabartiniai ir ankstesni sprendimai pradėti naudoti atsinaujinančius energijos šaltinius iš esmės priklauso nuo vyriausybės subsidijų programų, o ne nuo rinkos kainų (žr. 107a konstatuojamąją dalį). Komisija pripažįsta, kad Vengrijos nacionalinėje energetikos strategijoje (145) energijos rūšių derinyje numatomi atsinaujinantys energijos šaltiniai pagal 2020 m. Sąjungos klimato ir energetikos teisės aktų rinkinį (146), nacionaliniai atsinaujinančių energijos šaltinių tikslai, nustatyti Atsinaujinančių energijos šaltinių direktyvoje (147), ir pagrindiniai 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos tikslai (148). Komisija pažymi, kad kintamosios atsinaujinančios energijos technologijų sąnaudos (149) tradiciškai mažesnės dėl jų nepriklausomumo nuo kuro palyginti su branduolinėmis technologijomis. Be to, atsižvelgiant į nurodytus Europos ir nacionalinius atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo tikslus ir įsipareigojimus, Vengrija nėra išimtis ir taip pat taiko paramos mechanizmus siekdama pradėti eksploatuoti naujas jėgaines, kuriose elektra gaminama iš atsinaujinančių energijos šaltinių. Komisija pažymi, kad Vengrijos atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo schemos dalis, METÁR, veikia nuo 2017 m. sausio mėn. (150), o dėl kitų schemos dalių, susijusių su didesniais energijos iš atsinaujinančių šaltinių gamintojais, dar laukiama valstybės pagalbos patvirtinimo, kurį turėti suteikti Komisija. |
| --- | --- |

(362)

Kalbant apie galimų technologijų naudojimą, be projekto „Paks II“, Komisija primena Vengrijos pareiškimą, kad dabartiniai ir ankstesni sprendimai pradėti naudoti atsinaujinančius energijos šaltinius iš esmės priklauso nuo vyriausybės subsidijų programų, o ne nuo rinkos kainų (žr. 107a konstatuojamąją dalį). Komisija pripažįsta, kad Vengrijos nacionalinėje energetikos strategijoje (145) energijos rūšių derinyje numatomi atsinaujinantys energijos šaltiniai pagal 2020 m. Sąjungos klimato ir energetikos teisės aktų rinkinį (146), nacionaliniai atsinaujinančių energijos šaltinių tikslai, nustatyti Atsinaujinančių energijos šaltinių direktyvoje (147), ir pagrindiniai 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos tikslai (148). Komisija pažymi, kad kintamosios atsinaujinančios energijos technologijų sąnaudos (149) tradiciškai mažesnės dėl jų nepriklausomumo nuo kuro palyginti su branduolinėmis technologijomis. Be to, atsižvelgiant į nurodytus Europos ir nacionalinius atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo tikslus ir įsipareigojimus, Vengrija nėra išimtis ir taip pat taiko paramos mechanizmus siekdama pradėti eksploatuoti naujas jėgaines, kuriose elektra gaminama iš atsinaujinančių energijos šaltinių. Komisija pažymi, kad Vengrijos atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo schemos dalis, METÁR, veikia nuo 2017 m. sausio mėn. (150), o dėl kitų schemos dalių, susijusių su didesniais energijos iš atsinaujinančių šaltinių gamintojais, dar laukiama valstybės pagalbos patvirtinimo, kurį turėti suteikti Komisija.

145

146

147

148

149

150

| (363) | Komisija primena, kad, remiantis 2016 m. MAVIR tyrimu (žr. 20 konstatuojamąją dalį), veikiančių anglimis (lignitu) kūrenamų elektros gamybos įrenginių (žr. 1 ir 2 pav. 43 konstatuojamojoje dalyje) eksploatacija bus laipsniškai nutraukta 2025–2030 m. ir bus galima pradėti eksploatuoti papildomus įrenginius, ypač kadangi 362 konstatuojamojoje dalyje išvardytoms atskiroms technologijoms taip pat reikės papildomų lanksčių pajėgumų. |
| --- | --- |

(363)

Komisija primena, kad, remiantis 2016 m. MAVIR tyrimu (žr. 20 konstatuojamąją dalį), veikiančių anglimis (lignitu) kūrenamų elektros gamybos įrenginių (žr. 1 ir 2 pav. 43 konstatuojamojoje dalyje) eksploatacija bus laipsniškai nutraukta 2025–2030 m. ir bus galima pradėti eksploatuoti papildomus įrenginius, ypač kadangi 362 konstatuojamojoje dalyje išvardytoms atskiroms technologijoms taip pat reikės papildomų lanksčių pajėgumų.

| (364) | Vengrijos priemonė sukurta kaip investicinė parama ir, pradėjus eksploatuoti gamybos įrenginius, „Paks II“ nebebus skiriama jokia veiklos parama, tad ji susidurs su rinkos rizika. |
| --- | --- |

(364)

Vengrijos priemonė sukurta kaip investicinė parama ir, pradėjus eksploatuoti gamybos įrenginius, „Paks II“ nebebus skiriama jokia veiklos parama, tad ji susidurs su rinkos rizika.

| (365) | Elektros kainas pirmiausia lemia tam tikroje rinkoje veiklą vykdančių gamintojų ribinės sąnaudos. Atsinaujinančių energijos šaltinių technologijų ribinės sąnaudos nėra didelės, nes daugelį jų galima eksploatuoti nepatiriant kuro sąnaudų. Branduolinių technologijų eksploatavimo sąnaudos taip pat nedidelės ir jos pagal vadinamąjį pranašumą užima antrąją vietą po atsinaujinančių energijos šaltinių. Nors dėl kuro sąnaudų anglimis kūrenamų elektrinių ribinės sąnaudos paprastai būna didesnės nei atominėse elektrinėse, dėl nedidelių anglių naudojimo leidimų kainų anglimis kūrenamos jėgainės eksploatavimo sąnaudos paprastai mažesnės nei CCGT elektrinėje. Tai reiškia, kad dėl didesnių veiklos sąnaudų technologijų gali didėti kainos, tad numatoma, kad į energijos rūšių derinį įtraukus branduolinę energiją elektros kaina Vengrijoje savaime nepadidės ir branduolinės energetikos sektorius prie kainų prisitaikys, o ne jas diktuos. |
| --- | --- |

(365)

Elektros kainas pirmiausia lemia tam tikroje rinkoje veiklą vykdančių gamintojų ribinės sąnaudos. Atsinaujinančių energijos šaltinių technologijų ribinės sąnaudos nėra didelės, nes daugelį jų galima eksploatuoti nepatiriant kuro sąnaudų. Branduolinių technologijų eksploatavimo sąnaudos taip pat nedidelės ir jos pagal vadinamąjį pranašumą užima antrąją vietą po atsinaujinančių energijos šaltinių. Nors dėl kuro sąnaudų anglimis kūrenamų elektrinių ribinės sąnaudos paprastai būna didesnės nei atominėse elektrinėse, dėl nedidelių anglių naudojimo leidimų kainų anglimis kūrenamos jėgainės eksploatavimo sąnaudos paprastai mažesnės nei CCGT elektrinėje. Tai reiškia, kad dėl didesnių veiklos sąnaudų technologijų gali didėti kainos, tad numatoma, kad į energijos rūšių derinį įtraukus branduolinę energiją elektros kaina Vengrijoje savaime nepadidės ir branduolinės energetikos sektorius prie kainų prisitaikys, o ne jas diktuos.

b)   Galimas priemonės tarpvalstybinis poveikis

Galimas priemonės tarpvalstybinis poveikis

| (366) | Ir Vengrija, ir kelios suinteresuotosios šalys pažymėjo, kad energijos rinką reikėtų vertinti aprėpiant ne tik vienos valstybės teritoriją, visų pirma, dėl labai gero sujungimo lygio ir dėl to, kad priemonė susijusi su konkurencijos iškraipymu, kuris daro poveikį bent jau valstybėms narėms, esančioms šalia Vengrijos. |
| --- | --- |

(366)

Ir Vengrija, ir kelios suinteresuotosios šalys pažymėjo, kad energijos rinką reikėtų vertinti aprėpiant ne tik vienos valstybės teritoriją, visų pirma, dėl labai gero sujungimo lygio ir dėl to, kad priemonė susijusi su konkurencijos iškraipymu, kuris daro poveikį bent jau valstybėms narėms, esančioms šalia Vengrijos.

| (367) | Komisija pažymi, kad, kaip parodyta šio sprendimo 5 pav. 49 konstatuojamojoje dalyje, Vengrijos elektros prekybos importo ir eksporto balansas yra neigiamas visų kaimyninių valstybių narių atžvilgiu. Komisija taip pat pažymi tai, kad Vengrija apskritai yra grynoji importuotoja, o 1 pav. 43 konstatuojamojoje dalyje parodyta, kad maždaug 30 proc. šalies poreikio 2015 m. patenkinta importuojant energiją, kurios kiekis sudarė maždaug 13 TWh. Komisija primena, kad, kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 2 pav. 43 konstatuojamojoje dalyje, 2014 m. importo lygis buvo toks pat. |
| --- | --- |

(367)

Komisija pažymi, kad, kaip parodyta šio sprendimo 5 pav. 49 konstatuojamojoje dalyje, Vengrijos elektros prekybos importo ir eksporto balansas yra neigiamas visų kaimyninių valstybių narių atžvilgiu. Komisija taip pat pažymi tai, kad Vengrija apskritai yra grynoji importuotoja, o 1 pav. 43 konstatuojamojoje dalyje parodyta, kad maždaug 30 proc. šalies poreikio 2015 m. patenkinta importuojant energiją, kurios kiekis sudarė maždaug 13 TWh. Komisija primena, kad, kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą 2 pav. 43 konstatuojamojoje dalyje, 2014 m. importo lygis buvo toks pat.

| (368) | Komisija mano, kad Vengrija yra itin integruota elektros rinka Europos Sąjungoje, kurios jungiamieji pajėgumai sudaro maždaug 75 proc. visų šalies įrengtosios galios gamybos pajėgumų. Be to, kaip parodyta 4 ir 5 lentelėse 105 konstatuojamojoje dalyje, iki 2030 m. jungiamieji pajėgumai gerokai padidės, tad prekybos srautai ir toliau galės pasieks Vengrijos kainų regioną. |
| --- | --- |

(368)

Komisija mano, kad Vengrija yra itin integruota elektros rinka Europos Sąjungoje, kurios jungiamieji pajėgumai sudaro maždaug 75 proc. visų šalies įrengtosios galios gamybos pajėgumų. Be to, kaip parodyta 4 ir 5 lentelėse 105 konstatuojamojoje dalyje, iki 2030 m. jungiamieji pajėgumai gerokai padidės, tad prekybos srautai ir toliau galės pasieks Vengrijos kainų regioną.

| (369) | Tai, kas paaiškinta pirmiau 365 konstatuojamojoje dalyje, laikoma tiesa ir tarpvalstybiniu lygmeniu. Pakšo II atominės elektrinės statyba darys spaudimą kainoms, kad ateityje Vengrijos rinkoje jos mažėtų, nes Pakšo II atominės elektrinės gaminamos energijos ribinės sąnaudos gana mažos palyginti su alternatyviais OCGT ir CCGT pajėgumais, kurie, kaip mano NERA, būtų įrengti, jeigu būtų pasirinktos alternatyvios priemonės. Tačiau, iš NERA tyrimo matyti, kad Pakšo II jėgainė prie kainų prisitaikys, o aukštesnio lygio kainas Vengrijoje ir toliau diktuos kitos elektrinės. Taigi importas į Vengrija ir toliau bus pelningas. |
| --- | --- |

(369)

Tai, kas paaiškinta pirmiau 365 konstatuojamojoje dalyje, laikoma tiesa ir tarpvalstybiniu lygmeniu. Pakšo II atominės elektrinės statyba darys spaudimą kainoms, kad ateityje Vengrijos rinkoje jos mažėtų, nes Pakšo II atominės elektrinės gaminamos energijos ribinės sąnaudos gana mažos palyginti su alternatyviais OCGT ir CCGT pajėgumais, kurie, kaip mano NERA, būtų įrengti, jeigu būtų pasirinktos alternatyvios priemonės. Tačiau, iš NERA tyrimo matyti, kad Pakšo II jėgainė prie kainų prisitaikys, o aukštesnio lygio kainas Vengrijoje ir toliau diktuos kitos elektrinės. Taigi importas į Vengrija ir toliau bus pelningas.

| (370) | Komisija atsižvelgė į Vengrijos pastabas dėl galimo projekto „Paks II“ poveikio didesnei rinkai. Kaip paaiškinta 112 konstatuojamojoje dalyje, NERA vertinime dėl šalia esančių kaimyninių rinkų, su kuriomis Vengrija šiuo metu yra rinkos požiūriu sujungta (Vengrija + Slovakija + Rumunija), matyti, kad „MVM Group“ ir „Paks II“ dalys susietojoje Vengrijos, Slovakijos ir Rumunijos rinkoje kartu neviršytų 20 proc. (žr. 10 pav. 112 konstatuojamojoje dalyje). |
| --- | --- |

(370)

Komisija atsižvelgė į Vengrijos pastabas dėl galimo projekto „Paks II“ poveikio didesnei rinkai. Kaip paaiškinta 112 konstatuojamojoje dalyje, NERA vertinime dėl šalia esančių kaimyninių rinkų, su kuriomis Vengrija šiuo metu yra rinkos požiūriu sujungta (Vengrija + Slovakija + Rumunija), matyti, kad „MVM Group“ ir „Paks II“ dalys susietojoje Vengrijos, Slovakijos ir Rumunijos rinkoje kartu neviršytų 20 proc. (žr. 10 pav. 112 konstatuojamojoje dalyje).

| (371) | Kalbant apie kitas kaimynines rinkas, numatoma, kad naujosios Pakšo II elektrinės poveikis bus mažesnis, nes rinka nėra susieta su tomis kainų zonomis ir su tomis valstybėmis narėmis yra mažiau (turimų ir planuojamų) jungiamųjų pajėgumų (žr. 3 ir 4 lenteles). |
| --- | --- |

(371)

Kalbant apie kitas kaimynines rinkas, numatoma, kad naujosios Pakšo II elektrinės poveikis bus mažesnis, nes rinka nėra susieta su tomis kainų zonomis ir su tomis valstybėmis narėmis yra mažiau (turimų ir planuojamų) jungiamųjų pajėgumų (žr. 3 ir 4 lenteles).

c)   Galimas lygiagretaus Pakšo atominės elektrinės ir Pakšo II atominės elektrinės eksploatavimo poveikis

Galimas lygiagretaus Pakšo atominės elektrinės ir Pakšo II atominės elektrinės eksploatavimo poveikis

| (372) | Kaip paaiškinta 98 ir 99 konstatuojamosiose dalyse, taip pat 241–244 konstatuojamosiose dalyse, statant atomines elektrines neretai vėluojama dėl kelių priežasčių, dėl kurių pailgėja statybos trukmė. Komisija pripažįsta, kad jau dabar įgyvendinant projektą gerokai vėluojama palyginti su pirminiu tvarkaraščiu, [...]. Be to, kaip matyti iš 3 lentelės 99 konstatuojamojoje dalyje, dėl AB NIAEP pasiūlytos technologijos Rusijoje, rangovo kilmės rinkoje, kurioje jis pastatė daugumą elektrinių, vėluojama vidutiniškai 2 metus. Vėluojama daug daugiau, jeigu projektas įgyvendinamas ne Rusijoje (Indijoje – iki 7 metų). Vengrija teigimu, numatoma, kad Pakšo II elektrinė bus pirmoji ES įrengiama atominė elektrinė su VVER III+ technologija, įvykdant aukščiausio lygio branduolinės saugos reikalavimus ir dėl projekto dalies, kuriai netaikomos techninės išimtys, vyks viešieji pirkimai laikantis ES viešųjų pirkimų reikalavimų. Pagrįstai tikimasi, kad dėl to gali būti papildomai vėluojama. Taigi, Komisijos nuomone, pirminio 6 metų laikotarpio trukmė lygiagrečiai eksploatuojant visus keturis Pakšo atominės elektrinės blokus ir abu Pakšo II elektrinės blokus tikriausiai gerokai sutrumpės. Be to, tam tikras jau veikiančių ir naujų blokų eksploatavimo sutapimas, faktiškai labai ribotos trukmės dėl ką tik išdėstytų priežasčių, nors ir padarytų akivaizdų poveikį vidaus rinkai, vis dėlto gali būti laikomas proporcingu atsižvelgiant į tiekimo patikimumo tikslus ir poreikį kruopščiai pasiruošti Pakšo atominės elektrinės blokų eksploatacijos nutraukimui, atsižvelgiant į tai, kad branduolinės energetikos sektorius Vengrijoje pagamina daugiau nei 50 proc. visos šalyje suvartojamos elektros. |
| --- | --- |

(372)

Kaip paaiškinta 98 ir 99 konstatuojamosiose dalyse, taip pat 241–244 konstatuojamosiose dalyse, statant atomines elektrines neretai vėluojama dėl kelių priežasčių, dėl kurių pailgėja statybos trukmė. Komisija pripažįsta, kad jau dabar įgyvendinant projektą gerokai vėluojama palyginti su pirminiu tvarkaraščiu, [...]. Be to, kaip matyti iš 3 lentelės 99 konstatuojamojoje dalyje, dėl AB NIAEP pasiūlytos technologijos Rusijoje, rangovo kilmės rinkoje, kurioje jis pastatė daugumą elektrinių, vėluojama vidutiniškai 2 metus. Vėluojama daug daugiau, jeigu projektas įgyvendinamas ne Rusijoje (Indijoje – iki 7 metų). Vengrija teigimu, numatoma, kad Pakšo II elektrinė bus pirmoji ES įrengiama atominė elektrinė su VVER III+ technologija, įvykdant aukščiausio lygio branduolinės saugos reikalavimus ir dėl projekto dalies, kuriai netaikomos techninės išimtys, vyks viešieji pirkimai laikantis ES viešųjų pirkimų reikalavimų. Pagrįstai tikimasi, kad dėl to gali būti papildomai vėluojama. Taigi, Komisijos nuomone, pirminio 6 metų laikotarpio trukmė lygiagrečiai eksploatuojant visus keturis Pakšo atominės elektrinės blokus ir abu Pakšo II elektrinės blokus tikriausiai gerokai sutrumpės. Be to, tam tikras jau veikiančių ir naujų blokų eksploatavimo sutapimas, faktiškai labai ribotos trukmės dėl ką tik išdėstytų priežasčių, nors ir padarytų akivaizdų poveikį vidaus rinkai, vis dėlto gali būti laikomas proporcingu atsižvelgiant į tiekimo patikimumo tikslus ir poreikį kruopščiai pasiruošti Pakšo atominės elektrinės blokų eksploatacijos nutraukimui, atsižvelgiant į tai, kad branduolinės energetikos sektorius Vengrijoje pagamina daugiau nei 50 proc. visos šalyje suvartojamos elektros.

| (373) | Bet kuriuo atveju Komisija primena NERA tyrime padarytas išvadas [žr., visų pirma, 7 pav. 108 konstatuojamojoje dalyje], iš kurių matyti, kad lygiagrečiai eksploatuojant Pakšo ir Pakšo II atomines elektrines (2025–2037 m.), numatomos didėjančios didžiausios nacionalinės paklausos negalės patenkinti vien šalies elektrinės, nes bendroji gamybos apimtis panaudojant papildomus atsinaujinančių energijos šaltinių ir dujų pajėgumus kartu su branduoliniais pajėgumais bus mažesni nei prognozuojama vidaus paklausa (pavaizduota juodąja linija 7 pav.). Tyrime manoma, kad taip yra pirmiausia todėl, kad šiuo metu Vengrijoje tiekimas nepakankamas ir tenka importuoti didelį elektros kiekį. NERA paaiškina, kad toks deficitas 2015–2025 m. tikriausiai dar didės, nes numatoma, kad Vengrijos elektros poreikis gerokai didės iki 2040 m., o Vengrijos antroji didžiausia nuolat veikianti elektrinė (Matros elektrinė; žr. 1 ir 2 pav. 43 konstatuojamojoje dalyje) tikriausiai bus uždaryta 2025–2030 m., kaip numatyta PSO tyrime (žr. 20 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(373)

Bet kuriuo atveju Komisija primena NERA tyrime padarytas išvadas [žr., visų pirma, 7 pav. 108 konstatuojamojoje dalyje], iš kurių matyti, kad lygiagrečiai eksploatuojant Pakšo ir Pakšo II atomines elektrines (2025–2037 m.), numatomos didėjančios didžiausios nacionalinės paklausos negalės patenkinti vien šalies elektrinės, nes bendroji gamybos apimtis panaudojant papildomus atsinaujinančių energijos šaltinių ir dujų pajėgumus kartu su branduoliniais pajėgumais bus mažesni nei prognozuojama vidaus paklausa (pavaizduota juodąja linija 7 pav.). Tyrime manoma, kad taip yra pirmiausia todėl, kad šiuo metu Vengrijoje tiekimas nepakankamas ir tenka importuoti didelį elektros kiekį. NERA paaiškina, kad toks deficitas 2015–2025 m. tikriausiai dar didės, nes numatoma, kad Vengrijos elektros poreikis gerokai didės iki 2040 m., o Vengrijos antroji didžiausia nuolat veikianti elektrinė (Matros elektrinė; žr. 1 ir 2 pav. 43 konstatuojamojoje dalyje) tikriausiai bus uždaryta 2025–2030 m., kaip numatyta PSO tyrime (žr. 20 konstatuojamąją dalį).

| (374) | Taigi sistemai reikės papildomų vidaus ar importuojamų pajėgumų, kartu su jau nurodytais branduoliniais, atsinaujinančių energijos šaltinių ir dujų pajėgumais, kad būtų patenkinamas nacionalinis poreikis ir kad būtų užtikrinamas sistemos stabilumas apsaugant ją nuo numatomų pajėgumų trūkumų. Papildomų pajėgumų taip pat reikia tam, kad būtų sukurtas privalomas rezervas, kaip reikalauja ENTSO-E [žr. 50 konstatuojamąją dalį]. |
| --- | --- |

(374)

Taigi sistemai reikės papildomų vidaus ar importuojamų pajėgumų, kartu su jau nurodytais branduoliniais, atsinaujinančių energijos šaltinių ir dujų pajėgumais, kad būtų patenkinamas nacionalinis poreikis ir kad būtų užtikrinamas sistemos stabilumas apsaugant ją nuo numatomų pajėgumų trūkumų. Papildomų pajėgumų taip pat reikia tam, kad būtų sukurtas privalomas rezervas, kaip reikalauja ENTSO-E [žr. 50 konstatuojamąją dalį].

| (375) | Be to, Komisija primena, kad, kaip paaiškinta 105 konstatuojamojoje dalyje, Vengrijos ir taip jau aukštas sujungimo su kaimyninėmis šalimis lygis didės toliau dėl naujų jungiamųjų linijų, kurios pradės veikti 2016–2021 m. tarp Slovakijos (2 × 400 kV ir 1 × 400 kV) ir Slovėnijos (1 × 400 kV), t. y. likus daug laiko iki dviejų naujųjų Pakšo II elektrinės blokų eksploatacijos pradžios. Komisija mano, kad dėl tų naujų Vengrijos nurodytų jungiamųjų linijų tikriausiai padidės tarpvalstybinių komercinių srautų, visų pirma, importuojamo kiekio, prieinamumas. |
| --- | --- |

(375)

Be to, Komisija primena, kad, kaip paaiškinta 105 konstatuojamojoje dalyje, Vengrijos ir taip jau aukštas sujungimo su kaimyninėmis šalimis lygis didės toliau dėl naujų jungiamųjų linijų, kurios pradės veikti 2016–2021 m. tarp Slovakijos (2 × 400 kV ir 1 × 400 kV) ir Slovėnijos (1 × 400 kV), t. y. likus daug laiko iki dviejų naujųjų Pakšo II elektrinės blokų eksploatacijos pradžios. Komisija mano, kad dėl tų naujų Vengrijos nurodytų jungiamųjų linijų tikriausiai padidės tarpvalstybinių komercinių srautų, visų pirma, importuojamo kiekio, prieinamumas.

| (376) | Kaip aprašyta 369 konstatuojamojoje dalyje, Komisija taip pat atsižvelgė į NERA tyrimo išvadas, pagal kurias numatoma, kad branduolinės technologijos ir toliau prie kainų prisitaikys, o ne jas diktuos, net per laikotarpį, kai bus kartu eksploatuojama Pakšo atominė elektrinė ir Pakšo II atominė elektrinė, kai tikimybė, kad branduolinės technologijos galėtų diktuoti kainas, išliks mažesnė nei 5 proc. visą parą (žr. 11 pav. 113 konstatuojamojoje dalyje). |
| --- | --- |

(376)

Kaip aprašyta 369 konstatuojamojoje dalyje, Komisija taip pat atsižvelgė į NERA tyrimo išvadas, pagal kurias numatoma, kad branduolinės technologijos ir toliau prie kainų prisitaikys, o ne jas diktuos, net per laikotarpį, kai bus kartu eksploatuojama Pakšo atominė elektrinė ir Pakšo II atominė elektrinė, kai tikimybė, kad branduolinės technologijos galėtų diktuoti kainas, išliks mažesnė nei 5 proc. visą parą (žr. 11 pav. 113 konstatuojamojoje dalyje).

5.3.8.3.   
  Didmeninės rinkos likvidumo rizika

Didmeninės rinkos likvidumo rizika

| (377) | Kaip paaiškinta 2.6 skirsnyje, Vengrijos didmeniniame elektros energijos sektoriuje sandoriai dažniausiai sudaromi pagal dvišalius EPS ir HUPX dar nepasiektas pakankamas likvidumo lygis. Komisija iš pradžių turėjo abejonių, kad pagal scenarijų, kuriame dominuojantis tiekėjas („MVM Partner“) ir didelė dalis naujų gamybos pajėgumų („Paks II“) priklauso tam pačiam subjektui (Vengrijos valstybei), rinkos galėtų tapti mažiau likvidžios, nes dalyviai galėtų apriboti tiekimo pasiūlymų skaičių rinkoje. |
| --- | --- |

(377)

Kaip paaiškinta 2.6 skirsnyje, Vengrijos didmeniniame elektros energijos sektoriuje sandoriai dažniausiai sudaromi pagal dvišalius EPS ir HUPX dar nepasiektas pakankamas likvidumo lygis. Komisija iš pradžių turėjo abejonių, kad pagal scenarijų, kuriame dominuojantis tiekėjas („MVM Partner“) ir didelė dalis naujų gamybos pajėgumų („Paks II“) priklauso tam pačiam subjektui (Vengrijos valstybei), rinkos galėtų tapti mažiau likvidžios, nes dalyviai galėtų apriboti tiekimo pasiūlymų skaičių rinkoje.

| (378) | Komisija taip pat mano, kad, priklausomai nuo naujuosiuose reaktoriuose pamagintos elektros pardavimo būdo rinkoje, likvidumui galėtų būti padarytas didelis poveikis ir konkurentų vartotojų rinkoje sąnaudos galėtų padidėti apribojus jų konkurencines galimybes naudotis svarbiais gamybos ištekliais (išteklių apribojimas). Taip galėtų nutikti, jeigu „Paks II“ gaminama elektra būtų parduodama daugiausia pagal ilgalaikes sutartis tik tam tikriems tiekėjams, taip nukreipiant „Paks II“ įtaką gamybos rinkoje į mažmeninę rinką. |
| --- | --- |

(378)

Komisija taip pat mano, kad, priklausomai nuo naujuosiuose reaktoriuose pamagintos elektros pardavimo būdo rinkoje, likvidumui galėtų būti padarytas didelis poveikis ir konkurentų vartotojų rinkoje sąnaudos galėtų padidėti apribojus jų konkurencines galimybes naudotis svarbiais gamybos ištekliais (išteklių apribojimas). Taip galėtų nutikti, jeigu „Paks II“ gaminama elektra būtų parduodama daugiausia pagal ilgalaikes sutartis tik tam tikriems tiekėjams, taip nukreipiant „Paks II“ įtaką gamybos rinkoje į mažmeninę rinką.

| (379) | Atmetus „Paks II“ ryšių su valstybės valdomais operatoriais mažmeninėje rinkoje galimybę, kaip paaiškinta 353 konstatuojamojoje dalyje, tai padėjo išsklaidyti kai kurias iš Komisijos abejonių. |
| --- | --- |

(379)

Atmetus „Paks II“ ryšių su valstybės valdomais operatoriais mažmeninėje rinkoje galimybę, kaip paaiškinta 353 konstatuojamojoje dalyje, tai padėjo išsklaidyti kai kurias iš Komisijos abejonių.

| (380) | Komisija pažymi, kad Vengrija patvirtino, kaip paaiškinta 118 konstatuojamojoje dalyje, kad „Paks II“ atiduodamosios galios prekybos strategija bus rinkos sąlygomis grindžiama komercinė pelno optimizavimo strategija, įgyvendinama pagal komercinius prekybos susitarimus priimant kainų pasiūlymus skaidrioje prekybos platformoje arba biržoje. |
| --- | --- |

(380)

Komisija pažymi, kad Vengrija patvirtino, kaip paaiškinta 118 konstatuojamojoje dalyje, kad „Paks II“ atiduodamosios galios prekybos strategija bus rinkos sąlygomis grindžiama komercinė pelno optimizavimo strategija, įgyvendinama pagal komercinius prekybos susitarimus priimant kainų pasiūlymus skaidrioje prekybos platformoje arba biržoje.

| (381) | Visų pirma, Vengrija patvirtino, kad tokia prekybos strategija (išskyrus nuosavą „Paks II“ suvartojimą) būtų suformuota taip:






  a) | „Paks II“ parduos bent 30 proc. visos pagamintos elektros sudarydama kitos paros sandorius, vienos dienos sandorius ir ateities sandorius Vengrijos energijos biržoje (HUPX). Galima naudotis kitomis panašiomis elektros biržomis, bet reikia gauti Komisijos tarnybų pritarimą ar sutikimą, kurį jos gali suteikti arba atsisakyti suteikti per dvi savaites po Vengrijos valdžios institucijų prašymo gavimo. |
| --- | --- | --- |

(381)

Visų pirma, Vengrija patvirtino, kad tokia prekybos strategija (išskyrus nuosavą „Paks II“ suvartojimą) būtų suformuota taip:

a)

„Paks II“ parduos bent 30 proc. visos pagamintos elektros sudarydama kitos paros sandorius, vienos dienos sandorius ir ateities sandorius Vengrijos energijos biržoje (HUPX). Galima naudotis kitomis panašiomis elektros biržomis, bet reikia gauti Komisijos tarnybų pritarimą ar sutikimą, kurį jos gali suteikti arba atsisakyti suteikti per dvi savaites po Vengrijos valdžios institucijų prašymo gavimo.

| b) | Likusį „Paks II“ gaminamą elektros kiekį „Paks II“ parduos objektyviomis, skaidriomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis aukciono tvarka. Tokių aukcionų sąlygas nustato Vengrijos energetikos reguliavimo institucija, kaip ir aukcionų reikalavimus, nustatytus „MVM Partner“. Vengrijos energetikos reguliavimo institucija taip pat prižiūrės tokių aukcionų rengimą. |
| --- | --- |

b)

Likusį „Paks II“ gaminamą elektros kiekį „Paks II“ parduos objektyviomis, skaidriomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis aukciono tvarka. Tokių aukcionų sąlygas nustato Vengrijos energetikos reguliavimo institucija, kaip ir aukcionų reikalavimus, nustatytus „MVM Partner“. Vengrijos energetikos reguliavimo institucija taip pat prižiūrės tokių aukcionų rengimą.

| (382) | Komisija taip pat pažymi, kad Vengrija užtikrins, kad pirkimo ir pardavimo pasiūlymais galėtų vienodai naudotis visi licencijas turintys ar registruoti prekiautojai tomis pačiomis rinkos sąlygomis aukciono platformoje, kurią valdys „Paks II“, ir kad tos platformos tarpuskaitos sistema būtų patikrintina ir skaidri. Galutinis įsigytos elektros naudojimas niekaip neribojamas. |
| --- | --- |

(382)

Komisija taip pat pažymi, kad Vengrija užtikrins, kad pirkimo ir pardavimo pasiūlymais galėtų vienodai naudotis visi licencijas turintys ar registruoti prekiautojai tomis pačiomis rinkos sąlygomis aukciono platformoje, kurią valdys „Paks II“, ir kad tos platformos tarpuskaitos sistema būtų patikrintina ir skaidri. Galutinis įsigytos elektros naudojimas niekaip neribojamas.

| (383) | Taigi užtikrinama, kad Pakšo II elektrinėje pagaminama elektra bus skaidriai prieinama didmeninėje rinkoje visiems rinkos dalyviams ir kad nekils jokios rizikos, kad Pakšo II elektrinės pagaminama elektra būtų monopolizuota pagal ilgalaikes sutartis sukeliant pavojų rinkos likvidumui. |
| --- | --- |

(383)

Taigi užtikrinama, kad Pakšo II elektrinėje pagaminama elektra bus skaidriai prieinama didmeninėje rinkoje visiems rinkos dalyviams ir kad nekils jokios rizikos, kad Pakšo II elektrinės pagaminama elektra būtų monopolizuota pagal ilgalaikes sutartis sukeliant pavojų rinkos likvidumui.

| (384) | Taigi, Komisija mano, kad, atsižvelgiant į tai, kaip šiuo metu numatyta taikyti priemonę, galima rinkos likvidumo rizika yra nedidelė. |
| --- | --- |

(384)

Taigi, Komisija mano, kad, atsižvelgiant į tai, kaip šiuo metu numatyta taikyti priemonę, galima rinkos likvidumo rizika yra nedidelė.

5.3.8.4.   
  Išvada dėl konkurencijos iškraipymo ir bendrojo balanso

Išvada dėl konkurencijos iškraipymo ir bendrojo balanso

| (385) | Remdamasi kruopščiu šio sprendimo 5.3 skirsnyje pateiktu vertinimu, Komisija pripažįsta, kad priemone siekiama skatinti naujas investicijas į branduolinės energetikos sektorių, tad ja siekiamas bendros svarbos tikslas, įtvirtintas Euratomo sutartyje, ir kartu padedama užtikrinti tiekimo patikimumą. |
| --- | --- |

(385)

Remdamasi kruopščiu šio sprendimo 5.3 skirsnyje pateiktu vertinimu, Komisija pripažįsta, kad priemone siekiama skatinti naujas investicijas į branduolinės energetikos sektorių, tad ja siekiamas bendros svarbos tikslas, įtvirtintas Euratomo sutartyje, ir kartu padedama užtikrinti tiekimo patikimumą.

| (386) | Pagalba bus skirta proporcingai. Vengrija užtikrins, kad „Paks II“ atlygintų valstybei už naujuosius gamybos įrenginius, ir „Paks II“ nepasiliks jokio papildomo pelno, išskyrus tai, kas visiškai būtina siekiant užtikrinti ekonominį veikimą ir gyvybingumą. Komisija taip pat pažymi, kad pagalbos gavėjos gaunamas pelnas nebus naudojamas siekiant reinvestuoti į „Paks II“ pajėgumų išplėtimą arba įsigyti ar pastatyti naujus gamybos pajėgumus negavus valstybės pagalbos patvirtinimo. |
| --- | --- |

(386)

Pagalba bus skirta proporcingai. Vengrija užtikrins, kad „Paks II“ atlygintų valstybei už naujuosius gamybos įrenginius, ir „Paks II“ nepasiliks jokio papildomo pelno, išskyrus tai, kas visiškai būtina siekiant užtikrinti ekonominį veikimą ir gyvybingumą. Komisija taip pat pažymi, kad pagalbos gavėjos gaunamas pelnas nebus naudojamas siekiant reinvestuoti į „Paks II“ pajėgumų išplėtimą arba įsigyti ar pastatyti naujus gamybos pajėgumus negavus valstybės pagalbos patvirtinimo.

| (387) | Komisija taip pat išnagrinėjo, ar priemonė galėtų būti kliūtis siekiant pradėti naudoti kitų rūšių gamybos pajėgumus, ypač per ribotą laikotarpį, kai bus kartu eksploatuojamos Pakšo ir Pakšo II atominės elektrinės. Ji mano, kad bet koks tokios kliūties poveikis būtų ribotas, nes ateityje atsiradus numatomai bendrosios įrengtosios galios spragai, kurią prognozuoja PSO, į rinką galės patekti kitos gamybos technologijos (ir atsinaujinantys energijos šaltiniai, ir nemažai anglies dioksido išskiriantys šaltiniai), neatsižvelgiant į tai, ar Pakšo II jėgainė bus pastatyta. |
| --- | --- |

(387)

Komisija taip pat išnagrinėjo, ar priemonė galėtų būti kliūtis siekiant pradėti naudoti kitų rūšių gamybos pajėgumus, ypač per ribotą laikotarpį, kai bus kartu eksploatuojamos Pakšo ir Pakšo II atominės elektrinės. Ji mano, kad bet koks tokios kliūties poveikis būtų ribotas, nes ateityje atsiradus numatomai bendrosios įrengtosios galios spragai, kurią prognozuoja PSO, į rinką galės patekti kitos gamybos technologijos (ir atsinaujinantys energijos šaltiniai, ir nemažai anglies dioksido išskiriantys šaltiniai), neatsižvelgiant į tai, ar Pakšo II jėgainė bus pastatyta.

| (388) | Komisija taip pat išnagrinėjo galimą priemonės tarpvalstybinį poveikį, bet numatoma, kad, atsižvelgiant į tai, kad Pakšo II jėgainės dydis bus panašus į šiuo metu veikiančių keturių Pakšo atominės elektrinės blokų dydį, tarpvalstybinis poveikis neturėtų būti didelis, net atsižvelgiant į gerą Vengrijos sujungimo lygį, nes Vengrija išliks grynąja importuotoja esant vienoms iš didžiausių kainų regione. Be numatomo likusio importo ir eksporto deficito Vengrijoje, Komisija mano, kad Pakšo II elektrinės poveikis elektros kainų regionams, kurie nėra tiesiogiai šalia Vengrijos esančios kaimyninės šalys, būtų ribotas dėl atstumo ir tinklo apribojimų, dėl kurių Vengrijoje gaminama elektra būtų dar brangesnė toliau esantiems regionams. |
| --- | --- |

(388)

Komisija taip pat išnagrinėjo galimą priemonės tarpvalstybinį poveikį, bet numatoma, kad, atsižvelgiant į tai, kad Pakšo II jėgainės dydis bus panašus į šiuo metu veikiančių keturių Pakšo atominės elektrinės blokų dydį, tarpvalstybinis poveikis neturėtų būti didelis, net atsižvelgiant į gerą Vengrijos sujungimo lygį, nes Vengrija išliks grynąja importuotoja esant vienoms iš didžiausių kainų regione. Be numatomo likusio importo ir eksporto deficito Vengrijoje, Komisija mano, kad Pakšo II elektrinės poveikis elektros kainų regionams, kurie nėra tiesiogiai šalia Vengrijos esančios kaimyninės šalys, būtų ribotas dėl atstumo ir tinklo apribojimų, dėl kurių Vengrijoje gaminama elektra būtų dar brangesnė toliau esantiems regionams.

| (389) | Komisija taip pat pasižymėjo išvadą, kad kartu eksploatuojant Pakšo ir Pakšo II atomines elektrines (numatoma, kad tas laikotarpis bus trumpesnis nei numatyta iš pradžių), tikėtino didėjančio didžiausio nacionalinio poreikio negalės patenkinti vien tik vidaus elektrinės. |
| --- | --- |

(389)

Komisija taip pat pasižymėjo išvadą, kad kartu eksploatuojant Pakšo ir Pakšo II atomines elektrines (numatoma, kad tas laikotarpis bus trumpesnis nei numatyta iš pradžių), tikėtino didėjančio didžiausio nacionalinio poreikio negalės patenkinti vien tik vidaus elektrinės.

| (390) | Komisija pakartoja, kad kitų galimų rūšių rinkos iškraipymas, pavyzdžiui, didėjant galimai rinkos koncentracijai ir esant nepakankamam rinkos likvidumui, labai mažas dėl 2016 m. liepos 28 d. Vengrijos pateiktų pareiškimų. |
| --- | --- |

(390)

Komisija pakartoja, kad kitų galimų rūšių rinkos iškraipymas, pavyzdžiui, didėjant galimai rinkos koncentracijai ir esant nepakankamam rinkos likvidumui, labai mažas dėl 2016 m. liepos 28 d. Vengrijos pateiktų pareiškimų.

| (391) | Taigi Komisija daro išvadą, kad bet koks galimas rinkos iškraipymas yra ribotas ir jį atsveria nustatytas bendras tikslas, kurio siekiama proporcingomis priemonėmis, ypač atsižvelgiant į 2016 m. liepos 28 d. Vengrijos pateiktus pareiškimus. |
| --- | --- |

(391)

Taigi Komisija daro išvadą, kad bet koks galimas rinkos iškraipymas yra ribotas ir jį atsveria nustatytas bendras tikslas, kurio siekiama proporcingomis priemonėmis, ypač atsižvelgiant į 2016 m. liepos 28 d. Vengrijos pateiktus pareiškimus.

6.   IŠVADA

IŠVADA

| (392) | Atsižvelgdama į šiuos argumentus, Komisija mano, kad priemonė, apie kurią pranešė Vengrija, susijusi su valstybės pagalba, kuri, 2016 m. liepos 28 d. Vengrijai pateikus pakeitimus, yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, |
| --- | --- |

(392)

Atsižvelgdama į šiuos argumentus, Komisija mano, kad priemonė, apie kurią pranešė Vengrija, susijusi su valstybės pagalba, kuri, 2016 m. liepos 28 d. Vengrijai pateikus pakeitimus, yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Priemonė, kurią Vengrija planuoja įgyvendinti siekdama suteikti finansinę paramą dviejų naujų branduolinių reaktorių įrengimo projektui, visiškai finansuojamam Vengrijos valstybės subjekto „MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares“ (toliau – „Paks II“), kuris bus tų branduolinių reaktorių savininkas ir juos eksploatuos, naudai, yra valstybės pagalba.

2 straipsnis

Priemonė yra suderinama su vidaus rinka, laikantis 3 straipsnyje nustatytų sąlygų.

3 straipsnis

Vengrija užtikrina, kad „Paks II“ panaudotų visą pelną, kurį gaus eksploatuodama Pakšo II atominės elektrinės 5 ir 6 blokus (toliau – Pakšo II atominė elektrinė), tik šiais tikslais:

| a) | Projektas „Paks II“ (toliau – projektas), kurį sudaro dviejų naujų Pakšo II (Vengrija) atominės elektrinės energetinių 5 ir 6 blokų su VVER reaktoriais sukūrimas, finansavimas, statyba, eksploatacijos pradžia, eksploatacija ir techninė priežiūra, pertvarkymas, atliekų tvarkymas ir eksploatacijos nutraukimas. Pelnas nebus naudojamas investicijoms į veiklą, kuri nepatenka į to apibūdinto projekto taikymo sritį. |
| --- | --- |

a)

Projektas „Paks II“ (toliau – projektas), kurį sudaro dviejų naujų Pakšo II (Vengrija) atominės elektrinės energetinių 5 ir 6 blokų su VVER reaktoriais sukūrimas, finansavimas, statyba, eksploatacijos pradžia, eksploatacija ir techninė priežiūra, pertvarkymas, atliekų tvarkymas ir eksploatacijos nutraukimas. Pelnas nebus naudojamas investicijoms į veiklą, kuri nepatenka į to apibūdinto projekto taikymo sritį.

| b) | Pelno išmokėjimas Vengrijos valstybei (pavyzdžiui, mokant dividendus). |
| --- | --- |

b)

Pelno išmokėjimas Vengrijos valstybei (pavyzdžiui, mokant dividendus).

Vengrija užtikrina, kad „Paks II“ neinvestuos (nereinvestuos) į „Paks II“ nuosavų pajėgumų išplėtimą arba eksploatavimo laiko pratęsimą ir papildomų gamybos pajėgumų įrengimą, kai tai nesusiję su Pakšo II atominės elektrinės 5 ir 6 blokų reaktoriais. Jeigu tokios naujos investicijos būtų padarytos, dėl jų reikia gauti atskirą valstybės pagalbos patvirtinimą.

Vengrija užtikrina, kad „Paks II“ atiduodamosios galios prekybos strategija būtų rinkos sąlygomis grindžiama komercinė pelno optimizavimo strategija, įgyvendinama pagal komercinius prekybos susitarimus priimant kainų pasiūlymus skaidrioje prekybos platformoje arba biržoje. „Paks II“ atiduodamosios galios (išskyrus pačios „Paks II“ suvartojamą energiją) prekybos strategija suformuota taip:

| | 1 pakopa. „Paks II“ parduos bent 30 proc. visos pagamintos elektros sudarydama kitos paros sandorius, vienos dienos sandorius ir ateities sandorius Vengrijos energijos biržoje (HUPX). Galima naudotis kitomis panašiomis elektros biržomis, bet reikia gauti Komisijos tarnybų pritarimą ar sutikimą, kurį jos gali suteikti arba atsisakyti suteikti per dvi savaites po Vengrijos valdžios institucijų prašymo gavimo. |
| --- | --- |

1 pakopa. „Paks II“ parduos bent 30 proc. visos pagamintos elektros sudarydama kitos paros sandorius, vienos dienos sandorius ir ateities sandorius Vengrijos energijos biržoje (HUPX). Galima naudotis kitomis panašiomis elektros biržomis, bet reikia gauti Komisijos tarnybų pritarimą ar sutikimą, kurį jos gali suteikti arba atsisakyti suteikti per dvi savaites po Vengrijos valdžios institucijų prašymo gavimo.

| | 2 pakopa. Likusį „Paks II“ gaminamą elektros kiekį „Paks II“ parduos objektyviomis, skaidriomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis aukciono tvarka. Tokių aukcionų sąlygas nustato Vengrijos energetikos reguliavimo institucija, kaip ir aukcionų reikalavimus, nustatytus „MVM Partner“ (Vengrijos reguliavimo institucijos sprendimas Nr. 741/2011). Vengrijos energetikos reguliavimo institucija taip pat prižiūri tokių aukcionų rengimą. |
| --- | --- |

2 pakopa. Likusį „Paks II“ gaminamą elektros kiekį „Paks II“ parduos objektyviomis, skaidriomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis aukciono tvarka. Tokių aukcionų sąlygas nustato Vengrijos energetikos reguliavimo institucija, kaip ir aukcionų reikalavimus, nustatytus „MVM Partner“ (Vengrijos reguliavimo institucijos sprendimas Nr. 741/2011). Vengrijos energetikos reguliavimo institucija taip pat prižiūri tokių aukcionų rengimą.

2 pakopos aukcionų platformai vadovauja „Paks II“ ir pardavimo ir pirkimo pasiūlymai vienodai prieinami visiems licencijas turintiems ar registruotiems prekiautojams vienodomis rinkos sąlygomis. Pirkimo pasiūlymų tarpuskaitos sistema yra patikrintina ir skaidri. Galutinis įsigytos elektros naudojimas niekaip neribojamas.

Be to, Vengrija pažada, kad „Paks II“, jos teisių ir pareigų perėmėjai ir susijusios įmonės bus visiškai atskirtos teisiniu ir struktūriniu požiūriu, turės nepriklausomus sprendimų priėmimo įgaliojimus, kaip tai suprantama pagal pranešimo dėl jurisdikcijos dėl įmonių susijungimo (151) 52 ir 53 punktus, ir bus palaikomos, valdomos ir eksploatuojamos nepriklausomai ir atskirai nuo „MVM Group“ ir visų jos įmonių, teisių ir pareigų perėmėjų ir susijusių įmonių ir kitų valstybės kontroliuojamų įmonių energijos gamybos, didmeninės ar mažmeninės prekybos srityse.

4 straipsnis

Vengrija teikia Komisija metines ataskaitas dėl 3 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų vykdymo. Pirmoji ataskaita pateikiama praėjus vienam mėnesiui po pirmųjų „Paks II“ komercinės veiklos finansinių metų pabaigos.

Priimta Briuselyje 2017 m. kovo 6 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 8, 2016 1 12, p. 2.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  Rusijos Federacijos vyriausybės ir Vengrijos vyriausybės susitarimas dėl bendradarbiavimo taikaus branduolinės energijos naudojimo srityje, sudarytas 2014 m. sausio 14 d. ir ratifikuotas 2014 m. Vengrijos parlamento II aktu (2014. évi II. törvény a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről).

3

2014. évi II. törvény a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről

(4)  Vengrijos valdžios institucijos daro prielaidą, kad kiekvieno bloko grynoji reaktorių galia yra 1 180 MW.

4

(5)  Tarpvyriausybinio susitarimo 3 straipsnis.

5

(1)  Vyriausybės nutarimas 1429/2014. (VII. 31.) [A Kormány 1429/2014. (VII. 31.) Korm. Határozata a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. évi II. törvény szerinti Magyar Kijelölt Szervezet kijelölése érdekében szükséges intézkedésről].

1

(VII. 31.)

A Kormány 1429/2014. (VII. 31.) Korm. Határozata a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. évi II. törvény szerinti Magyar Kijelölt Szervezet kijelölése érdekében szükséges intézkedésről

(6)  Tarpvyriausybinio susitarimo 8 straipsnis.

6

(7)  
  2014 m. kovo 28 d. sudarytas Rusijos Federacijos vyriausybės ir Vengrijos vyriausybės susitarimas dėl valstybės kredito suteikimo Vengrijos vyriausybei atominės elektrinės statybai Vengrijoje finansuoti.

7

(8)  Išsamiau apie „MVM Group“ žr. sprendimo pradėti procedūrą 18 konstatuojamąją dalį.

8

(9)  Vengrijos elektros sistemų duomenys (MAVIR, 2014 m.): https://www.mavir.hu/documents/10262/160379/VER_2014.pdf/a0d9fe66-e8a0-4d17-abc2-3506612f83df, tikrinta 2015 m. spalio 26 d.

9

(10)  25/2009. (IV.4.) OGY Határozat a paksi bővítés előkészítéséről.

10

OGY Határozat a paksi bővítés előkészítéséről

(11)  Nacionalinė energetikos strategija (Vengrijos nacionalinio vystymosi ministerija, 2011 m.):

11

http://2010-2014.kormany.hu/download/7/d7/70000/Hungarian%20Energy%20Strategy%202030.pdf.

(12)  
  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikė Vengrijos elektros sistemos gamybos įrenginių plėtra):

12

A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése

https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr%C3%A1selemz%C3%A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (MAVIR, 2016 m.).

(13)  Nacionalinio vystymosi ministro įsakymas Nr. 45/2014. (XI.14.) [45/2014. (XI.14.) NFM rendelet az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről].

13

NFM rendelet az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről

(14)  Tarpvyriausybinio susitarimo 9 straipsnis.

14

(15)  
  3,95 proc. iki pirmosios paskolos grąžinimo dienos ir 4,50–4,95 proc. per kitus 21 metus.

15

(16)  Per kiekvieną 7 metų laikotarpį: atitinkamai 25, 35 ir 40 proc. faktiškai panaudotos kredito sumos.

16

(*1)  
  Slapta informacija, verslo paslaptis.

*1

Slapta informacija, verslo paslaptis.

(17)  [...]

17

(18)  Delspinigiai yra fiksuota suma, dėl kurios susitaria sutarties šalys ir kuri tampa mokėtina pažeidus tam tikrus sutartyje nustatytus įsipareigojimus.

18

(19)  Žr. 2011 m. spalio 14 m. Vengrijos energetikos tarnybos sprendimą Nr. 747/2011.

19

(20)  
  „Többi nagyerőmű“ reiškia „kitos didelės elektrinės“, o „kiserőművek“ – „mažos elektrinės“.

20

(21)  Vengrijos energetikos ataskaita (Europos Komisija, 2014 m.): https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/2014_countryreports_hungary.pdf, tikrinta 2015 m. spalio 26 d.

21

(22)  
  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikė Vengrijos elektros sistemos gamybos įrenginių plėtra): https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr%C3%A1selemz%C3%A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (MAVIR, 2016 m.).

22

A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése

(23)  REIP kriterijus yra standartinis kriterijus, pagal kurį vertinamas pagalbos buvimas ir kurį Vengrija taip pat taikė atlikdama ekonominę analizę prieš pranešimą apie procedūrą ir po jo. Komisija nuodugniai įvertino ir papildė Vengrijos pateiktą REIP analizę, kad pati įvertintų pagalbos buvimą.

23

(24)  Sprendimo Ispanija ir Ciudad de la Luz / Komisija, T-319/12 ir T-321/12 ECLI:EU:T:2014:604, 40 punktas ir Sprendimo Landes Nordrhein-Westfalen / Komisija, T-233/99 ir T-228/99, ECLI:EU:T:2003:57, 245 punktas.

24

Ispanija ir Ciudad de la Luz

Komisija

Landes Nordrhein-Westfalen

Komisija

(25)  Paprastai yra du pagrindiniai kapitalo šaltiniai: nuosavas kapitalas ir (finansinis) skolintasis kapitalas. Bendros kapitalo sąnaudos – tai vidutinė svertinė kapitalo kaina (VSKK), apskaičiuota atsižvelgiant į nuosavo kapitalo dalį ir į skolintojo kapitalo dalį.

25

(26)  
  OL C 200, 2014 6 28, p. 1.

26

(27)  Žr. 9 išnašą.

27

(28)  Pirmasis būdas yra standartinis būdas patikrinti REIP įvairiuose sektoriuose, o antrasis skirtas būtent elektros sektoriui.

28

(29)  LCOE – tai bendros elektros energijos gamybos projekto įgyvendinimo ir eksploatavimo sąnaudos, išreikštos kaip vienoda elektros kaina per visą projekto laikotarpį. Formaliai

29

LCOE = [Sumt (Costst × (1 + r) – t)] / [Sumt (MWh × (1 + r) – t)],

kur r – tai diskonto norma, o t – t metai. Taigi jos priklauso nuo taikomos diskonto normos. Paprastai diskonto norma laikoma projekto VSKK.

(30)  Šis dokumentas paskelbtas viešai: http://www.kormany.hu/download/6/74/90000/2015_Economic%20analysis%20of%20Paks%20II%20-%20for%20publication.pdf.

30

(31)  Finansinis modelis yra atnaujinta preliminariojo finansinio modelio versija. Atnaujinus dokumentą į jį įtraukti „Paks II“ ir AB NIAEP, atominės elektrinės tiekėjos, susitarimai.

31

(32)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 52–81 konstatuojamąsias dalis.

32

(33)  Žr. http://www.worldenergyoutlook.org/weo2014/.

33

(34)  Dėl nepakankamos informacijos ir neaiškumo sprendime pradėti procedūrą nebuvo įvertinti šia metodika pagrįsti įverčiai. Todėl į paskesnę apžvalgą taip pat įtraukti dokumentai, pateikti prieš priimant sprendimą pradėti procedūrą.

34

(35)  LCOE rodiklis EBPO / TEA / NEA tyrime yra 89,94 USD / MWh (žr. 4.7 lentelę) ir nėra aišku, kaip iš tos ankstesnės vertės gauta 70 EUR / MWh vertė, nurodyta ekonominio tyrimo 3 pav., ir 50,5–57,4 EUR / MWh. 2015 m. EBPO / TEA / NEA tyrimas paskelbtas adresu https://www.oecd-nea.org/ndd/egc/2015/.

35

(36)  Žr. A. Aszódi, I. Boros ir A. Kovacs „A paksi atomerőmű bővítésének energiapolitikai, műszaki és gazdasági kérdései“, Magyar Energetika, 2014 m. gegužės mėn. Vertimas į anglų k. pavadinimu „Extension of the Paks II NPP- energy political, technical and economical evaluations“ („Pakšo II atominės elektrinės išplėtimas. Politiniai, techniniai ir ekonominiai energetikos vertinimai“) pateiktas Komisijai 2016 m. vasario mėn. Tame tyrime skaičiavimai pateikiami HUF ir daroma išvada, kad vidutinės LCOE sudaro 16,01–16,38 HUF / kWh per projekto laikotarpį. Nepateikiama jokios išsamios informacijos, kaip tie skaičiai HUF virto LCOE intervalo vertėmis EUR / MWh, nurodytomis 81 konstatuojamojoje dalyje.

36

Magyar Energetika

(37)  Žr. ekonominio tyrimo 15 pav.

37

(38)  Žr. ekonominio tyrimo p. 77.

38

(39)  Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) steigimo sutartis.

39

(*2)  No data provided in forecast

*2

(*3)  Assumption: Slovenia starting from zero.

*3

(*4)  No data provided in forecast

*4

(*5)  Assumption: Slovenia starting from zero.

*5

(40)  ENTSO-E (2015), Visų PSO pasiūlymas dėl pralaidumo skaičiavimo regionų pagal 2015 m. liepos 24 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 2015/1222, kuriuo nustatomos pralaidumo paskirstymo ir perkrovos valdymo gairės, 15 straipsnio 1 dalį, 2015 m. spalio 29 d., p. 9, 9 straipsnis.

40

(41)  
  2014 m. spalio 8 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/658 dėl pagalbos priemonės SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N), kurią Jungtinė Karalystė ketina skirti Hinklio kyšulio C branduolinei elektrinei remti (OL L 109, 2015 4 28, p. 44).

41

(42)  Komisijos suvestinis pranešimas dėl jurisdikcijos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (OL C 95, 2008 4 16, p. 1).

42

(43)  
  1994 m. vasario 21 d. Europos Komisijos sprendimo 94/285/Euratomas dėl Euratomo sutarties 53 straipsnio antros pastraipos taikymo tvarkos (OL L 122, 1994 5 17, p. 30) 22 punktas.

43

(44)  
  2000 m. birželio 8 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1209/2000, nustatantis Euratomo sutarties 41 straipsnyje nurodytų pranešimų nagrinėjimo tvarką (OL L 138, 2000 6 9, p. 12).

44

(45)  Žr. 13c konstatuojamąją dalį.

45

(46)  Žr. „Candole Partners“ Pakšo II atominės elektrinės ekonominio įgyvendinamumo vertinimas, 2016 m. vasario mėn., paskelbta http://www.greenpeace.org/hungary/Global/hungary/kampanyok/atomenergia/paks2/NPP%20Paks%20II%20Candole.pdf.

46

(47)  Žr. Balázs Felsmann „Működhet-e Paks II állami támogatások nélkül? Az erőműtársaság vállalatgazdasági közelítésben“, paskelbta https://energiaklub.hu/sites/default/files/paks2_allami_tamogatas_2015jun.pdf.

47

(48)  Leningradskajos atominės elektrinės aprašymą galima rasti adresu http://atomproekt.com/en/activity/generation/vver/leningr_npp/, tikrinta 2017 m. vasario 24 d.

48

(49)  Dėl 2015 m. TEA PEA žr. http://www.worldenergyoutlook.org/weo2015/.

49

(50)  2015 m. TEA PEA taip pat nagrinėjamas ketvirtas scenarijus „450 scenarijus“, kuriame aprašytas 2 oC klimato tikslo siekimas naudojant technologijas, kurios netrukus bus prieinamos komerciniu mastu.

50

o

(51)  Teigiama, kad Vokietijos ir Vengrijos ateities kainų skirtumas gali būti sietinas su netobulu rinkų susiejimu.

51

(52)  
  „Candole“ tyrime yra papildomas skirsnis, kuriame projekto „Paks II“ sąnaudos lyginamos su EPR reaktorių eksploatacinėmis sąnaudomis, kurias įvertino Prancūzijos Audito Rūmai (2002 m.); paskelbta N. Boccard „The Costs of Nuclear Electricity: France after Fukushima“, adresu http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2353305.

52

(53)  Į tai daroma nuoroda Balázs Romhányi „A Paks II beruházási költségvetés-politikai következnényei“, paskelbta https://energiaklub.hu/sites/default/files/a_paks_ii_beruhazas_koltsegvetes-politikai_kovetkezmenyei.pdf.

53

(54)  Į tai daroma nuoroda M. Fazekas ir kt. tyrime „The Corruption Risks of Nuclear Power Plants: What Can We Expect in Case of Paks2?“ („Su atominėmis elektrinėmis susijusios korupcijos rizika. Kol galime tikėtis iš projekto „Paks II“?“, paskelbta http://www.pakskontroll.hu/sites/default/files/documents/corruption_risks_paks2.pdf.

54

(55)  
  http://www.kormany.hu/download/a/84/90000/2015%20Economic%20analysis% 20of%20Paks%20II.pdf

55

http://www.kormany.hu/download/a/84/90000/2015%20Economic%20analysis% 20of%20Paks%20II.pdf

(56)  https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/what-horizon-2020

56

(57)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/54/EB (OL L 211, 2009 8 14, p. 55).

57

(58)  Bendrijos valstybės pagalbos aplinkos apsaugai gairės (OL C 82, 2008 4 1, p. 1).

58

(59)  https://www.oecd-nea.org/ndd/climate-change/cop21/presentations/stankeviciute.pdf

59

(60)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

60

(61)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

61

(62)  BUPA, T-289/03, 313 punktas.

62

(63)  http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2016/EN/1-2016-177-EN-F1-1.PDF

63

(64)  Savo pastabose Vengrija nepateikė jokio tvarkaraščio ir panaudojo turimus įvairių laikotarpių skaičius, kartais nenuosekliai. Vengrijos pastabose daugiausia dėmesio skiriama 2014 m. gruodžio mėn. investavimo sprendimui, bet antrajame Vengrijos pateiktame aiškinamajame rašte taip pat naudojami 2015 m. liepos mėn. nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedų skaičiai.

64

(65)  IVSP sutartyje numatyta, kad naujųjų reaktorių įrengimas padalytas į du etapus, vieną iš kurių sudaro tik [...], o kitą – [...].

65

(66)  Pavyzdžiui, nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedai sudaro 9,0 proc., kaip vertinama lyginamojoje analizėje, kurią Vengrija įtraukė į nurodytus tyrimus, palyginti su 4,0 proc. nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedais, nustatytais tuose pačiuose tyrimuose taikant aukštynkryptį metodą.

66

(67)  Žr. A. Damodaran „Equity risk premium (ERP): Determinants, estimation and implications – The 2016 Edition“ (2016), skirsnį „Estimation Approaches – Historical Premiums“, p. 29–34, paskelbtą http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2742186. Be to, tas abejones, atrodo, patvirtina pavyzdys, susijęs su Vengrijos biržos istoriniu rodikliu, kurio vertė 2006 m. gegužės 2 d. darbo dienos pabaigoje buvo 24 561,80 (duomenys atsisiųsti iš https://www.bet.hu/oldalak/piac_most).

67

(68)  Remiantis „Moody's“ (2009 m.) tyrimu, Amerikos energijos gamybos įmonėms skelbiant informaciją apie branduolinės jėgainės statybos projektą jų reitingas sumažinamas vidutiniškai 4 vienetais. Kita vertus, A. Damodaran savo duomenų bazėse įvertina, kad 4 vienetų kreditų reitingo skirtumas, pvz., tarp A3 ir Ba1, reiškia, kad bendras nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedas yra 2,0 proc. (A. Damodaran duomenų bazė, 2016 m. liepos mėn. versijos vertės).

68

(69)  Tokios rizikos lygis projekte „Paks II“ yra mažesnis, nes kyla tik ribota statybos rizika.

69

(70)  CAPM – tai kapitalo įkainojimo modelis (angl. „Capital Asset Pricing Model“), standartinis finansinis modelis, kurį taikant vertinama numatoma turto grąža; žr. http://www.investopedia.com/terms/c/capm.asp.

70

(71)  Komisija nagrinėjo vyriausybės obligacijų normas EUR ir taip pat USD, bet tų vyriausybės obligacijų terminas buvo trumpesnis, o paskutinės emisijos data buvo 2011 m. gegužės mėn. (EUR išreikštų obligacijų atveju) ir 2014 m. kovo mėn. (USD išreikštų obligacijų atveju). Atsižvelgdama į tai, kad per tą laikotarpį vyriausybės obligacijų normos buvo labai nepastovios, Komisija nusprendė jų neįtraukti į analizę. Be to, jas įtraukus padidėtų numatoma VSKK vertė, tad buvo priimtas konservatyvus sprendimas jų į analizę neįtraukti.

71

(72)  Dėl 2014 m. gruodžio mėn. svarbių skaičių žr. „Risk Premiums for Other Markets > 1/14“ interneto svetainėje http://people.stern.nyu.edu/adamodar/New_Home_Page/dataarchived.html. Dėl 2017 m. vasario mėn. svarbių skaičių žr. „Risk Premiums for Other Markets > Download“ interneto svetainėje http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/New_Home_Page/datacurrent.html. A. Damodaran duomenų bazės plačiai naudojamos ir cituojamos finansų srityje.

72

(73)  Dėl 2014 m. žr. P. Fernandez, P. Linares ir I. F. Acin „Market Risk Premium used in 88 countries in 2014: a survey with 8,228 answers“, 2014 m. birželio 20 d., paskelbta adresu http://www.valuewalk.com/wp-content/uploads/2015/07/SSRN-id2450452.pdf. Dėl 2016 m. žr. P. Fernandez, A. Ortiz ir I. F. Acin „Market Risk Premium used in 71 countries in 2016: a survey with 6,932 answers“, 2016 m. gegužės 9 d. paskelbta adresu https://papers.ssrn.com/sol3/papers2.cfm?abstract_id=2776636&download=yes.

73

(74)  Kitos beta vertės, kurias pateikė Vengrija REIP tyrime ir paskesniame antrajame aiškinamajame rašte, ir beta vertės, A. Damodaran duomenų bazėje atitinkančios atitinkamai komunalinių paslaugų, atsinaujinančių energijos šaltinių ir elektros energijos sektorius, visos yra didesnės nei 1. Taigi 0,92 beta vertės panaudojimas yra konservatyvus sprendimas, nes jį taikant gaunama mažesnė VSKK vertė nei kitos, didesnės beta vertės.

74

(75)  Žr. http://www.mnb.hu/statisztika/statisztikai-adatok-informaciok/adatok-idosorok, „XI. Deviza, penz es tokepiac“ > „Allampapir piaci referenciahozamok“ pirmuoju atveju ir https://www.quandl.com/data/WORLDBANK/HUN_FR_INR_RISK-Hungary-Risk-premium-on-lending-lending-rate-minus-treasury-bill-rate – antruoju atveju. Kalbant apie pastarąją vertę, rekomenduojama elgtis atsargiai dėl mažo Vengrijos įmonių obligacijų rinkos dydžio. Duomenys susiję su 2014 m. gruodžio 31 d. Vėlesnių laikotarpių duomenų nėra.

75

(76)  Šie skaičiai yra didesni nei Vengrijos nustatyti skaičiai, pirmiausia dėl didesnės nerizikingos normos ir didesnio nuosavybės vertybinių popierių rizikos priedo, kuriuos naudojo Komisija (Vengrijos pasirinkti rodikliai kritikuojami 208 konstatuojamojoje dalyje).

76

(77)  Dėl šalies VSKK skaičių, susijusių su 2014 m. gruodžio mėn., žr. „Data“ > „Archived data“ > „Cost of capital by industry“ > „Europe“ > „1/14“ adresu http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/. Dėl šalies VSKK skaičių, susijusių su 2017 m. vasario mėn., žr. „Data“ > „Current data“ > „Cost of capital by industry“ > „Europe“ adresu http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/. Dėl rizikos priedų skaičių žr. 72 išnašą. Taip pat derėtų pažymėti, kad ši duomenų bazė yra pasaulinės duomenų bazės dalis ir apima Europos šalis (pažymėtas kaip Vakarų Europa). Tačiau šalys grupuojamos toliau ir Vengrija patenka į išsivysčiusių Europos šalių pogrupį‘ žr. „Europe“ arba „Industries sorted global“
  „Excel“ rinkmenoje adresu http://www.stern.nyu.edu/~adamodar/pc/datasets/indname.xls.

77

(78)  Vengrija taip parengė trumpą lyginamąją analizę naudodama A. Damodaran duomenis antrajame aiškinamajame rašte (jo 2 priedėlyje). Tačiau ta analizė nėra svarbi ir yra pagrįsta vėlesne informacija 2014 m. priimtam investavimo sprendimui pagrįsti.

78

(79)  Šiose lentelėse pateikiami skaičiai koreguojami skoloms taikant Vengrijos pelno mokesčio normą, kuri yra 19 proc.

79

(80)  2014 m. duomenų bazėje žaliosios ir atsinaujinančios energijos sektoriaus duomenų nebuvo. 2016 m. to sektoriaus VSKK buvo didesnė nei kitų dviejų įtrauktų sektorių vidurkis, o tai reiškia, kad jį įtraukus 2014 m. VSKK vertė, jeigu ji būtų nustatyta, būtų didesnė.

80

(81)  Žr. 68 išnašą.

81

(82)  Skaičiai šioje lentelėje grindžiami beta vertėmis iš A. Damodaran sektoriaus VSKK duomenų bazės.

82

(83)  Šiuo atveju naudojamas paprastasis vidurkis, o ne svertinis kelių kiekvieno segmento įmonių vidurkis, nes dėmesys sutelkiamas į atitikmenų sektorius, o ne įmones atitikmenis. Jeigu būtų naudojamas svertinis vidurkis, 2016 m. tai nieko nepakeistų, o 2014 m. vertės šiek tiek padidėtų ir VSKK vertės taip pat būtų didesnės. Taigi tokiomis aplinkybėmis sprendimas taikyti paprastąjį, o ne svertinį vidurkį yra konservatyvus.

83

(84)  Pagrindinis vertinimo elementas yra tai, kad A. Damodaran apibrėžia kapitalo rizikos priedą šaliai kaip brandžios rinkos priedo ir papildomo šalies rizikos priedo sumą remdamasis šalies nustatytuoju intervalu ir taikydamas tam tikrą koeficientą (1,5 – 2014 m. ir 1,39 – 2016 m.), kad atspindėtų didesnę kapitalo riziką rinkoje. Išsamiau žr. A. Damodaran šalies kapitalo rizikos priedų duomenų bazės skiltį „Explanation and FAQ“ adresu http://www.stern.nyu.edu/~adamodar/pc/datasets/ctryprem.xls.

84

(85)  Atkreipkite dėmesį, kad su Vengrija susijęs papildomas kapitalo rizikos priedas, apskaičiuojamas ii punkte, turi būti padaugintas iš 8 lentelėje: pateiktų beta verčių, kad jį būtų galima įtraukti į iii punkte apskaičiuotas kapitalo sąnaudas.

85

(*6)  VSKK formulėje naudojamos skolos sąnaudos sumokėjus mokesčius.

*6

(86)  Be to, 2014 m. žemesnę 9,15 proc ribą tikriausiai reikėtų pakoreguoti padidinant, kai yra žaliosios ir atsinaujinančios energijos sektoriaus duomenų už 2014 m.

86

(87)  Data, kai buvo paskelbta 2014 m. TEA kainų prognozė.

87

(88)  D kreivė laikoma konfidencialia informacija (verslo paslaptimi).

88

(89)  Vengrijos vyriausybė nepateikė jokios išsamios informacijos apie pritaikytus valiutų keitimo kursus. Taikomą 0,9 vertę galima nustatyti pagal finansinį modelį. Vidutinis mėnesinis valiutų keitimo kursas 2015 m. rugsėjo mėn. buvo 0,89. Ta EUR ir USD keitimo kurso vertė (kartu su kitomis šiame dokumente taikomomis vertėmis) paimta iš ECB interneto svetainės: http://sdw.ecb.europa.eu/quickview.do;jsessionid=B13D3D3075AF28A4265A4DF53BE1ABC0?SERIES_KEY=120.EXR.D.USD.EUR.SP00.A&start=01-07-2014&end=15-11-2016&trans=MF&submitOptions.x=46&submitOptions.y=5 .

89

(90)  Dėl didelių EUR ir USD keitimo kursų skirtumų Komisija pasirinko vidutinį keitimo kursą per 3 mėnesius, buvusius prieš 2014 m. gruodžio 9 d. pirminio investavimo sprendimo priėmimo datą ir per tą laikotarpį buvo taip pat paskelbta 2014 m. TEA PEA. Taip pat galima naudoti metinius vidutinius valiutų keitimo kursus. Metinis vidutinis valiutų keitimo kursas iki 2014 m. gruodžio mėn. yra 0,75, tad VGN vertė būtų šiek tiek mažesnė, todėl šioje analizėje konservatyvus sprendimas būtų pasirinkti 3 mėnesių vidutinį keitimo kursą.

90

(91)  Žr. http://www.worldenergyoutlook.org/publications/weo-2016/.

91

(92)  Žr. didmeninius elektros kainų skaičius 6.13 lentelėje 2016 m. TEA PEA, p. 267.

92

(93)  Vėlgi šiuo atveju atitinkamas metinis vidutinis keitimo kursas yra 0,89, tad 3 mėnesių vidutinio keitimo kurso pasirinkimas šioje analizėje yra konservatyvesnis požiūris.

93

(94)  D kreivė laikoma konfidencialia informacija (verslo paslaptimi).

94

(95)  Panaši 2014–2015 m. kainų prognozių korekcija sumažinant buvo atlikta JK nacionaliniame tinkle. Žr., pavyzdžiui, 2014 m. JK ateities energetikos scenarijų, kuriuos parengė JK nacionalinis tinklas ir kurie yra paskelbti adresu http://www2.nationalgrid.com/UK/Industry-information/Future-of-Energy/FES/Documents-archive/, p. 46 ir 2015 m. JK ateities energetikos scenarijų, kuriuos parengė JK nacionalinis tinklas ir kurie yra paskelbti adresu http://www2.nationalgrid.com/UK/Industry-information/Future-of-Energy/FES/Documents-archive/, p. 36, kur numatyta, kad per 2016–2035 m. prognozavimo laikotarpį elektros kainų prognozės sumažės vidutiniškai 12 proc. Tokių BMWi duomenų palyginimų nerasta.

95

BMWi

(96)  Savo kiekybinėje analizėje Komisija pritaria Vengrijos padarytoms prielaidoms dėl elektros kainų didėjimo iki 2040 m. ir paskesnio jų stabilumo. Tai konservatyvus požiūris. Kita vertus, būtų galima rengti kainų prognozių scenarijus aiškiau atsižvelgiant į didelio masto atsinaujinančių energijos šaltinių panaudojimą didmeninėmis elektros kainomis, kai mažos kainos, kaip matyti iš dabartinės patirties, būtų norma, esant didelėms, bet orų lemiamoms trūkumo kainoms. Pagal tokį scenarijų būsimosios kainos būtų panašesnės į dabartines, o tai reiškia, kad investicijų grąža būtų mažesnė nei grąža, aiškiai nagrinėjama paskesniuose skirsniuose.

96

(97)  Naujos politikos scenarijaus apibrėžtį žr. 128 konstatuojamojoje dalyje.

97

(98)  Žr. 128 konstatuojamąją dalį ir 53 išnašą: Pagal dabartinės politikos scenarijų atsižvelgiama tik į politiką, kurį buvo pradėta įgyvendinti likus keliems mėnesiams iki paskelbimo. 450 scenarijuje aprašytas 2 oC klimato tikslo siekimas naudojant technologijas, kurios netrukus bus prieinamos komerciniu mastu. Galiausiai pagal mažų naftos kainų scenarijų nagrinėjamas pastovių mažesnių kainų (dėl mažesnių naftos kainų) poveikis energetikos sistemai.

98

o

(99)  Komisija neatliko tokios išsamios kiekybinės analizės dėl svarbių kokybiškų duomenų trūkumo. Vis dėlto galima matyti, kad mažų naftos kainų scenarijų atitinkanti kainų kreivė nulemtų gerokai mažesnę VGN vertę nei naujos politikos scenarijų atitinkanti kainų kreivė.

99

(100)  Žr. 2.3 skirsnį.

100

(*7)  
  Apkrovos koeficientas laikomas verslo paslaptimi ir pakeičiamas didesniu apkrovos koeficientų intervalu.

*7

Apkrovos koeficientas laikomas verslo paslaptimi ir pakeičiamas didesniu apkrovos koeficientų intervalu.

(101)  Žr. WNISR2015 p. 25.

101

(102)  Žr. 2014 m. TEA PEA p. 350.

102

(103)  Žr. http://www.world-nuclear-news.org/NN-Flamanville-EPR-timetable-and-costs-revised-0309154.html ir http://www.theecologist.org/News/news_analysis/2859924/finland_cancels_olkiluoto_4_nuclear_reactor_is_the_epr_finished.html.

103

(104)  Žr. WNISR2015 p. 66.

104

(105)  Žr. PAVT 6.3 skirsnį adresu http://www.mvmpaks2.hu/hu/Dokumentumtarolo/Simplified%20public%20summary.pdf.

105

(*8)  
  Finansinio modelio skaičiai laikomi verslo paslaptimi ir pakeičiami didesniais verčių intervalais.

*8

Finansinio modelio skaičiai laikomi verslo paslaptimi ir pakeičiami didesniais verčių intervalais.

(106)  Tokių neprojektinių avarijų sąnaudos gali nesunkiai viršyti 100 mlrd. EUR ir gali siekti daugelio šimtų ar net tūkstančių milijardų eurų vertes (žr. „The true costs of nuclear power“, Wiener Umwelt Anwaltshaft ir Össterreichisce Ökologie Institute, paskelbta http://wua-wien.at/images/stories/publikationen/true-costs-nucelar-power.pdf, p. 20–24). Neprojektinėms avarijoms įvykstant kas 25 metus (1986 m. (Černobylis) ir 2011 m. (Fukušima)), atsižvelgiant į tai, kad visame pasaulyje veikia beveik 400 branduolinių reaktorių, yra 2 × (1 / 400) = 0,5 proc. tikimybė, kad neprojektinę avariją patirs vienas iš dviejų Pakšo II atominės elektrinės reaktorių per pirmuosius 25 veikimo metus. Tokios žalos draudimo sąnaudos paprastai daug didesnės nei numatoma su tokia avarija siejamos žalos vertė, t. y. 0,5 % × 100 mlrd. EUR = 500 mln. EUR (vadovaujantis konservatyvesniu faktiškai įvykusios neprojektinės avarijos sukeltos žalos vertės įverčiu).

106

(107)  B. Felsmann tyrime numatytas toks didelis Pakšo I atominės elektrinės pertvarkymas. Nors Vengrijos vyriausybė atmeta panašaus Pakšo II atominės elektrinės pertvarkymo galimybę, neaišku, kuo remdamasi ji tai daro.

107

(108)  Komisija neatliko išsamios kiekybinės tokių nuokrypių poveikio analizės dėl svarbių kokybiškų duomenų trūkumo. Vietoj to siekiant pagrįsti jautrumo analizę, kurioje nustatoma projekto VGN, naudojama tam tikra 239 konstatuojamojoje dalyje pateikta informacija (žr. 245 ir 246 konstatuojamąsias dalis kitame skirsnyje).

108

(109)  Žr. WNISR2015 p. 33.

109

(110)  Žr. WNISR2015 p. 58–60.

110

(111)  2014 m. TEA PEA taip pat pažymima, kad dirbant pagal pirmą kartą parengtą projektą statybos darbų trukmė gali būti daug ilgesnė ir sąnaudos gali būti daug didesnės nei naudojant brandesnius projektus dėl patirties stokos ir mokymosi. Žr. p. 366.

111

(112)  Dėl vėlavimo Olkiluoto-3 elektrinėje žr. http://www.world-nuclear-news.org/C-Olkiluoto-EPR-supplier-revises-compensation-claim-1002164.html. Dėl vėlavimo Flamanvilio elektrinėje žr. http://www.world-nuclear-news.org/NN-Flamanville-EPR-timetable-and-costs-revised-0309154.html.

112

(113)  Žr. WNISR2015 p. 64.

113

(114)  Žr. ht tp://www.world-nuclear.org/information-library/country-profiles/countries-o-s/russia-nuclear-power.aspx.

114

(115)  Žr. WNISR2015 p. 63 ir straipsnius žiniasklaidoje http://www.osw.waw.pl/en/publikacje/analyses/2013-06-12/russia-freezes-construction-nuclear-power-plant-kaliningrad ir http://www.bsrrw.org/nuclear-plants/kaliningrad/ .

115

(116)  Faktiškai pati Vengrija mano, kad bus vėluojama (žr. 99 konstatuojamąją dalį).

116

(117)  Tai patikimesnė jautrumo analizė nei Vengrijos analizė finansiniame modelyje (žr. 177 konstatuojamąją dalį), nes ten vertinamas tik vieno pagrindinio kintamojo pokyčio poveikis VSKK ir VGN. O atlikus Monte Karlo analizę galima nustatyti daugiau nei tik vieno pagrindinio kintamojo vertės pokyčių poveikį.

117

(118)  Tie nuokrypiai numatyti remiantis normaliaisiais skirstiniais esant vidurkiui, kuris yra lygus į finansinį modelį įtrauktai bazinei vertei, ir standartiniam nuokrypiui, kuris yra lygus į finansinio modelio jautrumo analizę įtrauktiems nuokrypiams – 95 proc. verčių, nustatytų tuose normaliuosiuose skirstiniuose, patenka į dvigubai didesnį intervalą nei skirstiniui pasirinktas standartinis nuokrypis. Buvo pasirinktos tokios vidurkių ir standartinių nuokrypių poros: i) infliacija ([0–2] proc.*; 0,25 proc.), ii) užsienio valiutų keitimo kursas (HUF / EUR) [300–310]*; 10 proc.), iii) kainų jautrumas (kiekviena atskira kreivė; 2,5 EUR / MWh) ir iv) elektrinės eksploatacinis laikotarpis (60; 5). Kalbant apie įvairias periodines sąnaudas, i) veiklos sąnaudas, ii) kuro sąnaudas, iii) su technine priežiūra susijusias kapitalo išlaidas ir iv) eksploatacijos nutraukimo ir atliekų tvarkymo sąnaudas, pasirinktas 10 proc. standartinis nuokrypis nuo atitinkamos periodinės vertės.

118

| * | Šioje išnašoje finansinio modelio metodai laikomi verslo paslaptimi ir pakeičiami didesniais verčių intervalais. |
| --- | --- |

*

Šioje išnašoje finansinio modelio metodai laikomi verslo paslaptimi ir pakeičiami didesniais verčių intervalais.

(**)  
  Bazinė vertė ir pajėgumų panaudojimas laikomi verslo paslaptimi ir pakeičiami didesniais verčių intervalais.

**

Bazinė vertė ir pajėgumų panaudojimas laikomi verslo paslaptimi ir pakeičiami didesniais verčių intervalais.

(119)  Kadangi bazinė prastovos norma yra maža ir sudaro [5–10]*** proc., nuokrypiai link didesnės vertės, t. y. didesnės prastovos normos, gali būti didesnės nei nuokrypiai link mažesnės vertės, t. y. mažesnės prastovos normos. Pasirinktas trikampis skirstinys, kurio galiniai taškai yra 5 proc. ir 12 proc. (ir atitinka 88 proc. ir 95 proc. apkrovos koeficientus), o centrinis piko taškas yra [5–10]*** proc. (bazinė vertė).

119

| *** | Šioje išnašoje bazinė vertė laikoma verslo paslaptimi ir pakeičiama didesniu verčių intervalu. |
| --- | --- |

***

Šioje išnašoje bazinė vertė laikoma verslo paslaptimi ir pakeičiama didesniu verčių intervalu.

(120)  Reikia pažymėti, kad atliekant tuos veiksmus su įvairiais kintamaisiais nebuvo numatyta jokios koreliacijos.

120

(121)  Abiejų metų VGN vertės, kurias įvertino Komisija, yra mažesnės nei tos, kurias pateikė Vengrija, pirmiausia dėl mažesnių būsimųjų kainų prognozių ir dėl bendresnės jautrumo analizės (žr. 246 konstatuojamąją dalį).

121

(122)  Be to, labai tikėtina, kad toks vėlavimas bus susijęs su papildomomis sąnaudomis. Visų pirma, papildomos sąnaudos gali būti patiriamos nepaisant to, kad IVPS sutartyje nustatyta fiksuota baigto projekto kaina, dėl dviejų priežasčių: i) fiksuota kaina susijusi tik su tiekėjų sąnaudomis, bet ne su savininko sąnaudomis ir ii) jeigu tiekėjas derasi dėl tam tikrų didesnių sąnaudų, kurios yra jo atsakomybė, projekto sąnaudos tikrai padidės dėl galimo teisinio ginčo.

122

(123)  EUR / MWh skaičiai nustatyti EBPO / TEA / NEA dokumente nurodytiems USD / MWh skaičiams taikant 2015 m. rugpjūčio mėn. (kai buvo paskelbtas tas dokumentas) 0,9 vidutinį mėnesinį EUR ir USD keitimo kursą.

123

(*9)  
  Apkrovos koeficientas laikomas verslo paslaptimi ir pakeičiamas didesniu apkrovos koeficientų intervalu.

*9

Apkrovos koeficientas laikomas verslo paslaptimi ir pakeičiamas didesniu apkrovos koeficientų intervalu.

(124)  Tokias LCOE vertės korekcijas galima pritaikyti kiekvieną LCOE formulės LCOE = (Sumt (Costst × (1 + r) – t)) /(Sumt (MWht × (1 + r) – t)) vardiklio narį padauginant (žr. 32 išnašą) iš 93 / 85.

124

(125)  73 EUR / MWh kainos prognozė apskaičiuojama padauginant 2040 m. 81 EUR / MWh didmeninės elektros kainos vertę, nurodytą 2015 m. TEA PEA 8.11 pav., p. 327, esant 2015 m. rugsėjo–lapkričio mėn. (kai buvo paskelbta 2015 m. TEA PEA) 0,9 vidutiniam mėnesiniam EUR ir USD keitimo kursui. Panašiai, 68 EUR / MWh kainos prognozė apskaičiuojama padauginant 2040 m. 75 EUR / MWh didmeninės elektros kainos vertę, nurodytą 2016 m. TEA PEA 6.13 pav., p. 267, esant 2016 m. rugsėjo–lapkričio mėn. (kai buvo paskelbta 2016 m. TEA PEA) 0,9 vidutiniam mėnesiniam EUR ir USD keitimo kursui.

125

(126)  Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad VSKK verčių skirstinys nurodytame intervale tikriausiai nėra vienodas. Ko gero, labiau tikėtina, kad jis sutelktas į vidurinįjį intervalo tašką, t. y. labiau tikėtina, kad jo vertės yra artimesnės viduriniajam taškui, ir mažiau tikėtina, kad jos yra arti galinių intervalo taškų, o tai reiškia, kad VGN ir VSKK skaičių sutapimo intervalas net mažesnis nei tas, kurį galima nustatyti pagal skaičius, pateiktus paskutinėje 13 lentelės eilutėje.

126

(127)  Reikia pažymėti, kad tas sutapimas apskaičiuotas tik statistikos tikslais. Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas paprastai palygintų viduriniąsias VSKK ir VGN intervalų vertes (ar intervalus). Taip yra todėl, kad sutampanti dviejų intervalų dalis susijusi su tam tikromis kraštutinėmis sąlygomis, kai VGN yra didelė, o VSKK tuo pačiu metu yra maža. Kadangi abu rodikliai susiję su tomis pačiomis rinkos sąlygomis ir tuo pačiu konkrečiu projektu, t. y. „Paks II“, jie linkę kisti kartu (pvz., didelė VGN vertė VGN intervale tikriausiai sutampa su didele VSKK verte VSKK intervale) ir taip gali būti atmetama galimybė, jog maža VSKK vertė bus realizuota kartu su didele VGN verte.

127

(128)  Šie GDV įverčiai yra konservatyvūs, nes juose neatsižvelgiama į tam tikrų rūšių vėlavimo poveikį (žr. 99, 246 ir 0 konstatuojamąsias dalis) ir 239 ir 258 konstatuojamosiose dalyse nurodytus koeficientus, dėl kurių galėtų gerokai padidėti sąnaudos arba sumažėti būsimosios įplaukos ir todėl labai tikėtina, kad ateities nuostoliai bus įvertinti nepakankamai. Dėl bet kokių šių koeficientų nuokrypių grynieji projekto nuostoliai dar padidėtų.

128

(129)  Sprendimo Castelnou Energía / Europos Komisija, T-57/11, ECLI:EU:T:2014:1021, 181–184 punktai.

129

Castelnou Energía

Europos Komisija

(130)  Žr. 2007 m. Elektros įstatymo LXXXVI 8 straipsnį.

130

(131)  Lisabonos sutarties protokolas Nr. 2.

131

(132)  Žr. 2004 m. rugsėjo 22 d., Komisijos sprendimą 2005/407/EB dėl valstybės pagalbos, kurią Jungtinė Karalystė planuoja įgyvendinti bendrovei „British Energy plc“ (OL L 142, 2005 6 6, p. 26) ir SA.34947 ir 2014 m. spalio 8 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/658 dėl pagalbos priemonės SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N), kurią Jungtinė Karalystė ketina skirti Hinklio kyšulio C branduolinei elektrinei remti“ (OL L 109, 2015 4 28, p. 44).

132

(133)  
  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikė Vengrijos elektros sistemos gamybos įrenginių plėtra): https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr%C3%A1selemz%C3%A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (MAVIR, 2016 m.).

133

A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése

(134)  Mankala modelis – tai Suomijos elektros sektoriuje plačiai naudojamas verslo modelis, kurį taikant ribotos atsakomybės įmonė valdoma kaip nulinio pelno kooperatyvas, vykdantis veiklą akcininkų naudai. Paskelbta http://www.ben.ee/public/Tuumakonverentsi%20ettekanded%202009/Peter%20S.%20Treialt%20-%20Mankala%20principles.pdf, tikrinta 2015 m. spalio 26 d.

134

(135)  Dėl Čekijos žr. http://www.world-nuclear.org/info/country-profiles/countries-a-f/czech-republic/, tikrinta 2015 m. spalio 26 d., dėl Lietuvos žr. http://www.world-nuclear.org/info/Country-Profiles/Countries-G-N/Lithuania /, tikrinta 2015 m. spalio 26 d., dėl Bulgarijos žr. http://www.world-nuclear.org/info/Country-Profiles/Countries-A-F/Bulgaria/, tikrinta 2016 m. birželio 21 d.

135

(136)  Dėl Rumunijos žr. http://economie.hotnews.ro/stiri-companii-20436128-nuclearelectrica-solicita-actionarilor-aprobarea-memorandumului-intelegere-care-semna-companie-chineza-pentru-construirea-unitatilor-3-4-cernavoda.htm, tikrinta 2016 m. birželio 21 d.

136

(137)  
  2015 m. lapkričio 2 d. tyrimo (dar nepaskelbta) p. 35.

137

(138)  
  2015 m. lapkričio 2 d. tyrimo (dar nepaskelbta) p. 35.

138

(139)  SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N) – Jungtinė Karalystė – Parama atominės elektrinė projektui „Hinkley Point C“.

139

(140)  
  2015 m. lapkričio 2 d. tyrimo (dar nepaskelbta) p. 37.

140

(141)  
  2015 m. lapkričio 2 d. tyrimo (dar nepaskelbta) p. 38.

141

(142)  
  2015 m. lapkričio 2 d. tyrimo (dar nepaskelbta) p. 39.

142

(143)  
  2015 m. lapkričio 2 d. tyrimo (dar nepaskelbta) p. 60.

143

(144)  
  „Moody's“ investuotojų tarnyba, „Branduolinės energijos gamybos poveikis kredito kokybei“, paskelbta https://www.oecd-nea.org/ndd/workshops/wpne/presentations/docs/2_2_LUND_OECD_Sept%2019_ Lund_Moodys_Nuclear_Generations_effect_on_Credit_Quality.pdf, tikrinta 2016 m. liepos 13 d.

144

(145)  Žr. 20 konstatuojamąją dalį.

145

(146)  http://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2020/index_en.htm

146

(147)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

147

(148)  http://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2030/index_en.htm

148

(149)  Kintamosios elektros gamybos įrenginio sąnaudos – tai sąnaudos, kurios paprastai lemia galutinė vieno pagamintos elektros vieneto kainą.

149

(150)  Komisijai pranešama pagal SA.47331 (2017/X), remiantis Bendruoju bendrosios išimties reglamentu (2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 651/2014), kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (OL L 187, 2014 6 26, p. 1).

150

(151)  Komisijos suvestinis pranešimas dėl jurisdikcijos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (OL C 95, 2008 4 16, p. 1).

151

---

| 2017 12 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 317/119 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 12 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 317/119

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS SPRENDIMAS (ES) 2017/2113

2017 m. rugsėjo 11 d.

kuriuo dėl formalios kvalifikacijos įrodymų ir rengimo kursų pavadinimų iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/36/EB V priedas

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 6054)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (1), ypač į jos 21a straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| 1. | Direktyvos 2005/36/EB V priede pateikiami medicinos gydytojų, bendrosios praktikos slaugytojų, gydytojų odontologų, veterinarijos gydytojų, akušerių, vaistininkų ir architektų formalios kvalifikacijos įrodymų sąrašai; |
| --- | --- |

1.

Direktyvos 2005/36/EB V priede pateikiami medicinos gydytojų, bendrosios praktikos slaugytojų, gydytojų odontologų, veterinarijos gydytojų, akušerių, vaistininkų ir architektų formalios kvalifikacijos įrodymų sąrašai;

| 2. | Komisijos deleguotuoju sprendimu (ES) 2016/790 (2) atnaujintas Direktyvos 2005/36/EB V priedas, gavus valstybių narių pranešimus apie įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas dėl aptariamų formalios kvalifikacijos įrodymų išdavimo pakeitimus. Nuo tada, kai buvo priimtas tas sprendimas, kelios valstybės narės pranešė Komisijai apie kitus panašius pakeitimus. Komisija mano, kad pakeistos nuostatos atitinka Direktyvos III antraštinės dalies III skyriuje išdėstytas sąlygas. Todėl direktyvos V priedas turėtų būti atnaujintas; |
| --- | --- |

2.

Komisijos deleguotuoju sprendimu (ES) 2016/790 (2) atnaujintas Direktyvos 2005/36/EB V priedas, gavus valstybių narių pranešimus apie įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas dėl aptariamų formalios kvalifikacijos įrodymų išdavimo pakeitimus. Nuo tada, kai buvo priimtas tas sprendimas, kelios valstybės narės pranešė Komisijai apie kitus panašius pakeitimus. Komisija mano, kad pakeistos nuostatos atitinka Direktyvos III antraštinės dalies III skyriuje išdėstytas sąlygas. Todėl direktyvos V priedas turėtų būti atnaujintas;

| 3. | siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo, reikia pakeisti visus susijusius Direktyvos 2005/36/EB V priedo punktus dėl formalios kvalifikacijos įrodymų ir rengimo kursų pavadinimų; |
| --- | --- |

3.

siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo, reikia pakeisti visus susijusius Direktyvos 2005/36/EB V priedo punktus dėl formalios kvalifikacijos įrodymų ir rengimo kursų pavadinimų;

| 4. | todėl Direktyva 2005/36/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

4.

todėl Direktyva 2005/36/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2005/36/EB V priedas iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 11 d.

Komisijos vardu

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 255, 2005 9 30, p. 22.

1

(2)  
  2016 m. sausio 13 d. Komisijos deleguotasis sprendimas (ES) 2016/790, kuriuo dėl formalios kvalifikacijos įrodymų ir rengimo kursų pavadinimų iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/36/EB V priedas (OL L 134, 2016 5 24, p. 135).

2

---

PRIEDAS

Direktyvos 2005/36/EB V priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 5.1.1–5.1.4 punktai pakeičiami taip:
  „5.1.1.   Pagrindinių medicinos studijų formalios kvalifikacijos įrodymai










  Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikaciją suteikianti institucija | Kvalifikacijos pažymėjimas | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine
  Diplôme de „médecin“/Master in de geneeskunde | — | Les universités/De universiteiten |

1.

5.1.1–5.1.4 punktai pakeičiami taip:

„5.1.1.   Pagrindinių medicinos studijų formalios kvalifikacijos įrodymai

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikaciją suteikianti institucija

Kvalifikacijos pažymėjimas

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine

Diplôme de „médecin“/Master in de geneeskunde

—

Les universités/De universiteiten

| — | Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

1976 m. gruodžio 20 d.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „магистър“ по Медицина“ и професионална квалификация „Магистър-лекар“

Университет

2007 m. sausio 1 d.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

Lékářská fakulta univerzity v České republice

2004 m. gegužės 1 d.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i medicin (cand.med.)

Bevis for bestået lægevidenskabelig embedseksamen (cand.med.)

Universitet

Styrelsen for Patientsikkerhed

Medicinsk universitetsfakultet

| — | Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

| — | Autorisation som læge og tilladelse til selvstændigt virke som læge |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge og tilladelse til selvstændigt virke som læge

1976 m. gruodžio 20 d.

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

1976 m. gruodžio 20 d.

Eesti

Arstikraad

Degree in Medicine (MD)

Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάς

Πτυχίο Ιατρικής

| — | Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου, |
| --- | --- |

—

Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου,

| — | Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου |
| --- | --- |

—

Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου

1981 m. sausio 1 d.

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

Título de Licenciado en Medicina

Título de Graduado/a en Medicina

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1986 m. sausio 1 d.

France

Diplôme de fin de deuxième cycle des études médicales

Universités

1976 m. gruodžio 20 d.

Hrvatska

Diploma „doktor medicine/doktorica medicine“

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

2013 m. liepos 1 d.

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

1976 m. gruodžio 20 d.

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all’esercizio della medicina e chirurgia

1976 m. gruodžio 20 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

Ιατρικό Συμβούλιο

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

ārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d’Etat de docteur en médecine, chirurgie et accouchements

Jury d’examen d’Etat

Certificat de stage

1976 m. gruodžio 20 d.

Magyarország

Okleveles orvosdoktor oklevél (dr. med)

Egyetem

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Lawrja ta’ Tabib tal-Mediċina u l-Kirurġija

Universita` ta’ Malta

Ċertifikat ta’ reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

1976 m. gruodžio 20 d.

Österreich

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

Medizinische Fakultät einer Universität, bzw Medizinische Universität

1994 m. sausio 1 d.

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem „lekarza“

szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Państwowego (1)
   (3)

/Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Końcowego (2)
   (3)

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Certificado de mestrado integrado em medicina

Universidades

Certificado emitido pela Ordem dos Médicos

1986 m. sausio 1 d.

România

Diplomă de licenţă de doctor medic

Diploma de licență și master (4)

Universităţi

Ministerul Educației Naționale (4)

2007 m. sausio 1 d.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor medicine/doktorica medicine“

Univerza

Potrdilo o Opravljenem Strokovnem Izpitu za Poklic Zdravnik/Zdravnica

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

DIPLOM všeobecné lekárstvo doktor všeobecného lekárstva („MUDr.“)

Univerzita

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

Yliopisto

1994 m. sausio 1 d.

Sverige

Läkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

1976 m. gruodžio 20 d.

5.1.2.   Gydytojų specialistų formalios kvalifikacijos įrodymai

| Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikaciją suteikianti institucija | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgie | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique | 1976 m. gruodžio 20 d. |
| България | Свидетелство за призната специалност | Университет | 2007 m. sausio 1 d. |
| Česká republika | Diplom o specializaci | Ministerstvo zdravotnictví | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen
  Styrelsen for Patientsikkerhed | 1976 m. gruodžio 20 d. |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 1976 m. gruodžio 20 d. |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal | Tartu Ülikool | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Ελλάς | Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας | 1. | Περιφέρεια |

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikaciją suteikianti institucija

Atskaitos data

België/Belgique/Belgie

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

1976 m. gruodžio 20 d.

България

Свидетелство за призната специалност

Университет

2007 m. sausio 1 d.

Česká republika

Diplom o specializaci

Ministerstvo zdravotnictví

2004 m. gegužės 1 d.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

Styrelsen for Patientsikkerhed

1976 m. gruodžio 20 d.

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

1976 m. gruodžio 20 d.

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

Tartu Ülikool

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάς

Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας

1.

Περιφέρεια

| 2. | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

2.

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| 3. | Νομαρχία |
| --- | --- |

3.

Νομαρχία

1981 m. sausio 1 d.

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1986 m. sausio 1 d.

France

| 1. | Certificat d’études spéciales de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

1.

Certificat d’études spéciales de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine

| 1. | Universités |
| --- | --- |

1.

Universités

1976 m. gruodžio 20 d.

| 2. | Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d’Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

2.

Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d’Etat de docteur en médecine

| 2. | Conseil de l’Ordre des médecins |
| --- | --- |

2.

Conseil de l’Ordre des médecins

| 3. | Diplôme d’études spécialisées ou diplôme d’études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

3.

Diplôme d’études spécialisées ou diplôme d’études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine

| 3. | Universités |
| --- | --- |

3.

Universités

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

Ministarstvo nadležno za zdravstvo

2013 m. liepos 1 d.

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Competent authority

1976 m. gruodžio 20 d.

Italia

Diploma di medico specialista

Università

1976 m. gruodžio 20 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

Ιατρικό Συμβούλιο

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

„Sertifikāts“–kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

Latvijas Ārstu biedrība

Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

2004 m. gegužės 1 d.

Luxembourg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

1976 m. gruodžio 20 d.

Magyarország

Szakorvosi bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Ċertifikat ta’ Speċjalista Mediku

Kumitat ta’ Approvazzjoni dwar Speċjalisti

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

1976 m. gruodžio 20 d.

Diploma geneeskundig specialist

| — | Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (5) |
| --- | --- |

—

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (5)

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1994 m. sausio 1 d.

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

Centrum Egzaminów Medycznych

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

Titulo de especialista

Ordem dos Médicos

1986 m. sausio 1 d.

România

Certificat de medic specialist

Ministerul Sănătăţii

2007 m. sausio 1 d.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

Diplom o špecializácii

| 1. | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

1.

Slovenská zdravotnícka univerzita

| 2. | Univerzita Komenského v Bratislave |
| --- | --- |

2.

Univerzita Komenského v Bratislave

| 3. | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

3.

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

Yliopisto

1994 m. sausio 1 d.

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

Certificate of Completion of training

Postgraduate Medical Education and Training Board

1976 m. gruodžio 20 d.

General Medical Council

2010 m. balandžio 1 d.

5.1.3.   Gydytojų specialistų studijų programų pavadinimai

| | Anesteziologija | Bendroji chirurgija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 3 metai | Minimali studijų trukmė – 5 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie | Chirurgie/Heelkunde |
| България | Анестезиология и интензивно лечение | Хирургия |
| Česká republika | Anesteziologie a intenzivní medicína | Chirurgie |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi |
| Deutschland | Anästhesiologie | (Allgemeine) Chirurgie |
| Eesti | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| Ελλάς | Αναισθησιολογία | Χειρουργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Hrvatska | Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina | Opća kirurgija |
| Ireland | Anaesthesia | General surgery |
| Italia | Anestesia, rianimazione e terapia intensiva
  Anestesia, rianimazione, terapia intensiva e del dolore (7) | Chirurgia generale |
| Κύπρος | Αναισθησιολογία | Γενική Χειρουργική |
| Latvija | Anestezioloģija un reanimatoloģija | Ķirurģija |
| Lietuva | Anesteziologija reanimatologija | Chirurgija |
| Luxembourg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Magyarország | Aneszteziológia és intenzív terápia | Sebészet |
| Malta | Anesteżija u Kura Intensiva | Kirurġija Ġenerali |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | — | Chirurgie |

Anesteziologija

Bendroji chirurgija

Minimali studijų trukmė – 3 metai

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie

Chirurgie/Heelkunde

България

Анестезиология и интензивно лечение

Хирургия

Česká republika

Anesteziologie a intenzivní medicína

Chirurgie

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi

Deutschland

Anästhesiologie

(Allgemeine) Chirurgie

Eesti

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Ελλάς

Αναισθησιολογία

Χειρουργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Hrvatska

Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina

Opća kirurgija

Ireland

Anaesthesia

General surgery

Italia

Anestesia, rianimazione e terapia intensiva

Anestesia, rianimazione, terapia intensiva e del dolore (7)

Chirurgia generale

Κύπρος

Αναισθησιολογία

Γενική Χειρουργική

Latvija

Anestezioloģija un reanimatoloģija

Ķirurģija

Lietuva

Anesteziologija reanimatologija

Chirurgija

Luxembourg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Magyarország

Aneszteziológia és intenzív terápia

Sebészet

Malta

Anesteżija u Kura Intensiva

Kirurġija Ġenerali

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

—

Chirurgie

| — | Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (6) |
| --- | --- |

—

Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (6)

Polska

Anestezjologia i intensywna terapia

Chirurgia ogólna

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

România

Anestezie şi terapie intensivă

Chirurgie generală

Slovenija

Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

Splošna kirurgija

Slovensko

Anestéziológia a intenzívna medicína

Chirurgia

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anaesthetics

General surgery

| | Neurochirurgija | Akušerija ir ginekologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 5 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde |
| България | Неврохирургия | Акушерство и гинекология |
| Česká republika | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| Danmark | Neurokirurgi | Gynækologi og obstetrik |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Eesti | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| Ελλάς | Νευροχειρουργική | Μαιευτική-Γυναικολογία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Hrvatska | Neurokirurgija | Ginekologija i opstetricija |
| Ireland | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Κύπρος | Νευροχειρουργική | Μαιευτική – Γυναικολογία |
| Latvija | Neiroķirurģija | Ginekoloģija un dzemdniecība |
| Lietuva | Neurochirurgija | Akušerija ginekologija |
| Luxembourg | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Magyarország | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| Malta | Newrokirurġija | Ostetriċja u Ġinekoloġija |
| Nederland | Neurochirurgie | Obstetrie en Gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Polska | Neurochirurgia | Położnictwo i ginekologia |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| România | Neurochirurgie | Obstetrică-ginecologie |
| Slovenija | Nevrokirurgija | Ginekologija in porodništvo |
| Slovensko | Neurochirurgia | Gynekológia a pôrodníctvo |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia/Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Neurochirurgija

Akušerija ir ginekologija

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde

България

Неврохирургия

Акушерство и гинекология

Česká republika

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Danmark

Neurokirurgi

Gynækologi og obstetrik

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Eesti

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Ελλάς

Νευροχειρουργική

Μαιευτική-Γυναικολογία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Hrvatska

Neurokirurgija

Ginekologija i opstetricija

Ireland

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Κύπρος

Νευροχειρουργική

Μαιευτική – Γυναικολογία

Latvija

Neiroķirurģija

Ginekoloģija un dzemdniecība

Lietuva

Neurochirurgija

Akušerija ginekologija

Luxembourg

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Magyarország

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Malta

Newrokirurġija

Ostetriċja u Ġinekoloġija

Nederland

Neurochirurgie

Obstetrie en Gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Polska

Neurochirurgia

Położnictwo i ginekologia

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

România

Neurochirurgie

Obstetrică-ginecologie

Slovenija

Nevrokirurgija

Ginekologija in porodništvo

Slovensko

Neurochirurgia

Gynekológia a pôrodníctvo

Suomi/Finland

Neurokirurgia/Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 5 metai | Minimali studijų trukmė – 3 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne/Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie/Oftalmologie |
| България | Вътрешни болести | Очни болести |
| Česká republika | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| Danmark | | Oftalmologi |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Eesti | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| Ελλάς | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Hrvatska | Opća interna medicina | Oftalmologija i optometrija |
| Ireland | General (Internal) Medicine | Ophthalmic surgery
  Ophthalmology (8) |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Κύπρος | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| Latvija | Internā medicīna | Oftalmoloģija |
| Lietuva | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| Luxembourg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Magyarország | Belgyógyászat | Szemészet |
| Malta | Mediċina Interna | Oftalmoloġija |
| Nederland | Interne geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Polska | Choroby wewnętrzne | Okulistyka |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| România | Medicină internă | Oftalmologie |
| Slovenija | Interna medicina | Oftalmologija |
| Slovensko | Vnútorné lekárstvo | Oftalmológia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit/Inre medicin | Silmätaudit/Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicin | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | General (internal) medicine | Ophthalmology |

Vidaus ligos

Oftalmologija

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Minimali studijų trukmė – 3 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Médecine interne/Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie/Oftalmologie

България

Вътрешни болести

Очни болести

Česká republika

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Danmark

Oftalmologi

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Eesti

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Ελλάς

Παθολογία

Οφθαλμολογία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Hrvatska

Opća interna medicina

Oftalmologija i optometrija

Ireland

General (Internal) Medicine

Ophthalmic surgery

Ophthalmology (8)

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Κύπρος

Παθολογία

Οφθαλμολογία

Latvija

Internā medicīna

Oftalmoloģija

Lietuva

Vidaus ligos

Oftalmologija

Luxembourg

Médecine interne

Ophtalmologie

Magyarország

Belgyógyászat

Szemészet

Malta

Mediċina Interna

Oftalmoloġija

Nederland

Interne geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Polska

Choroby wewnętrzne

Okulistyka

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

România

Medicină internă

Oftalmologie

Slovenija

Interna medicina

Oftalmologija

Slovensko

Vnútorné lekárstvo

Oftalmológia

Suomi/Finland

Sisätaudit/Inre medicin

Silmätaudit/Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicin

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

General (internal) medicine

Ophthalmology

| | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 3 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie | Pédiatrie/Pediatrie |
| България | Ушно-носно-гърлени болести | Педиатрия |
| Česká republika | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi | Pædiatri |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinder- und Jugendmedizin |
| Eesti | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| Ελλάς | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatría y sus áreas especificas |
| France | Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale | Pédiatrie |
| Hrvatska | Otorinolaringologija | Pedijatrija |
| Ireland | Otolaryngology | Paediatrics |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pediatria |
| Κύπρος | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| Latvija | Otolaringoloģija | Pediatrija |
| Lietuva | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| Luxembourg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Magyarország | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| Malta | Otorinolaringoloġija | Pedjatrija |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | — | Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten |

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Minimali studijų trukmė – 3 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

Pédiatrie/Pediatrie

България

Ушно-носно-гърлени болести

Педиатрия

Česká republika

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Danmark

Oto-rhino-laryngologi

Pædiatri

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinder- und Jugendmedizin

Eesti

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Ελλάς

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatría y sus áreas especificas

France

Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale

Pédiatrie

Hrvatska

Otorinolaringologija

Pedijatrija

Ireland

Otolaryngology

Paediatrics

Italia

Otorinolaringoiatria

Pediatria

Κύπρος

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

Latvija

Otolaringoloģija

Pediatrija

Lietuva

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Luxembourg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Magyarország

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Malta

Otorinolaringoloġija

Pedjatrija

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

—

Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten

| — | Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (9) |
| --- | --- |

—

Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (9)

Kinder- und Jugendheilkunde

Polska

Otorynolaryngologia

Pediatria

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

România

Otorinolaringologie

Pediatrie

Slovenija

Otorinolaringológija

Pediatrija

Slovensko

Otorinolaryngológia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit/Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Paediatrics

| | Pulmonologija | Urologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 5 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Pneumologie | Urologie |
| България | Пневмология и фтизиатрия | Урология |
| Česká republika | Pneumologie a ftizeologie | Urologie |
| Danmark | Intern medicin: lungesygdomme | Urologi |
| Deutschland | — | Pneumologie |

Pulmonologija

Urologija

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Pneumologie

Urologie

България

Пневмология и фтизиатрия

Урология

Česká republika

Pneumologie a ftizeologie

Urologie

Danmark

Intern medicin: lungesygdomme

Urologi

Deutschland

—

Pneumologie

| — | Innere Medizin und Pneumologie (10) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (10)

Urologie

Eesti

Pulmonoloogia

Uroloogia

Ελλάς

Φυματιολογία- Πνευμοvολογία

Ουρολογία

España

Neumología

Urología

France

Pneumologie

Chirurgie urologique

Hrvatska

Pulmologija

Urologija

Ireland

Respiratory medicine

Urology

Italia

Malattie dell’apparato respiratorio

Urologia

Κύπρος

Πνευμονολογία – Φυματιολογία

Ουρολογία

Latvija

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Lietuva

Pulmonologija

Urologija

Luxembourg

Pneumologie

Urologie

Magyarország

Tüdőgyógyászat

Urológia

Malta

Mediċina Respiratorja

Uroloġija

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

| — | Lungenkrankheiten |
| --- | --- |

—

Lungenkrankheiten

| — | Innere Medizin und Pneumologie (11) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (11)

Urologie

Polska

Choroby płuc

Urologia

Portugal

Pneumologia

Urologia

România

Pneumologie

Urologie

Slovenija

Pnevmologija

Urologija

Slovensko

Pneumológia a ftizeológia

Urológia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

Urologia/Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Respiratory medicine

Urology

| | Ortopedija | Patologinė anatomija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 5 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique/Pathologische anatomie |
| България | Ортопедия и травматология | Обща и клинична патология |
| Česká republika | Ortopedie | Patologie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi og cytology |
| Deutschland | — | Orthopädie (und Unfallchirurgie) |

Ortopedija

Patologinė anatomija

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

България

Ортопедия и травматология

Обща и клинична патология

Česká republika

Ortopedie

Patologie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi og cytology

Deutschland

—

Orthopädie (und Unfallchirurgie)

| — | Orthopädie und Unfallchirurgie (12) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Unfallchirurgie (12)

Pathologie

Eesti

Ortopeedia

Patoloogia

Ελλάς

Ορθοπεδική

Παθολογική Ανατομική

España

Cirugía ortopédica y traumatología

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Hrvatska

Ortopedija i traumatologija

Patologija

Patologija i citologija (14)

Ireland

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Κύπρος

Ορθοπεδική

Παθολογοανατομία – Ιστολογία

Latvija

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Lietuva

Ortopedija traumatologija

Patologija

Luxembourg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Magyarország

Ortopédia és traumatológia

Patológia

Malta

Kirurġija Ortopedika

Istopatoloġija

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

| — | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

| — | Orthopädie und Traumatologie (13) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Traumatologie (13)

| — | Pathologie |
| --- | --- |

—

Pathologie

| — | Klinische Pathologie und Molekularpathologie (13) |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Molekularpathologie (13)

| — | Klinische Pathologie und Neuropathologie |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Neuropathologie

Polska

Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

Patomorfologia

Portugal

Ortopedia

Anatomia patologica

România

Ortopedie şi traumatologie

Anatomie patologică

Slovenija

| — | Ortopedska kirurgija; Travmatologija |
| --- | --- |

—

Ortopedska kirurgija; Travmatologija

Patologija

Slovensko

Ortopédia

Patologická anatómia

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

Patologia/Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| | Neurologija | Psichiatrija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie, particulièrement de l’adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie |
| България | Нервни болести | Психиатрия |
| Česká republika | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Eesti | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| Ελλάς | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Hrvatska | Neurologija | Psihijatrija |
| Ireland | Neurology | Psychiatry |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Κύπρος | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| Latvija | Neiroloģija | Psihiatrija |
| Lietuva | Neurologija | Psichiatrija |
| Luxembourg | Neurologie | Psychiatrie |
| Magyarország | Neurológia | Pszichiátria |
| Malta | Newroloġija | Psikjatrija |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin |
| Polska | Neurologia | Psychiatria |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| România | Neurologie | Psihiatrie |
| Slovenija | Nevrologija | Psihiatrija |
| Slovensko | Neurológia | Psychiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia/Neurologi | Psykiatria/Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurology | General psychiatry |

Neurologija

Psichiatrija

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie, particulièrement de l’adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie

България

Нервни болести

Психиатрия

Česká republika

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Eesti

Neuroloogia

Psühhiaatria

Ελλάς

Νευρολογία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Hrvatska

Neurologija

Psihijatrija

Ireland

Neurology

Psychiatry

Italia

Neurologia

Psichiatria

Κύπρος

Νευρολογία

Ψυχιατρική

Latvija

Neiroloģija

Psihiatrija

Lietuva

Neurologija

Psichiatrija

Luxembourg

Neurologie

Psychiatrie

Magyarország

Neurológia

Pszichiátria

Malta

Newroloġija

Psikjatrija

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin

Polska

Neurologia

Psychiatria

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

România

Neurologie

Psihiatrie

Slovenija

Nevrologija

Psihiatrija

Slovensko

Neurológia

Psychiatria

Suomi/Finland

Neurologia/Neurologi

Psykiatria/Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurology

General psychiatry

| | Radiologinė diagnostika | Radioterapija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Radiodiagnostic/Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie |
| България | Образна диагностика | Лъчелечение |
| Česká republika | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| Danmark | Radiologi | Klinisk Onkologi |
| Deutschland | (Diagnostische) Radiologie | Strahlentherapie |
| Eesti | Radioloogia | Onkoloogia |
| Ελλάς | Ακτινοδιαγνωστική | Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie option oncologie radiothérapique |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Onkologija i radioterapija |
| Ireland | Radiology | Radiation oncology |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Κύπρος | Ακτινολογία | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία |
| Latvija | Diagnostiskā radioloģija | Terapeitiskā radioloģija |
| Lietuva | Radiologija | Onkologija radioterapija |
| Luxembourg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Magyarország | Radiológia | Sugárterápia |
| Malta | Radjoloġija | Onkoloġija u Radjoterapija |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Radiologie | Strahlentherapie-Radioonkologie |
| Polska | Radiologia i diagnostyka obrazowa | Radioterapia onkologiczna |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia
  Radioncologia |
| România | Radiologie-imagistică medicală | Radioterapie |
| Slovenija | Radiologija | Radioterapija in onkologija |
| Slovensko | Rádiológia | Radiačná onkológia |
| Suomi/Finland | Radiologia/Radiologi | Syöpätaudit/Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi
  Radiologi (16) | Tumörsjukdomar (allmän onkologi)
  Onkologi (15) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Radiologinė diagnostika

Radioterapija

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

България

Образна диагностика

Лъчелечение

Česká republika

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Danmark

Radiologi

Klinisk Onkologi

Deutschland

(Diagnostische) Radiologie

Strahlentherapie

Eesti

Radioloogia

Onkoloogia

Ελλάς

Ακτινοδιαγνωστική

Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie option oncologie radiothérapique

Hrvatska

Klinička radiologija

Onkologija i radioterapija

Ireland

Radiology

Radiation oncology

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Κύπρος

Ακτινολογία

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Diagnostiskā radioloģija

Terapeitiskā radioloģija

Lietuva

Radiologija

Onkologija radioterapija

Luxembourg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Magyarország

Radiológia

Sugárterápia

Malta

Radjoloġija

Onkoloġija u Radjoterapija

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Radiologie

Strahlentherapie-Radioonkologie

Polska

Radiologia i diagnostyka obrazowa

Radioterapia onkologiczna

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

Radioncologia

România

Radiologie-imagistică medicală

Radioterapie

Slovenija

Radiologija

Radioterapija in onkologija

Slovensko

Rádiológia

Radiačná onkológia

Suomi/Finland

Radiologia/Radiologi

Syöpätaudit/Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Radiologi (16)

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

Onkologi (15)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| | Plastinė chirurgija | Klinikinė biologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 5 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde | Biologie clinique/Klinische biologie |
| България | Пластично-възстановителна и естетична хирургия | Клинична лаборатория |
| Česká republika | Plastická chirurgie | |
| Danmark | Plastikkirurgi | |
| Deutschland | — | Plastische (und Ästhetische) Chirurgie |

Plastinė chirurgija

Klinikinė biologija

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Biologie clinique/Klinische biologie

България

Пластично-възстановителна и естетична хирургия

Клинична лаборатория

Česká republika

Plastická chirurgie

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

—

Plastische (und Ästhetische) Chirurgie

| — | Plastische und Ästhetische Chirurgie (17) |
| --- | --- |

—

Plastische und Ästhetische Chirurgie (17)

Laboratoriumsmedizin (18)

Eesti

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Ελλάς

Πλαστική Χειρουργική

Ιατρική βιοπαθολογία (21)

España

Cirugía plástica, estética y reparadora

Análisis clínicos

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Biologie médicale

Hrvatska

Plastična, rekonstrukcijska i estetska kirurgija

Ireland

Plastic, reconstructive and aesthetic surgery

Italia

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

Patologia clinica

Patologia clinica e biochimica clinica (20)

Κύπρος

Πλαστική Χειρουργική

Latvija

Plastiskā ķirurģija

Lietuva

Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

Laboratorinė medicina

Luxembourg

Chirurgie plastique

Biologie clinique

Magyarország

Plasztikai (égési) sebészet

Orvosi laboratóriumi diagnosztika

Malta

Kirurġija Plastika

Nederland

Plastische chirurgie

Österreich

Plastische, Ästhetische und Rekonstruktive Chirurgie

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie (19)

Medizinische Biologie

Polska

Chirurgia plastyczna

Diagnostyka laboratoryjna

Portugal

Cirurgia plástica, estética e reconstrutiva

Patologia clínica

România

Chirurgie plastică, estetică şi microchirurgie reconstructivă

Medicină de laborator

Slovenija

Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

Slovensko

Plastická chirurgia

Laboratórna medicína

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastic surgery

| | Mikrobiologinė bakteriologija | Biochemija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Микробиология | Биохимия |
| Česká republika | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| Danmark | Klinisk mikrobiologi | Klinisk biokemi |
| Deutschland | — | Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie |

Mikrobiologinė bakteriologija

Biochemija

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

България

Микробиология

Биохимия

Česká republika

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Danmark

Klinisk mikrobiologi

Klinisk biokemi

Deutschland

—

Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie

| — | Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (24) |
| --- | --- |

—

Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (24)

Laboratoriumsmedizin (22)

Eesti

Ελλάς

| — | Ιατρική Βιοπαθολογία |
| --- | --- |

—

Ιατρική Βιοπαθολογία

| — | Μικροβιολογία |
| --- | --- |

—

Μικροβιολογία

Ιατρική βιοπαθολογία (27)

España

Microbiología y parasitología

Bioquímica clínica

France

Hrvatska

Klinička mikrobiologija

Ireland

Microbiology

Chemical pathology

Italia

Microbiologia e virologia

Biochimica clinica (26)

Κύπρος

Μικροβιολογία

Latvija

Mikrobioloģija

Lietuva

Luxembourg

Microbiologie

Chimie biologique

Magyarország

Orvosi mikrobiológia

Malta

Mikrobijoloġija

Patoloġija Kimika

Nederland

Medische microbiologie

Klinische chemie (23)

Österreich

| — | Hygiene und Mikrobiologie |
| --- | --- |

—

Hygiene und Mikrobiologie

| — | Klinische Mikrobiologie und Hygiene (25) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Hygiene (25)

| — | Klinische Mikrobiologie und Virologie (25) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Virologie (25)

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Polska

Mikrobiologia lekarska

Portugal

România

Slovenija

Klinična mikrobiologija

Medicinska biokemija

Slovensko

Klinická mikrobiológia

Klinická biochémia

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

Kliininen kemia/Klinisk kemi

Sverige

Klinisk bakteriologi

Klinisk mikrobiologi (28)

Klinisk kemi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

Chemical pathology

| | Imunologija | Krūtinės chirurgija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 5 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (29) |
| България | Клинична имунология | Гръдна хирургия Кардиохирургия |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Hrudní chirurgie |
| Danmark | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi |
| Deutschland | | Thoraxchirurgie |
| Eesti | | Torakaalkirurgia |
| Ελλάς | | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Inmunología | — | Cirugía torácica |

Imunologija

Krūtinės chirurgija

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (29)

България

Клинична имунология

Гръдна хирургия Кардиохирургия

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Hrudní chirurgie

Danmark

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

Deutschland

Thoraxchirurgie

Eesti

Torakaalkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Θώρακος

España

Inmunología

—

Cirugía torácica

| — | Cirugía cardiovascular |
| --- | --- |

—

Cirugía cardiovascular

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Ireland

Immunology (clinical and laboratory)

Cardiothoracic surgery

Italia

| — | Chirurgia toracica |
| --- | --- |

—

Chirurgia toracica

| — | Cardiochirurgia |
| --- | --- |

—

Cardiochirurgia

Κύπρος

Ανοσολογία

Χειρουργική Θώρακος

Latvija

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Sirds ķirurgs

Lietuva

Krūtinės chirurgija

Luxembourg

Immunologie

Chirurgie thoracique

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Mellkassebészet

Malta

Immunoloġija

Kirurġija Kardjo-Toraċika

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Österreich

| — | Immunologie |
| --- | --- |

—

Immunologie

| — | Klinische Immunologie (30) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie (30)

Thoraxchirurgie

Polska

Immunologia kliniczna

Chirurgia klatki piersiowej

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

România

Chirurgie toracică

Slovenija

Torakalna kirurgija

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Hrudníková chirurgia

Suomi/Finland

Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Klinisk immunologi (31)

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Immunology

Cardo-thoracic surgery

| | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 5 metai | Minimali studijų trukmė – 5 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (32) |
| България | Детска хирургия | Съдова хирургия |
| Česká republika | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| Danmark | | Karkirurgi |
| Deutschland | Kinderchirurgie | Gefäßchirurgie |
| Eesti | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| Ελλάς | Χειρουργική Παίδων | Αγγειοχειρουργική |
| España | Cirugía pediátrica | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie infantile | Chirurgie vasculaire |
| Hrvatska | Dječja kirurgija | Vaskularna kirurgija |
| Ireland | Paediatric surgery | |
| Italia | Chirurgia pediatrica | Chirurgia vascolare |
| Κύπρος | Χειρουργική Παίδων | Χειρουργική Αγγείων |
| Latvija | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| Lietuva | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie pédiatrique | Chirurgie vasculaire |
| Magyarország | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| Malta | Kirurgija Pedjatrika | Kirurġija Vaskolari |
| Nederland | | |
| Österreich | Kinder- und Jugendchirurgie | Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie |
| Polska | Chirurgia dziecięca | Chirurgia naczyniowa |
| Portugal | Cirurgia pediátrica | Angologia/Cirurgia vascular |
| România | Chirurgie pediatrică | Chirurgie vasculară |
| Slovenija | | Kardiovaskularna kirurgija |
| Slovensko | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia/Barnkirurgi | Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi | Kärlkirurgi |
| United Kingdom | Paediatric surgery | Vascular surgery |

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (32)

България

Детска хирургия

Съдова хирургия

Česká republika

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Danmark

Karkirurgi

Deutschland

Kinderchirurgie

Gefäßchirurgie

Eesti

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Παίδων

Αγγειοχειρουργική

España

Cirugía pediátrica

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie infantile

Chirurgie vasculaire

Hrvatska

Dječja kirurgija

Vaskularna kirurgija

Ireland

Paediatric surgery

Italia

Chirurgia pediatrica

Chirurgia vascolare

Κύπρος

Χειρουργική Παίδων

Χειρουργική Αγγείων

Latvija

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Lietuva

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie pédiatrique

Chirurgie vasculaire

Magyarország

Gyermeksebészet

Érsebészet

Malta

Kirurgija Pedjatrika

Kirurġija Vaskolari

Nederland

Österreich

Kinder- und Jugendchirurgie

Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie

Polska

Chirurgia dziecięca

Chirurgia naczyniowa

Portugal

Cirurgia pediátrica

Angologia/Cirurgia vascular

România

Chirurgie pediatrică

Chirurgie vasculară

Slovenija

Kardiovaskularna kirurgija

Slovensko

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Suomi/Finland

Lastenkirurgia/Barnkirurgi

Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

Kärlkirurgi

United Kingdom

Paediatric surgery

Vascular surgery

| | Kardiologija | Gastroenterologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Cardiologie | Gastro-entérologie/Gastro-enterologie |
| България | Кардиология | Гастроентерология (33) |
| Česká republika | Kardiologie | Gastroenterologie |
| Danmark | Intern medicin: kardiologi | Intern medicin: gastroenterology og hepatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie |

Kardiologija

Gastroenterologija

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Cardiologie

Gastro-entérologie/Gastro-enterologie

България

Кардиология

Гастроентерология (33)

Česká republika

Kardiologie

Gastroenterologie

Danmark

Intern medicin: kardiologi

Intern medicin: gastroenterology og hepatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie

| — | Innere Medizin und Kardiologie (34) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Kardiologie (34)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie

| — | Innere Medizin und Gastroenterologie (34) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Gastroenterologie (34)

Eesti

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Ελλάς

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

España

Cardiología

Aparato digestivo

France

Cardiologie et maladies vasculaires

Gastro-entérologie et hépatologie

Hrvatska

Kardiologija

Gastroenterologija

Ireland

Cardiology

Gastro-enterology

Italia

Malattie dell’apparato cardiovascolare

Gastroenterologia

Malattie dell’apparato digerente (35)

Κύπρος

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

Latvija

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Lietuva

Kardiologija

Gastroenterologija

Luxembourg

Cardiologie et angiologie

Gastro-enterologie

Magyarország

Kardiológia

Gasztroenterológia

Malta

Kardjoloġija

Gastroenteroloġija

Nederland

Cardiologie

Maag-darm-leverziekten

Österreich

Innere Medizin und Kardiologie

Innere Medizin und Gastroenterologie und Hepatologie

Polska

Kardiologia

Gastrenterologia

Portugal

Cardiologia

Gastrenterologia

România

Cardiologie

Gastroenterologie

Slovenija

Kardiologija in vaskularna medicina

Gastroenterologija

Slovensko

Kardiológia

Gastroenterológia

Suomi/Finland

Kardiologia/Kardiologi

Gastroenterologia/Gastroenterologi

Sverige

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Cardiology

Gastroenterology

| | Reumatologija | Bendroji hematologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 3 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Rhumathologie/reumatologie | |
| България | Ревматология | Клинична хематология |
| Česká republika | Revmatologie | Hematologie a transfúzní lékařství |
| Danmark | Intern medicin: reumatologi | Intern medicin: hæmatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie |

Reumatologija

Bendroji hematologija

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 3 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Rhumathologie/reumatologie

България

Ревматология

Клинична хематология

Česká republika

Revmatologie

Hematologie a transfúzní lékařství

Danmark

Intern medicin: reumatologi

Intern medicin: hæmatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie

| — | Innere Medizin und Rheumatologie (36) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Rheumatologie (36)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie

| — | Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (36) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (36)

Eesti

Reumatoloogia

Hematoloogia

Ελλάς

Ρευματολογία

Αιματολογία

España

Reumatología

Hematología y hemoterapia

France

Rhumatologie

Hrvatska

Reumatologija

Hematologija

Ireland

Rheumatology

Haematology (clinical and laboratory)

Italia

Reumatologia

Ematologia

Κύπρος

Ρευματολογία

Αιματολογία

Latvija

Reimatoloģija

Hematoloģija

Lietuva

Reumatologija

Hematologija

Luxembourg

Rhumatologie

Hématologie

Magyarország

Reumatológia

Hematológia

Malta

Rewmatoloġija

Ematoloġija

Nederland

Reumatologie

Österreich

Innere Medizin und Rheumatologie

Innere Medizin und Hämatologie und internistische Onkologie

Polska

Reumatologia

Hematologia

Portugal

Reumatologia

Imuno-hemoterapia

România

Reumatologie

Hematologie

Slovenija

Revmatologija

Hematologija

Slovensko

Reumatológia

Hematológia a transfúziológia

Suomi/Finland

Reumatologia/Reumatologi

Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

Sverige

Reumatologi

Hematologi

United Kingdom

Rheumatology

Haematology

| | Endokrinologija | Fizioterapija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 3 metai | Minimali studijų trukmė – 3 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie |
| България | Ендокринология и болести на обмяната | Физикална и рехабилитационна медицина |
| Česká republika | Diabelotologie a endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| Danmark | Intern medicin: endokrinologi | |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie |

Endokrinologija

Fizioterapija

Minimali studijų trukmė – 3 metai

Minimali studijų trukmė – 3 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

България

Ендокринология и болести на обмяната

Физикална и рехабилитационна медицина

Česká republika

Diabelotologie a endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Danmark

Intern medicin: endokrinologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie

| — | Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (37) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (37)

Physikalische und Rehabilitative Medizin

Eesti

Endokrinoloogia

Taastusravi ja füsiaatria

Ελλάς

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

España

Endocrinología y nutrición

Medicina física y rehabilitación

France

Endocrinologie – diabète – maladies métaboliques

Médecine physique et de réadaptation

Hrvatska

Endokrinologija i dijabetologija

Fizikalna medicina i rehabilitacija

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Endocrinologia e malattie del metabolismo (38)

Medicina fisica e riabilitazione

Medicina fisica e riabilitativa (38)

Κύπρος

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

Latvija

Endokrinoloģija

Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija

Fizikālā medicīna

Lietuva

Endokrinologija

Fizinė medicina ir reabilitacija

Luxembourg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Magyarország

Endokrinológia

Fizikális medicina és rehabilitációs orvoslás

Malta

Endokrinoloġija u Dijabete

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie

Physikalische Medizin und Allgemeine Rehabilitation

Polska

Endokrynologia

Rehabilitacja medyczna

Portugal

Endocrinologia/Nutrição

Medicina física e de reabilitação

România

Endocrinologie

Reabilitare Medicală

Slovenija

Fizikalna in rehabilitacijska medicina

Slovensko

Endokrinológia

Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

Suomi/Finland

Endokrinologia/Endokrinologi

Fysiatria/Fysiatri

Sverige

Endokrina sjukdomar

Endokrinologi och diabetologi (39)

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| | Neuropsichiatrija | Dermatovenereologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 5 metai | Minimali studijų trukmė – 3 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Neuropsychiatrie (40) | Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie |
| България | | Кожни и венерически болести |
| Česká republika | | Dermatovenerologie |
| Danmark | | Dermato-venerologi |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) | Haut – und Geschlechtskrankheiten |
| Eesti | | Dermatoveneroloogia |
| Ελλάς | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| España | | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Neuropsychiatrie (41) | Dermatologie et vénéréologie |
| Hrvatska | | Dermatologija i venerologija |
| Ireland | | |
| Italia | Neuropsichiatria (42) | Dermatologia e venereologia |
| Κύπρος | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| Latvija | | Dermatoloģija un veneroloģija |
| Lietuva | | Dermatovenerologija |
| Luxembourg | Neuropsychiatrie (43) | Dermato-vénéréologie |
| Magyarország | | Bőrgyógyászat |
| Malta | | Dermato-venerejoloġija |
| Nederland | Zenuw – en zielsziekten (44) | Dermatologie en venerologie |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie (45) | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Polska | | Dermatologia i wenerologia |
| Portugal | | Dermatovenereologia |
| România | | Dermatovenerologie |
| Slovenija | | Dermatovenerologija |
| Slovensko | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| Suomi/Finland | | Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | | Hud- och könssjukdomar |
| United Kingdom | | |
| Panaikinimo datos, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: |

Neuropsichiatrija

Dermatovenereologija

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Minimali studijų trukmė – 3 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Neuropsychiatrie (40)

Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie

България

Кожни и венерически болести

Česká republika

Dermatovenerologie

Danmark

Dermato-venerologi

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

Haut – und Geschlechtskrankheiten

Eesti

Dermatoveneroloogia

Ελλάς

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Neuropsychiatrie (41)

Dermatologie et vénéréologie

Hrvatska

Dermatologija i venerologija

Ireland

Italia

Neuropsichiatria (42)

Dermatologia e venereologia

Κύπρος

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

Latvija

Dermatoloģija un veneroloģija

Lietuva

Dermatovenerologija

Luxembourg

Neuropsychiatrie (43)

Dermato-vénéréologie

Magyarország

Bőrgyógyászat

Malta

Dermato-venerejoloġija

Nederland

Zenuw – en zielsziekten (44)

Dermatologie en venerologie

Österreich

Neurologie und Psychiatrie (45)

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Polska

Dermatologia i wenerologia

Portugal

Dermatovenereologia

România

Dermatovenerologie

Slovenija

Dermatovenerologija

Slovensko

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud- och könssjukdomar

United Kingdom

Panaikinimo datos, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje:

| | Radiologija | Vaikų psichiatrija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie |
| България | Радиобиология | Детска психиатрия |
| Česká republika | | Dětská a dorostová psychiatrie |
| Danmark | | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Radiologie | Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Ακτινολογία – Ραδιολογία | Παιδοψυχιατρική |
| España | Electroradiología (46) | |
| France | Electro-radiologie (47) | Pédopsychiatrie (52) |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Dječja i adolescentna psihijatrija |
| Ireland | | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Radiologia (48) | Neuropsichiatria infantile |
| Κύπρος | | Παιδοψυχιατρική |
| Latvija | | Bērnu psihiatrija |
| Lietuva | | Vaikų ir paauglių psichiatrija |
| Luxembourg | Électroradiologie (49) | Psychiatrie infantile |
| Magyarország | Radiológia | Gyermek- és ifjúsági pszichiátria |
| Malta | | |
| Nederland | Radiologie (50) | |
| Österreich | Radiologie (51) | — | Kinder- und Jugendpsychiatrie |

Radiologija

Vaikų psichiatrija

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie

България

Радиобиология

Детска психиатрия

Česká republika

Dětská a dorostová psychiatrie

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Radiologie

Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie

Eesti

Ελλάς

Ακτινολογία – Ραδιολογία

Παιδοψυχιατρική

España

Electroradiología (46)

France

Electro-radiologie (47)

Pédopsychiatrie (52)

Hrvatska

Klinička radiologija

Dječja i adolescentna psihijatrija

Ireland

Child and adolescent psychiatry

Italia

Radiologia (48)

Neuropsichiatria infantile

Κύπρος

Παιδοψυχιατρική

Latvija

Bērnu psihiatrija

Lietuva

Vaikų ir paauglių psichiatrija

Luxembourg

Électroradiologie (49)

Psychiatrie infantile

Magyarország

Radiológia

Gyermek- és ifjúsági pszichiátria

Malta

Nederland

Radiologie (50)

Österreich

Radiologie (51)

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie

| — | Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (53) |
| --- | --- |

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (53)

Polska

Psychiatria dzieci i młodzieży

Portugal

Radiologia

Psiquiatria da infância e da adolescência

România

Psihiatrie pediatrică

Slovenija

Radiologija

Otroška in mladostniška psihiatrija

Slovensko

Detská psychiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

- Panaikinimo datos, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje:

| | Geriatrija | Inkstų ligos |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Gériatrie/Geriatrie | |
| България | Гериатрична медицина | Нефрология |
| Česká republika | Geriatrie | Nefrologie |
| Danmark | Intern medicin: geriatric | Intern medicin: nefrologi |
| Deutschland | | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie |

Geriatrija

Inkstų ligos

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Gériatrie/Geriatrie

България

Гериатрична медицина

Нефрология

Česká republika

Geriatrie

Nefrologie

Danmark

Intern medicin: geriatric

Intern medicin: nefrologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie

| — | Innere Medizin und Nephrologie (54) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Nephrologie (54)

Eesti

Nefroloogia

Ελλάς

Νεφρολογία

España

Geriatría

Nefrología

France

Néphrologie

Hrvatska

Gerijatrija

Nefrologija

Ireland

Geriatric medicine

Nephrology

Italia

Geriatria

Nefrologia

Κύπρος

Γηριατρική

Νεφρολογία

Latvija

Nefroloģija

Lietuva

Geriatrija

Nefrologija

Luxembourg

Gériatrie

Néphrologie

Magyarország

Geriátria

Nefrológia

Malta

Ġerjatrija

Nefroloġija

Nederland

Klinische geriatrie

Österreich

Innere Medizin und Nephrologie

Polska

Geriatria

Nefrologia

Portugal

Nefrologia

România

Geriatrie şi gerontologie

Nefrologie

Slovenija

Nefrologija

Slovensko

Geriatria

Nefrológia

Suomi/Finland

Geriatria/Geriatri

Nefrologia/Nefrologi

Sverige

Geriatrik

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

Njurmedicin (55)

United Kingdom

Geriatric medicine

Renal medicine

| | Užkrečiamosios ligos | Socialinė medicina |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Инфекциозни болести | Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена |
| Česká republika | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| Danmark | Intern medicin: infektionsmedicin | Samfundsmedicin |
| Deutschland | | Öffentliches Gesundheitswesen |
| Eesti | Infektsioonhaigused | |
| Ελλάς | | Κοινωνική Iατρική |
| España | | Medicina preventiva y salud pública |
| France | | Santé publique et médecine sociale |
| Hrvatska | Infektologija | Javnozdravstvena medicina |
| Ireland | Infectious diseases | Public health medicine |
| Italia | Malattie infettive
  Malattie infettive e tropicali (57) | Igiene e medicina preventiva |
| Κύπρος | Λοιμώδη Νοσήματα (58) | — | Υγειονολογία |

Užkrečiamosios ligos

Socialinė medicina

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

България

Инфекциозни болести

Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена

Česká republika

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Danmark

Intern medicin: infektionsmedicin

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

Eesti

Infektsioonhaigused

Ελλάς

Κοινωνική Iατρική

España

Medicina preventiva y salud pública

France

Santé publique et médecine sociale

Hrvatska

Infektologija

Javnozdravstvena medicina

Ireland

Infectious diseases

Public health medicine

Italia

Malattie infettive

Malattie infettive e tropicali (57)

Igiene e medicina preventiva

Κύπρος

Λοιμώδη Νοσήματα (58)

—

Υγειονολογία

| — | Κοινοτική Ιατρική |
| --- | --- |

—

Κοινοτική Ιατρική

Latvija

Infektoloģija

Lietuva

Infektologija

Luxembourg

Maladies contagieuses

Santé publique

Magyarország

Infektológia

Megelőző orvostan és népegészségtan

Malta

Mard Infettiv

Saħħa Pubblika

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Innere Medizin und Infektiologie

| — | Sozialmedizin |
| --- | --- |

—

Sozialmedizin

| — | Public Health (56) |
| --- | --- |

—

Public Health (56)

Polska

Choroby zakaźne

Zdrowie publiczne, epidemiologia

Portugal

Doenças infecciosas

Saúde pública

România

Boli infecţioase

Sănătate publică şi management

Slovenija

Infektologija

Javno zdravje

Slovensko

Infektológia

Verejné zdravotníctvo

Suomi/Finland

Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

Terveydenhuolto/Hälsovård

Sverige

Infektionssjukdomar

Socialmedicin

United Kingdom

Infectious diseases

Public health medicine

| | Farmakologija | Darbo medicina |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde |
| България | Клинична фармакология и терапия Фармакология | Трудова медицина |
| Česká republika | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| Danmark | Klinisk farmakologi | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie | Arbeitsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | Ιατρική της Εργασίας |
| España | Farmacología clínica | Medicina del trabajo |
| France | | Médecine du travail |
| Hrvatska | Klinička farmakologija s toksikologijom | Medicina rada i športa |
| Ireland | Clinical pharmacology and therapeutics
  Pharmaceutical Medicine (62) | Occupational medicine |
| Italia | Farmacologia
  Farmacologia e tossicologia clinica (60) | Medicina del lavoro |
| Κύπρος | | Ιατρική της Εργασίας |
| Latvija | | Arodslimības |
| Lietuva | | Darbo medicina |
| Luxembourg | | Médecine du travail |
| Magyarország | Klinikai farmakológia | Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan) |
| Malta | Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika | Mediċina Okkupazzjonali |
| Nederland | | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

Farmakologija

Darbo medicina

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

България

Клинична фармакология и терапия Фармакология

Трудова медицина

Česká republika

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Danmark

Klinisk farmakologi

Arbejdsmedicin

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeitsmedizin

Eesti

Ελλάς

Ιατρική της Εργασίας

España

Farmacología clínica

Medicina del trabajo

France

Médecine du travail

Hrvatska

Klinička farmakologija s toksikologijom

Medicina rada i športa

Ireland

Clinical pharmacology and therapeutics

Pharmaceutical Medicine (62)

Occupational medicine

Italia

Farmacologia

Farmacologia e tossicologia clinica (60)

Medicina del lavoro

Κύπρος

Ιατρική της Εργασίας

Latvija

Arodslimības

Lietuva

Darbo medicina

Luxembourg

Médecine du travail

Magyarország

Klinikai farmakológia

Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

Malta

Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

Mediċina Okkupazzjonali

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

| — | Arbeitsmedizin |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin

| — | Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (59) |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (59)

Polska

Farmakologia kliniczna

Medycyna pracy

Portugal

Medicina do trabalho

România

Farmacologie clinică

Medicina muncii

Slovenija

Medicina dela, prometa in športa

Slovensko

Klinická farmakológia

Pracovné lekárstvo

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

Työterveyshuolto/Företagshälsovård

Sverige

Klinisk farmakologi

Yrkes- och miljömedicin

Arbets- och miljömedicin (61)

United Kingdom

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

| | Alergologija | Branduolinė medicina |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 3 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde |
| България | Клинична алергология | Нуклеарна медицина |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| Danmark | | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | | Nuklearmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| España | Alergología | Medicina nuclear |
| France | | Médecine nucléaire |
| Hrvatska | Alergologija i klinička imunologija | Nuklearna medicina |
| Ireland | | |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica | Medicina nucleare |
| Κύπρος | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| Latvija | Alergoloģija | |
| Lietuva | Alergologija ir klinikinė imunologija | |
| Luxembourg | | Médecine nucléaire |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Nukleáris medicina |
| Malta | | Mediċina Nukleari |
| Nederland | Allergologie (63) | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | | Nuklearmedizin |
| Polska | Alergologia | Medycyna nuklearna |
| Portugal | Imuno-alergologia | Medicina nuclear |
| România | Alergologie şi imunologie clinică | Medicină nucleară |
| Slovenija | | Nuklearna medicina |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Nukleárna medicína |
| Suomi/Finland | | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| Sverige | Allergisjukdomar | Nukleärmedicin
  Nuklearmedicin (64) |
| United Kingdom | | Nuclear medicine |

Alergologija

Branduolinė medicina

Minimali studijų trukmė – 3 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

България

Клинична алергология

Нуклеарна медицина

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Danmark

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

Eesti

Ελλάς

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

España

Alergología

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Nuklearna medicina

Ireland

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Medicina nucleare

Κύπρος

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

Latvija

Alergoloģija

Lietuva

Alergologija ir klinikinė imunologija

Luxembourg

Médecine nucléaire

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Nukleáris medicina

Malta

Mediċina Nukleari

Nederland

Allergologie (63)

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Polska

Alergologia

Medycyna nuklearna

Portugal

Imuno-alergologia

Medicina nuclear

România

Alergologie şi imunologie clinică

Medicină nucleară

Slovenija

Nuklearna medicina

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Nukleárna medicína

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

Sverige

Allergisjukdomar

Nukleärmedicin

Nuklearmedicin (64)

United Kingdom

Nuclear medicine

| | Veido ir žandikaulio chirurgija (pagrindinės medicinos studijos) | Biologinė hematologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 5 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Лицево-челюстна хирургия | Трансфузионна хематология |
| Česká republika | Maxilofaciální chirurgie | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Cirugía oral y maxilofacial | |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie | Hématologie |
| Hrvatska | Maksilofacijalna kirurgija | |
| Ireland | | |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija | |
| Lietuva | Veido ir žandikaulių chirurgija | |
| Luxembourg | Chirurgie maxillo-faciale | Hématologie biologique |
| Magyarország | Szájsebészet (65) | |
| Malta | | |
| Nederland | | |
| Österreich | Mund – Kiefer – und Gesichtschirurgie (66) | |
| Polska | Chirurgia szczekowo-twarzowa | |
| Portugal | Cirurgia maxilo-facial | Hematologia clinica |
| România | | |
| Slovenija | Maxilofacialna kirurgija | |
| Slovensko | Maxilofaciálna chirurgia | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | |
| Panaikinimo datos, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: |

Veido ir žandikaulio chirurgija (pagrindinės medicinos studijos)

Biologinė hematologija

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

България

Лицево-челюстна хирургия

Трансфузионна хематология

Česká republika

Maxilofaciální chirurgie

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Hématologie

Hrvatska

Maksilofacijalna kirurgija

Ireland

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Κύπρος

Latvija

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

Lietuva

Veido ir žandikaulių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie maxillo-faciale

Hématologie biologique

Magyarország

Szájsebészet (65)

Malta

Nederland

Österreich

Mund – Kiefer – und Gesichtschirurgie (66)

Polska

Chirurgia szczekowo-twarzowa

Portugal

Cirurgia maxilo-facial

Hematologia clinica

România

Slovenija

Maxilofacialna kirurgija

Slovensko

Maxilofaciálna chirurgia

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Panaikinimo datos, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje:

| | Stomatologija | Dermatologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 3 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Estomatología | |
| France | Stomatologie | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | | Dermatology |
| Italia | Odontostomatologia (67) | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | Stomatologie | |
| Magyarország | | |
| Malta | | Dermatoloġija |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | Estomatologia | |
| România | | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Dermatology |

Stomatologija

Dermatologija

Minimali studijų trukmė – 3 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Estomatología

France

Stomatologie

Hrvatska

Ireland

Dermatology

Italia

Odontostomatologia (67)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Stomatologie

Magyarország

Malta

Dermatoloġija

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Estomatologia

România

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Dermatology

| | Venerologija | Tropinė medicina |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | | |
| France | | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |
| Italia | | Medicina tropicale (69) |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | |
| Magyarország | | Trópusi betegségek |
| Malta | Mediċina Uro-ġenetali | |
| Nederland | | |
| Österreich | | — | Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin |

Venerologija

Tropinė medicina

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

France

Hrvatska

Ireland

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

Italia

Medicina tropicale (69)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Magyarország

Trópusi betegségek

Malta

Mediċina Uro-ġenetali

Nederland

Österreich

—

Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin

| — | Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (68) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (68)

Polska

Medycyna transportu

Portugal

Medicina tropical

România

Slovenija

Slovensko

Tropická medicína

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

| | Gastroenterologinė chirurgija | Skubioji medicina |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 5 metai | Minimali studijų trukmė – 5 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (70) | |
| България | Гастроентерологичнa хирургия | Спешна медицина |
| Česká republika | | — | Traumatologie |

Gastroenterologinė chirurgija

Skubioji medicina

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (70)

България

Гастроентерологичнa хирургия

Спешна медицина

Česká republika

—

Traumatologie

| — | Urgentní medicína |
| --- | --- |

—

Urgentní medicína

Danmark

Deutschland

Visceralchirurgie

Eesti

Ελλάς

España

France

Chirurgie viscérale et digestive

Hrvatska

Abdominalna kirurgija

Hitna medicina

Ireland

Emergency medicine

Italia

Chirurgia dell’apparato digerente (72)

Medicina d’emergenza-urgenza (71)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Abdominalinė chirurgija

Luxembourg

Chirurgie gastro-entérologique

Magyarország

Oxyológia és sürgősségi orvostan

Malta

Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

Mediċina tal-Emerġenza (73)

Nederland

Österreich

Polska

Medycyna ratunkowa

Portugal

România

Medicină de urgenţă

Slovenija

Abdominalna kirurgija

Urgentna medicina

Slovensko

Gastroenterologická chirurgia

| — | Úrazová chirurgia |
| --- | --- |

—

Úrazová chirurgia

| — | Urgentná medicína |
| --- | --- |

—

Urgentná medicína

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

Akuuttilääketiede/Akutmedicin

Sverige

Akutsjukvård

United Kingdom

Emergency medicine

| | Klinikinė neurofiziologija | Dantų, burnos, veido ir žandikaulių chirurgija (pagrindinis medicininis ir odontologinis rengimas) (74) |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| България | | Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | — | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |

Klinikinė neurofiziologija

Dantų, burnos, veido ir žandikaulių chirurgija (pagrindinis medicininis ir odontologinis rengimas) (74)

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

България

Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия

Česká republika

Danmark

Deutschland

—

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

| — | Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (75) |
| --- | --- |

—

Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (75)

Eesti

Ελλάς

Στοματική και Γναθοπροσωπική Χειρουργική (76)

España

Neurofisiologia clínica

France

Hrvatska

Ireland

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

Italia

Κύπρος

Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Magyarország

Arc-állcsont-szájsebészet

Malta

Newrofiżjoloġija Klinika

Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

Nederland

Österreich

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Polska

Portugal

România

Chirurgie Orală şi Maxilo-facială (77)

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

| | Chemoterapinė onkologija | Genetika |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 5 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Oncologie médicale/Medische oncologie | |
| България | Медицинска онкология | Медицинска генетика |
| Česká republika | Klinická onkologie | Lékařská genetika |
| Danmark | | Klinisk genetik |
| Deutschland | | Humangenetik |
| Eesti | | Meditsiinigeneetika |
| Ελλάς | Παθολογική Ογκολογία | |
| España | Oncología Médica | |
| France | Oncologie | Génétique médicale |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Medical oncology | Clinical genetics |
| Italia | Oncologia medica | Genetica medica |
| Κύπρος | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία | |
| Latvija | Onkoloģija ķīmijterapija | Medicīnas ģenētika |
| Lietuva | Chemoterapinė onkologija | Genetika |
| Luxembourg | Oncologie médicale | Médecine génétique |
| Magyarország | Klinikai onkológia | Klinikai genetika |
| Malta | | Ġenetika Klinika/Medika |
| Nederland | | Klinische genetica |
| Österreich | | Medizinische Genetik |
| Polska | Onkologia kliniczna | Genetyka kliniczna |
| Portugal | Oncologia médica | Genética médica |
| România | Oncologie medicală | Genetică medicală |
| Slovenija | Internistična onkologija | Klinična genetika |
| Slovensko | Klinická onkológia | Lekárska genetica |
| Suomi/Finland | | Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik |
| Sverige | Onkologi | Klinisk genetik |
| United Kingdom | Medical oncology | Clinical genetics |

Chemoterapinė onkologija

Genetika

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Oncologie médicale/Medische oncologie

България

Медицинска онкология

Медицинска генетика

Česká republika

Klinická onkologie

Lékařská genetika

Danmark

Klinisk genetik

Deutschland

Humangenetik

Eesti

Meditsiinigeneetika

Ελλάς

Παθολογική Ογκολογία

España

Oncología Médica

France

Oncologie

Génétique médicale

Hrvatska

Ireland

Medical oncology

Clinical genetics

Italia

Oncologia medica

Genetica medica

Κύπρος

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Onkoloģija ķīmijterapija

Medicīnas ģenētika

Lietuva

Chemoterapinė onkologija

Genetika

Luxembourg

Oncologie médicale

Médecine génétique

Magyarország

Klinikai onkológia

Klinikai genetika

Malta

Ġenetika Klinika/Medika

Nederland

Klinische genetica

Österreich

Medizinische Genetik

Polska

Onkologia kliniczna

Genetyka kliniczna

Portugal

Oncologia médica

Genética médica

România

Oncologie medicală

Genetică medicală

Slovenija

Internistična onkologija

Klinična genetika

Slovensko

Klinická onkológia

Lekárska genetica

Suomi/Finland

Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik

Sverige

Onkologi

Klinisk genetik

United Kingdom

Medical oncology

Clinical genetics

5.1.4.   Oficialūs šeimos gydytojų kvalifikacijos įrodymo dokumentai

| Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Profesinis vardas | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/ Belgien | Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste | Huisarts/Médecin généraliste | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| България | Свидетелство за призната специалност по Обща медицина | Лекар-специалист по Обща медицина | 2007 m. sausio 1 d. |
| Česká republika | Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství | Všeobecný praktický lékař | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin | Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Diplom peremeditsiini erialal | Perearst | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Ελλάς | Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής | Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| España | Título de especialista en medicina familiar y comunitaria | Especialista en medicina familiar y comunitaria | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| France | Diplômes d’études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d’Etat de docteur en médecine | Médecin qualifié en médecine générale | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| Hrvatska | Diploma o specijalističkom usavršavanju | specijalist obiteljske medicine | 2013 m. liepos 1 d. |
| Ireland | Certificate of specific qualifications in general medical practice | General medical practitioner | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| Italia | — | Attestato di formazione specifica in medicina generale |

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Profesinis vardas

Atskaitos data

België/Belgique/ Belgien

Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste

Huisarts/Médecin généraliste

1994 m. gruodžio 31 d.

България

Свидетелство за призната специалност по Обща медицина

Лекар-специалист по Обща медицина

2007 m. sausio 1 d.

Česká republika

Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství

Všeobecný praktický lékař

2004 m. gegužės 1 d.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin

Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

1994 m. gruodžio 31 d.

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

1994 m. gruodžio 31 d.

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Diplom peremeditsiini erialal

Perearst

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάς

Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

1994 m. gruodžio 31 d.

España

Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

1994 m. gruodžio 31 d.

France

Diplômes d’études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d’Etat de docteur en médecine

Médecin qualifié en médecine générale

1994 m. gruodžio 31 d.

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

specijalist obiteljske medicine

2013 m. liepos 1 d.

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

1994 m. gruodžio 31 d.

Italia

—

Attestato di formazione specifica in medicina generale

| — | Diploma di formazione specifica in medicina generale |
| --- | --- |

—

Diploma di formazione specifica in medicina generale

Medico di medicina generale

1994 m. gruodžio 31 d.

Κύπρος

Τίτλος Ειδικότητας Γενικής Ιατρικής

Ιατρός Γενικής Ιατρικής

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

Ģimenes ārsta sertifikāts

Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

| 1. | Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas |
| --- | --- |

1.

Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

Šeimos medicinos gydytojas

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Šeimos gydytojas

Luxembourg

Diplôme de formation spécifique en medicine générale

Médecin généraliste

1994 m. gruodžio 31 d.

Magyarország

Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

Háziorvostan szakorvosa

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Tabib tal-familja

Mediċina tal-familja

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Certificaat van inschrijving in een specialistenregister van huisartsen

Huisarts, Verpleeghuisarts en arts voor verstandelijk gehandicapte Registratie Commissie (HVRC)

1994 m. gruodžio 31 d.

Diploma geneeskundig specialist

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (78)

Österreich

Diplom über die besondere Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

1994 m. gruodžio 31 d.

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

Título de especialista em medicina geral e familiar

Especialista em medicina geral e familiar

1994 m. gruodžio 31 d.

România

Certificat de medic specialist medicină de familie

Medic specialist medicină de familie

2007 m. sausio 1 d.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz družinske medicine

Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

Diplom o špecializácii v odbore „všeobecné lekárstvo“

Všeobecný lekár

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

Todistus yleislääketieteen erityiskoulutuksesta/Bevis om särskild allmänläkarutbildning

Yleislääketieteen erityiskoulutuksen suorittanut laillistettu lääkäri/Legitimerad läkare som har fullgjort särskild allmänläkarutbildning

1994 m. sausio 1 d.

Sverige

Bevis om specialistkompetens i allmänmedicin

Specialist i allmänmedicin

1994 m. gruodžio 31 d.

United Kingdom

Certificate of completion of training

General practitioner

1994 m. gruodžio 31 d.

| 2. | 5.2.2 punktas pakeičiamas taip:
  „5.2.2.   Bendrosios praktikos slaugytojų formalios kvalifikacijos įrodymai










  Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija | Profesinis vardas | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d’infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin) |

2.

5.2.2 punktas pakeičiamas taip:

„5.2.2.   Bendrosios praktikos slaugytojų formalios kvalifikacijos įrodymai

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija

Profesinis vardas

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d’infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e)

1979 m. birželio 29 d.

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster)

| — | Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d’infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d’infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d’hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d’hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Бакалавър“ с професионална квалификация „Медицинска сестра“

Университет

Медицинска сестра

2007 m. sausio 1 d.

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecná sestra |
| --- | --- |

—

Všeobecná sestra

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecný ošetřovatel |
| --- | --- |

—

Všeobecný ošetřovatel

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i sygepleje

Professionshøjskole

Sygeplejerske

1979 m. birželio 29 d.

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

Gesundheits- und Krankenpflegerin/Gesundheits- und Krankenpfleger

1979 m. birželio 29 d.

Eesti

| 1. | Diplom õe erialal |
| --- | --- |

1.

Diplom õe erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool
  Tartu Meditsiinikool
  Kohtla-Järve Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

Tartu Meditsiinikool

Kohtla-Järve Meditsiinikool

õde

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Õe põhikoolituse diplom |
| --- | --- |

2.

Õe põhikoolituse diplom

| 2. | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

2.

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| 3. | Õe põhiõpe diplom |
| --- | --- |

3.

Õe põhiõpe diplom

| 3. | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

3.

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών

| 1. | Πανεπιστήμιο Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

1981 m. sausio 1 d.

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

| 3. | Υπουργείο Εθνικής Άμυνας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Εθνικής Άμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 7. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου

| 7. | Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου

España

Título de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

Enfermero/a diplomado/a

1986 m. sausio 1 d.

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Titulo de Graduado/a en Enfermería

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Graduado/a en Enfermería

1986 m. sausio 1 d.

France

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier(ère)

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99–1147 du 29 décembre 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99–1147 du 29 décembre 1999

Le ministère de la santé

Infirmier(ère)

1979 m. birželio 29 d.

Hrvatska

| 1. | Svjedodžba „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“ |
| --- | --- |

1.

Svjedodžba „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“

| 1. | Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“ |
| --- | --- |

1.

Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“

| 1. | medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege |
| --- | --- |

1.

medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege

2013 m. liepos 1 d.

| 2. | Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva“ |
| --- | --- |

2.

Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva“

| 2. | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Veleučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

2.

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Veleučilišta u Republici Hrvatskoj

| 2. | prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva |
| --- | --- |

2.

prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva

Ireland

| 1. | Certificate of Registered General Nurse (79) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered General Nurse (79)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012] |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012]

Registered General Nurse (RGN)

1979 m. birželio 29 d.

| 2. | B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (80) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (80)

| 2. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002] |
| --- | --- |

2.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002]

| 3. | B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (80) |
| --- | --- |

3.

B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (80)

| 3. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006] |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006]

Italia

| 1. | Diploma di infermiere professionale (82) |
| --- | --- |

1.

Diploma di infermiere professionale (82)

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato (82) |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato (82)

| 1. | Infermiere professionale (82) |
| --- | --- |

1.

Infermiere professionale (82)

1979 m. birželio 29 d.

| 2. | Diploma di laurea in infermieristica (83) |
| --- | --- |

2.

Diploma di laurea in infermieristica (83)

| 2. | Università (83) |
| --- | --- |

2.

Università (83)

| 2. | Infermiere (83) |
| --- | --- |

2.

Infermiere (83)

Κΰπρος

Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

2004 m. gegužės 1 d.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικού Πανεπιστημίου Κύπρου

Τεχνολογικό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Νοσηλευτής(τρια) Γενικής Νοσηλευτικής

Πτυχίο Νοσηλευτικής Ευρωπαϊκού Πανεπιστημίου Κύπρου

Ευρωπαϊκό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Λευκωσίας – BSc in Nursing

Πανεπιστήμιο Λευκωσίας University of Nicosia

Πτυχίο Γενικής Νοσηλευτικής

Σχολή Επιστημών Υγείας, Πανεπιστήμιο Frederick

Latvija

| 1. | Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu |
| --- | --- |

1.

Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

| 1. | Māsu skolas |
| --- | --- |

1.

Māsu skolas

Māsa

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Māsas diploms |
| --- | --- |

2.

Māsas diploms

| 2. | Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu |
| --- | --- |

2.

Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Bendrosios praktikos slaugytojas

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

3.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 3. | Universitetas |
| --- | --- |

3.

Universitetas

| 4. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 4. | Kolegija |
| --- | --- |

4.

Kolegija

Luxembourg

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier

Ministère de l’éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

1979 m. birželio 29 d.

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier hospitalier gradué

Magyarország

| 1. | Ápoló bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Ápoló bizonyítvány

| 1. | Szakképző iskola |
| --- | --- |

1.

Szakképző iskola

Ápoló

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Ápoló oklevél |
| --- | --- |

2.

Ápoló oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

| 3. | Okleveles ápoló oklevél |
| --- | --- |

3.

Okleveles ápoló oklevél

| 3. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

3.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

Universita „ta’ Malta“

Infermier Registrat tal-Ewwel Livell

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

| 1. | Diploma’s verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma’s verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

Verpleegkundige

1979 m. birželio 29 d.

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4

| 4. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

| — | Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester

1994 m. sausio 1 d.

| 2. | Diplom als „Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger“ |
| --- | --- |

2.

Diplom als „Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger“

| 2. | Allgemeine Krankenpflegeschule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflegeschule

| — | Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger

| 3. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Gesundheits- und Krankenpflege“ |
| --- | --- |

3.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Gesundheits- und Krankenpflege“

| 3. | Fachhochschulrat/Fachhochschule |
| --- | --- |

3.

Fachhochschulrat/Fachhochschule

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem „magister pielęgniarstwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem „magister pielęgniarstwa“

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze

Pielegniarka

2004 m. gegužės 1 d.

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem „licencjat pielęgniarstwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem „licencjat pielęgniarstwa“

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfermagem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfermagem geral

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1986 m. sausio 1 d.

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

România

| 1. | Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată |
| --- | --- |

1.

Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată

| 1. | Universităţi |
| --- | --- |

1.

Universităţi

Asistent medical generalist

2007 m. sausio 1 d.

| 2. | Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată |
| --- | --- |

2.

Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată

| 2. | Universităţi |
| --- | --- |

2.

Universităţi

| 3. | Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist) |
| --- | --- |

3.

Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist)

| 3. | Ministerul Educaţiei Naționale |
| --- | --- |

3.

Ministerul Educaţiei Naționale

| 4. | Certificat de calificare nivel 5 |
| --- | --- |

4.

Certificat de calificare nivel 5

| 5. | Certificat de calificare profesională nivel 5 |
| --- | --- |

5.

Certificat de calificare profesională nivel 5

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik“

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

Diplomirana medicinska sestra/Diplomirani zdravstvenik

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Slovensko

| 1. | DIPLOM ošetrovateľstvo „magister“ („Mgr.“) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM ošetrovateľstvo „magister“ („Mgr.“)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Sestra

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | DIPLOM ošetrovateľstvo „bakalár“ („Bc.“) |
| --- | --- |

2.

DIPLOM ošetrovateľstvo „bakalár“ („Bc.“)

| 2. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola/Univerzita

| 3. | DIPLOM diplomovaná všeobecná sestra |
| --- | --- |

3.

DIPLOM diplomovaná všeobecná sestra

| 3. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

3.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/
  Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/

Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja/Sjukskötare

1994 m. sausio 1 d.

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies as attesting to the completion of training required for general nurses by Article 31 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Nurse – Adult in its register (81)

Education institutions approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies

Registered Nurse – Adult

1979 m. birželio 29 d.

| 3. | 5.3.2 ir 5.3.3 punktai pakeičiami taip:
  „5.3.2.   Gydytojų odontologų formalios kvalifikacijos įrodymai











  Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija | Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikacijos įrodymu | Profesinis vardas | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten/Les universités |

3.

5.3.2 ir 5.3.3 punktai pakeičiami taip:

„5.3.2.   Gydytojų odontologų formalios kvalifikacijos įrodymai

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija

Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikacijos įrodymu

Profesinis vardas

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten/Les universités

Licentiaat in de tandheelkunde/Licencié en science dentaire

1980 m. sausio 28 d.

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Магистър“ по „Дентална медицина“ с професионална квалификация „Магистър-лекар по дентална медицина“

Университет

Лекар по дентална медицина

2007 m. sausio 1 d.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor zubního lékařství, MDDr.)

Lékařská fakulta univerzity v České republice

Zubní lékař

2004 m. gegužės 1 d.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i odontologi (cand.odont.)

Universitet

Styrelsen for Patientsikkerhed

| 1. | Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

1.

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

| 2. | Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge |
| --- | --- |

2.

Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge

Tandlæge

1980 m. sausio 28 d.

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

1980 m. sausio 28 d.

Eesti

Hambaarstikraad Degree in Dentistry (DD)

Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

Hambaarst

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάς

Πτυχίο Οδοντιατρικής

Πανεπιστήμιο

Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

1981 m. sausio 1 d.

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una universidad

Licenciado en Odontología

1986 m. sausio 1 d.

Título de Graduado/a en Odontología

El rector de una Universidad

Graduado/a en Odontología

1986 m. sausio 1 d.

France

Diplôme d’Etat de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

1980 m. sausio 28 d.

Hrvatska

Diploma „doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine“

Fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

2013 m. liepos 1 d.

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

1980 m. sausio 28 d.

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all’esercizio della professione di odontoiatra

Odontoiatra

1980 m. sausio 28 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

Οδοντίατρος

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

Zobārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

Sertifikāts – kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

Zobārsts

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

Gydytojas odontologas

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d’Etat de docteur en médecine dentaire

Jury d’examen d’Etat

Médecin-dentiste

1980 m. sausio 28 d.

Magyarország

Okleveles fogorvos doktor oklevél (doctor medicinae dentariae, dr. med. dent)

Egyetem

Fogorvos

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Lawrja fil- Kirurġija Dentali

Universita` ta Malta

Kirurgu Dentali

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

1980 m. sausio 28 d.

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades „Doktor der Zahnheilkunde“

| — | Medizinische Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Universität

Zahnarzt

1994 m. sausio 1 d.

| — | Medizinische Fakultät der Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Fakultät der Universität

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarsko-dentystycznym lekarskim z tytułem „lekarz dentysta“

Szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarsko – Dentystycznego Egzaminu Państwowego (84)
   (86)/Świadectwo złożenia Lekarsko-Dentystycznego Egzaminu Końcowego (85)
   (86)

Lekarz dentysta

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1986 m. sausio 1 d.

| — | Mestrado integrado em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Mestrado integrado em medicina dentária

2006 m. kovo 24 d.

România

Diplomă de licenţă de medic dentist

| — | Universităţi |
| --- | --- |

—

Universităţi

Medic dentist

2003 m. spalio 1 d.

Diploma de licență și master (87)

| — | Ministerul Educației Naționale (87) |
| --- | --- |

—

Ministerul Educației Naționale (87)

Doctor-medic stomatology (88)

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine“

| — | Univerza |
| --- | --- |

—

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

Doktor dentalne medicine/Doktorica dentalne medicine

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

DIPLOM zubné lekárstvo doktor zubného lekárstva („MDDr.“)

Univerzita

Zubný lekár

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston päätös käytännön palvelun hyväksymisestä/Beslut av Tillstånds- och tillsynsverket för social- och hälsovården om godkännande av prakisk tjänstgöring

Hammaslääkäri/Tandläkare

1994 m. sausio 1 d.

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Itä-Suomen yliopisto |
| --- | --- |

—

Itä-Suomen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Sverige

Tandläkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som tandläkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Tandläkare

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

1980 m. sausio 28 d.

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

5.3.3.   Gydytojų odontologų specialistų formalios kvalifikacijos įrodymai

| Burnos chirurgija |
| --- |
| Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija | Atskaitos data |
| België/Belgique/Belgien | | | |
| България | Свидетелство за призната специалност по „Орална хирургия“ | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 2007 m. sausio 1 d. |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Burnos chirurgija

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

България

Свидетелство за призната специалност по „Орална хирургия“

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

2007 m. sausio 1 d.

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

2007 m. liepos 19 d.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i tand-, mund- og kæbekirurgi

Sundhedsstyrelsen

Styrelsen for Patientsikkerhed

1980 m. sausio 28 d.

Deutschland

Fachzahnärztliche

Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

1980 m. sausio 28 d.

Eesti

Ελλάς

Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Γναθοχειρουργικής (up to 31.12.2002)

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| — | Νομαρχία |
| --- | --- |

—

Νομαρχία

2003 m. sausio 1 d.

España

France

Diplôme d’études spécialisées de chirurgie orale

Universités

2011 m. kovo 31 d.

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

1980 m. sausio 28 d.

Italia

Diploma di specialista in Chirurgia Orale

Università

2005 m. gegužės 21 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija)

Universitetas

2004 m. gegužės 1 d.

Luxembourg

Magyarország

Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Ċertifikat ta’ speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

Kumitat ta’ Approvazzjoni dwar Speċjalisti

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

1980 m. sausio 28 d.

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

Centrum Egzaminów Medycznych

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

Título de Especialista em Cirurgia Oral

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

2008 m. birželio 4 d.

România

Certificatul de specialist în Chirurgie dento-alveolară

Ministerul Sănătăţii

2008 m. gruodžio 17 d.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore maxilofaciálna chirurgia

| — | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

—

Slovenská zdravotnícka univerzita

| — | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

—

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

2008 m. gruodžio 17 d.

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu-ja leukakirurgia/Specialtandläkarexamen, oral och maxillofacial kirurgi

Yliopisto

1994 m. sausio 1 d.

Sverige

Bevis om specialistkompetens i oral kirurgi

Socialstyrelsen

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

1980 m. sausio 28 d.

| Ortodontologija |
| --- |
| Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija | Atskaitos data |
| België/Belgique/Belgien | Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie | Ministre de la Santé publique/Minister bevoegd voor Volksgezondheid | 2005 m. sausio 27 d. |
| България | Свидетелство за призната специалност по „Ортодонтия“ | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 2007 m. sausio 1 d. |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Ortodontologija

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie

Ministre de la Santé publique/Minister bevoegd voor Volksgezondheid

2005 m. sausio 27 d.

България

Свидетелство за призната специалност по „Ортодонтия“

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

2007 m. sausio 1 d.

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

2007 m. liepos 19 d.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

Styrelsen for Patientsikkerhed

1980 m. sausio 28 d.

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie

Landeszahnärztekammer

1980 m. sausio 28 d.

Eesti

Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

Ortodontia residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Tartu Ülikool

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάς

Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Ορθοδοντικής

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| — | Νομαρχία |
| --- | --- |

—

Νομαρχία

1981 m. sausio 1 d.

España

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l’Ordre des chirurgiens dentistes

1980 m. sausio 28 d.

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

1980 m. sausio 28 d.

Italia

Diploma di specialista in Ortognatodonzia

Università

2005 m. gegužės 21 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

„Sertifikāts“– kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

Latvijas Ārstu biedrība

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

2004 m. gegužės 1 d.

Luxembourg

Magyarország

Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Ċertifikat ta’ speċjalista dentali fl-Ortodonzja

Kumitat ta’ Approvazzjoni dwar Speċjalisti

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

1980 m. sausio 28 d.

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

Centrum Egzaminów Medycznych

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

Título de Especialista em Ortodontia

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

2008 m. birželio 4 d.

România

Certificatul de specialist în Ortodonţie şi Ortopedie dento-facială

Ministerul Sănătăţii

2008 m. gruodžio 17 d.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore čeľustná ortopédia

Slovenská zdravotnícka univerzita

2008 m. gruodžio 17 d.

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/Specialtand-läkarexamen, tandreglering

Yliopisto

1994 m. sausio 1 d.

Sverige

Bevis om specialistkompetens i ortodonti

Socialstyrelsen

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

1980 m. sausio 28 d.“

| 4. | 5.4.2 punktas pakeičiamas taip:
  „5.4.2.   Veterinarijos gydytojų formalios kvalifikacijos įrodymai










  Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija | Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikacijos įrodymu | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten/Les universités |

4.

5.4.2 punktas pakeičiamas taip:

„5.4.2.   Veterinarijos gydytojų formalios kvalifikacijos įrodymai

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija

Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikacijos įrodymu

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

1980 m. gruodžio 21 d.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна

| — | Лесотехнически университет София Факултет Ветеринарна медицина |
| --- | --- |

—

Лесотехнически университет София Факултет Ветеринарна медицина

2007 m. sausio 1 d.

степен магистър по специалност Ветеринарна медицина с професионална квалификация Ветеринарен лекар

| — | Тракийски университет Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет |
| --- | --- |

—

Тракийски университет Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет

Česká republika

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

Veterinární fakulta univerzity v České republice

2004 m. gegužės 1 d.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i veterinærmedicin (cand.med.vet.)

Københavns Universitet

1980 m. gruodžio 21 d.

Deutschland

| — | Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

1980 m. gruodžio 21 d.

| — | Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

2006 m. sausio 1 d.

Eesti

Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

Eesti Põllumajandusülikool

2004 m. gegužės 1 d.

Loomaarstikraad Degree in Veterinary Medicine (DVM)

Eesti Maaülikool

Ελλάς

Πτυχίο Κτηνιατρικής

| 1. | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης |
| --- | --- |

1.

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης

| 2. | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας |
| --- | --- |

2.

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας

1981 m. sausio 1 d.

España

Título de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1986 m. sausio 1 d.

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Título de Graduado/a en Veterinaria

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1986 m. sausio 1 d.

France

Diplôme d’Etat de docteur vétérinaire

| — | L’Institut d’enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l’environnement (Vet Agro Sup); |
| --- | --- |

—

L’Institut d’enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l’environnement (Vet Agro Sup);

| — | L’Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l’alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS); |
| --- | --- |

—

L’Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l’alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS);

| — | L’Ecole nationale vétérinaire d’Alfort; |
| --- | --- |

—

L’Ecole nationale vétérinaire d’Alfort;

| — | L’Ecole nationale vétérinaire de Toulouse. |
| --- | --- |

—

L’Ecole nationale vétérinaire de Toulouse.

1980 m. gruodžio 21 d.

Hrvatska

Diploma „doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine“

Veterinarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

2013 m. liepos 1 d.

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

1980 m. gruodžio 21 d.

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all’esercizio della medicina veterinaria

1985 m. sausio 1 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Κτηνιάτρου

Κτηνιατρικό Συμβούλιο

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

Veterinārārsta diploms

Latvijas Lauksaimniecības Universitāte

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM)) |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

| 1. | Lietuvos Veterinarijos Akademija |
| --- | --- |

1.

Lietuvos Veterinarijos Akademija

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija)

| 2. | Lietuvos sveikatos mokslų universitetas |
| --- | --- |

2.

Lietuvos sveikatos mokslų universitetas

Luxembourg

Diplôme d’Etat de docteur en médecine vétérinaire

Jury d’examen d’Etat

1980 m. gruodžio 21 d.

Magyarország

Okleveles állatorvos doktor oklevél (dr. vet)

Felsőoktatási intézmény

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Liċenzja ta’ Kirurgu Veterinarju

Kunsill tal-Kirurġi Veterinarji

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig/veeartsenijkundig examen

1980 m. gruodžio 21 d.

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

1994 m. sausio 1 d.

Polska

Dyplom lekarza weterynarii

| 1. | Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie |
| --- | --- |

1.

Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Akademia Rolnicza we Wrocławiu (89) |
| --- | --- |

2.

Akademia Rolnicza we Wrocławiu (89)

| 3. | Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (90) |
| --- | --- |

3.

Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (90)

| 4. | Akademia Rolnicza w Lublinie (91) |
| --- | --- |

4.

Akademia Rolnicza w Lublinie (91)

| 5. | Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (92) |
| --- | --- |

5.

Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (92)

| 6. | Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie |
| --- | --- |

6.

Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

| 7. | Uniwersytet Przyrodniczy w Poznaniu (94) |
| --- | --- |

7.

Uniwersytet Przyrodniczy w Poznaniu (94)

| 8. | Uniwersytet Rolniczy im. Hugona Kołłątaja w Krakowie oraz Uniwersytet Jagielloński w Krakowie (95) |
| --- | --- |

8.

Uniwersytet Rolniczy im. Hugona Kołłątaja w Krakowie oraz Uniwersytet Jagielloński w Krakowie (95)

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

| — | Carta de mestrado integrado em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de mestrado integrado em medicina veterinária

Universidade

1986 m. sausio 1 d.

România

Diplomă de licenţă de doctor medic veterinar

Universităţi

Ministerul Educatiei Nationale (93)

2007 m. sausio 1 d.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine“

Univerza

Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „doktor veterinárskeho lekárstva“ („MVDr.“)

Univerzita

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

Yliopisto

1994 m. sausio 1 d.

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 1. | University of Bristol |
| --- | --- |

1.

University of Bristol

1980 m. gruodžio 21 d.

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 2. | University of Liverpool |
| --- | --- |

2.

University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB)

| 3. | University of Cambridge |
| --- | --- |

3.

University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 4. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

4.

University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS)

| 5. | University of Glasgow |
| --- | --- |

5.

University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

| 6. | University of London |
| --- | --- |

6.

University of London

| 7. | Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.)

| 7. | University of Nottingham |
| --- | --- |

7.

University of Nottingham

| 5. | 5.5.2 punktas pakeičiamas taip:
  „5.5.2   Akušerių formalios kvalifikacijos įrodymai










  Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija | Profesinis vardas | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van vroedvrouw/Diplôme d’accoucheuse | — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement |

5.

5.5.2 punktas pakeičiamas taip:

„5.5.2   Akušerių formalios kvalifikacijos įrodymai

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija

Profesinis vardas

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Diploma van vroedvrouw/Diplôme d’accoucheuse

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

Vroedvrouw/

Accoucheuse

1983 m. sausio 23 d.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Бакалавър“ с професионална квалификация „Акушерка“

Университет

Акушеркa

2007 m. sausio 1 d.

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

Porodní asistentka/porodní asistent

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 2. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| 3. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.) |
| --- | --- |

3.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

| 3. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

3.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i jordemoderkundskab

Professionshøjskole

Jordemoder

1983 m. sausio 23 d.

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

1983 m. sausio 23 d.

Eesti

Diplom ämmaemanda erialal

| — | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tallinna Meditsiinikool

Ämmaemand

2004 m. gegužės 1 d.

| — | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tartu Meditsiinikool

Ämmaemanda diplom

| — | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| — | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

| — | Μαία |
| --- | --- |

—

Μαία

1983 m. sausio 23 d.

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| — | Μαιευτής |
| --- | --- |

—

Μαιευτής

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

1986 m. sausio 1 d.

| — | Título de asistente obstétrico (matrona) |
| --- | --- |

—

Título de asistente obstétrico (matrona)

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

| — | Título de enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de enfermería obstétrica-ginecológica

France

Diplôme de sage-femme

L’Etat

Sage-femme

1983 m. sausio 23 d.

Hrvatska

Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) primaljstva/sveučilišna prvostupnica (baccalaurea) primaljstva“

| — | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Prvostupnik (baccalaureus) Primaljstva/Prvostupnica (baccalaurea) primaljstva

2013 m. liepos 1 d.

| — | Sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj

Ireland

| 1. | Certificate in Midwifery (96) |
| --- | --- |

1.

Certificate in Midwifery (96)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012]. |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012].

Registered Midwife (RM)

1983 m. sausio 23 d.

| 2. | B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (97) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (97)

| 2. | A third-level Institution delivering a Midwifery education programme approved by the NMBI |
| --- | --- |

2.

A third-level Institution delivering a Midwifery education programme approved by the NMBI

| 3. | Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (97) |
| --- | --- |

3.

Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (97)

| 3. | Third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI

Italia

| 1. | Diploma d’ostetrica (99) |
| --- | --- |

1.

Diploma d’ostetrica (99)

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato (99) |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato (99)

Ostetrica (99)

1983 m. sausio 23 d.

| 2. | Laurea in ostetricia (100) |
| --- | --- |

2.

Laurea in ostetricia (100)

| 2. | Università (100) |
| --- | --- |

2.

Università (100)

Κύπρος

Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένη Μαία

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

Māsu skolas

Vecmāte

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Akušeris

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

3.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

| 3. | Kolegija |
| --- | --- |

3.

Kolegija

| 4. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 4. | Universitetas |
| --- | --- |

4.

Universitetas

| 5. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

5.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 5. | Kolegija |
| --- | --- |

5.

Kolegija

| 6. | Profesinio bakalauro diplomas (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

6.

Profesinio bakalauro diplomas (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija)

| 6. | Kolegija |
| --- | --- |

6.

Kolegija

Luxembourg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l’éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

1983 m. sausio 23 d.

Magyarország

| 1. | Szülésznő bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Szülésznő bizonyítvány

| 1. | Iskola/főiskola |
| --- | --- |

1.

Iskola/főiskola

Szülésznő

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Szülésznő oklevél |
| --- | --- |

2.

Szülésznő oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl- Istudji tal-Qwiebel

Universita` ta’ Malta

Qabla

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidings-instellingen

Verloskundige

1983 m. sausio 23 d.

Österreich

| 1. | Hebammen-Diplom |
| --- | --- |

1.

Hebammen-Diplom

| 1. | — | Hebammenakademie |
| --- | --- | --- |

1.

—

Hebammenakademie

| — | Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1994 m. sausio 1 d.

| 2. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Hebamme“ |
| --- | --- |

2.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Hebamme“

| 2. | Fachhochschulrat |
| --- | --- |

2.

Fachhochschulrat

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem „magister położnictwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem „magister położnictwa“

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem „licencjat położnictwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem „licencjat położnictwa“

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze (Higher education institution recognised by the competent authorities)

Położna

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 1. | Ecolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Ecolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1986 m. sausio 1 d.

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

România

Diplomă de licenţă de moaşă

Universităţi

Moaşă

2007 m. sausio 1 d.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „diplomirana babica/diplomirani babičar“

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

diplomirana babica/diplomirani babičar

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

| 1. | DIPLOM pôrodná asistencia „bakalár“ („Bc.“) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM pôrodná asistencia „bakalár“ („Bc.“)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Pôrodná asistentka

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | DIPLOM diplomovaná pôrodná asistentka |
| --- | --- |

2.

DIPLOM diplomovaná pôrodná asistentka

| 2. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

2.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen

| 1. | Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter

Kätilö/Barnmorska

1994 m. sausio 1 d.

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies as attesting to the completion of training as required for midwives by Article 40 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Midwife in its register (98)

Education institution approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies

Registered Midwife

1983 m. sausio 23 d.

| 6. | 5.6.2 punktas pakeičiamas taip:
  „5.6.2.   Vaistininkų formalios kvalifikacijos įrodymai










  Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija | Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikacijos įrodymu | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/Les universities |

6.

5.6.2 punktas pakeičiamas taip:

„5.6.2.   Vaistininkų formalios kvalifikacijos įrodymai

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija

Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikacijos įrodymu

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/Les universities

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

1987 m. spalio 1 d.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Магистър“ по „Фармация“ с професионална квалификация „Магистър-фармацевт“

Университет

2007 m. sausio 1 d.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

2004 m. gegužės 1 d.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Det Farmaceutiske Fakultet, Københavns Universitet

1987 m. spalio 1 d.

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Syddansk Universitet

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1987 m. spalio 1 d.

Eesti

Diplom proviisori õppekava läbimisest

Farmaatsiamagister Master of Science in Pharmacy (MSc)

Tartu Ülikool

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάς

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

| — | Περιφέρεια – Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια – Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1987 m. spalio 1 d.

España

Título de Licenciado en Farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1987 m. spalio 1 d.

| — | El rector de una universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una universidad

Título de Graduado/a en Farmacia

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1986 m. sausio 1 d.

France

| — | Diplôme d’Etat de pharmacien |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat de pharmacien

| — | Diplôme d’Etat de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat de docteur en pharmacie

Universités

1987 m. spalio 1 d.

Hrvatska

Diploma „magistar farmacije/magistra farmacije“

| — | Farmaceutsko-biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu |
| --- | --- |

—

Farmaceutsko-biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

| — | Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu

| — | Kemijsko-tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Kemijsko-tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu

2013 m. liepos 1 d.

Ireland

| 1. | Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (101)

  Certificate of Registration as a Pharmacist (101) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (101)

Certificate of Registration as a Pharmacist (101)

| 1. | Cumann Cógaiseoirí na hEireann
  (Pharmaceutical Society of Ireland) |
| --- | --- |

1.

Cumann Cógaiseoirí na hEireann

(Pharmaceutical Society of Ireland)

1987 m. spalio 1 d.

| 2. | A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (102) |
| --- | --- |

2.

A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (102)

| 2. | Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland |
| --- | --- |

2.

Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland

| 2. | Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as a pharmacist |
| --- | --- |

2.

Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as a pharmacist

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all’esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1993 m. lapkričio 1 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

Συμβούλιο Φαρμακευτικής

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

Farmaceita diploms

Universitātes tipa augstskola

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

| 2. | Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija)

Universitetas

2004 m. gegužės 1 d.

Luxembourg

Diplôme d’Etat de pharmacien

Jury d’examen d’Etat + visa du ministre de l’éducation nationale

1987 m. spalio 1 d.

Magyarország

Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, abbrev: mag. Pharm)

Egyetem

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Lawrja fil-farmaċija

Universita` ta’ Malta

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

Faculteit Farmacie

1987 m. spalio 1 d.

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Österreichische Apothekerkammer

1994 m. spalio 1 d.

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

| — | Licenciatura em Farmácia |
| --- | --- |

—

Licenciatura em Farmácia

| — | Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Instituição de Ensino Superior Universitário

1987 m. spalio 1 d.

Mestrado Integrado em Ciências Farmacêuticas

2007 m. sausio 1 d.

România

Diplomă de licenţă de farmacist

Diploma de licență și master (105)

Universităţi

Ministerul Educației Nationale

2007 m. sausio 1 d.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv „magister farmacije/magistra farmacije“

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

DIPLOM farmácia magister („Mgr.“)

Univerzita

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

Proviisorin tutkinto/Provisorexamen

Yliopisto

1994 m. spalio 1 d.

Sverige

Apotekarexamen

Universitet och högskolor

1994 m. spalio 1 d.

United Kingdom

| 1. | Certificate of Registered Pharmacist (103) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmacist (103)

1987 m. spalio 1 d.

| 2. | A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (104) |
| --- | --- |

2.

A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (104)

Universities delivering pharmacy degrees approved by the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland

Notification from the General Pharmaceutical Council or Pharmaceutical Society of Northern Ireland confirming successful completion of the approved pharmacy degree, 12 months practical training and a pass of the registration assessment.

| 7. | 5.7.1 punktas pakeičiamas taip:
  „5.7.1.   Laikantis 46 straipsnio pripažinti architektų formalios kvalifikacijos įrodymai











  Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija | Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikacijos įrodymu | Atskaitos akademiniai metai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

7.

5.7.1 punktas pakeičiamas taip:

„5.7.1.   Laikantis 46 straipsnio pripažinti architektų formalios kvalifikacijos įrodymai

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija

Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikacijos įrodymu

Atskaitos akademiniai metai

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d’architecture |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d’architecture

Certificat de stage délivré par l’Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

1988–1989 m.

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d’architecture |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d’architecture

| 3. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

3.

Architect/Architecte

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d’architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d’architecture de Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc

| 6. | Burgerlijke ingenieur-architect/Ingénieur Civil Architecte |
| --- | --- |

6.

Burgerlijke ingenieur-architect/Ingénieur Civil Architecte

| 6. | — | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- | --- |

6.

—

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités

| — | „Faculté Polytechnique“ van Mons |
| --- | --- |

—

„Faculté Polytechnique“ van Mons

| 7. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

7.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 7. | K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

7.

K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen

2004–2005 m.

| 8. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

8.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 8. | Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

8.

Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen

2004–2005 m.

| 9. | Master Ingénieur Civil Architecte, à finalité spécialisée |
| --- | --- |

9.

Master Ingénieur Civil Architecte, à finalité spécialisée

| 9. | Faculté Polytechnique de Mons |
| --- | --- |

9.

Faculté Polytechnique de Mons

2008–2009 m.

България

Магистър-Специалност aрхитектура

| — | Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет

Свидетелство, издадено от компетентната Камара на архитектите, удостоверяващо изпълнението на предпоставките, необходими за регистрация като архитект с пълна проектантска правоспособност в регистъра на архитектите

2010–2011 m.

| — | Варненски свободен университет „Черноризец Храбър“, Варна, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Варненски свободен университет „Черноризец Храбър“, Варна, Архитектурен факултет

2007–2008 m.

| — | Висше строително училище „Любен Каравелов“, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Висше строително училище „Любен Каравелов“, Архитектурен факултет

2009–2010 m.

Česká republika

Architektura a urbanismus

| — | Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze |
| --- | --- |

—

Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze

Osvědčení o splnění kvalifikačních požadavků pro samostatný výkon profese architekta vydané Českou komorou architektů

2007–2008 m.

| — | Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury |
| --- | --- |

—

Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury

Inženýr architekt (Ing.Arch.)

| — | Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury

Magistr umění v oboru architektura (MgA.)

| — | Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze |
| --- | --- |

—

Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze

Magistr umění v oboru Architektonická tvorba, MgA

| — | Akademie výtvarných umění v Praze |
| --- | --- |

—

Akademie výtvarných umění v Praze

2007–2008 m.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i arkitektur (cand.arch.)

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

1988–1989 m.

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

Deutschland

Diplom-Ingenieur,

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

Bescheinigung einer zuständigen Architektenkammer über die Erfüllung der Qualifikationsvoraussetzungen im Hinblick auf eine Eintragung in die Architektenliste

1988–1989 m.

Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Master of Arts – M.A.

| — | Hochschule Bremen – University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt – School of Architecture Bremen |
| --- | --- |

—

Hochschule Bremen – University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt – School of Architecture Bremen

2003–2004 m.

| — | Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster School of Architecture |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster School of Architecture

2000–2001 m.

| — | Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur

2005–2006 m.

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010–2011 m.

| — | Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur

2007–2008 m.

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009–2010 m.

| — | Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen „seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg“ |
| --- | --- |

—

Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen „seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg“

2009–2010 m.

| — | Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen

2004–2005 m.

| — | Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur

2005–2006 m.

| — | Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences

2006–2007 m.

| — | Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences

2005–2006 m.

| — | Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen

2004–2005 m.

| — | Hochschule München/Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule München/Fakultät für Architektur

2005–2006 m.

| — | Hochschule für Technik Stuttgart, Fakultät Architektur und Gestaltung |
| --- | --- |

—

Hochschule für Technik Stuttgart, Fakultät Architektur und Gestaltung

2005–2006 m.

| — | SRH Hochschule Heidelberg |
| --- | --- |

—

SRH Hochschule Heidelberg

2013–2014 m.

| — | Staatliche Akademie der Bildenden Künste Stuttgart, Fachbereich Architektur |
| --- | --- |

—

Staatliche Akademie der Bildenden Künste Stuttgart, Fachbereich Architektur

2006–2007 m.

| — | Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG) |
| --- | --- |

—

Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG)

2014–2015 m.

Master of Arts (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Architektur)

Hochschule Trier Fachbereich Gestaltung – Fachrichtung Architektur

2007–2008 m.

Master of Engineering (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Engineering)

Technische Hochschule Mittelhessen (University of Applied Sciences) Fachbereich Bauwesen

2010–2011 m.

Bachelor of Arts – B.A.

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010–2011 m.

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009–2010 m.

| — | Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn |
| --- | --- |

—

Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn

2007–2008 m.

| — | Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG) |
| --- | --- |

—

Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG)

2014–2015 m.

Bachelor of Sciences (B.Sc.)

Hochschule Bochum, Fachbereich Architektur

2003–2004 m.

| — | Universität Stuttgart, Fakultät 1: Architektur und Stadtplanung |
| --- | --- |

—

Universität Stuttgart, Fakultät 1: Architektur und Stadtplanung

2009–2010 m.

Master of Science

| — | Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft |
| --- | --- |

—

Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft

2011–2012 m.

| — | Fachhochschule Aachen, Fachbereich Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Aachen, Fachbereich Architektur

2009–2010 m.

Master of Science (M.Sc.) in Kombination mit dem Bachelor of Science (B.Sc.)

| — | Bauhaus-Universität Weimar |
| --- | --- |

—

Bauhaus-Universität Weimar

2005–2006 m.

| — | Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur

2008–2009 m.

| — | Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur und Urbanistik |
| --- | --- |

—

Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur und Urbanistik

2013–2014 m.

Eesti

Arhitektuurimagister

Eesti Kunstiakadeemia

2006–2007 m.

Ελλάς

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα – Μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988–1989 m.

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

| — | Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003–2004 m.

| — | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών

1999–2000 m.

| — | Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών |
| --- | --- |

—

Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών

1999–2000 m.

Πολυτεχνείο Κρήτης, Σχολή Αρχιτεκτόνων Μηχανικών

2004–2005 m.

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

1988–1989 m.

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid

| — | Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria |
| --- | --- |

—

Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona

| — | Universidad de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña

1991–1992 m.

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada. |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada.

1994–1995 m.

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

1997–1998 m.

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

1998–1999 m.

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona

1999–2000 m.

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada

| — | Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura) |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura)

| — | Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

2000–2001 m.

| — | Universidad San Pablo CEU |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU

2001–2002 m.

| — | Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas |
| --- | --- |

—

Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas

2002–2003 m.

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

2005–2006 m.

| — | Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior |
| --- | --- |

—

Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior

| — | Universidad Pontificia de Salamanca |
| --- | --- |

—

Universidad Pontificia de Salamanca

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2006–2007 m.

| — | IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2009–2010 m.

Título de Graduado/a en Arquitectura

| — | IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2008–2009 m.

| — | Universidad de Zaragoza. Escuela de Ingeniería y Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Zaragoza. Escuela de Ingeniería y Arquitectura

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

2009–2010 m.

| — | Universitat Internacional de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Internacional de Catalunya

| — | Universidad San Jorge (Zaragoza) |
| --- | --- |

—

Universidad San Jorge (Zaragoza)

| — | Universidad de Navarra |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra

| — | Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior |
| --- | --- |

—

Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior

| — | Universitat Ramon Llull, la Salle |
| --- | --- |

—

Universitat Ramon Llull, la Salle

| — | Universidad San Pablo CEU – Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU – Madrid

2010–2011 m.

| — | Universitat Politècnica de València |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de València

| — | Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

| — | Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad de Las Palmas de Gran Canaria. Escuela de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Las Palmas de Gran Canaria. Escuela de Arquitectura

| — | Universidad de Castilla La Mancha. Escuela de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Castilla La Mancha. Escuela de Arquitectura

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universitat Politècnica de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de Catalunya

Graduado en fundamentos de la arquitectura + Máster en Arquitectura

| — | Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid

2010–2011 m.

| — | Universidad Antonio de Nebrija |
| --- | --- |

—

Universidad Antonio de Nebrija

2011–2012 m.

| — | Universidad de Zaragoza, Escuela de Ingeniería y Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Zaragoza, Escuela de Ingeniería y Arquitectura

| — | Escuela Técnica Superior de Arquitectura – Universidad del Pais Vasco/Euskal Herriko Unibertsitatea |
| --- | --- |

—

Escuela Técnica Superior de Arquitectura – Universidad del Pais Vasco/Euskal Herriko Unibertsitatea

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universidad Politécnica de Valencia. Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Valencia. Escuela Técnica Superior de Arquitectura

2014–2015 m.

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

| — | Universidad de Alcalá de Henares. Escuela Politécnica de Alcalá de Henares |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares. Escuela Politécnica de Alcalá de Henares

2015–2016 m.

| — | Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

2016–2017 m.

| — | Universidad Europea de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Valencia

2013–2014 m.

| — | Universidad Europea de Canarias |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Canarias

2012–2013 m.

France

| 1. | Diplôme d’architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale. |
| --- | --- |

1.

Diplôme d’architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

| 1. | Le ministre chargé de l’architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l’architecture

1988–1989 m.

| 2. | Diplôme d’architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d’architecte ESA

| 2. | Ecole spéciale d’architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

Ecole spéciale d’architecture de Paris

| 3. | Diplôme d’architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d’architecte ENSAIS

| 3. | Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

| 4. | Diplôme d’Etat d’architecte (DEA) |
| --- | --- |

4.

Diplôme d’Etat d’architecte (DEA)

| 4. | Ecole Nationale Supérieure d’Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

4.

Ecole Nationale Supérieure d’Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Habilitation de l’architecte diplômé d’Etat à l’exercice de la maîtrise d’œuvre en son nom propre (HMONP) (Ministère chargé de l’architecture)

2005–2006 m.

| | Ecole Nationale Supérieure d’Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur |
| --- | --- |

Ecole Nationale Supérieure d’Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur

2005–2006 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004–2005 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Grenoble (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Grenoble (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004–2005 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004–2005 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004–2005 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004–2005 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005–2006 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004–2005 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Nancy (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Nancy (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004–2005 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005–2006 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Normandie (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Normandie (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004–2005 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005–2006 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006–2007 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005–2006 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004–2005 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004–2005 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005–2006 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Toulouse (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Toulouse (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004–2005 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Versailles (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Versailles (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004–2005 m.

Diplôme d’Etat d’architecte (DEA), dans le cadre de la formation professionnelle continue

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006–2007 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006–2007 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006–2007 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006–2007 m.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006–2007 m.

| 5. | Diplôme d’études de l’école spéciale d’architecture Grade 2 équivalent au diplôme d’Etat d’architecte |
| --- | --- |

5.

Diplôme d’études de l’école spéciale d’architecture Grade 2 équivalent au diplôme d’Etat d’architecte

| 5. | Ecole spéciale d’architecture (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

5.

Ecole spéciale d’architecture (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Diplôme d’architecte de l’ESA habilitant à exercer la maitrise d’œuvre en son nom propre, équivalent à l’habilitation de l’architecte diplômé d’Etat à l’exercice de la maîtrise d’œuvre en son nom propre, reconnu par le Ministère chargé de l’architecture

2006–2007 m.

| 6. | Diplôme d’architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d’Etat d’architecte conférant le grade de master (parcours architecte) |
| --- | --- |

6.

Diplôme d’architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d’Etat d’architecte conférant le grade de master (parcours architecte)

| 6. | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

6.

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Habilitation de l’architecte de l’INSA à exercer la maîtrise d’œuvre en son nom propre équivalent à l’HMONP, reconnue par le ministère chargé de l’architecture

2005–2006 m.

Diplôme d’architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d’Etat d’architecte conférant le grade de master (parcours d’architecte pour ingénieur)

| | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Habilitation de l’architecte de l’INSA à exercer la maîtrise d’œuvre en son nom propre équivalent à l’HMONP, délivrée par le ministère chargé de l’architecture

2005–2006 m.

Hrvatska

Magistar/Magistrica inženjer/inženjerka arhitekture i urbanizma

Sveučilište u Zagrebu, Arhitektonski fakultet

Diploma; Dopunska isprava o studiju; Potvrda HKA da podnositelj zahtjeva ispunjava kvalifikacijske uvjete

2005–2006 m.

Magistar/magistra inženjer/inženjerka arhitekture

Sveučilišteu Splitu – Gakultet građevinarstva, arhitekture i geodezije

Potvrda Hrvatske komore arhitekata da podnositelj zahtjeva zadovoljava uvijete za upis u komoru.

2016–2017 m.

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

Certificate of fulfilment of qualifications requirements for professional recognition as an architect in Ireland issued by the Royal Institute of Architects of Ireland (RIAI)

1988–1989 m.

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) (Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)) |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) (Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch))

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin (College of Technology, Bolton Street, Dublin) |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin (College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 5. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL) |
| --- | --- |

5.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL)

| 5. | University of Limerick |
| --- | --- |

5.

University of Limerick

2005–2006 m.

| 6. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) WIT) |
| --- | --- |

6.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) WIT)

| 6. | Waterford Institute of Technology |
| --- | --- |

6.

Waterford Institute of Technology

2005–2006 m.

Italia (106)

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

Diploma di abilitazione all’esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione (ora Ministero dell’istruzione, dell’università e della ricerca) dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l’esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988–1989 m.

| — | Università di Catania – Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania – Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

| — | Università degli Studi „Mediterranea“ di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi „Mediterranea“ di Reggio Calabria

2000–2001 m.

Laurea in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell’Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell’Aquila

1998–1999 m.

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

Laurea specialistica in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell’Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell’Aquila

2000–2001 m.

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata – Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata – Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2001–2002 m.

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2002–2003 m.

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2003–2004 m.

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2005–2006 m.

Laurea magistrale in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell’Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell’Aquila

2004–2005 m.

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2010–2011 m.

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2004–2005 m.

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2004–2005 m.

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2004–2005 m.

| — | Università degli Studi di Perugia |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Perugia

2006–2007 m.

| — | Università degli Studi di Padova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Padova

2008–2009 m.

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014–2015 m.

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma „La Sapienza“

1998–1999 m.

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

1999–2000 m.

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001–2002 m.

Laurea magistrale quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma „La Sapienza“

2004–2005 m.

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

Laurea specialistica in architettura (Progettazione architettonica)

| — | Università di Roma Tre |
| --- | --- |

—

Università di Roma Tre

2001–2002 m.

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2005–2006 m.

Laurea magistrale in architettura (Progettazione architettonica)

Università di Roma Tre

2004–2005 m.

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

2001–2002 m.

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Facoltà di Architettura dell’Università degli studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura dell’Università degli studi di Trieste

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

2002–2003 m.

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma „La Sapienza“

2004–2005 m.

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università degli Studi „Mediterranea“ di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi „Mediterranea“ di Reggio Calabria

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

2005–2006 m.

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbanistica)

| — | Università degli Studi „Mediterranea“ di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi „Mediterranea“ di Reggio Calabria

2005–2006 m.

Laurea Specialistica in Progettazione dell’Architettura

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001–2002 m.

Laurea magistrale in Architettura

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

2004–2005 m.

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di architettura dell’Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell’Università degli Studi di Trieste

| — | Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Trieste

2014–2015 m.

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

2006–2007 m.

| — | Università degli Studi di Enna „Kore“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Enna „Kore“

2004–2005 m.

| — | Università degli Studi di Firenze |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Firenze

2008–2009 m.

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

| — | Università degli Studi di Udine |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Udine

2009–2010 m.

| — | Università degli Studi „Mediterranea“ di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi „Mediterranea“ di Reggio Calabria

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

2010–2011 m.

| — | Università degli Studi della Basilicata |
| --- | --- |

—

Università degli Studi della Basilicata

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014–2015 m.

Laurea specialistica in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà „Ludovico Quaroni“ dell’Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2000–2001 m.

Laurea Magistrale in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà „Ludovico Quaroni“ dell’Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2004–2005 m.

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2001–2002 m.

Laurea Magistrale in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2004–2005 m.

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione urbana e territoriale)

Politecnico di Torino

2002–2003 m.

Laurea Specialistica in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2001–2002 m.

Laurea magistrale in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2004–2005 m.

Laurea Specialistica Architettura delle Costruzioni

Università degli Studi di Cagliari

2005–2006 m.

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2004–2005 m.

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2001–2002 m.

| — | Università degli Studi di Napoli „Federico II“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2005–2006 m.

Laurea Magistrale in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2004–2005 m.

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2009–2010 m.

| — | Università degli Studi di Napoli „Federico II“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004–2005 m.

Laurea Specialista in Architettura (costruzione)

Politecnico di Torino

2002–2003 m.

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro e Valorizzazione)

Politecnico di Torino

2005–2006 m.

Laurea Specialistica in Architettura (Ambiente e Paesaggio)

Politecnico di Torino

2005–2006 m.

Laurea Specialistica in Architettura (Nuove Qualità delle Costruzioni e dei Contesti)

Università degli Studi della Campania „Luigi Vanvitelli“ (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2007–2008 m.

Laurea Magistrale in Architettura e Ingegneria Edile

Università degli Studi della Campania „Luigi Vanvitelli“ (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2009–2010 m.

Laurea Magistrale in Architettura e Progetto dell’Ambiente Urbano

Università degli Studi della Campania „Luigi Vanvitelli“ (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2009–2010 m.

Laurea Magistrale in Architettura – Progettazione degli Interni e per l’Autonomia

Università degli Studi della Campania „Luigi Vanvitelli“ (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2011–2012 m.

Laurea Magistrale in Architettura – Progettazione architettonica

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004–2005 m.

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

2013–2014 m.

Laurea Magistrale in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004–2005 m.

Laurea Specialistica in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2007–2008 m.

Laurea Magistrale in Architettura – Arredamento e Progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2008–2009 m.

Laurea Magistrale in Architettura Manutenzione e Gestione

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2008–2009 m.

Laurea Magistrale in Architettura Costruzione Città

Politecnico di Torino

2010–2011 m.

Laurea Magistrale in Architettura per il Progetto Sostenibile

Politecnico di Torino

2010–2011 m.

Laurea Magistrale in Architettura per il Restauro e la Valorizzazione del Patrimonio

Politecnico di Torino

2010–2011 m.

Laurea Magistrale Architettura per la Sostenibilità

Politecnico di Torino

2010–2011 m.

Laurea Magistrale Architettura per l’Ambiente Costruito

Politecnico di Torino

2010–2011 m.

Laurea Magistrale in Architettura e Culture del Progetto

Università IUAV di Venezia

2013–2014 m.

Laurea Magistrale in Architettura e Innovazione

Università IUAV di Venezia

2013–2014 m.

Laurea Magistrale in Architettura per il Nuovo e l’Antico

Università IUAV di Venezia

2013–2014 m.

Laurea Magistrale in Architettura – Restauro

Università degli Studi „Mediterranea“ di Reggio Calabria

2013–2014 m.

Κύπρος

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα – Μηχανικού στην αρχιτεκτονική

| — | Πανεπιστήμιο Κύπρου |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Κύπρου

Βεβαίωση που εκδίδεται από το Επιστημονικό και Τεχνικό Επιμελητήριο Κύπρου (ΕΤΕΚ) η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

2005–2006 m.

Professional Diploma in Architecture

| — | University of Nicosia |
| --- | --- |

—

University of Nicosia

2006–2007 m.

Δίπλωμα Αρχιτεκτονικής (5 έτη)

| — | Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008–2009 m.

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

| — | Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008–2009 m.

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

Frederick University, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών του Πανεπιστημίου Frederick

2014–2015 m.

Latvija

Arhitekta diploms

Rīgas Tehniskā universitāte

Latvijas Arhitektu savienības sertificēšanas centra Arhitekta prakses sertifikāts

2007–2008 m.

Lietuva

Bakalauro diplomas (Architektūros bakalauras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

Architekto kvalifikacijos atestatas (Atestuotas architektas)

2007–2008 m.

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magistro diplomas (Architektūros magistras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magyarország

Okleveles épitészmérnök MSc

| — | Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar |
| --- | --- |

—

Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar

A területi illetékes építészkamara hatósági bizonyítványa a szakmagyakorlási jogosultságról.

2007–2008 m.

Okleveles épitészmérnök

| — | Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar |
| --- | --- |

—

Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar

2007–2008 m.

Okleveles építészmérnök

| — | Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar |
| --- | --- |

—

Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar

2007–2008 m.

Malta

Degree in Bachelor of Engineering and Architecture (Hons)

Universita’ ta’ Malta

Warrant b’titlu ta’ „Perit“ mahrug mill-Bord tal-Warrant

2007–2008 m.

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

As of 2014/2015: Verklaring van Bureau Architectenregister die bevestigt dat aan de eisen voor de beroepskwalificatie van architect is voldaan

1988–1989 m.

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk: |
| --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

1988–1989 m.

| | — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| | — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| | — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| | — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| | — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| | — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

| 4. | Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture |
| --- | --- |

4.

Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture

| 4. | Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde |
| --- | --- |

4.

Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde

2003–2004 m.

| | — | Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture) |
| --- | --- | --- |

—

Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture)

Technische Universiteit Eindhoven

2002–2003 m.

| | Master of Architecture |
| --- | --- |

Master of Architecture

ArtEZ hogeschool voor de kunsten/ArtEZ Academie van Bouwkunst

2003–2004 m.

Amsterdamse Hogeschool van de Kunsten/Academie van Bouwkunst Amsterdam

2003–2004 m.

Hanze Hogeschool Groningen/Academie van Bouwkunst Groningen

2003–2004 m.

Hogeschool Rotterdam/Rotterdamse Academie van Bouwkunst

2003–2004 m.

Fontys Hogeschool voor de Kunsten/Academie voor Architectuur en Stedenbouw in Tilburg

2003–2004 m.

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

Bescheinigung des Bundesministers für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft über die Erfüllung der Voraussetzung für die Eintragung in die Architektenkammer/Bescheinigung einer Bezirksverwaltungsbehörde über die Ausbildung oder Befähigung, die zur Ausübung des Baumeistergewerbes (Berechtigung für Hochbauplanung) berechtigt

1998–1999 m.

| 2. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Universität für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Universität für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz

| 7. | Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 7. | Fachhochschule Kärnten |
| --- | --- |

7.

Fachhochschule Kärnten

2004–2005 m.

| 8. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

8.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 8. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

8.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck)

2008–2009 m.

| 9. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

9.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 9. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz) |
| --- | --- |

9.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz)

2008–2009 m.

| 10. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

10.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 10. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

10.

Technische Universität Wien

2006–2007 m.

| 11. | Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

11.

Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 11. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz |
| --- | --- |

11.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz

2008–2009 m.

| 11. | Akademie der bildenden Künste Wien |
| --- | --- |

11.

Akademie der bildenden Künste Wien

2008–2009 m.

| 12. | Masterstudium der Architektur |
| --- | --- |

12.

Masterstudium der Architektur

| 12. | Universität für angewandte Kunst Wien |
| --- | --- |

12.

Universität für angewandte Kunst Wien

2011–2012 m.

| 13. | BA-Studiengang Bauplanung u. Bauwirtschaft Studienzweig Architektur u. MA-Studiengang Architektur |
| --- | --- |

13.

BA-Studiengang Bauplanung u. Bauwirtschaft Studienzweig Architektur u. MA-Studiengang Architektur

| 13. | Fachhochschule Joanneum Graz |
| --- | --- |

13.

Fachhochschule Joanneum Graz

2015–2016 m.

| 14. | Bachelorstudiengang „Green Building“ und Masterstudiengang „Architektur – Green Building“ |
| --- | --- |

14.

Bachelorstudiengang „Green Building“ und Masterstudiengang „Architektur – Green Building“

| 14. | Fachhochschule Campus Wien |
| --- | --- |

14.

Fachhochschule Campus Wien

2016–2017 m.

Polska

magister inżynier architekt (mgr inż. arch.)

| — | Politechnika Białostocka |
| --- | --- |

—

Politechnika Białostocka

Zaświadczenie o członkostwie w okręgowej izbie architektów/Zaświadczenie Krajowej Rady Izby Architektów RP potwierdzające posiadanie kwalifikacji do wykonywania zawodu architekta zgodnych z wymaganiami wynikającymi z przepisów prawa Unii Europejskiej osoby nie będącej członkiem Izby

2007–2008 m.

| — | Politechnika Gdańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Gdańska

| — | Politechnika Łódzka |
| --- | --- |

—

Politechnika Łódzka

| — | Politechnika Śląska |
| --- | --- |

—

Politechnika Śląska

| — | Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie |
| --- | --- |

—

Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie

| — | Politechnika Warszawska |
| --- | --- |

—

Politechnika Warszawska

| — | Politechnika Krakowska |
| --- | --- |

—

Politechnika Krakowska

| — | Politechnika Wrocławska |
| --- | --- |

—

Politechnika Wrocławska

| — | Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego |
| --- | --- |

—

Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego

2003–2004 m.

dyplom ukończenia studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| — | Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie |
| --- | --- |

—

Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie

2011–2012 m.

| — | Politechnika Lubelska |
| --- | --- |

—

Politechnika Lubelska

2008–2009 m.

| — | Uniwersytet Techniczno-Przyrodniczy im. Jana i Jędrzeja Śniadeckich w Bydgoszczy |
| --- | --- |

—

Uniwersytet Techniczno-Przyrodniczy im. Jana i Jędrzeja Śniadeckich w Bydgoszczy

2011–2012 m.

| — | Politechnika Poznańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Poznańska

2007–2008 m.

| — | Uniwersytet Zielonogórski |
| --- | --- |

—

Uniwersytet Zielonogórski

2008–2009 m.

dyplom studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| | Politechnika Świętokrzyska |
| --- | --- |

Politechnika Świętokrzyska

2012–2013 m.

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

Certificado de cumprimento dos pré-requisitos de qualificação para inscrição na Ordem dos Arquitectos, emitido pela competente Ordem dos Arquitectos

1988–1989 m.

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra |
| --- | --- |

—

Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1986–1987 m.

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão

1993–1994 m.

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia

1995–1996 m.

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

1997–1998 m.

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997–1998 m.

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

1998–1999 m.

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1998–1999 m.

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

2002–2003 m.

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1991–1992 m.

Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade Autónoma de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Autónoma de Lisboa

2001–2002 m.

| — | Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico) |
| --- | --- |

—

Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico)

2001–2002 m.

Carta de curso de Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997–1998 m.

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1999–2000 m.

| — | Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão

2006–2007 m.

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias

1995–1996 m.

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa

2008–2009 m.

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2007–2008 m.

| — | Escola Superior Artística do Porto (ESAP) |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto (ESAP)

1988–1989 m. (Licenciatura) 2007–2008 m. (Mestrado)

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

2006–2007 m.

| | Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

Universidade Lusíada do Porto

2006–2007 m.

Carta de curso de Mestrado Integrado em Arquitectura e Urbanismo

| — | Universidade Fernando Pessoa |
| --- | --- |

—

Universidade Fernando Pessoa

2006–2007 m.

| — | ESG/Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

ESG/Escola Superior Gallaecia

2002–2003 m.

Diploma de Mestre em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1988–1989 m.

Carta de Curso, Grau de Licenciado

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2001–2002 m.

Carta de curso de mestre em Arquitectura

| — | Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Universidade do Porto

2003–2004 m.

Certidão de Licenciatura em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001–2002 m.

Diploma de Mestrado Integrado em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001–2002 m.

România

Diploma de arhitect

| — | Universitatea de arhitectură şi urbanism „ION MINCU“ |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură şi urbanism „ION MINCU“

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2010–2011 m.

| — | Universitatea „Politehnică“ din Timişoara |
| --- | --- |

—

Universitatea „Politehnică“ din Timişoara

2011–2012 m.

| — | Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca

2010–2011 m.

| — | Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi“ din Iaşi |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi“ din Iaşi

2007–2008 m.

| — | Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură

2009–2010 m.

Diploma de licență și master

| — | Universitatea de arhitectură şi urbanism „ION MINCU“ |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură şi urbanism „ION MINCU“

2011–2012 m.

| — | Universitatea „Politehnică“ din Timişoara |
| --- | --- |

—

Universitatea „Politehnică“ din Timişoara

| — | Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca

| — | Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi“ din Iaşi |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi“ din Iaşi

| — | Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură

Slovenija

Magister inženir arhitekture/Magistrica inženirka arhitekture

Univerza v Ljubljani, Fakulteta za Arhitekturo

Potrdilo Zbornice za arhitekturo in prostor o usposobljenosti za opravljanje nalog odgovornega projektanta arhitekture

2007–2008 m.

Diploma o pridobljeni magistrski izobrazbi 2. stopnje

Univerza v Mariboru; Fakulteta za gradbeništvo, prometno inženirstvo in arhitekturo

Slovensko

Diplom inžiniera Architekta (titul Ing. arch.)

| — | Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus

Certifikát vydaný Slovenskou komorou architektov na základe 3-ročnej praxe pod dohľadom a vykonania autorizačnej skúšky

2007–2008 m.

| — | Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus

2004–2005 m.

Diplom magistra umení (titul Mgr. art.)

| — | Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 „Architektonická tvorba“ |
| --- | --- |

—

Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 „Architektonická tvorba“

2007–2008 m.

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

1998–1999 m.

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

| — | Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet

| — | Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

2010–2011 m.

| — | Tampereen teknillinen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto

2010–2011 m.

| — | Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet

2010–2011 m.

Sverige

Arkitektexamen

| — | Chalmers Tekniska Högskola AB |
| --- | --- |

—

Chalmers Tekniska Högskola AB

1998–1999 m.

| — | Kungliga Tekniska Högskolan |
| --- | --- |

—

Kungliga Tekniska Högskolan

| — | Lunds Universitet |
| --- | --- |

—

Lunds Universitet

| — | Umeå universitet |
| --- | --- |

—

Umeå universitet

2009–2010 m.

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | – Universities |
| --- | --- |

1.

– Universities

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board.

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

ES nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also ES nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

An Architects Registration Board Part 3 Certificate of Architectural Education

1988–1989 m.

| | — | Colleges of Art |
| --- | --- | --- |

—

Colleges of Art

| | — | Schools of Art |
| --- | --- | --- |

—

Schools of Art

| | — | Cardiff University |
| --- | --- | --- |

—

Cardiff University

2006–2007 m.

| | — | University for the Creative Arts |
| --- | --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2008–2009 m.

| | — | Birmingham City University |
| --- | --- | --- |

—

Birmingham City University

2008–2009 m.

| | — | University of Nottingham |
| --- | --- | --- |

—

University of Nottingham

2008–2009 m.

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

1988–1989 m.

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| | — | Final Examination (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- | --- |

—

Final Examination (ARB/RIBA Part 2)

| | — | Architectural Association |
| --- | --- | --- |

—

Architectural Association

2011–2012 m.

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

| 6. | Master of Architecture |
| --- | --- |

6.

Master of Architecture

| 6. | – University of Liverpool |
| --- | --- |

6.

– University of Liverpool

2006–2007 m.

| | — | Cardiff University |
| --- | --- | --- |

—

Cardiff University

2006–2007 m.

| | — | University of Plymouth |
| --- | --- | --- |

—

University of Plymouth

2007–2008 m.

| | — | Queens University, Belfast |
| --- | --- | --- |

—

Queens University, Belfast

2009–2010 m.

| | — | Northumbria University |
| --- | --- | --- |

—

Northumbria University

2009–2010 m.

| | — | University of Brighton |
| --- | --- | --- |

—

University of Brighton

2010–2011 m.

| | — | Birmingham City University |
| --- | --- | --- |

—

Birmingham City University

2010–2011 m.

| | — | University of Kent |
| --- | --- | --- |

—

University of Kent

2006–2007 m.

| | — | University of Ulster |
| --- | --- | --- |

—

University of Ulster

2008–2009 m.

| | — | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- | --- |

—

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2009–2010 m.

| | — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- | --- |

—

Leeds Metropolitan University

2011–2012 m.

| | — | Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University) |
| --- | --- | --- |

—

Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University)

2014–2015 m.

| | — | University of Newcastle upon Tyne |
| --- | --- | --- |

—

University of Newcastle upon Tyne

2011–2012 m.

| | — | University of Lincoln |
| --- | --- | --- |

—

University of Lincoln

2011–2012 m.

| | — | University of Huddersfield |
| --- | --- | --- |

—

University of Huddersfield

2012–2013 m.

| | — | University of the West of England |
| --- | --- | --- |

—

University of the West of England

2011–2012 m.

| | — | University of Westminster |
| --- | --- | --- |

—

University of Westminster

2011–2012 m.

| | — | University for the Creative Arts |
| --- | --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2013–2014 m.

| | — | University of Central Lancashire |
| --- | --- | --- |

—

University of Central Lancashire

2014–2015 m.

| 7. | Graduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

7.

Graduate Diploma in Architecture

| 7. | University College London |
| --- | --- |

7.

University College London

2006–2007 m.

| 8. | Professional Diploma in Architecture |
| --- | --- |

8.

Professional Diploma in Architecture

| 8. | University of East London |
| --- | --- |

8.

University of East London

2007–2008 m.

| | — | Northumbria University |
| --- | --- | --- |

—

Northumbria University

2008–2009 m.

| 9. | Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture |
| --- | --- |

9.

Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture

| 9. | University College London |
| --- | --- |

9.

University College London

2008–2009 m.

| 10. | Postgraduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

10.

Postgraduate Diploma in Architecture

| 10. | — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- | --- |

10.

—

Leeds Metropolitan University

2007–2008 m.

| | — | University of Edinburgh |
| --- | --- | --- |

—

University of Edinburgh

2008–2009 m.

| | — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2009–2010 m.

| 11. | MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

11.

MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2)

| 11. | — | University College London |
| --- | --- | --- |

11.

—

University College London

2011–2012 m.

| | — | University of Nottingham |
| --- | --- | --- |

—

University of Nottingham

2013–2014 m.

| | — | University of East London |
| --- | --- | --- |

—

University of East London

2013–2014 m.

| 12. | Master of Architecture (MArch) |
| --- | --- |

12.

Master of Architecture (MArch)

| 12. | Liverpool John Moores University |
| --- | --- |

12.

Liverpool John Moores University

2011–2012 m.

| | — | De Montfort University |
| --- | --- | --- |

—

De Montfort University

2011–2012 m.

| | — | Arts University Bournemouth |
| --- | --- | --- |

—

Arts University Bournemouth

2011–2012 m.

| | — | Nottingham Trent University |
| --- | --- | --- |

—

Nottingham Trent University

2012–2013 m.

| 13. | Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation |
| --- | --- |

13.

Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation

| 13. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

13.

University of Edinburgh

2008–2009 m.

| 14. | Postgraduate Diploma in Architecture and URBAN Design |
| --- | --- |

14.

Postgraduate Diploma in Architecture and URBAN Design

| 14. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

14.

University of Edinburgh

2008–2009 m.

| 15. | MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B) |
| --- | --- |

15.

MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B)

| 15. | University of Cambridge |
| --- | --- |

15.

University of Cambridge

2009–2010 m.

| | — | MPhil in Architecture and URBAN Design |
| --- | --- | --- |

—

MPhil in Architecture and URBAN Design

| | — | University of Cambridge |
| --- | --- | --- |

—

University of Cambridge

2013–2014 m.

| 16. | Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies |
| --- | --- |

16.

Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies

| 16. | University of East London/Centre for Alternative Technology |
| --- | --- |

16.

University of East London/Centre for Alternative Technology

2008–2009 m.

| 17. | MArchD in Applied Design in Architecture |
| --- | --- |

17.

MArchD in Applied Design in Architecture

| 17. | Oxford Brookes University |
| --- | --- |

17.

Oxford Brookes University

2011–2012 m.

| 18. | M’Arch |
| --- | --- |

18.

M’Arch

| 18. | University of Portsmouth |
| --- | --- |

18.

University of Portsmouth

2011–2012 m.

| 19. | Master of Architecture (International) |
| --- | --- |

19.

Master of Architecture (International)

| 19. | University of Huddersfield |
| --- | --- |

19.

University of Huddersfield

2012–2013 m.

| 20. | Master of Architecture with Honours |
| --- | --- |

20.

Master of Architecture with Honours

| 20. | Cardiff University |
| --- | --- |

20.

Cardiff University

2015–2016 m.

| 21. | MArch (Architecture) |
| --- | --- |

21.

MArch (Architecture)

| 21. | Kingston University |
| --- | --- |

21.

Kingston University

2013–2014 m.

| 22. | MArch in Architecture |
| --- | --- |

22.

MArch in Architecture

| 22. | University of Greenwich |
| --- | --- |

22.

University of Greenwich

2013–2014 m.

| 23. | The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science |
| --- | --- |

23.

The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science

| 23. | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

23.

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2012–2013 m.

| 24. | M.Arch |
| --- | --- |

24.

M.Arch

| 24. | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

24.

Sheffield Hallam University

2013–2014 m.

| 25. | MArch Architecture |
| --- | --- |

25.

MArch Architecture

| 25. | University of the Arts London is the awarding body and the MArch Architecture is offered by Central Saint Martins |
| --- | --- |

25.

University of the Arts London is the awarding body and the MArch Architecture is offered by Central Saint Martins

2015–2016 m.

| 26. | MArch: Master of Architecture |
| --- | --- |

26.

MArch: Master of Architecture

| 26. | London South Bank University |
| --- | --- |

26.

London South Bank University

2015–2016 m.

| 27. | Master of Architecture with URBAN Planning |
| --- | --- |

27.

Master of Architecture with URBAN Planning

| 27. | University of Dundee |
| --- | --- |

27.

University of Dundee

2015–2016 m.

| 28. | MArch Architecture: Collaborative Practice |
| --- | --- |

28.

MArch Architecture: Collaborative Practice

| 28. | University of Sheffield |
| --- | --- |

28.

University of Sheffield

2015–2016 m.

---

(1)  Iki 2012 m.

(2)  Nuo 2013 m.

(3)  Iki 2017 m. spalio 1 d. kartu su formalios kvalifikacijos įrodymu turėtų būti išduodamas pažymėjimas, patvirtinantis, kad po studijų buvo atlikta internatūra („staż podyplomowy“).

(4)  Nuo 2011 m.

(5)  Nuo 2013 m sausio mėn.

(6)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(7)  Nuo 2015 m. vasario mėn.

(8)  Nuo 1991–1992 m. m.

(9)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(10)  Nuo 2011 m. liepos mėn.

(11)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(12)  Nuo 2006 m. gegužės mėn.

(13)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(14)  Nuo 2015 m. lapkričio 3 d.

(15)  Nuo 2008 m. rugsėjo mėn.

(16)  Nuo 2015 m. gegužės mėn.

(17)  Nuo 2006 m.

(18)  Nuo 2012 m.

(19)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(20)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(21)  Panaikinimo data, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: 1994 m. gruodžio 30 d.

(22)  Iki 2012 m.

(23)  Panaikinimo data, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: 2000 m. balandžio 4 d.

(24)  Nuo 2006 m. gegužės mėn.

(25)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(26)  Panaikinimo data, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: 2015 m. birželio 3 d.

(27)  Panaikinimo data, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: 1994 m. gruodžio 30 d.

(28)  Nuo 2015 m. gegužės mėn.

(29)  Panaikinimo data, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: 1983 m. sausio 1 d.

(30)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(31)  Panaikinimo data, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: 2017 m. birželio 14 d.

(32)  Panaikinimo data, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: 1983 m. sausio 1 d.

(33)  Iki 2010 m. rugsėjo 14 d.

(34)  Nuo 2009 m. spalio mėn.

(35)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(36)  Nuo 2009 m. spalio mėn.

(37)  Nuo 2009 m. spalio mėn.

(38)  Nuo 2015 m. vasario mėn.

(39)  Nuo 2008 m. rugsėjo mėn.

(40)  
  1987 m. rugpjūčio 1 d., išskyrus asmenims, pradėjusiems studijuoti iki tos datos;

(41)  
  1971 m. gruodžio 31 d.

(42)  
  1999 m. spalio 31 d.

(43)  Baigus studijas, prasidėjusias po 1982 m. kovo 5 d., kvalifikacijos įrodymai nebeišduodami.

(44)  
  1984 m. liepos 9 d.

(45)  
  2004 m. kovo 31 d.

(46)  
  1984 m. vasario 1 d.

(47)  
  1971 m. gruodžio 3 d.

(48)  
  1993 m. spalio 31 d.

(49)  Baigus studijas, prasidėjusias po 1982 m. kovo 5 d., kvalifikacijos įrodymai nebeišduodami.

(50)  
  1984 m. liepos 8 d.

(51)  
  2004 m. kovo 31 d.

(52)  
  1991 m. sausio 1 d.

(53)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(54)  Nuo 2009 m. spalio mėn.

(55)  Nuo 2015 m. gegužės mėn.

(56)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(57)  Nuo 2015 m. vasario mėn.

(58)  Panaikinimo data, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: 2016 m. gruodžio 8 d.

(59)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(60)  Nuo 2015 m. vasario mėn.

(61)  Nuo 2008 m. rugsėjo mėn.

(62)  Nuo 2017 m. liepos mėn.

(63)  Panaikinimo data, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: 1996 m. rugpjūčio 12 d.

(64)  Nuo 2008 m. rugsėjo mėn.

(65)  
  2007 m. rugsėjo 30 d.

(66)  
  2013 m. vasario 28 d.

(67)  Panaikinimo data, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: 1994 m. gruodžio 31 d.

(68)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(69)  Panaikinimo data, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: 2015 m. birželio 3 d.

(70)  Panaikinimo data, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: 1983 m. sausio 1 d.

(71)  Nuo 2006 m. vasario 17 d.

(72)  Panaikinimo data, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: 2015 m. birželio 3 d.

(73)  Nuo 2003 m. lapkričio 21 d.

(74)  Rengimas (pagrindinis medicininis ir odontologinis rengimas), kurį baigus gaunamas dantų, burnos, veido ir žandikaulių chirurgo formalios kvalifikacijos įrodymas, patvirtina, kad baigtas pagrindinis medicininis rengimas (24 straipsnis) ir papildomai pagrindinis odontologinis rengimas (34 straipsnis).

(75)  Nuo 2006 m.

(76)  Nuo 2014 m. liepos 10 d.

(77)  Nuo 2009 m.

(78)  Nuo 2013 m sausio mėn.“

(79)  Šį formalios kvalifikacijos įrodymą įgijusio asmens kvalifikacija pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu, jei jis išduotas valstybių narių piliečiams, įgijusiems kvalifikaciją Airijoje.

(80)  Ši informacija apie kvalifikacijos įrodymą buvo įtraukta siekiant užtikrinti, kad Airijoje studijas baigusių asmenų kvalifikacija būtų pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu netaikant faktinės registracijos Airijoje reikalavimo, nes tokia registracija nėra kvalifikacijos įgijimo proceso dalis.

(81)  Šia informacija apie kvalifikacijos įrodymą pakeičiami ankstesni Jungtinės Karalystės įrašai siekiant užtikrinti, kad Jungtinėje Karalystėje studijas baigusių asmenų kvalifikacija būtų pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu netaikant faktinės registracijos reikalavimo, nes tokia registracija nėra kvalifikacijos įgijimo proceso dalis.

(82)  Galioja iki 2001 m.

(83)  Nuo 2001–2002 m. m.“

(84)  Iki 2012 m.

(85)  Nuo 2013 m.

(86)  Iki 2016 m. spalio 1 d. kartu su formalios kvalifikacijos įrodymu turėtų būti išduodamas pažymėjimas, patvirtinantis, kad po studijų buvo atlikta internatūra (staż podyplomowy).

(87)  Nuo 2011 m. spalio 1 d.

(88)  Nuo 2017 m. rugsėjo 1 d.

(89)  Galioja iki 2006 m. lapkričio 22 d.

(90)  Nuo 2006 m. lapkričio 23 d.

(91)  Galioja iki 2008 balandžio 10 d.

(92)  Nuo 2008 m. balandžio 11 d.

(93)  Nuo 2011 m. sausio 10 d.

(94)  Nuo 2011 m. spalio 1 d.

(95)  Nuo 2012 m. spalio 1 d.
  “

(96)  Šį formalios kvalifikacijos įrodymą įgijusio asmens kvalifikacija pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu, jei jis išduotas valstybių narių piliečiams, įgijusiems kvalifikaciją Airijoje.

(97)  Ši informacija apie kvalifikacijos įrodymą buvo įtraukta siekiant užtikrinti, kad Airijoje studijas baigusių asmenų kvalifikacija būtų pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu netaikant faktinės registracijos Airijoje reikalavimo, nes tokia registracija nėra kvalifikacijos įgijimo proceso dalis.

(98)  Ši informacija apie kvalifikacijos įrodymą buvo įtraukta siekiant užtikrinti, kad Jungtinėje Karalystėje studijas baigusių asmenų kvalifikacija būtų pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu netaikant faktinės registracijos reikalavimo, nes tokia registracija nėra kvalifikacijos įgijimo proceso dalis.

(99)  Galioja iki 2001 m.

(100)  Nuo 2001–2002 m. m.“

(101)  Šį formalios kvalifikacijos įrodymą įgijusio asmens kvalifikacija pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu, jei jis išduotas valstybių narių piliečiams, įgijusiems kvalifikaciją Airijoje.

(102)  Ši informacija apie kvalifikacijos įrodymą buvo įtraukta siekiant užtikrinti, kad Airijoje studijas baigusių asmenų kvalifikacija būtų pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu netaikant faktinės registracijos Airijoje reikalavimo. Tokiais atvejais kartu su kvalifikacijos įrodymu išduotas pažymėjimas patvirtina visų su kvalifikacijos įgijimu siejamų reikalavimų įvykdymą.

(103)  Šį formalios kvalifikacijos įrodymą įgijusio asmens kvalifikacija pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu, jei jis išduotas valstybių narių piliečiams, įgijusiems kvalifikaciją Jungtinėje Karalystėje.

(104)  Ši informacija apie kvalifikacijos įrodymą buvo įtraukta siekiant užtikrinti, kad Jungtinėje Karalystėje studijas baigusių asmenų kvalifikacija būtų pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu netaikant faktinės registracijos reikalavimo. Tokiais atvejais kartu su kvalifikacijos įrodymu išduotas pažymėjimas patvirtina visų su kvalifikacijos įgijimu siejamų reikalavimų įvykdymą.

(105)  Nuo 2011 m. sausio 10 d.
  “

(106)  Abu pavadinimai „Università degli studi di (miestas)“ ir „Università di (miestas)“ yra lygiaverčiai terminai, kuriais nurodomas tas pats universitetas.

(107)  Nuo 2016 m. spalio mėn. pavadinimas pakeistas į „Università degli Studi della Campania „Luigi Vanvitelli“
  “.“

---