# Eiropas Savienības L 336/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 336 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 16. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 336

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 16. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Informācija par datumu, kad tika parakstīts Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku | 1 |
| | * | Paziņojums par to, ka spēkā stājas Pamatnolīgums par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/2339 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos VIId zonā | 2 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/2340 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot dzeltenspuru tunzivi IOTC kompetences apgabalā | 4 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/2341 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot garspuru tunzivi (ziemeļu apakšgrupa) Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N | 6 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/2342 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot lielacu diegspuru vēdzeli Savienības un starptautiskajos ūdeņos VIII un IX zonā | 8 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/2343 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot dziļūdens haizivis Savienības un starptautiskajos ūdeņos X zonā | 10 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/2344 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot beriksas Savienības un starptautiskajos ūdeņos III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā | 12 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/2345 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot jūras līdaku Savienības un starptautiskajos ūdeņos I un II zonā | 14 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/2346 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot anšovu IX un X zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā | 16 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/2347 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos VIa, VIb, VIIa-c un VIIe-k zonā | 18 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/2348 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot pikšu VIIb-k, VIII, IX un X zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā | 20 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2349 (2017. gada 15. decembris), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 groza attiecībā uz konkursa procedūrā pārdota vājpiena pulvera uzglabāšanas sākuma datumu | 22 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2350 (2016. gada 9. augusts) par naudas soda uzlikšanu Portugālei par efektīvu pasākumu neveikšanu, lai novērsu pārmērīgu budžeta deficītu | 24 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2351 (2016. gada 9. augusts) par naudas soda piemērošanu Spānijai par to, ka nav veikti efektīvi pasākumi, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta problēmu | 27 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2352 (2017. gada 14. decembris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/789 par pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Xylella fastidiosa (Wells et al.) ievešanu un izplatīšanos Savienībā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8356) | 31 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2353 (2017. gada 14. decembris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atļauj laist tirgū no Calanus finmarchicus iegūtu eļļu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8426) | 45 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2354 (2017. gada 14. decembris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atļauj plašāk lietot čia (Salvia hispanica) sēklas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8470) | 49 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2355 (2017. gada 14. decembris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 kā jaunu pārtikas produktu atļauj laist tirgū ar UV starojumu apstrādātas sēnes
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8474) | 52 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2356 (2017. gada 15. decembris) par tāda Austrālijas ziņojuma atzīšanu, kurā iekļautas tipiskās siltumnīcefekta gāzu emisijas no lauksaimniecības izejvielu audzēšanas, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/28/EK | 55 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 1/2017 (2017. gada 8. decembris) par ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 68. panta īstenošanu [2017/2357] | 58 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Informācija par datumu, kad tika parakstīts Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku

1

*

Paziņojums par to, ka spēkā stājas Pamatnolīgums par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses

1

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2017/2339 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos VIId zonā

2

*

Komisijas Regula (ES) 2017/2340 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot dzeltenspuru tunzivi IOTC kompetences apgabalā

IOTC

4

*

Komisijas Regula (ES) 2017/2341 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot garspuru tunzivi (ziemeļu apakšgrupa) Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N

6

*

Komisijas Regula (ES) 2017/2342 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot lielacu diegspuru vēdzeli Savienības un starptautiskajos ūdeņos VIII un IX zonā

8

*

Komisijas Regula (ES) 2017/2343 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot dziļūdens haizivis Savienības un starptautiskajos ūdeņos X zonā

10

*

Komisijas Regula (ES) 2017/2344 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot beriksas Savienības un starptautiskajos ūdeņos III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

12

*

Komisijas Regula (ES) 2017/2345 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot jūras līdaku Savienības un starptautiskajos ūdeņos I un II zonā

14

*

Komisijas Regula (ES) 2017/2346 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot anšovu IX un X zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā

CECAF

16

*

Komisijas Regula (ES) 2017/2347 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos VIa, VIb, VIIa-c un VIIe-k zonā

18

*

Komisijas Regula (ES) 2017/2348 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot pikšu VIIb-k, VIII, IX un X zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā

CECAF

20

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2349 (2017. gada 15. decembris), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 groza attiecībā uz konkursa procedūrā pārdota vājpiena pulvera uzglabāšanas sākuma datumu

22

LĒMUMI

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2350 (2016. gada 9. augusts) par naudas soda uzlikšanu Portugālei par efektīvu pasākumu neveikšanu, lai novērsu pārmērīgu budžeta deficītu

24

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2351 (2016. gada 9. augusts) par naudas soda piemērošanu Spānijai par to, ka nav veikti efektīvi pasākumi, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta problēmu

27

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2352 (2017. gada 14. decembris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/789 par pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Xylella fastidiosa (Wells et al.) ievešanu un izplatīšanos Savienībā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8356)

Xylella fastidiosa

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8356)

31

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2353 (2017. gada 14. decembris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atļauj laist tirgū no Calanus finmarchicus iegūtu eļļu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8426)

Calanus finmarchicus

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8426)

45

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2354 (2017. gada 14. decembris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atļauj plašāk lietot čia (Salvia hispanica) sēklas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8470)

Salvia hispanica

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8470)

49

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2355 (2017. gada 14. decembris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 kā jaunu pārtikas produktu atļauj laist tirgū ar UV starojumu apstrādātas sēnes
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8474)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8474)

52

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2356 (2017. gada 15. decembris) par tāda Austrālijas ziņojuma atzīšanu, kurā iekļautas tipiskās siltumnīcefekta gāzu emisijas no lauksaimniecības izejvielu audzēšanas, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/28/EK

55

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 1/2017 (2017. gada 8. decembris) par ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 68. panta īstenošanu [2017/2357]

58

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/1

---

Informācija par datumu, kad tika parakstīts Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku

Protokols (1), ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, tika parakstīts 2017. gada 8. decembrī.

1

Protokolu saskaņā ar tā 15. pantu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas – 2017. gada 8. decembra.

---

(1)  
  OV L 279, 28.10.2017.

1

---

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/1

---

Paziņojums par to, ka spēkā stājas Pamatnolīgums par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses

Tā kā 2017. gada 9. oktobrī tika pabeigta pamatnolīguma 63. panta 1. punktā paredzētā procedūra, Pamatnolīgums par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses (1), stājās spēkā 2017. gada 1. novembrī.

1

---

(1)  
  OV L 326, 9.12.2017., 7. lpp.

1

---

REGULAS

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/2

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/2339

(2017. gada 12. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos VIId zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2017/127 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2017/127 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2017. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 12. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2017. gada 20. janvāra Regula (ES) 2017/127, ar ko 2017. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2017., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 36/TQ127 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Krājums | SRX/07D. (tostarp īpašs nosacījums par RJC/07D., RJE/07D., RJH/07D., RJM/07D., RJN/07D., RJU/07D., RJC/*67AKD, RJH/*67AKD, RJM/*67AKD, RJN/*67AKD, RJU/*67AKD) |
| Suga | Rajveidīgās zivis (Rajiformes) |
| Zona | Savienības ūdeņi VIId zonā |
| Aizlieguma datums | 1.11.2017. |

Nr.

36/TQ127

Dalībvalsts

Beļģija

Krājums

SRX/07D. (tostarp īpašs nosacījums par RJC/07D., RJE/07D., RJH/07D., RJM/07D., RJN/07D., RJU/07D., RJC/*67AKD, RJH/*67AKD, RJM/*67AKD, RJN/*67AKD, RJU/*67AKD)

Suga

Rajveidīgās zivis (Rajiformes)

Zona

Savienības ūdeņi VIId zonā

Aizlieguma datums

1.11.2017.

---

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/4

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/2340

(2017. gada 12. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot dzeltenspuru tunzivi IOTC kompetences apgabalā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2017/127 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2017/127 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2017. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 12. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2017. gada 20. janvāra Regula (ES) 2017/127, ar ko 2017. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2017., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 37/TQ127 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums | YFT/IOTC |
| Suga | Dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) |
| Zona | IOTC kompetences apgabals |
| Aizlieguma datums | 6.11.2017. |

Nr.

37/TQ127

Dalībvalsts

Spānija

Krājums

YFT/IOTC

Suga

Dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares)

Zona

IOTC kompetences apgabals

Aizlieguma datums

6.11.2017.

---

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/6

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/2341

(2017. gada 12. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot garspuru tunzivi (ziemeļu apakšgrupa) Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2017/127 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2017/127 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2017. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 12. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2017. gada 20. janvāra Regula (ES) 2017/127, ar ko 2017. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2017., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 33/TQ127 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums | ALB/AN05N |
| Suga | Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa) (Thunnus alalunga) |
| Zona | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N |
| Aizlieguma datums | 24.10.2017. |

Nr.

33/TQ127

Dalībvalsts

Spānija

Krājums

ALB/AN05N

Suga

Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa) (Thunnus alalunga)

Zona

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N

Aizlieguma datums

24.10.2017.

---

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/8

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/2342

(2017. gada 12. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot lielacu diegspuru vēdzeli Savienības un starptautiskajos ūdeņos VIII un IX zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2016/2285 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2016/2285 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2017. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 12. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2016. gada 12. decembra Regula (ES) 2016/2285, ar ko 2017. un 2018. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem un groza Padomes Regulu (ES) 2016/72 (OV L 344, 17.12.2016., 32. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 31/TQ2285 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Portugāle |
| Krājums | GFB/89- (tostarp īpašs nosacījums par GFB/*567-) |
| Suga | Lielacu diegspuru vēdzele (Phycis blennoides) |
| Zona | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā |
| Aizlieguma datums | 23.10.2017. |

Nr.

31/TQ2285

Dalībvalsts

Portugāle

Krājums

GFB/89- (tostarp īpašs nosacījums par GFB/*567-)

Suga

Lielacu diegspuru vēdzele (Phycis blennoides)

Zona

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā

Aizlieguma datums

23.10.2017.

---

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/10

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/2343

(2017. gada 12. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot dziļūdens haizivis Savienības un starptautiskajos ūdeņos X zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2016/2285 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2016/2285 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2017. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 12. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2016. gada 12. decembra Regula (ES) 2016/2285, ar ko 2017. un 2018. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem un groza Padomes Regulu (ES) 2016/72 (OV L 344, 17.12.2016., 32. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 35/TQ2285 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Portugāle |
| Krājums | DWS/10- |
| Suga | Dziļūdens haizivis (Deania hystricosa un Deania profundorum) |
| Zona | Savienības un starptautiskie ūdeņi X zonā |
| Aizlieguma datums | 28.10.2017. |

Nr.

35/TQ2285

Dalībvalsts

Portugāle

Krājums

DWS/10-

Suga

Dziļūdens haizivis (Deania hystricosa un Deania profundorum)

Zona

Savienības un starptautiskie ūdeņi X zonā

Aizlieguma datums

28.10.2017.

---

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/12

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/2344

(2017. gada 12. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot beriksas Savienības un starptautiskajos ūdeņos III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2016/2285 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2016/2285 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2017. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 12. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2016. gada 12. decembra Regula (ES) 2016/2285, ar ko 2017. un 2018. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem un groza Padomes Regulu (ES) 2016/72 (OV L 344, 17.12.2016., 32. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 39/TQ2285 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Portugāle |
| Krājums | ALF/3X14- |
| Suga | Beriksas (Beryx spp.) |
| Zona | Savienības un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā |
| Aizlieguma datums | 7.11.2017. |

Nr.

39/TQ2285

Dalībvalsts

Portugāle

Krājums

ALF/3X14-

Suga

Beriksas (Beryx spp.)

Zona

Savienības un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

Aizlieguma datums

7.11.2017.

---

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/14

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/2345

(2017. gada 12. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot jūras līdaku Savienības un starptautiskajos ūdeņos I un II zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2017/127 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2017/127 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2017. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 12. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2017. gada 20. janvāra Regula (ES) 2017/127, ar ko 2017. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2017., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 40/TQ127 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Francija |
| Krājums | LIN/1/2. |
| Suga | Jūras līdaka (Molva molva) |
| Zona | Savienības un starptautiskie ūdeņi I un II zonā |
| Aizlieguma datums | 6.11.2017. |

Nr.

40/TQ127

Dalībvalsts

Francija

Krājums

LIN/1/2.

Suga

Jūras līdaka (Molva molva)

Zona

Savienības un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

Aizlieguma datums

6.11.2017.

---

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/16

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/2346

(2017. gada 12. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot anšovu IX un X zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2017/127 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2017/127 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2017. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 12. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2017. gada 20. janvāra Regula (ES) 2017/127, ar ko 2017. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2017., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 38/TQ127 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Portugāle |
| Krājums | ANE/9/3411 |
| Suga | Anšovs (Engraulis encrasicolus) |
| Zona | IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā |
| Aizlieguma datums | 8.11.2017. |

Nr.

38/TQ127

Dalībvalsts

Portugāle

Krājums

ANE/9/3411

Suga

Anšovs (Engraulis encrasicolus)

Zona

IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

Aizlieguma datums

8.11.2017.

---

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/18

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/2347

(2017. gada 12. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos VIa, VIb, VIIa-c un VIIe-k zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2017/127 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2017/127 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2017. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 12. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2017. gada 20. janvāra Regula (ES) 2017/127, ar ko 2017. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2017., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 43/TQ127 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums | SRX/67AKXD (tostarp īpašā nosacījuma aptvertie RJC/67AKXD; RJE/7FG.; RJF/67AKXD; RJH/67AKXD; RJI/67AKXD; RJM/67AKXD; RJN/67AKXD; RJU/67AKXD; RJC/*07D.; RJE/*07D.; RJF/*07D.; RJH/*07D.; RJI/*07D.; RJM/*07D.; RJN/*07D.; RJU/*07D.) |
| Suga | Rajveidīgās zivis (Rajiformes) |
| Zona | Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa-c un VIIe-k zonā |
| Aizlieguma datums | 13.11.2017. |

Nr.

43/TQ127

Dalībvalsts

Spānija

Krājums

SRX/67AKXD (tostarp īpašā nosacījuma aptvertie RJC/67AKXD; RJE/7FG.; RJF/67AKXD; RJH/67AKXD; RJI/67AKXD; RJM/67AKXD; RJN/67AKXD; RJU/67AKXD; RJC/*07D.; RJE/*07D.; RJF/*07D.; RJH/*07D.; RJI/*07D.; RJM/*07D.; RJN/*07D.; RJU/*07D.)

Suga

Rajveidīgās zivis (Rajiformes)

Zona

Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa-c un VIIe-k zonā

Aizlieguma datums

13.11.2017.

---

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/20

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/2348

(2017. gada 12. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot pikšu VIIb-k, VIII, IX un X zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2017/127 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2017/127 (2) ir noteiktas kvotas 2017. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2017. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2017. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 12. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2017. gada 20. janvāra Regula (ES) 2017/127, ar ko 2017. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2017., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 45/TQ127 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Krājums | HAD/7X7A34 |
| Suga | Pikša (Melanogrammus aeglefinus) |
| Zona | VIIb-k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā |
| Aizlieguma datums | 25.11.2017. |

Nr.

45/TQ127

Dalībvalsts

Beļģija

Krājums

HAD/7X7A34

Suga

Pikša (Melanogrammus aeglefinus)

Zona

VIIb-k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

Aizlieguma datums

25.11.2017.

---

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2349

(2017. gada 15. decembris),

ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 groza attiecībā uz konkursa procedūrā pārdota vājpiena pulvera uzglabāšanas sākuma datumu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 18. maija Īstenošanas regulu (ES) 2016/1240, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 piemēro attiecībā uz valsts intervenci un privātās uzglabāšanas atbalstu (2), un jo īpaši tās 28. pantu,

tā kā:

| (1) | Lai noteiktu tos vājpiena pulvera daudzumus, uz kādiem attiecas konkursa procedūra, kas sākta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 (3), minētās regulas 1. pantā ir paredzēts termiņš, pirms kura vājpiena pulverim jābūt nodotam valsts intervences uzglabāšanā. |
| --- | --- |

(1)

Lai noteiktu tos vājpiena pulvera daudzumus, uz kādiem attiecas konkursa procedūra, kas sākta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 (3), minētās regulas 1. pantā ir paredzēts termiņš, pirms kura vājpiena pulverim jābūt nodotam valsts intervences uzglabāšanā.

| (2) | Ievērojot pašreizējo stāvokli piena un piena produktu tirgū saistībā ar cenu atgūšanos un intervences krājumu augsto līmeni, ir lietderīgi darīt pieejamu pārdošanai vājpiena pulvera papildu apjomu, mainot uzglabāšanas sākuma datumu. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot pašreizējo stāvokli piena un piena produktu tirgū saistībā ar cenu atgūšanos un intervences krājumu augsto līmeni, ir lietderīgi darīt pieejamu pārdošanai vājpiena pulvera papildu apjomu, mainot uzglabāšanas sākuma datumu.

| (3) | Tādēļ Īstenošanas regula (ES) 2016/2080 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Īstenošanas regula (ES) 2016/2080 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Lai panāktu, ka vājpiena pulveris ir tūlītēji pieejams pārdošanai, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(4)

Lai panāktu, ka vājpiena pulveris ir tūlītēji pieejams pārdošanai, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2016/2080 1. pantā datumu “pirms 2015. gada 1. novembra” aizstāj ar datumu “pirms 2016. gada 1. aprīļa”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 15. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 206, 30.7.2016., 71. lpp.

2

(3)  Komisijas 2016. gada 25. novembra Īstenošanas regula (ES) 2016/2080, ar ko sāk vājpiena pulvera pārdošanu konkursa procedūrā (OV L 321, 29.11.2016., 45. lpp.).

3

---

LĒMUMI

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/24

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2350

(2016. gada 9. augusts)

par naudas soda uzlikšanu Portugālei par efektīvu pasākumu neveikšanu, lai novērsu pārmērīgu budžeta deficītu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1173/2011 (2011. gada 16. novembris) par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (1) un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome ar 2016. gada 12. jūlijā pieņemto lēmumu saskaņā ar Līguma 126. panta 8. punktu konstatēja, ka Portugāle nav veikusi efektīvus pasākumus, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar 2016. gada 12. jūlijā pieņemto lēmumu saskaņā ar Līguma 126. panta 8. punktu konstatēja, ka Portugāle nav veikusi efektīvus pasākumus, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu.

| (2) | Pēc Padomes 2016. gada 12. jūlija lēmuma par to, ka Portugāle nav veikusi efektīvus pasākumus, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu, Komisijai būtu jāiesaka, lai Padome uzliek naudas sodu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Padomes 2016. gada 12. jūlija lēmuma par to, ka Portugāle nav veikusi efektīvus pasākumus, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu, Komisijai būtu jāiesaka, lai Padome uzliek naudas sodu.

| (3) | Portugālei uzliekamajam naudas sodam principā būtu jāsasniedz 0,2 % no tās IKP iepriekšējā gadā, bet naudas soda summu var samazināt vai atcelt, pamatojoties uz ārkārtējiem ekonomiskajiem apstākļiem vai pēc attiecīgās dalībvalsts pamatota pieprasījuma. |
| --- | --- |

(3)

Portugālei uzliekamajam naudas sodam principā būtu jāsasniedz 0,2 % no tās IKP iepriekšējā gadā, bet naudas soda summu var samazināt vai atcelt, pamatojoties uz ārkārtējiem ekonomiskajiem apstākļiem vai pēc attiecīgās dalībvalsts pamatota pieprasījuma.

| (4) | Portugāles IKP 2015. gadā bija 179,37 miljardi euro, un 0,2 % no šā IKP atbilst EUR 358 738 200. |
| --- | --- |

(4)

Portugāles IKP 2015. gadā bija 179,37 miljardi euro, un 0,2 % no šā IKP atbilst EUR 358 738 200.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1173/2011 2. panta 3. punktu “ārkārtēji ekonomiskie apstākļi” ir apstākļi, kad valsts budžeta deficīta pārsniegums pār atsauces vērtību ir uzskatāms par ārkārtas pārsniegumu Līguma 126. panta 2. punkta a) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (2). Saskaņā ar pēdējo minēto regulu šāds pārsniegums ir ārkārtas pārsniegums, ja to izraisa i) kādi ārkārtēji apstākļi ārpus attiecīgās dalībvalsts kontroles un ja tie ievērojami ietekmē vispārējās valdības finansiālo stāvokli, vai ii) ja to iemesls ir nopietna ekonomikas lejupslīde, proti, negatīvs gada IKP izaugsmes rādītājs vai kumulatīva ražošanas pazemināšanās ilgstošā laikposmā, kad pastāv ļoti zema gada IKP apjoma izaugsme attiecībā pret izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1173/2011 2. panta 3. punktu “ārkārtēji ekonomiskie apstākļi” ir apstākļi, kad valsts budžeta deficīta pārsniegums pār atsauces vērtību ir uzskatāms par ārkārtas pārsniegumu Līguma 126. panta 2. punkta a) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (2). Saskaņā ar pēdējo minēto regulu šāds pārsniegums ir ārkārtas pārsniegums, ja to izraisa i) kādi ārkārtēji apstākļi ārpus attiecīgās dalībvalsts kontroles un ja tie ievērojami ietekmē vispārējās valdības finansiālo stāvokli, vai ii) ja to iemesls ir nopietna ekonomikas lejupslīde, proti, negatīvs gada IKP izaugsmes rādītājs vai kumulatīva ražošanas pazemināšanās ilgstošā laikposmā, kad pastāv ļoti zema gada IKP apjoma izaugsme attiecībā pret izaugsmes potenciālu.

| (6) | Novērtējumā par iepriekš minēto nosacījumu piemērošanu Portugālei gūti turpmāk minētie secinājumi.






  — | Kaut gan Portugāles gada IKP izaugsme ir sarukusi straujāk, nekā prognozēts 2011. un 2012. gadā, ekonomika kopš 2013. gada pavasara ir nedaudz atveseļojusies. Bezdarba līmenis līdz 2013. gadam arī ievērojami pieauga, bet 2014. gadā atkal sāka samazināties, jo Portugāles ekonomika pakāpeniski sāka atveseļoties. IKP pieauga lielākoties virs potenciālā ražošanas apjoma izaugsmes kopš 2014. gada, un paredzams, ka šī situācija turpināsies 2016. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi tiek prognozēts, ka IKP pieaugums turpināsies, 2016. gadā sasniedzot 1,5 %, bet 2017. gadā vēl palielinoties līdz 1,7 %. Līdz ar to laikposmā, uz kuru attiecas Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikums (t. i., 2013.–2015. gads), nav bijusi nopietna ekonomikas lejupslīde. |
| --- | --- | --- |

(6)

Novērtējumā par iepriekš minēto nosacījumu piemērošanu Portugālei gūti turpmāk minētie secinājumi.

—

Kaut gan Portugāles gada IKP izaugsme ir sarukusi straujāk, nekā prognozēts 2011. un 2012. gadā, ekonomika kopš 2013. gada pavasara ir nedaudz atveseļojusies. Bezdarba līmenis līdz 2013. gadam arī ievērojami pieauga, bet 2014. gadā atkal sāka samazināties, jo Portugāles ekonomika pakāpeniski sāka atveseļoties. IKP pieauga lielākoties virs potenciālā ražošanas apjoma izaugsmes kopš 2014. gada, un paredzams, ka šī situācija turpināsies 2016. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi tiek prognozēts, ka IKP pieaugums turpināsies, 2016. gadā sasniedzot 1,5 %, bet 2017. gadā vēl palielinoties līdz 1,7 %. Līdz ar to laikposmā, uz kuru attiecas Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikums (t. i., 2013.–2015. gads), nav bijusi nopietna ekonomikas lejupslīde.

| — | Turklāt neradās nekādi ārkārtēji apstākļi ārpus valdības kontroles, kam būtu būtiska ietekme uz publiskajām finansēm laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam. |
| --- | --- |

—

Turklāt neradās nekādi ārkārtēji apstākļi ārpus valdības kontroles, kam būtu būtiska ietekme uz publiskajām finansēm laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam.

| (7) | Tādējādi nepastāv ārkārtēji ekonomiskie apstākļi, kas attaisnotu naudas soda summas samazinājumu. |
| --- | --- |

(7)

Tādējādi nepastāv ārkārtēji ekonomiskie apstākļi, kas attaisnotu naudas soda summas samazinājumu.

| (8) | Portugāle 2016. gada 18. jūlijā iesniedza pamatotu pieprasījumu Komisijai ieteikt Padomei noteikt naudas sodu nulles apmērā. Pamatojot savu pieprasījumu, Portugāle norādīja turpmāk minētos iemeslus.
  Portugāle atgādina par būtiskajiem fiskālās konsolidācijas pasākumiem un strukturālajām reformām, kas īstenoti nesenās ekonomikas korekciju programmas laikā. Tā arī atkārtoti apstiprina stingro apņemšanos novērst pārmērīgo budžeta deficītu 2016. gadā, tostarp apņemšanos vajadzības gadījumā pieņemt pasākumus, lai koriģētu budžeta novirzes, un īstenot fiskālo korekciju 2017. gadā saskaņā ar fiskālo konkrētai valstij adresēto ieteikumu, kuru Padome pieņēma 2016. gada 12. jūlijā. Portugāle uzskata, ka sankciju piemērošana kaitētu to budžeta mērķu sasniegšanai, ar kuriem šogad novērš pārmērīgo budžeta deficītu. Tā arī norāda uz ekonomikas politikas saistībām, jo īpaši attiecībā uz finanšu sistēmas stabilizāciju, un pasākumiem, kas izklāstīti 2016. gada valsts reformu programmā. Visbeidzot, Portugāle uzskata jebkādas sankcijas par nepiemērotām pašreizējā Eiropas un starptautiskajā vidē, jo īpaši ņemot vērā lielo neskaidrību, kas izriet no Apvienotās Karalistes referenduma par dalību Savienībā rezultāta. |
| --- | --- |

(8)

Portugāle 2016. gada 18. jūlijā iesniedza pamatotu pieprasījumu Komisijai ieteikt Padomei noteikt naudas sodu nulles apmērā. Pamatojot savu pieprasījumu, Portugāle norādīja turpmāk minētos iemeslus.

Portugāle atgādina par būtiskajiem fiskālās konsolidācijas pasākumiem un strukturālajām reformām, kas īstenoti nesenās ekonomikas korekciju programmas laikā. Tā arī atkārtoti apstiprina stingro apņemšanos novērst pārmērīgo budžeta deficītu 2016. gadā, tostarp apņemšanos vajadzības gadījumā pieņemt pasākumus, lai koriģētu budžeta novirzes, un īstenot fiskālo korekciju 2017. gadā saskaņā ar fiskālo konkrētai valstij adresēto ieteikumu, kuru Padome pieņēma 2016. gada 12. jūlijā. Portugāle uzskata, ka sankciju piemērošana kaitētu to budžeta mērķu sasniegšanai, ar kuriem šogad novērš pārmērīgo budžeta deficītu. Tā arī norāda uz ekonomikas politikas saistībām, jo īpaši attiecībā uz finanšu sistēmas stabilizāciju, un pasākumiem, kas izklāstīti 2016. gada valsts reformu programmā. Visbeidzot, Portugāle uzskata jebkādas sankcijas par nepiemērotām pašreizējā Eiropas un starptautiskajā vidē, jo īpaši ņemot vērā lielo neskaidrību, kas izriet no Apvienotās Karalistes referenduma par dalību Savienībā rezultāta.

| (9) | Iepriekšminēto argumentu izvērtējuma rezultātā var izdarīt turpmāk izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(9)

Iepriekšminēto argumentu izvērtējuma rezultātā var izdarīt turpmāk izklāstītos secinājumus.

| (10) | Kaut gan Portugāle nav efektīvi rīkojusies, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu atbilstīgi Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumam, vispārējā fiskālā korekcija laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam patiesi bija ļoti apjomīga. Nominālā deficīta, atskaitot vienreizējos pasākumus, samazinājumu vairāk nekā par 5 % no IKP virzīja uzlabojums strukturālajā bilancē vairāk nekā par 6 %. Tomēr šī virzība apstājās pēc ekonomikas programmas slēgšanas, kā tas tika uzsvērts Padomes 2016. gada 12. jūlija lēmumā. Fiskālo korekciju papildināja visaptverošs strukturālo reformu kopums saskaņā ar korekciju programmu, kas tika sekmīgi pabeigta 2014. gada jūnijā, veidojot pamatu stabilākai ekonomikas atveseļošanai. Turpina pastāvēt būtiskas problēmas, jo joprojām augstais privātā un publiskā parāda līmenis ir slogs ekonomikai, bet joprojām augstais bezdarba līmenis kavē ekonomikas korekciju. |
| --- | --- |

(10)

Kaut gan Portugāle nav efektīvi rīkojusies, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu atbilstīgi Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumam, vispārējā fiskālā korekcija laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam patiesi bija ļoti apjomīga. Nominālā deficīta, atskaitot vienreizējos pasākumus, samazinājumu vairāk nekā par 5 % no IKP virzīja uzlabojums strukturālajā bilancē vairāk nekā par 6 %. Tomēr šī virzība apstājās pēc ekonomikas programmas slēgšanas, kā tas tika uzsvērts Padomes 2016. gada 12. jūlija lēmumā. Fiskālo korekciju papildināja visaptverošs strukturālo reformu kopums saskaņā ar korekciju programmu, kas tika sekmīgi pabeigta 2014. gada jūnijā, veidojot pamatu stabilākai ekonomikas atveseļošanai. Turpina pastāvēt būtiskas problēmas, jo joprojām augstais privātā un publiskā parāda līmenis ir slogs ekonomikai, bet joprojām augstais bezdarba līmenis kavē ekonomikas korekciju.

| (11) | Portugāles iestāžu apņemšanās 2016. gadā novērst pārmērīgo budžeta deficītu un 2017. gadā ievērot fiskālo konkrētai valstij adresēto ieteikumu ir svarīgs signāls par valdības nodomu ievērot Stabilitātes un izaugsmes paktu. Attiecībā uz 2016. gadu valdība atkārtoti apstiprina savas saistības, kuras tā uzņēmās 2016. gada 11. februāra Eurogrupas sanāksmē, vajadzības gadījumā pieņemt fiskālos pasākumus, kas novērš jebkādas iespējamās novirzes budžeta izpildē. Valdība arī apņemas saglabāt dažu apropriāciju iesaldēšanu 0,2 % apmērā no IKP, kā uzsvērts Stabilitātes programmā. 2016. gada 18. jūlija pamatotā pieprasījuma pielikumā ir sniegta papildu informācija par veidu, kādā šīs apropriācijas var izmantot, padarot ticamāku apņemšanos netērēt tās, kamēr ir nepieciešama to iesaldēšana. Pirmkārt, tā norāda, ka apropriācijas ir paredzētas valsts iestādēm, kuru finansējums jau ir palielinājies salīdzinājumā ar 2015. gadu; tādējādi tās galu galā var nepieprasīt papildu finansējumu. Otrkārt, lai piekļūtu šīm apropriācijām, jebkuram sabiedriskam dienestam ir jāiesniedz izdevumu atļaujas, kurām ir nepieciešams nepārprotams finanšu ministra apstiprinājums. Visbeidzot, šīs apropriācijas ir arī papildus budžetā jau paredzētajām apropriācijām un rezervēm, kuras arī ir jāapstiprina. |
| --- | --- |

(11)

Portugāles iestāžu apņemšanās 2016. gadā novērst pārmērīgo budžeta deficītu un 2017. gadā ievērot fiskālo konkrētai valstij adresēto ieteikumu ir svarīgs signāls par valdības nodomu ievērot Stabilitātes un izaugsmes paktu. Attiecībā uz 2016. gadu valdība atkārtoti apstiprina savas saistības, kuras tā uzņēmās 2016. gada 11. februāra Eurogrupas sanāksmē, vajadzības gadījumā pieņemt fiskālos pasākumus, kas novērš jebkādas iespējamās novirzes budžeta izpildē. Valdība arī apņemas saglabāt dažu apropriāciju iesaldēšanu 0,2 % apmērā no IKP, kā uzsvērts Stabilitātes programmā. 2016. gada 18. jūlija pamatotā pieprasījuma pielikumā ir sniegta papildu informācija par veidu, kādā šīs apropriācijas var izmantot, padarot ticamāku apņemšanos netērēt tās, kamēr ir nepieciešama to iesaldēšana. Pirmkārt, tā norāda, ka apropriācijas ir paredzētas valsts iestādēm, kuru finansējums jau ir palielinājies salīdzinājumā ar 2015. gadu; tādējādi tās galu galā var nepieprasīt papildu finansējumu. Otrkārt, lai piekļūtu šīm apropriācijām, jebkuram sabiedriskam dienestam ir jāiesniedz izdevumu atļaujas, kurām ir nepieciešams nepārprotams finanšu ministra apstiprinājums. Visbeidzot, šīs apropriācijas ir arī papildus budžetā jau paredzētajām apropriācijām un rezervēm, kuras arī ir jāapstiprina.

| (12) | Attiecībā uz pārmērīgā budžeta deficīta noturīgu novēršanu un jo īpaši attiecībā uz 2017. gada budžetu 2016. gada 18. jūlija pamatotajā pieprasījumā ir atsauce galvenokārt uz topošo budžeta plāna projektu, kas jāiesniedz 2016. gada oktobrī, un pausta apņemšanās ievērot fiskālo konkrētai valstij adresēto ieteikumu, kurš paredz strukturālo korekciju vismaz 0,6 % apmērā no IKP. Tas ir uzlabojums salīdzinājumā ar strukturālo korekciju tikai 0,35 % apmērā no IKP, kas noteikts Stabilitātes programmā 2017. gadam, bet konkrēti korekcijas pasākumi vēl ir jādefinē. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz pārmērīgā budžeta deficīta noturīgu novēršanu un jo īpaši attiecībā uz 2017. gada budžetu 2016. gada 18. jūlija pamatotajā pieprasījumā ir atsauce galvenokārt uz topošo budžeta plāna projektu, kas jāiesniedz 2016. gada oktobrī, un pausta apņemšanās ievērot fiskālo konkrētai valstij adresēto ieteikumu, kurš paredz strukturālo korekciju vismaz 0,6 % apmērā no IKP. Tas ir uzlabojums salīdzinājumā ar strukturālo korekciju tikai 0,35 % apmērā no IKP, kas noteikts Stabilitātes programmā 2017. gadam, bet konkrēti korekcijas pasākumi vēl ir jādefinē.

| (13) | Attiecībā uz sankciju iespējamo kaitīgo ietekmi uz pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu 2016. gadā naudas soda apmērs ar Regulas (ES) Nr. 1173/2011 6. panta 1. punktu ir ierobežots līdz 0,2 % no IKP, kas ir pietiekami maza summa, lai būtu saderīga ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanu. Turklāt jebkāds iespējamais naudas sods neietekmētu strukturālās bilances izmaiņas. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz sankciju iespējamo kaitīgo ietekmi uz pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu 2016. gadā naudas soda apmērs ar Regulas (ES) Nr. 1173/2011 6. panta 1. punktu ir ierobežots līdz 0,2 % no IKP, kas ir pietiekami maza summa, lai būtu saderīga ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanu. Turklāt jebkāds iespējamais naudas sods neietekmētu strukturālās bilances izmaiņas.

| (14) | Apņemšanās veikt strukturālās reformas svarīgākajās ekonomikas politikas jomās un veikt pasākumus, lai stabilizētu banku sistēmu, tiek vērtēta atzinīgi, jo šīs reformas un pasākumi arī ir daļa no attiecīgajiem Portugālei sniegtajiem konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem. Attiecībā uz citām strukturālajām reformām, kas plānotas 2016. gadā un pēc tam, piemēram, tām reformām, kuras paredzētas, lai uzlabotu darījumdarbības vidi vai risinātu uzņēmumu nepietiekamas kapitalizācijas jautājumu, norādītie pasākumi būtiski neatšķiras no tiem, kuri jau tika izklāstīti 2016. gada valsts reformu programmā. Lai gan principā šīs reformas ir pamatīgas, tās ir pakļautas riskiem saistībā ar to īstenošanu. Visbeidzot, 2016. gada 18. jūlija pamatotā pieprasījuma pielikumā ir skaidra atsauce uz nepieciešamību izstrādāt programmu, lai samazinātu ieņēmumus nenesošus aizdevumus. |
| --- | --- |

(14)

Apņemšanās veikt strukturālās reformas svarīgākajās ekonomikas politikas jomās un veikt pasākumus, lai stabilizētu banku sistēmu, tiek vērtēta atzinīgi, jo šīs reformas un pasākumi arī ir daļa no attiecīgajiem Portugālei sniegtajiem konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem. Attiecībā uz citām strukturālajām reformām, kas plānotas 2016. gadā un pēc tam, piemēram, tām reformām, kuras paredzētas, lai uzlabotu darījumdarbības vidi vai risinātu uzņēmumu nepietiekamas kapitalizācijas jautājumu, norādītie pasākumi būtiski neatšķiras no tiem, kuri jau tika izklāstīti 2016. gada valsts reformu programmā. Lai gan principā šīs reformas ir pamatīgas, tās ir pakļautas riskiem saistībā ar to īstenošanu. Visbeidzot, 2016. gada 18. jūlija pamatotā pieprasījuma pielikumā ir skaidra atsauce uz nepieciešamību izstrādāt programmu, lai samazinātu ieņēmumus nenesošus aizdevumus.

| (15) | Attiecībā uz lēmuma piemērotību pašreizējā Eiropas un starptautiskajā vidē Padome pilnībā apzinās paaugstināto nenoteiktību pašreizējā kontekstā, jo īpaši – ņemot vērā Apvienotās Karalistes referenduma par dalību Savienībā rezultātu. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz lēmuma piemērotību pašreizējā Eiropas un starptautiskajā vidē Padome pilnībā apzinās paaugstināto nenoteiktību pašreizējā kontekstā, jo īpaši – ņemot vērā Apvienotās Karalistes referenduma par dalību Savienībā rezultātu.

| (16) | Ņemot vērā Portugāles 2016. gada 18. jūlija pamatoto pieprasījumu un ievērojot iepriekšējos punktus, jo īpaši ekonomikas korekciju programmas laikā veikto fiskālo korekciju, ko papildināja visaptverošs strukturālo reformu kopums; saistības i) vajadzības gadījumā pieņemt fiskālos pasākumus, kas novērš jebkādas iespējamās novirzes budžeta izpildē 2016. gadā, ii) par papildu strukturālo korekciju 0,25 % apmērā no IKP 2017. gadā salīdzinājumā ar korekciju 0,35 % apmērā no IKP, kas noteikta 2016. gada aprīļa Stabilitātes programmā, un iii) īstenot strukturālās reformas būtiskākajās jomās, ņemot vērā pastāvošās problēmas, tostarp pasākumus, lai stabilizētu banku sistēmu, Portugāles izvirzītie iemesli tiek uzskatīti par tādiem, kas attaisno naudas soda 0,2 % apmērā no IKP atcelšanu, |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā Portugāles 2016. gada 18. jūlija pamatoto pieprasījumu un ievērojot iepriekšējos punktus, jo īpaši ekonomikas korekciju programmas laikā veikto fiskālo korekciju, ko papildināja visaptverošs strukturālo reformu kopums; saistības i) vajadzības gadījumā pieņemt fiskālos pasākumus, kas novērš jebkādas iespējamās novirzes budžeta izpildē 2016. gadā, ii) par papildu strukturālo korekciju 0,25 % apmērā no IKP 2017. gadā salīdzinājumā ar korekciju 0,35 % apmērā no IKP, kas noteikta 2016. gada aprīļa Stabilitātes programmā, un iii) īstenot strukturālās reformas būtiskākajās jomās, ņemot vērā pastāvošās problēmas, tostarp pasākumus, lai stabilizētu banku sistēmu, Portugāles izvirzītie iemesli tiek uzskatīti par tādiem, kas attaisno naudas soda 0,2 % apmērā no IKP atcelšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Naudas sods 0,2 % apmērā no IKP, kas uzliekams Portugālei par efektīvu pasākumu neveikšanu, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu, ir atcelts.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

Briselē, 2016. gada 9. augustā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. LAJČÁK

---

(1)  
  OV L 306, 23.11.2011., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

2

---

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/27

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2351

(2016. gada 9. augusts)

par naudas soda piemērošanu Spānijai par to, ka nav veikti efektīvi pasākumi, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta problēmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1173/2011 (2011. gada 16. novembris) par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (1) un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome ar 2016. gada 12. jūlijā pieņemto lēmumu saskaņā ar Līguma 126. panta 8. punktu noteica, ka Spānija nav rīkojusies efektīvi, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar 2016. gada 12. jūlijā pieņemto lēmumu saskaņā ar Līguma 126. panta 8. punktu noteica, ka Spānija nav rīkojusies efektīvi, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu.

| (2) | Pēc Padomes 2016. gada 12. jūlija lēmuma par to, ka Spānija nav veikusi efektīvus pasākumus, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu, Komisijai būtu jāiesaka, lai Padome uzliek naudas sodu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Padomes 2016. gada 12. jūlija lēmuma par to, ka Spānija nav veikusi efektīvus pasākumus, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu, Komisijai būtu jāiesaka, lai Padome uzliek naudas sodu.

| (3) | Spānijai piemērojamajam naudas sodam principā būtu jāsasniedz 0,2 % no tās IKP iepriekšējā gadā, bet šo summu var samazināt vai atcelt, pamatojoties uz ārkārtas ekonomiskajiem apstākļiem vai pēc attiecīgās dalībvalsts pamatota pieprasījuma. |
| --- | --- |

(3)

Spānijai piemērojamajam naudas sodam principā būtu jāsasniedz 0,2 % no tās IKP iepriekšējā gadā, bet šo summu var samazināt vai atcelt, pamatojoties uz ārkārtas ekonomiskajiem apstākļiem vai pēc attiecīgās dalībvalsts pamatota pieprasījuma.

| (4) | Spānijas IKP 2015. gadā bija EUR 1 081,19 miljardi, un 0,2 % no minētā IKP atbilst EUR 2 162,38 miljoniem. |
| --- | --- |

(4)

Spānijas IKP 2015. gadā bija EUR 1 081,19 miljardi, un 0,2 % no minētā IKP atbilst EUR 2 162,38 miljoniem.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1173/2011 2. panta 3. punktu “ārkārtēji ekonomiskie apstākļi” ir apstākļi, kad valsts budžeta deficīta pārsniegums pār atsauces vērtību ir uzskatāms par ārkārtas pārsniegumu Līguma 126. panta 2. punkta a) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (2). Saskaņā ar minēto regulu šāds pārsniegums ir ārkārtējs, ja to izraisa i) kādi ārkārtēji apstākļi ārpus attiecīgās dalībvalsts kontroles un ja tie ievērojami ietekmē vispārējās valdības finansiālo stāvokli, vai ii) ja to iemesls ir nopietna ekonomikas lejupslīde, proti, negatīvs gada IKP izaugsmes rādītājs vai kumulatīva ražošanas pazemināšanās ilgstošā laikposmā, kad pastāv ļoti zema gada IKP apjoma izaugsme attiecībā pret izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1173/2011 2. panta 3. punktu “ārkārtēji ekonomiskie apstākļi” ir apstākļi, kad valsts budžeta deficīta pārsniegums pār atsauces vērtību ir uzskatāms par ārkārtas pārsniegumu Līguma 126. panta 2. punkta a) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (2). Saskaņā ar minēto regulu šāds pārsniegums ir ārkārtējs, ja to izraisa i) kādi ārkārtēji apstākļi ārpus attiecīgās dalībvalsts kontroles un ja tie ievērojami ietekmē vispārējās valdības finansiālo stāvokli, vai ii) ja to iemesls ir nopietna ekonomikas lejupslīde, proti, negatīvs gada IKP izaugsmes rādītājs vai kumulatīva ražošanas pazemināšanās ilgstošā laikposmā, kad pastāv ļoti zema gada IKP apjoma izaugsme attiecībā pret izaugsmes potenciālu.

| (6) | Novērtējumā par iepriekšminēto nosacījumu piemērošanu Spānijai gūti turpmāk minētie secinājumi.






  — | Pēc desmit sekojošiem ceturkšņiem, kuros reālā IKP izaugsme bija negatīva, Spānijā ekonomikas izaugsme atsākās 2013. gada trešajā ceturksnī. Reālā IKP izaugsme sasniedza 1,4 % 2014. gadā un palielinājās līdz 3,2 % 2015. gadā. Saskaņā ar atjauninātu Komisijas prognozi 2016. gadam reālā IKP izaugsme ir gaidāma 2,9 % apmērā 2016. gadā. Tas ir pārskatīts pieaugums 0,3 procentpunktu apmērā salīdzinājumā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi, kā pamatā ir augstāks nekā plānotais publiskais un privātais patēriņš gada pirmajā ceturksnī. Līdz ar to nav notikusi nopietna ekonomikas lejupslīde laikposmā, uz ko attiecas Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikums (t. i., 2013.–2016. g.). |
| --- | --- | --- |

(6)

Novērtējumā par iepriekšminēto nosacījumu piemērošanu Spānijai gūti turpmāk minētie secinājumi.

—

Pēc desmit sekojošiem ceturkšņiem, kuros reālā IKP izaugsme bija negatīva, Spānijā ekonomikas izaugsme atsākās 2013. gada trešajā ceturksnī. Reālā IKP izaugsme sasniedza 1,4 % 2014. gadā un palielinājās līdz 3,2 % 2015. gadā. Saskaņā ar atjauninātu Komisijas prognozi 2016. gadam reālā IKP izaugsme ir gaidāma 2,9 % apmērā 2016. gadā. Tas ir pārskatīts pieaugums 0,3 procentpunktu apmērā salīdzinājumā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi, kā pamatā ir augstāks nekā plānotais publiskais un privātais patēriņš gada pirmajā ceturksnī. Līdz ar to nav notikusi nopietna ekonomikas lejupslīde laikposmā, uz ko attiecas Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikums (t. i., 2013.–2016. g.).

| — | Turklāt nav bijuši neparasti notikumi ārpus valdības kontroles, kas varēja būtiski ietekmēt publiskās finanses no 2013. līdz 2016. gadam. Lai arī Spānijas inflācija bija negaidīti zema un 2014. gadā pat negatīva, tās ietekme uz publiskajām finansēm nebija būtiska, jo to lielākoties kompensēja lielāks reālā IKP pieaugums, nekā bija paredzams, ko veicināja strauja darba vietu radīšana, un lieli nodokļu ieņēmumi pieauguma struktūrā vēl vairāk samazināja deficītu. |
| --- | --- |

—

Turklāt nav bijuši neparasti notikumi ārpus valdības kontroles, kas varēja būtiski ietekmēt publiskās finanses no 2013. līdz 2016. gadam. Lai arī Spānijas inflācija bija negaidīti zema un 2014. gadā pat negatīva, tās ietekme uz publiskajām finansēm nebija būtiska, jo to lielākoties kompensēja lielāks reālā IKP pieaugums, nekā bija paredzams, ko veicināja strauja darba vietu radīšana, un lieli nodokļu ieņēmumi pieauguma struktūrā vēl vairāk samazināja deficītu.

| (7) | Tādējādi nepastāv ārkārtas ekonomiskie apstākļi, kas pamatotu naudas soda summas samazināšanu. |
| --- | --- |

(7)

Tādējādi nepastāv ārkārtas ekonomiskie apstākļi, kas pamatotu naudas soda summas samazināšanu.

| (8) | Spānija 2016. gada 13. jūlijā iesniedza pamatotu pieprasījumu Komisijai ieteikt Padomei noteikt naudas sodu nulles apmērā. Pamatojot savu pieprasījumu, Spānija norādīja turpmāk minētos iemeslus.
  Spānija atgādina par saviem svarīgajiem sasniegumiem, neraugoties uz sarežģītajiem ekonomikas apstākļiem, īstenojot tālejošu reformu darba programmu, kas izrādījās izšķiroša, lai atbalstītu ekonomiskās darbības spēcīgu atgūšanos un darba vietu izveidi, kā arī kumulatīvās nelīdzsvarotības novēršanu. Tā arī norāda uz krīzes sākumā īstenotajiem būtiskajiem fiskālajiem centieniem un negatīvo ietekmi, ko zema un pat negatīva inflācija radījusi uz fiskālās korekcijas procesu, kā arī uz ekonomiku kopumā. Tiek minēti arī ar metodoloģiju saistīti jautājumi attiecībā uz pašreizējās metodoloģijas iespējamo nespēju novērtēt atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam, lai ņemtu vērā negatīvās inflācijas sekas vai lai precīzi izmērītu IKP izaugsmes potenciālu Spānijas gadījumā. Visbeidzot, tā ziņo par pasākumiem un saistībām, kas veiktas, lai samazinātu valsts budžeta deficītu 2016. gadā, un atkārtoti apstiprina saistības novērst pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2017. gadam. |
| --- | --- |

(8)

Spānija 2016. gada 13. jūlijā iesniedza pamatotu pieprasījumu Komisijai ieteikt Padomei noteikt naudas sodu nulles apmērā. Pamatojot savu pieprasījumu, Spānija norādīja turpmāk minētos iemeslus.

Spānija atgādina par saviem svarīgajiem sasniegumiem, neraugoties uz sarežģītajiem ekonomikas apstākļiem, īstenojot tālejošu reformu darba programmu, kas izrādījās izšķiroša, lai atbalstītu ekonomiskās darbības spēcīgu atgūšanos un darba vietu izveidi, kā arī kumulatīvās nelīdzsvarotības novēršanu. Tā arī norāda uz krīzes sākumā īstenotajiem būtiskajiem fiskālajiem centieniem un negatīvo ietekmi, ko zema un pat negatīva inflācija radījusi uz fiskālās korekcijas procesu, kā arī uz ekonomiku kopumā. Tiek minēti arī ar metodoloģiju saistīti jautājumi attiecībā uz pašreizējās metodoloģijas iespējamo nespēju novērtēt atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam, lai ņemtu vērā negatīvās inflācijas sekas vai lai precīzi izmērītu IKP izaugsmes potenciālu Spānijas gadījumā. Visbeidzot, tā ziņo par pasākumiem un saistībām, kas veiktas, lai samazinātu valsts budžeta deficītu 2016. gadā, un atkārtoti apstiprina saistības novērst pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2017. gadam.

| (9) | Iepriekšminēto argumentu izvērtējuma rezultātā var izdarīt turpmāk izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(9)

Iepriekšminēto argumentu izvērtējuma rezultātā var izdarīt turpmāk izklāstītos secinājumus.

| (10) | Spānijas ekonomikā pēdējos gados ir notikušas būtiskas pārmaiņas, arī pateicoties reformām, kas veiktas sarežģītos ekonomikas apstākļos, kas palīdzēja atvieglot esošās neelastības darba un produktu tirgū. Finansiālās palīdzības programmas veiksmīga pabeigšana finanšu iestāžu rekapitalizācijai Spānijā 2014. gada sākumā un paralēli veiktās apjomīgas strukturālās reformas radīja stabilu pamatu ekonomikas atveseļošanai. Arī pēc programmas pabeigšanas Spānija turpināja īstenot strukturālās reformas, tostarp maksātnespējas regulējuma reformu, banku sektora pārstrukturēšanas pilnveidošanu, valsts pārvaldes reformu un neatkarīgas fiskālās padomes kritēriju izveidi. Pateicoties monetārajai politikai un pastiprinātai eurozonas pārvaldības struktūrai, atsākās kapitāla ieplūde un uzlabojās finanšu stāvoklis. Atsākoties izaugsmei 2013. gada otrajā pusē, sākās arī iekšējā un ārējā līdzsvarošana, ko atbalstīja arī reformu virzīts konkurētspējas pieaugums. Līdz ar ekonomikas atveseļošanos notika spēcīga darba vietu radīšana, ko veicināja pastāvīga darba algu mērenība un darba tirgus reformu ietekme. Neraugoties uz panākto ekonomikas līdzsvarošanā, ir jāturpina būtisku problēmu risināšana, jo privātā un publiskā parāda aizvien augstais līmenis, kas atspoguļots neto ārējo saistību ļoti augstajā līmenī pakļauj Spāniju riskiem, ko rada izmaiņas tirgus noskaņojumā, un aizvien augstais bezdarba līmenis kavē ekonomikas korekciju. |
| --- | --- |

(10)

Spānijas ekonomikā pēdējos gados ir notikušas būtiskas pārmaiņas, arī pateicoties reformām, kas veiktas sarežģītos ekonomikas apstākļos, kas palīdzēja atvieglot esošās neelastības darba un produktu tirgū. Finansiālās palīdzības programmas veiksmīga pabeigšana finanšu iestāžu rekapitalizācijai Spānijā 2014. gada sākumā un paralēli veiktās apjomīgas strukturālās reformas radīja stabilu pamatu ekonomikas atveseļošanai. Arī pēc programmas pabeigšanas Spānija turpināja īstenot strukturālās reformas, tostarp maksātnespējas regulējuma reformu, banku sektora pārstrukturēšanas pilnveidošanu, valsts pārvaldes reformu un neatkarīgas fiskālās padomes kritēriju izveidi. Pateicoties monetārajai politikai un pastiprinātai eurozonas pārvaldības struktūrai, atsākās kapitāla ieplūde un uzlabojās finanšu stāvoklis. Atsākoties izaugsmei 2013. gada otrajā pusē, sākās arī iekšējā un ārējā līdzsvarošana, ko atbalstīja arī reformu virzīts konkurētspējas pieaugums. Līdz ar ekonomikas atveseļošanos notika spēcīga darba vietu radīšana, ko veicināja pastāvīga darba algu mērenība un darba tirgus reformu ietekme. Neraugoties uz panākto ekonomikas līdzsvarošanā, ir jāturpina būtisku problēmu risināšana, jo privātā un publiskā parāda aizvien augstais līmenis, kas atspoguļots neto ārējo saistību ļoti augstajā līmenī pakļauj Spāniju riskiem, ko rada izmaiņas tirgus noskaņojumā, un aizvien augstais bezdarba līmenis kavē ekonomikas korekciju.

| (11) | Lai arī Spānija nerīkojās efektīvi, lai novērstu pārmērīga budžeta deficītu atbilstīgi Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumam, būtu jāatzīst, ka Spānija bija jau īstenojusi apjomīgus fiskālos centienus, lai novērstu savu pārmērīgo budžeta deficītu 2012. gada budžetā un – mazākā apmērā – 2013. gada budžetā. Konsolidācijas pārgurums, uz ko norādīts Padomes 2016. gada 12. jūlija lēmumā, iestājās pēc būtiskiem fiskālajiem un strukturālajiem centieniem, kā arī sarežģītu ekonomikas apstākļu rezultātā, kas ietekmēja sociālo kohēziju. Nenoliedzami, neraugoties uz ekonomikas spēcīgo atgūšanos kopš 2013. gada trešā ceturkšņa, Spānija aizvien saskārās ar nelabvēlīgiem ekonomiskajiem apstākļiem laikposmā, uz ko attiecas pēdējais Padomes ieteikums. Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu sasniedza –8,5 % no potenciālā IKP 2013. gadā, un, lai gan notika strauja uzlabošanās, tā aizvien bija negatīva, proti, –4,0 % 2015. gadā. Bezdarba līmenis pieauga līdz 26,1 % 2013. gadā, un sociālā atstumtība un nevienlīdzība pasliktinājās krīzes sākumā, kā rezultātā 2014. gadā to cilvēku skaits, kuriem draud nabadzība vai sociālā atstumtība, bija 29,2 %, kas bija viens no augstākajiem rādītājiem Savienībā. |
| --- | --- |

(11)

Lai arī Spānija nerīkojās efektīvi, lai novērstu pārmērīga budžeta deficītu atbilstīgi Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumam, būtu jāatzīst, ka Spānija bija jau īstenojusi apjomīgus fiskālos centienus, lai novērstu savu pārmērīgo budžeta deficītu 2012. gada budžetā un – mazākā apmērā – 2013. gada budžetā. Konsolidācijas pārgurums, uz ko norādīts Padomes 2016. gada 12. jūlija lēmumā, iestājās pēc būtiskiem fiskālajiem un strukturālajiem centieniem, kā arī sarežģītu ekonomikas apstākļu rezultātā, kas ietekmēja sociālo kohēziju. Nenoliedzami, neraugoties uz ekonomikas spēcīgo atgūšanos kopš 2013. gada trešā ceturkšņa, Spānija aizvien saskārās ar nelabvēlīgiem ekonomiskajiem apstākļiem laikposmā, uz ko attiecas pēdējais Padomes ieteikums. Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu sasniedza –8,5 % no potenciālā IKP 2013. gadā, un, lai gan notika strauja uzlabošanās, tā aizvien bija negatīva, proti, –4,0 % 2015. gadā. Bezdarba līmenis pieauga līdz 26,1 % 2013. gadā, un sociālā atstumtība un nevienlīdzība pasliktinājās krīzes sākumā, kā rezultātā 2014. gadā to cilvēku skaits, kuriem draud nabadzība vai sociālā atstumtība, bija 29,2 %, kas bija viens no augstākajiem rādītājiem Savienībā.

| (12) | Šajā kontekstā, lai arī dažiem nesenajos gados veiktajiem pasākumiem bija negatīva tieša ietekme uz publiskajām finansēm, tās, iespējams, var veicināt izaugsmi un nodarbinātību vidējā termiņā līdz ilgtermiņā, kā arī publisko finanšu ilgtspējību. Sociālā nodrošinājuma iemaksu izņēmumi un atbrīvojumi veicināja pastāvīgu valdības budžeta deficītu, bet zināmā mērā atbalstīja sociālo kohēziju, jo attiecās uz cilvēkiem ar zemākiem ienākumiem, mazkvalificētiem darba ņēmējiem un jauniem pastāvīgiem darba līgumiem. Lai arī tās bija nepietiekami finansētas, 2014. gada beigās pieņemto nodokļu reformu mērķis bija padarīt nodokļu struktūru izaugsmei labvēlīgāku, kā arī uzlabot nodokļu pārvaldību un taisnīgumu. |
| --- | --- |

(12)

Šajā kontekstā, lai arī dažiem nesenajos gados veiktajiem pasākumiem bija negatīva tieša ietekme uz publiskajām finansēm, tās, iespējams, var veicināt izaugsmi un nodarbinātību vidējā termiņā līdz ilgtermiņā, kā arī publisko finanšu ilgtspējību. Sociālā nodrošinājuma iemaksu izņēmumi un atbrīvojumi veicināja pastāvīgu valdības budžeta deficītu, bet zināmā mērā atbalstīja sociālo kohēziju, jo attiecās uz cilvēkiem ar zemākiem ienākumiem, mazkvalificētiem darba ņēmējiem un jauniem pastāvīgiem darba līgumiem. Lai arī tās bija nepietiekami finansētas, 2014. gada beigās pieņemto nodokļu reformu mērķis bija padarīt nodokļu struktūru izaugsmei labvēlīgāku, kā arī uzlabot nodokļu pārvaldību un taisnīgumu.

| (13) | Atzinīgi tiek vērtēts tas, ka attiecībā uz 2016. gadu Spānijas pagaidu valdība ir veikusi deficīta samazināšanas pasākumus, ievērojot Komisijas 2016. gada 9. marta ieteikumu par pasākumiem, kas jāveic Spānijai, lai nodrošinātu tās pārmērīga budžeta deficīta savlaicīgu novēršanu. Jo īpaši nolūkā īstenot noteikumus valsts tiesību aktos, lai panāktu fiskālo disciplīnu reģionālajās pašvaldībās, valdība 6. aprīlī pieprasīja 12 reģionālajām pašvaldībām apstiprināt budžeta apropriāciju samazinājumus, lai nodrošinātu atbilstību to budžeta deficīta mērķiem attiecībā uz 2016. gadu. Lai arī izdevumu samazinājumi 2016. gadam, ko līdz šim ir pieņēmušas minētās pašvaldības, lielā mērā atpaliek no plānotās summas, kas norādīta 2016. gada Stabilitātes programmā, Spānijas centrālā valdība ir apstiprinājusi aptuveni 0,2 % no IKP samazinājumiem budžeta apropriācijās. Spānijas pagaidu valdība 13. jūlijā paziņoja par apņemšanos īstenot turpmākus deficīta samazināšanas pasākumus. Attiecībā uz ieņēmumiem grozījumi uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā, kas jāpieņem, tiklīdz tiks izveidota jaunā valdība, ir paredzēti, lai kompensētu ieņēmumu zaudējumus aptuveni 0,5 % no IKP apmērā, kas plānoti 2016. gadā pēc izmaiņām, kas izdarītas uzņēmumu ienākuma nodokļa atsevišķu maksājumu regulējumā (pagos fraccionados), lai nodrošinātu, ka uzņēmuma ienākuma nodokļa ieņēmumi sasniegtu 2016. gada Stabilitātes programmā plānoto līmeni. Attiecībā uz izdevumiem, nosakot ātrāku datumu centrālās valdības fiskālā gada slēgšanai, kas pieņemts 14. jūlijā, var palīdzēt ierobežot izdevumus 2016. gada otrajā pusē. Tomēr šie pasākumi aizvien ir pakļauti būtiskiem īstenošanas riskiem, jo īpaši attiecībā uz to, vai parlaments laikus pieņem nepieciešamās izmaiņas uzņēmumu ienākumu nodokļa likumā, un to, vai tās būs pietiekamas, lai kompensētu paredzamo deficītu uzņēmumu ienākumu nodokļu ieņēmumos. Valdība ir arī apņēmusies veikt turpmākus pasākumus pret krāpšanos nodokļu jomā. |
| --- | --- |

(13)

Atzinīgi tiek vērtēts tas, ka attiecībā uz 2016. gadu Spānijas pagaidu valdība ir veikusi deficīta samazināšanas pasākumus, ievērojot Komisijas 2016. gada 9. marta ieteikumu par pasākumiem, kas jāveic Spānijai, lai nodrošinātu tās pārmērīga budžeta deficīta savlaicīgu novēršanu. Jo īpaši nolūkā īstenot noteikumus valsts tiesību aktos, lai panāktu fiskālo disciplīnu reģionālajās pašvaldībās, valdība 6. aprīlī pieprasīja 12 reģionālajām pašvaldībām apstiprināt budžeta apropriāciju samazinājumus, lai nodrošinātu atbilstību to budžeta deficīta mērķiem attiecībā uz 2016. gadu. Lai arī izdevumu samazinājumi 2016. gadam, ko līdz šim ir pieņēmušas minētās pašvaldības, lielā mērā atpaliek no plānotās summas, kas norādīta 2016. gada Stabilitātes programmā, Spānijas centrālā valdība ir apstiprinājusi aptuveni 0,2 % no IKP samazinājumiem budžeta apropriācijās. Spānijas pagaidu valdība 13. jūlijā paziņoja par apņemšanos īstenot turpmākus deficīta samazināšanas pasākumus. Attiecībā uz ieņēmumiem grozījumi uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā, kas jāpieņem, tiklīdz tiks izveidota jaunā valdība, ir paredzēti, lai kompensētu ieņēmumu zaudējumus aptuveni 0,5 % no IKP apmērā, kas plānoti 2016. gadā pēc izmaiņām, kas izdarītas uzņēmumu ienākuma nodokļa atsevišķu maksājumu regulējumā (pagos fraccionados), lai nodrošinātu, ka uzņēmuma ienākuma nodokļa ieņēmumi sasniegtu 2016. gada Stabilitātes programmā plānoto līmeni. Attiecībā uz izdevumiem, nosakot ātrāku datumu centrālās valdības fiskālā gada slēgšanai, kas pieņemts 14. jūlijā, var palīdzēt ierobežot izdevumus 2016. gada otrajā pusē. Tomēr šie pasākumi aizvien ir pakļauti būtiskiem īstenošanas riskiem, jo īpaši attiecībā uz to, vai parlaments laikus pieņem nepieciešamās izmaiņas uzņēmumu ienākumu nodokļa likumā, un to, vai tās būs pietiekamas, lai kompensētu paredzamo deficītu uzņēmumu ienākumu nodokļu ieņēmumos. Valdība ir arī apņēmusies veikt turpmākus pasākumus pret krāpšanos nodokļu jomā.

| (14) | Spānijas pamatotajā pieprasījumā Komisijai arī norādīta negatīvā ietekme, ko zema un pat negatīva inflācija radījusi uz fiskālās korekcijas procesu, kā arī uz ekonomiku kopumā. Kā apgalvots Padomes 2016. gada 12. jūlija lēmumā, inflācija Spānijā 2013.–2015. gadā (kas mērīta ar IKP deflatoru) bija patiešām daudz zemāka nekā pamata makroekonomikas scenārijā, kas bija ieteikuma pamatā (tas bija pat negatīvs 2014. gadā, proti, – 0,4 %). Tomēr negatīvo ietekmi, ko izraisīja zemā vai pat negatīvā inflācija uz Spānijas fiskālajiem rezultātiem, lielā mērā kompensēja lielāka reālā IKP pieaugums, nekā bija paredzams. |
| --- | --- |

(14)

Spānijas pamatotajā pieprasījumā Komisijai arī norādīta negatīvā ietekme, ko zema un pat negatīva inflācija radījusi uz fiskālās korekcijas procesu, kā arī uz ekonomiku kopumā. Kā apgalvots Padomes 2016. gada 12. jūlija lēmumā, inflācija Spānijā 2013.–2015. gadā (kas mērīta ar IKP deflatoru) bija patiešām daudz zemāka nekā pamata makroekonomikas scenārijā, kas bija ieteikuma pamatā (tas bija pat negatīvs 2014. gadā, proti, – 0,4 %). Tomēr negatīvo ietekmi, ko izraisīja zemā vai pat negatīvā inflācija uz Spānijas fiskālajiem rezultātiem, lielā mērā kompensēja lielāka reālā IKP pieaugums, nekā bija paredzams.

| (15) | Spānija ir arī pieminējusi ar metodoloģiju saistītus jautājumus attiecībā uz pašreizējās efektīvās rīcības metodoloģijas iespējamo nespēju ņemt vērā negatīvās inflācijas sekas vai precīzi izmērīt IKP izaugsmes potenciālu Spānijas gadījumā. Attiecībā uz iespējamo nepietiekamo novērtējumu attiecībā uz strukturālajiem centieniem, kas veikti Spānijā, jāņem vērā, ka, novērtējot iespējamo izaugsmi, Komisija piemēro Padomes apstiprinātu kopīgi saskaņotu metodoloģiju ražošanas funkcijas novērtējumam. Attiecībā uz negatīvās inflācijas ietekmi Komisija savā analītiskajā darbā atzīst, ka fiskālajai uzraudzībai saskaņotā metodika, un, pamatojoties uz nominālās bilances rādītāju korekciju, piemērojot potenciālās izlaides aplēses, var radīt strukturālo centienu nepietiekamu novērtējumu, ja pastāv negatīvas inflācijas šoks. Tomēr šo pieeju papildina tā dēvētā fiskālo centienu augšupēja pieeja, kas novērtē, vai ir sasniegti izdevumu jomā noteiktie mērķi un vai ir īstenoti plānotie diskrecionārie pasākumi ieņēmumu daļā. Pretstatā izmaiņām strukturālajā bilancē šī augšupējā pieeja, visticamāk, pārvērtēs fiskālos centienus pēc zemas inflācijas šoka. Spānijas gadījumā šādas augšupējas metodikas izmantošana norāda uz to, ka netika veikti kumulatīvie pasākumi laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam salīdzinājumā ar ieteiktajiem kumulatīvajiem strukturālajiem pasākumiem 3,0 % apmērā no IKP. |
| --- | --- |

(15)

Spānija ir arī pieminējusi ar metodoloģiju saistītus jautājumus attiecībā uz pašreizējās efektīvās rīcības metodoloģijas iespējamo nespēju ņemt vērā negatīvās inflācijas sekas vai precīzi izmērīt IKP izaugsmes potenciālu Spānijas gadījumā. Attiecībā uz iespējamo nepietiekamo novērtējumu attiecībā uz strukturālajiem centieniem, kas veikti Spānijā, jāņem vērā, ka, novērtējot iespējamo izaugsmi, Komisija piemēro Padomes apstiprinātu kopīgi saskaņotu metodoloģiju ražošanas funkcijas novērtējumam. Attiecībā uz negatīvās inflācijas ietekmi Komisija savā analītiskajā darbā atzīst, ka fiskālajai uzraudzībai saskaņotā metodika, un, pamatojoties uz nominālās bilances rādītāju korekciju, piemērojot potenciālās izlaides aplēses, var radīt strukturālo centienu nepietiekamu novērtējumu, ja pastāv negatīvas inflācijas šoks. Tomēr šo pieeju papildina tā dēvētā fiskālo centienu augšupēja pieeja, kas novērtē, vai ir sasniegti izdevumu jomā noteiktie mērķi un vai ir īstenoti plānotie diskrecionārie pasākumi ieņēmumu daļā. Pretstatā izmaiņām strukturālajā bilancē šī augšupējā pieeja, visticamāk, pārvērtēs fiskālos centienus pēc zemas inflācijas šoka. Spānijas gadījumā šādas augšupējas metodikas izmantošana norāda uz to, ka netika veikti kumulatīvie pasākumi laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam salīdzinājumā ar ieteiktajiem kumulatīvajiem strukturālajiem pasākumiem 3,0 % apmērā no IKP.

| (16) | Ņemot vērā Spānijas pamatoto pieprasījumu un ņemot vērā iepriekšējos punktus, jo īpaši būtiskās strukturālās reformas, ko Spānijas valdība ir veikusi kopš 2012. gada un kuras vēl tiek īstenotas, sarežģīto ekonomikas stāvokli laikposmā, uz ko attiecas Padomes 2013. gada jūnija ieteikums, deficītu samazinošas saistības, par kurām Spānijas pagaidu valdība paziņojusi tās pamatotajā pieprasījumā, kā arī ņemot vērā konsolidācijas pasākumus, kas ieviesti pēc Komisijas 2016. gada 9. marta ieteikuma par pasākumiem, kas jāveic Spānijai, lai nodrošinātu tās pārmērīgā budžeta deficīta savlaicīgu novēršanu, tiek uzskatīts par pamatotu atcelt naudas sodu 0,2 % apmērā no IKP, |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā Spānijas pamatoto pieprasījumu un ņemot vērā iepriekšējos punktus, jo īpaši būtiskās strukturālās reformas, ko Spānijas valdība ir veikusi kopš 2012. gada un kuras vēl tiek īstenotas, sarežģīto ekonomikas stāvokli laikposmā, uz ko attiecas Padomes 2013. gada jūnija ieteikums, deficītu samazinošas saistības, par kurām Spānijas pagaidu valdība paziņojusi tās pamatotajā pieprasījumā, kā arī ņemot vērā konsolidācijas pasākumus, kas ieviesti pēc Komisijas 2016. gada 9. marta ieteikuma par pasākumiem, kas jāveic Spānijai, lai nodrošinātu tās pārmērīgā budžeta deficīta savlaicīgu novēršanu, tiek uzskatīts par pamatotu atcelt naudas sodu 0,2 % apmērā no IKP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Naudas sods 0,2 % apmērā no IKP, kas uzliekams Spānijai par efektīvu pasākumu neveikšanu, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu, ir atcelts.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

Briselē, 2016. gada 9. augustā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. LAJČÁK

---

(1)  
  OV L 306, 23.11.2011., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

2

---

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/31

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2352

(2017. gada 14. decembris),

ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/789 par pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Xylella fastidiosa (Wells et al.) ievešanu un izplatīšanos Savienībā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8356)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 16. panta 3. punkta ceturto teikumu,

tā kā:

| (1) | Pieredze, kas gūta, piemērojot Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/789 (2), jo īpaši kopš pēdējā grozījuma ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/764 (3), liecina, ka vēl jāveic vairāki pasākumi un ka noteiktas minētā lēmuma normas būtu jāpielāgo, lai nodrošinātu efektīvāku pieeju cīņā pret Xylella fastidiosa (Wells et al.) (turpmāk “minētais organisms”) turpmāku ievešanu un izplatīšanos Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Pieredze, kas gūta, piemērojot Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/789 (2), jo īpaši kopš pēdējā grozījuma ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/764 (3), liecina, ka vēl jāveic vairāki pasākumi un ka noteiktas minētā lēmuma normas būtu jāpielāgo, lai nodrošinātu efektīvāku pieeju cīņā pret Xylella fastidiosa (Wells et al.) (turpmāk “minētais organisms”) turpmāku ievešanu un izplatīšanos Savienībā.

| (2) | Pieredze liecina, ka, neskarot to, ka apsekojumi jāveic, balstoties uz dalībvalstu līmenī novērtēto riska līmeni, tie būtu jāveic rūpīgāk un saskaņotāk, lai būtu drošība, ka visās dalībvalstīs ir sasniegti vienāda līmeņa piesardzības pasākumi pret minēto organismu. Tāpēc dalībvalstīm šie apsekojumi būtu jāīsteno, ņemot vērā Komisijas izdotās attiecīgās tehniskās vadlīnijas. |
| --- | --- |

(2)

Pieredze liecina, ka, neskarot to, ka apsekojumi jāveic, balstoties uz dalībvalstu līmenī novērtēto riska līmeni, tie būtu jāveic rūpīgāk un saskaņotāk, lai būtu drošība, ka visās dalībvalstīs ir sasniegti vienāda līmeņa piesardzības pasākumi pret minēto organismu. Tāpēc dalībvalstīm šie apsekojumi būtu jāīsteno, ņemot vērā Komisijas izdotās attiecīgās tehniskās vadlīnijas.

| (3) | Kā minēts starptautiskajos standartos, minētais organisms visdrošāk identificēts, balstoties uz vismaz diviem dažādiem testiem, kuru pamatā ir atšķirīgi bioloģiski principi vai kuri ir mērķēti uz atšķirīgām genoma daļām. Lai nodrošinātu caurredzamību, šo testu sarakstam vajadzētu būt pieejamam Komisijas datubāzē, kurai vajadzētu būt publiskai. Tā kā minētā organisma identificēšanai ārpus norobežotajām teritorijām vajadzīgi testi ar citu jutīguma līmeni, būtu jāparedz īpaši testi norobežotajām teritorijām un citi īpaši testi – teritorijām ārpus tām. |
| --- | --- |

(3)

Kā minēts starptautiskajos standartos, minētais organisms visdrošāk identificēts, balstoties uz vismaz diviem dažādiem testiem, kuru pamatā ir atšķirīgi bioloģiski principi vai kuri ir mērķēti uz atšķirīgām genoma daļām. Lai nodrošinātu caurredzamību, šo testu sarakstam vajadzētu būt pieejamam Komisijas datubāzē, kurai vajadzētu būt publiskai. Tā kā minētā organisma identificēšanai ārpus norobežotajām teritorijām vajadzīgi testi ar citu jutīguma līmeni, būtu jāparedz īpaši testi norobežotajām teritorijām un citi īpaši testi – teritorijām ārpus tām.

| (4) | Lai nodrošinātu caurredzamību, dalībvalstīm ārkārtas rīcības plāni būtu jāpublisko internetā. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu caurredzamību, dalībvalstīm ārkārtas rīcības plāni būtu jāpublisko internetā.

| (5) | Zinātniskie pierādījumi, ko Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) minējusi 2015. gada janvāra zinātniskajā atzinumā (4), liecina, ka ir iespējams, ka dažādas minētā organisma pasugas, kuras atrastas citās pasaules daļās, ģenētiski rekombinējas, skarot jaunas augu sugas, kuru inficēšanās ar attiecīgajām pasugām iepriekš nekad nav konstatēta. Tāpēc, lai nodrošinātu piesardzīgāku pieeju un lai būtu ņemts vērā, ka Savienībā nesen ir ziņots par dažādām pasugām, ir svarīgi precizēt, ka, ja kādā teritorijā atrasta vairāk nekā viena minētā organisma pasuga, šī teritorija attiecībā uz minēto organismu un visām iespējamajām tā pasugām būtu jānorobežo. Turklāt piesardzības labad attiecīgajai dalībvalstij šī teritorija attiecībā uz minēto organismu un visām tā pasugām būtu jānorobežo arī tad, ja kādas pasugas klātbūtnes identificēšana vēl nav pabeigta. |
| --- | --- |

(5)

Zinātniskie pierādījumi, ko Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) minējusi 2015. gada janvāra zinātniskajā atzinumā (4), liecina, ka ir iespējams, ka dažādas minētā organisma pasugas, kuras atrastas citās pasaules daļās, ģenētiski rekombinējas, skarot jaunas augu sugas, kuru inficēšanās ar attiecīgajām pasugām iepriekš nekad nav konstatēta. Tāpēc, lai nodrošinātu piesardzīgāku pieeju un lai būtu ņemts vērā, ka Savienībā nesen ir ziņots par dažādām pasugām, ir svarīgi precizēt, ka, ja kādā teritorijā atrasta vairāk nekā viena minētā organisma pasuga, šī teritorija attiecībā uz minēto organismu un visām iespējamajām tā pasugām būtu jānorobežo. Turklāt piesardzības labad attiecīgajai dalībvalstij šī teritorija attiecībā uz minēto organismu un visām tā pasugām būtu jānorobežo arī tad, ja kādas pasugas klātbūtnes identificēšana vēl nav pabeigta.

| (6) | Pieredze liecina, ka, īstenojot apsekojumus buferzonās, resursu piešķiršana jāprioritizē atkarībā no fitosanitārā riska līmeņa. Tāpēc samērīgi būtu noteikt, ka buferzonās attiecīgais apsekojums jābalsta uz režģveida sadalījumu 100 × 100 m kvadrātos vismaz 1 km platumā ap inficēto zonu, savukārt pārējā buferzona būtu režģveidā jāsadala 1 × 1 km kvadrātos. |
| --- | --- |

(6)

Pieredze liecina, ka, īstenojot apsekojumus buferzonās, resursu piešķiršana jāprioritizē atkarībā no fitosanitārā riska līmeņa. Tāpēc samērīgi būtu noteikt, ka buferzonās attiecīgais apsekojums jābalsta uz režģveida sadalījumu 100 × 100 m kvadrātos vismaz 1 km platumā ap inficēto zonu, savukārt pārējā buferzona būtu režģveidā jāsadala 1 × 1 km kvadrātos.

| (7) | Balstoties uz līdzšinējo pieredzi un ievērojot EFSA paziņotās zinātnes atziņas, izredzes minēto organismu veiksmīgi izskaust paaugstinās, ja 100 m rādiusā ap inficētajiem augiem nekavējoties aizvāc visus saimniekaugus neatkarīgi no to veselības statusa. Salīdzinājumā ar izplatības ierobežošanas pasākumiem, kur augu aizvākšana attiecas tikai uz augiem, kam konstatēta infekcija, un tikai tad, ja tie atrodas noteiktās norobežotās teritorijas daļās, ja visus saimniekaugus aizvāc, tiek nodrošināts augstāks garantijas līmenis attiecībā uz bezsimptomu infekcijām un attiecīgi – attiecībā uz minētā organisma statusu konkrētajā teritorijā. Tāpēc ir samērīgi visos gadījumos, kur izskaušanas nolūkā ir izveidota norobežotā teritorija, buferzonas platumu ap inficēto zonu no 10 km samazināt līdz 5 km. Tomēr tādās norobežotajās teritorijās, kas izveidotas izplatības ierobežošanas labad, minētā organisma izplatība ir lielāka un tādēļ vajadzīga piesardzīgāka pieeja, tāpēc tajās minētajam platumam joprojām vajadzētu būt 10 km. |
| --- | --- |

(7)

Balstoties uz līdzšinējo pieredzi un ievērojot EFSA paziņotās zinātnes atziņas, izredzes minēto organismu veiksmīgi izskaust paaugstinās, ja 100 m rādiusā ap inficētajiem augiem nekavējoties aizvāc visus saimniekaugus neatkarīgi no to veselības statusa. Salīdzinājumā ar izplatības ierobežošanas pasākumiem, kur augu aizvākšana attiecas tikai uz augiem, kam konstatēta infekcija, un tikai tad, ja tie atrodas noteiktās norobežotās teritorijas daļās, ja visus saimniekaugus aizvāc, tiek nodrošināts augstāks garantijas līmenis attiecībā uz bezsimptomu infekcijām un attiecīgi – attiecībā uz minētā organisma statusu konkrētajā teritorijā. Tāpēc ir samērīgi visos gadījumos, kur izskaušanas nolūkā ir izveidota norobežotā teritorija, buferzonas platumu ap inficēto zonu no 10 km samazināt līdz 5 km. Tomēr tādās norobežotajās teritorijās, kas izveidotas izplatības ierobežošanas labad, minētā organisma izplatība ir lielāka un tādēļ vajadzīga piesardzīgāka pieeja, tāpēc tajās minētajam platumam joprojām vajadzētu būt 10 km.

| (8) | Ja ir izpildīti noteikti nosacījumi, proti, tādi, kas garantē, ka minētais organisms tālāk nav izplatījies, inficētie augi ir tūlīt aizvākti un stāvoklis tiek pienācīgi uzraudzīts, samērīgi ir arī minētās buferzonas platumu samazināt līdz 1 km. Tāpat samērīgi ir atļaut norobežotās teritorijas statusu pēc 12 mēnešiem kopš tās sākotnējās izveidošanas atcelt, ja ir ieviesta intensīvas paraugu ņemšanas shēma, kas nodrošina minētā organisma neesību attiecīgajā teritorijā. |
| --- | --- |

(8)

Ja ir izpildīti noteikti nosacījumi, proti, tādi, kas garantē, ka minētais organisms tālāk nav izplatījies, inficētie augi ir tūlīt aizvākti un stāvoklis tiek pienācīgi uzraudzīts, samērīgi ir arī minētās buferzonas platumu samazināt līdz 1 km. Tāpat samērīgi ir atļaut norobežotās teritorijas statusu pēc 12 mēnešiem kopš tās sākotnējās izveidošanas atcelt, ja ir ieviesta intensīvas paraugu ņemšanas shēma, kas nodrošina minētā organisma neesību attiecīgajā teritorijā.

| (9) | Lai palielinātu caurredzamību un informētu sabiedrību par minētā organisma apkarošanas pasākumiem, dalībvalstīm būtu jāpublicē un jāatjaunina savas teritorijas norobežoto teritoriju saraksts, savukārt Komisijai savs minēto teritoriju saraksts būtu attiecīgi jāpublicē un jāatjaunina saskaņā ar dalībvalstu paziņojumiem. |
| --- | --- |

(9)

Lai palielinātu caurredzamību un informētu sabiedrību par minētā organisma apkarošanas pasākumiem, dalībvalstīm būtu jāpublicē un jāatjaunina savas teritorijas norobežoto teritoriju saraksts, savukārt Komisijai savs minēto teritoriju saraksts būtu attiecīgi jāpublicē un jāatjaunina saskaņā ar dalībvalstu paziņojumiem.

| (10) | Pieredze liecina, ka samērīgi ir atļaut norobežotu teritoriju neizveidot gadījumā, kur minētais organisms atrasts vietā, par kuru ir pierādīts, ka tā pret minētā organisma vektoriem ir fiziski aizsargāta. Šī pieeja ir samērīga tāpēc, ka minētā organisma izplatīšanās risks ir mazs, savukārt ar minētā organisma parādīšanos kontrolētā vidē saistītā varbūtība šo organismu nekavējoties izskaust – attiecīgi augstāka. |
| --- | --- |

(10)

Pieredze liecina, ka samērīgi ir atļaut norobežotu teritoriju neizveidot gadījumā, kur minētais organisms atrasts vietā, par kuru ir pierādīts, ka tā pret minētā organisma vektoriem ir fiziski aizsargāta. Šī pieeja ir samērīga tāpēc, ka minētā organisma izplatīšanās risks ir mazs, savukārt ar minētā organisma parādīšanos kontrolētā vidē saistītā varbūtība šo organismu nekavējoties izskaust – attiecīgi augstāka.

| (11) | Lai attiecīgajai dalībvalstij pavērtos lielākas elastības iespējas, vajadzētu būt tā, ka tā ar attiecīgiem nosacījumiem var atļaut inficētajās zonās, uz kurām attiecas ierobežošanas pasākumi, dažus vai visus saimniekaugus stādīt ārpus 20 km teritorijas, kas atrodas blakus buferzonai. Šajā gadījumā tām būtu jāorientējas uz baktēriju inokulāta līmeņa samazināšanu attiecīgajās teritorijās, un priekšroka būtu jādod augu šķirnēm, par kurām novērtēts, ka tās pret minēto organismu ir tolerantas vai rezistentas. |
| --- | --- |

(11)

Lai attiecīgajai dalībvalstij pavērtos lielākas elastības iespējas, vajadzētu būt tā, ka tā ar attiecīgiem nosacījumiem var atļaut inficētajās zonās, uz kurām attiecas ierobežošanas pasākumi, dažus vai visus saimniekaugus stādīt ārpus 20 km teritorijas, kas atrodas blakus buferzonai. Šajā gadījumā tām būtu jāorientējas uz baktēriju inokulāta līmeņa samazināšanu attiecīgajās teritorijās, un priekšroka būtu jādod augu šķirnēm, par kurām novērtēts, ka tās pret minēto organismu ir tolerantas vai rezistentas.

| (12) | Lai respektētu konkrētas vietas tradīcijas un vēsturi, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai lemt, ka saimniekaugi, kas oficiāli atzīti par augiem ar vēsturisku vērtību, bet ar minēto organismu nav inficēti, nav jāaizvāc, pat ja tie atrodas 100 m rādiusā ap augiem, kas testēti un atzīti par inficētiem ar minēto organismu. Tomēr, lai nepieļautu to iespējamu inficēšanos un minētā organisma izplatīšanos, uz tiem būtu jāattiecina konkrēti nosacījumi. |
| --- | --- |

(12)

Lai respektētu konkrētas vietas tradīcijas un vēsturi, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai lemt, ka saimniekaugi, kas oficiāli atzīti par augiem ar vēsturisku vērtību, bet ar minēto organismu nav inficēti, nav jāaizvāc, pat ja tie atrodas 100 m rādiusā ap augiem, kas testēti un atzīti par inficētiem ar minēto organismu. Tomēr, lai nepieļautu to iespējamu inficēšanos un minētā organisma izplatīšanos, uz tiem būtu jāattiecina konkrēti nosacījumi.

| (13) | Lai nodrošinātu, ka norobežotajās teritorijās minētā organisma klātbūtnes uzraudzības pasākumi notiek piemērotā laikā un juridiskas noteiktības iegūšanas nolūkā, būtu jāprecizē, ka šāda uzraudzība un attiecīgās pārbaudes ņem vērā Komisijas izdotās attiecīgās tehniskās vadlīnijas. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu, ka norobežotajās teritorijās minētā organisma klātbūtnes uzraudzības pasākumi notiek piemērotā laikā un juridiskas noteiktības iegūšanas nolūkā, būtu jāprecizē, ka šāda uzraudzība un attiecīgās pārbaudes ņem vērā Komisijas izdotās attiecīgās tehniskās vadlīnijas.

| (14) | Skaidrības un juridiskās noteiktības labad par inficētajām zonām, kurās var piemērot izplatības ierobežošanas pasākumus, būtu jānosaka tikai Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/789 pielikuma sarakstā norādītās zonas. |
| --- | --- |

(14)

Skaidrības un juridiskās noteiktības labad par inficētajām zonām, kurās var piemērot izplatības ierobežošanas pasākumus, būtu jānosaka tikai Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/789 pielikuma sarakstā norādītās zonas.

| (15) | Ņemot vērā Savienības dinamiku attiecībā uz minēto organismu un to, ka izplatības ierobežošanas teritorijas atzīst arī citās Eiropas Savienības daļās, augu aizvākšana būtu jāpiemēro visā izplatības ierobežošanas teritorijā, kurā, balstoties uz oficiāliem apsekojumiem, ir konstatēta minētā organisma klātbūtne. Tomēr, lai aizsargātu pārējo Savienības teritoriju, šie oficiālie apsekojumi būtu jāīsteno vismaz tuvu ražošanas vietām, kurām atļauts minētos augus pārvietot projām no norobežotajām teritorijām, tuvu vietām, kurās aug augi ar īpašu kultūrvērtību, sociālu un zinātnisku vērtību, kā arī teritorijās inficētās zonas iekšpusē, kuras atrodas 20 km no minētās zonas robežas. Tomēr šī prasība nebūtu jāpiemēro attiecībā uz salām, kam visa teritorija ir izplatības ierobežošanas teritorija un kas atrodas vairāk nekā 10 kilometru attālumā no tuvākās Savienības sauszemes teritorijas, ņemot vērā, ka šīs salas jebkurā gadījumā ir fiziski izolētas. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā Savienības dinamiku attiecībā uz minēto organismu un to, ka izplatības ierobežošanas teritorijas atzīst arī citās Eiropas Savienības daļās, augu aizvākšana būtu jāpiemēro visā izplatības ierobežošanas teritorijā, kurā, balstoties uz oficiāliem apsekojumiem, ir konstatēta minētā organisma klātbūtne. Tomēr, lai aizsargātu pārējo Savienības teritoriju, šie oficiālie apsekojumi būtu jāīsteno vismaz tuvu ražošanas vietām, kurām atļauts minētos augus pārvietot projām no norobežotajām teritorijām, tuvu vietām, kurās aug augi ar īpašu kultūrvērtību, sociālu un zinātnisku vērtību, kā arī teritorijās inficētās zonas iekšpusē, kuras atrodas 20 km no minētās zonas robežas. Tomēr šī prasība nebūtu jāpiemēro attiecībā uz salām, kam visa teritorija ir izplatības ierobežošanas teritorija un kas atrodas vairāk nekā 10 kilometru attālumā no tuvākās Savienības sauszemes teritorijas, ņemot vērā, ka šīs salas jebkurā gadījumā ir fiziski izolētas.

| (16) | Sakarā ar zemo fitosanitāro risku, ko EFSA novērtējusi 2016. gada martā (5), ir lietderīgi atļaut minētos augus, kas pieder pie šķirnēm, par kurām pierādīts, ka tās pret vienu vai vairākām minētā organisma pasugām nav uzņēmīgas, projām no norobežotajām teritorijām pārvietot bez augu pasēm, kas sagatavotas un izdotas saskaņā ar Komisijas Direktīvu 92/105/EEK (6). |
| --- | --- |

(16)

Sakarā ar zemo fitosanitāro risku, ko EFSA novērtējusi 2016. gada martā (5), ir lietderīgi atļaut minētos augus, kas pieder pie šķirnēm, par kurām pierādīts, ka tās pret vienu vai vairākām minētā organisma pasugām nav uzņēmīgas, projām no norobežotajām teritorijām pārvietot bez augu pasēm, kas sagatavotas un izdotas saskaņā ar Komisijas Direktīvu 92/105/EEK (6).

| (17) | Balstoties uz vektoru, kas ir kukaiņi, lidojuma izkliedes spēju, lietderīgi un samērīgāk ir atļaut minētos augus pārvietot projām no ražošanas vietām, ko ietver 100 metru plata zona, kurā divreiz gadā tiek veiktas pārbaudes un no kuras nekavējoties aizvākti visi augi, kam konstatēti minētā organisma infekcijas simptomi vai kas ar to inficēti. Konsekvences labad līdzīgs noteikums būtu jāpiemēro tādu trešo valstu ražošanas vietās, par kurām zināms, ka tajās ir minētais organisms. |
| --- | --- |

(17)

Balstoties uz vektoru, kas ir kukaiņi, lidojuma izkliedes spēju, lietderīgi un samērīgāk ir atļaut minētos augus pārvietot projām no ražošanas vietām, ko ietver 100 metru plata zona, kurā divreiz gadā tiek veiktas pārbaudes un no kuras nekavējoties aizvākti visi augi, kam konstatēti minētā organisma infekcijas simptomi vai kas ar to inficēti. Konsekvences labad līdzīgs noteikums būtu jāpiemēro tādu trešo valstu ražošanas vietās, par kurām zināms, ka tajās ir minētais organisms.

| (18) | Pieredze liecina, ka ražošanas vietās, kur saimniekaugus audzē ārpus norobežotajām teritorijām, katru gadu notiek pārbaudes; simptomu gadījumā šajās vietās ņem un testē paraugus, lai panāktu augstāku ticamības pakāpi attiecībā uz minētā organisma neesību. Tāpēc, un lai Savienībā nodrošinātu saskaņotu aizsardzības līmeni, attiecīgas prasības attiecībā uz šīm vietām būtu jānosaka ar tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(18)

Pieredze liecina, ka ražošanas vietās, kur saimniekaugus audzē ārpus norobežotajām teritorijām, katru gadu notiek pārbaudes; simptomu gadījumā šajās vietās ņem un testē paraugus, lai panāktu augstāku ticamības pakāpi attiecībā uz minētā organisma neesību. Tāpēc, un lai Savienībā nodrošinātu saskaņotu aizsardzības līmeni, attiecīgas prasības attiecībā uz šīm vietām būtu jānosaka ar tiesību aktiem.

| (19) | Ir pierādīts, ka ar minēto organismu atkārtoti inficētas ir tādas sugas kā Coffea, Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. un Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb un ka šīs sugas ir netraucēts ceļš slimības izplatībai Savienībā. Lai gan vēl nav pabeigta inficēto augu pirmavota izsekošana gadījumos, kur šādi augi Savienībā konstatēti, pamatojoties uz piesardzības principu, minētie augi būtu jāaudzē tikai vietās, kurām noteiktas ikgadējas oficiālas pārbaudes, paraugu ņemšana un testēšana minētā organisma neesības apstiprināšanai. Tā kā minētajiem augiem ir paaugstināta uzņēmība pret minēto organismu, minētā organisma klātbūtne būtu jānosaka, balstoties uz vismaz diviem attiecīgās Komisijas datubāzes sarakstā minētiem pozitīviem testiem, no kuriem vismaz vienam vajadzētu būt molekulāram testam. |
| --- | --- |

(19)

Ir pierādīts, ka ar minēto organismu atkārtoti inficētas ir tādas sugas kā Coffea, Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. un Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb un ka šīs sugas ir netraucēts ceļš slimības izplatībai Savienībā. Lai gan vēl nav pabeigta inficēto augu pirmavota izsekošana gadījumos, kur šādi augi Savienībā konstatēti, pamatojoties uz piesardzības principu, minētie augi būtu jāaudzē tikai vietās, kurām noteiktas ikgadējas oficiālas pārbaudes, paraugu ņemšana un testēšana minētā organisma neesības apstiprināšanai. Tā kā minētajiem augiem ir paaugstināta uzņēmība pret minēto organismu, minētā organisma klātbūtne būtu jānosaka, balstoties uz vismaz diviem attiecīgās Komisijas datubāzes sarakstā minētiem pozitīviem testiem, no kuriem vismaz vienam vajadzētu būt molekulāram testam.

| (20) | Līdzīga prasība būtu jāattiecina uz trešām valstīm, kurās minētā organisma sastopamība vēl nav konstatēta. Turklāt, pārvietojot šos augus Savienības teritorijā, profesionāliem operatoriem dokumentācija būtu jāglabā vismaz trīs gadus, lai attiecīgi nodrošinātu izsekojamību un oficiālas apsekošanas pārbaudes. |
| --- | --- |

(20)

Līdzīga prasība būtu jāattiecina uz trešām valstīm, kurās minētā organisma sastopamība vēl nav konstatēta. Turklāt, pārvietojot šos augus Savienības teritorijā, profesionāliem operatoriem dokumentācija būtu jāglabā vismaz trīs gadus, lai attiecīgi nodrošinātu izsekojamību un oficiālas apsekošanas pārbaudes.

| (21) | Īstenošanas lēmums (ES) 2015/789 nosaka stingras normas attiecībā uz tādu noteiktu augu sugu (“saimniekaugi”) pārvietošanu Savienībā, attiecībā uz kuriem konstatēts, ka tie inficēti ar minētā organisma Eiropas izolātiem. Uz minētajiem saimniekaugiem attiecas stingri nosacījumi, pat ja tie nekad nav audzēti kādā norobežotajā teritorijā. |
| --- | --- |

(21)

Īstenošanas lēmums (ES) 2015/789 nosaka stingras normas attiecībā uz tādu noteiktu augu sugu (“saimniekaugi”) pārvietošanu Savienībā, attiecībā uz kuriem konstatēts, ka tie inficēti ar minētā organisma Eiropas izolātiem. Uz minētajiem saimniekaugiem attiecas stingri nosacījumi, pat ja tie nekad nav audzēti kādā norobežotajā teritorijā.

| (22) | Tai pašā laikā Beļģijai, Čehijai, Francijai un Spānijai ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/167 (7) ir piešķirta pagaidu atļauja attiecībā uz konkrētām augļaugu sugām sertificēt tādus pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu, kuri ražoti laukā, kur nav nodrošināta aizsardzība pret kukaiņiem; konkrētās augļaugu sugas ir Padomes Direktīvas 2008/90/EK (8) I pielikumā minētās sugas. Par vairākām no šīm sugām, proti, Juglans regia L., Olea europaea L., Prunus amygdalus Batsch, P. amygdalus × P. persica, P. armeniaca L., P. avium (L.) L., P. cerasus L., P. domestica L., P. domestica × P. salicina, P. dulcis (Mill.) D.A. Webb, P. persica (L.) Batsch un P. salicina Lindley, zināms, ka tās ir uzņēmīgas pret minētā organisma Eiropas un ārpuseiropas izolātiem, un tās kā ‘minētie augi’ ir norādītas Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/789 I pielikumā. |
| --- | --- |

(22)

Tai pašā laikā Beļģijai, Čehijai, Francijai un Spānijai ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/167 (7) ir piešķirta pagaidu atļauja attiecībā uz konkrētām augļaugu sugām sertificēt tādus pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu, kuri ražoti laukā, kur nav nodrošināta aizsardzība pret kukaiņiem; konkrētās augļaugu sugas ir Padomes Direktīvas 2008/90/EK (8) I pielikumā minētās sugas. Par vairākām no šīm sugām, proti, Juglans regia L., Olea europaea L., Prunus amygdalus Batsch, P. amygdalus × P. persica, P. armeniaca L., P. avium (L.) L., P. cerasus L., P. domestica L., P. domestica × P. salicina, P. dulcis (Mill.) D.A. Webb, P. persica (L.) Batsch un P. salicina Lindley, zināms, ka tās ir uzņēmīgas pret minētā organisma Eiropas un ārpuseiropas izolātiem, un tās kā ‘minētie augi’ ir norādītas Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/789 I pielikumā.

| (23) | Ņemot vērā jaunos draudus, ko minētais organisms rada Savienības teritorijai, tāda atļauja attiecībā uz šo pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiālu sertificēšanu, kura nozīmē atkāpi no nosacījuma par audzēšanu apstākļos, kas aizsargāti no kukaiņiem, būtu jāpapildina ar alternatīvām fitosanitārām garantijām, pat ja augi neatrodas teritorijā, kas norobežota saskaņā ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/789. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā jaunos draudus, ko minētais organisms rada Savienības teritorijai, tāda atļauja attiecībā uz šo pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiālu sertificēšanu, kura nozīmē atkāpi no nosacījuma par audzēšanu apstākļos, kas aizsargāti no kukaiņiem, būtu jāpapildina ar alternatīvām fitosanitārām garantijām, pat ja augi neatrodas teritorijā, kas norobežota saskaņā ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/789.

| (24) | Tāpēc tādi pirmsbāzes mātesaugi un pirmsbāzes materiāli, uz kuriem attiecas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/167, Savienības teritorijā būtu jāpārvieto tikai tad, ja tiem pievienota augu pase. Šā nosacījuma nolūks ir garantēt, ka šādi pirmsbāzes mātesaugi un pirmsbāzes materiāli, kā arī viss saražotais reproduktīvais materiāls un augļaugi ir brīvi no minētā organisma. Turklāt uz attiecīgajiem pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiāliem būtu jāattiecina tādas vizuālas pārbaudes, paraugu ņemšana un molekulārā testēšana, kuru nolūks ir nodrošināt minētā organisma neesību, pavairošanas procesā tomēr saglabājot minēto augu un materiāla veselības statusu. |
| --- | --- |

(24)

Tāpēc tādi pirmsbāzes mātesaugi un pirmsbāzes materiāli, uz kuriem attiecas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/167, Savienības teritorijā būtu jāpārvieto tikai tad, ja tiem pievienota augu pase. Šā nosacījuma nolūks ir garantēt, ka šādi pirmsbāzes mātesaugi un pirmsbāzes materiāli, kā arī viss saražotais reproduktīvais materiāls un augļaugi ir brīvi no minētā organisma. Turklāt uz attiecīgajiem pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiāliem būtu jāattiecina tādas vizuālas pārbaudes, paraugu ņemšana un molekulārā testēšana, kuru nolūks ir nodrošināt minētā organisma neesību, pavairošanas procesā tomēr saglabājot minēto augu un materiāla veselības statusu.

| (25) | Visbeidzot, visas augu sugas, ko Komisija kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/789 pēdējiem grozījumiem identificējusi kā minētos augus, būtu jāiekļauj minētā lēmuma I pielikumā. |
| --- | --- |

(25)

Visbeidzot, visas augu sugas, ko Komisija kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/789 pēdējiem grozījumiem identificējusi kā minētos augus, būtu jāiekļauj minētā lēmuma I pielikumā.

| (26) | Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2015/789 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(26)

Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2015/789 būtu attiecīgi jāgroza.

| (27) | Lai profesionālie operatori un atbildīgās oficiālās struktūras varētu pielāgoties jaunajām prasībām attiecībā uz to, kā pārvieto stādīšanai paredzētus Coffea, Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. un Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb sugas augus, izņemot sēklas, attiecīgo normu būtu jāsāk piemērot no 2018. gada 1. marta. |
| --- | --- |

(27)

Lai profesionālie operatori un atbildīgās oficiālās struktūras varētu pielāgoties jaunajām prasībām attiecībā uz to, kā pārvieto stādīšanai paredzētus Coffea, Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. un Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb sugas augus, izņemot sēklas, attiecīgo normu būtu jāsāk piemērot no 2018. gada 1. marta.

| (28) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(28)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/789 grozījums

Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/789 groza šādi:

| 1) | lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:

  “3. pants
  Dalībvalstu teritorijās veikti apsekojumi attiecībā uz minēto organismu un tā identificēšana

  1.   Dalībvalstis katru gadu veic apsekojumus, pārbaudot, vai to teritorijā minētajiem augiem nav konstatējama minētā organisma klātbūtne.
  Minētos apsekojumus veic atbildīgā oficiālā struktūra vai tie tiek veikti atbildīgās oficiālās struktūras oficiālā uzraudzībā. Tie ietver vizuālas pārbaudes un – gadījumos, kad rodas aizdomas par inficēšanos ar minēto organismu, – paraugu ņemšanu un testēšanu. Apsekojumu pamatā ir atzīti zinātnes un tehnikas principi, un gada gaitā apsekojumus veic piemērotos brīžos minētā organisma konstatēšanai vizuālās pārbaudēs, paraugu ņemšanā un testēšanā. Šajos apsekojumos attiecībā uz minētā organisma klātbūtni ņem vērā pieejamos zinātnes un tehnikas atzinumus, minētā organisma un tā vektoru bioloģiju, minēto augu klātbūtni un bioloģiju, kā arī jebkādu citu lietderīgu informāciju. Tajos ņem vērā arī Komisijas tīmekļvietnē (*1) dotās tehniskās vadlīnijas par Xylella fastidiosa apsekošanu.


  2.   Teritorijās, kas nav norobežotās teritorijas, ar vienu molekulāru testu veic skrīningu attiecībā uz minētā organisma klātbūtni, un pozitīva rezultāta gadījumā organisma klātbūtni identificē, saskaņā ar starptautiskajiem standartiem veicot vismaz vēl vienu molekulāru testu, kura rezultāts ir pozitīvs. Šos testus norāda sarakstā Komisijas datubāzē, kas paredzēta minētā organisma un tā pasugu identifikācijas testiem, un testiem jābūt paredzētiem atšķirīgu genoma daļu noteikšanai.
  Norobežotajās teritorijās skrīningu attiecībā uz minētā organisma klātbūtni veic ar vienu testu, un pozitīva rezultāta gadījumā organisma klātbūtni identificē, saskaņā ar starptautiskajiem standartiem veicot vismaz arī vienu molekulāru testu, kura rezultāts ir pozitīvs. Šos testus norāda sarakstā Komisijas datubāzē, kas paredzēta minētā organisma un tā pasugu identifikācijas testiem.


  3.   Komisija 2. punktā minēto datubāzi pārvalda un atjaunina, kā arī dara to publiski piekļūstamu.
  Minētās datubāzes sarakstā minētos testus sadala divās kategorijās atkarībā no tā, cik tie ir lietderīgi minētā organisma un tā pasugu identificēšanai norobežotajās teritorijās un teritorijās, kas nav norobežotās teritorijas.



  (*1)  
  Guidelines for the survey of Xylella fastidiosa (Wells et al.) in the Union territory: http://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/ph_biosec_legis_guidelines_xylella-survey.pdf”;" |
| --- | --- |

1)

lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants

Dalībvalstu teritorijās veikti apsekojumi attiecībā uz minēto organismu un tā identificēšana

1.   Dalībvalstis katru gadu veic apsekojumus, pārbaudot, vai to teritorijā minētajiem augiem nav konstatējama minētā organisma klātbūtne.

Minētos apsekojumus veic atbildīgā oficiālā struktūra vai tie tiek veikti atbildīgās oficiālās struktūras oficiālā uzraudzībā. Tie ietver vizuālas pārbaudes un – gadījumos, kad rodas aizdomas par inficēšanos ar minēto organismu, – paraugu ņemšanu un testēšanu. Apsekojumu pamatā ir atzīti zinātnes un tehnikas principi, un gada gaitā apsekojumus veic piemērotos brīžos minētā organisma konstatēšanai vizuālās pārbaudēs, paraugu ņemšanā un testēšanā. Šajos apsekojumos attiecībā uz minētā organisma klātbūtni ņem vērā pieejamos zinātnes un tehnikas atzinumus, minētā organisma un tā vektoru bioloģiju, minēto augu klātbūtni un bioloģiju, kā arī jebkādu citu lietderīgu informāciju. Tajos ņem vērā arī Komisijas tīmekļvietnē (*1) dotās tehniskās vadlīnijas par Xylella fastidiosa apsekošanu.

2.   Teritorijās, kas nav norobežotās teritorijas, ar vienu molekulāru testu veic skrīningu attiecībā uz minētā organisma klātbūtni, un pozitīva rezultāta gadījumā organisma klātbūtni identificē, saskaņā ar starptautiskajiem standartiem veicot vismaz vēl vienu molekulāru testu, kura rezultāts ir pozitīvs. Šos testus norāda sarakstā Komisijas datubāzē, kas paredzēta minētā organisma un tā pasugu identifikācijas testiem, un testiem jābūt paredzētiem atšķirīgu genoma daļu noteikšanai.

Norobežotajās teritorijās skrīningu attiecībā uz minētā organisma klātbūtni veic ar vienu testu, un pozitīva rezultāta gadījumā organisma klātbūtni identificē, saskaņā ar starptautiskajiem standartiem veicot vismaz arī vienu molekulāru testu, kura rezultāts ir pozitīvs. Šos testus norāda sarakstā Komisijas datubāzē, kas paredzēta minētā organisma un tā pasugu identifikācijas testiem.

3.   Komisija 2. punktā minēto datubāzi pārvalda un atjaunina, kā arī dara to publiski piekļūstamu.

Minētās datubāzes sarakstā minētos testus sadala divās kategorijās atkarībā no tā, cik tie ir lietderīgi minētā organisma un tā pasugu identificēšanai norobežotajās teritorijās un teritorijās, kas nav norobežotās teritorijas.

(*1)  
  Guidelines for the survey of Xylella fastidiosa (Wells et al.) in the Union territory: http://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/ph_biosec_legis_guidelines_xylella-survey.pdf”;"

*1

Guidelines for the survey of Xylella fastidiosa (Wells et al.) in the Union territory

| 2) | lēmuma 3.a panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Dalībvalstis pēc pieprasījuma Komisijai nosūta savus ārkārtas rīcības plānus un, tos publicējot internetā, informē visus attiecīgos profesionālos operatorus.”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 3.a panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Dalībvalstis pēc pieprasījuma Komisijai nosūta savus ārkārtas rīcības plānus un, tos publicējot internetā, informē visus attiecīgos profesionālos operatorus.”;

| 3) | lēmuma 4. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Ja tiek identificēta minētā organisma klātbūtne, attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar 2. punktu nekavējoties izveido norobežotu teritoriju (turpmāk “norobežotā teritorija”).
  Atkāpjoties no pirmās daļas, ja ir apstiprināta vienas konkrētas minētā organisma pasugas klātbūtne, attiecīgā dalībvalsts teritoriju var norobežot tikai attiecībā uz šo pasugu.
  Ja ir identificēta vairāk nekā vienas minētā organisma pasugas klātbūtne, attiecīgā dalībvalsts minēto teritoriju norobežo attiecībā uz minēto organismu un visām iespējamām tā pasugām.
  Attiecīgā dalībvalsts minēto teritoriju attiecībā uz minēto organismu un visām iespējamām tā pasugām norobežo arī tad, ja pasugas klātbūtnes identificēšana vēl nav pabeigta.
  Pasugu klātbūtnes identifikācija jābalsta uz 3. panta 2. punktā minēto testu rezultātiem.”; |
| --- | --- | --- |

3)

lēmuma 4. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja tiek identificēta minētā organisma klātbūtne, attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar 2. punktu nekavējoties izveido norobežotu teritoriju (turpmāk “norobežotā teritorija”).

Atkāpjoties no pirmās daļas, ja ir apstiprināta vienas konkrētas minētā organisma pasugas klātbūtne, attiecīgā dalībvalsts teritoriju var norobežot tikai attiecībā uz šo pasugu.

Ja ir identificēta vairāk nekā vienas minētā organisma pasugas klātbūtne, attiecīgā dalībvalsts minēto teritoriju norobežo attiecībā uz minēto organismu un visām iespējamām tā pasugām.

Attiecīgā dalībvalsts minēto teritoriju attiecībā uz minēto organismu un visām iespējamām tā pasugām norobežo arī tad, ja pasugas klātbūtnes identificēšana vēl nav pabeigta.

Pasugu klātbūtnes identifikācija jābalsta uz 3. panta 2. punktā minēto testu rezultātiem.”;

| b) | 2. punkta ceturto daļu aizstāj ar šādu:

  “Buferzonas platums ir vismaz 5 km ap inficēto zonu. Buferzonas platumu var samazināt ne mazāk kā līdz 1 km, ja ir liela ticamība, ka minētā organisma sākotnējā klātbūtne nav radījusi izplatīšanos, un ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:






  a) | 100 m rādiusā ap konstatēto inficēto augu nekavējoties aizvākti visi saimniekaugi neatkarīgi no to veselības statusa; |
| --- | --- | --- |

b)

2. punkta ceturto daļu aizstāj ar šādu:

“Buferzonas platums ir vismaz 5 km ap inficēto zonu. Buferzonas platumu var samazināt ne mazāk kā līdz 1 km, ja ir liela ticamība, ka minētā organisma sākotnējā klātbūtne nav radījusi izplatīšanos, un ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:

a)

100 m rādiusā ap konstatēto inficēto augu nekavējoties aizvākti visi saimniekaugi neatkarīgi no to veselības statusa;

| b) | kopš izskaušanas pasākumu ieviešanas, balstoties uz oficiāliem testiem, kas gada laikā veikti vismaz vienreiz, un ņemot vērā Komisijas tīmekļvietnē sniegtās tehniskās vadlīnijas attiecībā uz Xylella fastidiosa apsekojumu, nav konstatēts, ka minētais organisms inficētajā zonā būtu inficējis citus augus. Šo testu pamatā ir paraugu ņemšanas shēma, kas ar ticamību 99 % spēj noteikt inficētu augu klātbūtni vismaz 1 % līmenī; paraugu ņemšanas shēma ir orientēta uz augiem, kuriem vērojami simptomi, kā arī uz bezsimptomu augiem to augu tuvumā, kuriem vērojami simptomi; |
| --- | --- |

b)

kopš izskaušanas pasākumu ieviešanas, balstoties uz oficiāliem testiem, kas gada laikā veikti vismaz vienreiz, un ņemot vērā Komisijas tīmekļvietnē sniegtās tehniskās vadlīnijas attiecībā uz Xylella fastidiosa apsekojumu, nav konstatēts, ka minētais organisms inficētajā zonā būtu inficējis citus augus. Šo testu pamatā ir paraugu ņemšanas shēma, kas ar ticamību 99 % spēj noteikt inficētu augu klātbūtni vismaz 1 % līmenī; paraugu ņemšanas shēma ir orientēta uz augiem, kuriem vērojami simptomi, kā arī uz bezsimptomu augiem to augu tuvumā, kuriem vērojami simptomi;

Xylella fastidiosa

| c) | zonā, kuras platums ir vismaz 5 km ap inficēto zonu, ir veikts norobežošanas apsekojums, secinot, ka minētais organisms šajā zonā nav konstatēts. Attiecīgais apsekojums balstās uz režģveida sadalījumu 100 × 100 m kvadrātos vismaz 1 km platumā ap inficēto zonu, savukārt pārējo buferzonu režģveidā sadala 1 × 1 km kvadrātos. Katrā no šiem kvadrātiem attiecīgā dalībvalsts veic minēto augu vizuālās pārbaudes, paraugu ņemšanu no augiem, kuriem ir attiecīgie simptomi, kā arī no bezsimptomu augiem, kuri atrodas tuvumā augiem ar simptomiem, un šo paraugu testēšanu; |
| --- | --- |

c)

zonā, kuras platums ir vismaz 5 km ap inficēto zonu, ir veikts norobežošanas apsekojums, secinot, ka minētais organisms šajā zonā nav konstatēts. Attiecīgais apsekojums balstās uz režģveida sadalījumu 100 × 100 m kvadrātos vismaz 1 km platumā ap inficēto zonu, savukārt pārējo buferzonu režģveidā sadala 1 × 1 km kvadrātos. Katrā no šiem kvadrātiem attiecīgā dalībvalsts veic minēto augu vizuālās pārbaudes, paraugu ņemšanu no augiem, kuriem ir attiecīgie simptomi, kā arī no bezsimptomu augiem, kuri atrodas tuvumā augiem ar simptomiem, un šo paraugu testēšanu;

| d) | inficētajā zonā, kopš ir veikti izskaušanas pasākumi, starptautiskajiem standartiem atbilstošos testos, kas divas reizes veikti vektora lidošanas sezonā, minētā organisma vektori nav konstatēti. Minētie testi liek secināt, ka minētā organisma dabiska izplatīšanās ir izslēgta. |
| --- | --- |

d)

inficētajā zonā, kopš ir veikti izskaušanas pasākumi, starptautiskajiem standartiem atbilstošos testos, kas divas reizes veikti vektora lidošanas sezonā, minētā organisma vektori nav konstatēti. Minētie testi liek secināt, ka minētā organisma dabiska izplatīšanās ir izslēgta.

Samazinot buferzonas platumu, attiecīgā dalībvalsts Komisiju un pārējās dalībvalstis nekavējoties informē par minētā samazinājuma pamatojumu.

Kas attiecas uz inficētām zonām, 7. panta 1. punktā minēto izplatības ierobežošanas pasākumu vajadzībām buferzonas platums ir vismaz 10 km.”;

| c) | 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:

  “4.   Dalībvalstis uztur un atjaunina sarakstu ar norobežotajām teritorijām, kas izveidotas to attiecīgajās teritorijās, un šo sarakstu un visus tā atjauninājumus publicē. Par savu sarakstu un tā atjauninājumiem tās Komisijai paziņo saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/917/ES (*2).
  Komisija savu sarakstu ar norobežotajām teritorijām atjaunina un publicē, balstoties uz šiem paziņojumiem.


  5.   Ja minētais organisms, pamatojoties uz 3. pantā minētajiem apsekojumiem un 6. panta 7. punktā minēto uzraudzību, norobežotajā teritorijā piecus gadus pēc kārtas netiek konstatēts, šo norobežojumu var atcelt. Šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, ja attiecīgā dalībvalsts, ievērojot 2. punkta ceturto daļu, buferzonas platumu ir samazinājusi ne mazāk kā līdz 1 km, attiecīgā dalībvalsts pēc 12 mēnešiem kopš norobežotās teritorijas sākotnējās izveidošanas šo teritoriju var atcelt, ja ir izpildīti abi šie nosacījumi:






  a) | uz 2. punkta ceturtās daļas pamata veikto pasākumu iznākumā ar augstu ticamības pakāpi tiek secināts, ka minētā organisma sākotnējā klātbūtne bijusi atsevišķs gadījums un ka attiecīgajā norobežotajā teritorijā tālāka izplatīšanās nav notikusi; |
| --- | --- | --- |

c)

4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:

“4.   Dalībvalstis uztur un atjaunina sarakstu ar norobežotajām teritorijām, kas izveidotas to attiecīgajās teritorijās, un šo sarakstu un visus tā atjauninājumus publicē. Par savu sarakstu un tā atjauninājumiem tās Komisijai paziņo saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/917/ES (*2).

Komisija savu sarakstu ar norobežotajām teritorijām atjaunina un publicē, balstoties uz šiem paziņojumiem.

5.   Ja minētais organisms, pamatojoties uz 3. pantā minētajiem apsekojumiem un 6. panta 7. punktā minēto uzraudzību, norobežotajā teritorijā piecus gadus pēc kārtas netiek konstatēts, šo norobežojumu var atcelt. Šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

Atkāpjoties no pirmās daļas, ja attiecīgā dalībvalsts, ievērojot 2. punkta ceturto daļu, buferzonas platumu ir samazinājusi ne mazāk kā līdz 1 km, attiecīgā dalībvalsts pēc 12 mēnešiem kopš norobežotās teritorijas sākotnējās izveidošanas šo teritoriju var atcelt, ja ir izpildīti abi šie nosacījumi:

a)

uz 2. punkta ceturtās daļas pamata veikto pasākumu iznākumā ar augstu ticamības pakāpi tiek secināts, ka minētā organisma sākotnējā klātbūtne bijusi atsevišķs gadījums un ka attiecīgajā norobežotajā teritorijā tālāka izplatīšanās nav notikusi;

| b) | norobežotajā teritorijā iespējami tuvu atcelšanas laikam ir veikti oficiāli testi; testos ņemtas vērā Komisijas tīmekļvietnē sniegtās tehniskās vadlīnijas attiecībā uz Xylella fastidiosa apsekošanu; testos izmantota paraugu ņemšanas shēma, kas atbilst starptautiskajiem standartiem un ar ticamību 99 % spēj noteikt inficētu augu klātbūtni vismaz 1 % līmenī; paraugu ņemšanas shēma ir orientēta uz augiem, kuriem vērojami simptomi, kā arī uz bezsimptomu augiem to augu tuvumā, kuriem vērojami simptomi. |
| --- | --- |

b)

norobežotajā teritorijā iespējami tuvu atcelšanas laikam ir veikti oficiāli testi; testos ņemtas vērā Komisijas tīmekļvietnē sniegtās tehniskās vadlīnijas attiecībā uz Xylella fastidiosa apsekošanu; testos izmantota paraugu ņemšanas shēma, kas atbilst starptautiskajiem standartiem un ar ticamību 99 % spēj noteikt inficētu augu klātbūtni vismaz 1 % līmenī; paraugu ņemšanas shēma ir orientēta uz augiem, kuriem vērojami simptomi, kā arī uz bezsimptomu augiem to augu tuvumā, kuriem vērojami simptomi.

Ja norobežoto teritoriju atceļ, pamatojoties uz otro daļu, uz minētajiem augiem, kas atrodas kādreizējā norobežotajā teritorijā, nākamajos divos gados attiecina intensīvu apsekojumu. Minēto apsekojumu veic, izmantojot paraugu ņemšanas shēmu, kas ar 99 % ticamību atbilstoši starptautiskajiem standartiem spēj noteikt inficētu augu klātbūtni vismaz 1 % vai augstākā līmenī; shēma balstās uz zinātnes un tehnikas principiem, kas saistīti ar minētā organisma potenciālo izplatīšanos tuvākajā apkārtnē; paraugu ņemšanas shēma ir orientēta uz augiem, kuriem vērojami simptomi, kā arī uz bezsimptomu augiem to augu tuvumā, kuriem vērojami simptomi.

Norobežoto teritoriju atceļot pēc 12 mēnešiem kopš sākotnējās izveidošanas, attiecīgā dalībvalsts Komisijai un citām dalībvalstīm nekavējoties paziņo šīs atcelšanas pamatojumu.

(*2)  Komisijas 2014. gada 15. decembra Īstenošanas lēmums 2014/917/ES, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Direktīvas 2000/29/EK īstenošanai attiecībā uz paziņojumiem par kaitīgo organismu klātbūtni un pasākumiem, ko dalībvalstis veikušas vai paredzējušas veikt (OV L 360, 17.12.2014., 59. lpp.).”;"

*2

| d) | 6. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | ir pierādījumi, ka minētais organisms nesen ievests teritorijā ar augiem, uz kuriem tas konstatēts, vai ka minētais organisms ir konstatēts vietā, kas ir fiziski aizsargāta no minētā organisma vektoriem;”; |
| --- | --- | --- |

d)

6. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

ir pierādījumi, ka minētais organisms nesen ievests teritorijā ar augiem, uz kuriem tas konstatēts, vai ka minētais organisms ir konstatēts vietā, kas ir fiziski aizsargāta no minētā organisma vektoriem;”;

| 4) | lēmuma 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Atkāpjoties no 1. punkta, attiecīgā dalībvalsts var piešķirt atļaujas saimniekaugus stādīt II pielikuma sarakstā norādītajās inficētajās zonās, kur uz 7. panta pamata tiek īstenoti izplatības ierobežošanas pasākumi, izņemot 7. panta 7. punkta c) apakšpunktā minēto 20 km joslu. Piešķirot šīs atļaujas, attiecīgā dalībvalsts dod priekšroku saimniekaugiem, kas pieder pie šķirnēm, kuras ir novērtētas kā pret minēto organismu rezistentas vai tolerantas.”; |
| --- | --- |

4)

lēmuma 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Atkāpjoties no 1. punkta, attiecīgā dalībvalsts var piešķirt atļaujas saimniekaugus stādīt II pielikuma sarakstā norādītajās inficētajās zonās, kur uz 7. panta pamata tiek īstenoti izplatības ierobežošanas pasākumi, izņemot 7. panta 7. punkta c) apakšpunktā minēto 20 km joslu. Piešķirot šīs atļaujas, attiecīgā dalībvalsts dod priekšroku saimniekaugiem, kas pieder pie šķirnēm, kuras ir novērtētas kā pret minēto organismu rezistentas vai tolerantas.”;

| 5) | lēmuma 6. pantu groza šādi:






  a) | iekļauj šādu 2.a punktu:

  “2.a   Atkāpjoties no 2. punkta a) apakšpunkta, dalībvalstis var lemt, ka atsevišķi saimniekaugi, par kuriem oficiāli noteikts, ka tiem ir vēsturiska vērtība, nav jāaizvāc, ja vien ir izpildīti visi šie nosacījumi:






  a) | no attiecīgajiem saimniekaugiem saskaņā ar 3. panta 2. punktu ir ņemti paraugi, un tie ir testēti, un ir apstiprināts, ka tie ar minēto organismu nav inficēti; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

lēmuma 6. pantu groza šādi:

a)

iekļauj šādu 2.a punktu:

“2.a   Atkāpjoties no 2. punkta a) apakšpunkta, dalībvalstis var lemt, ka atsevišķi saimniekaugi, par kuriem oficiāli noteikts, ka tiem ir vēsturiska vērtība, nav jāaizvāc, ja vien ir izpildīti visi šie nosacījumi:

a)

no attiecīgajiem saimniekaugiem saskaņā ar 3. panta 2. punktu ir ņemti paraugi, un tie ir testēti, un ir apstiprināts, ka tie ar minēto organismu nav inficēti;

| b) | atsevišķie saimniekaugi vai attiecīgā teritorija ir atbilstoši fiziski izolēti no vektoriem tā, lai minētie augi nesekmētu minētā organisma tālāku izplatību; |
| --- | --- |

b)

atsevišķie saimniekaugi vai attiecīgā teritorija ir atbilstoši fiziski izolēti no vektoriem tā, lai minētie augi nesekmētu minētā organisma tālāku izplatību;

| c) | ir izmantota atbilstoša lauksaimniecības prakse attiecībā uz minētā organisma un tā vektoru pārvaldību. |
| --- | --- |

c)

ir izmantota atbilstoša lauksaimniecības prakse attiecībā uz minētā organisma un tā vektoru pārvaldību.

Pirms piešķirt atkāpi, attiecīgā dalībvalsts Komisijai paziņo a) apakšpunktā minētās paraugu ņemšanas un testēšanas rezultātu, aprakstu par b) un c) apakšpunktā minētajiem pasākumiem, ko paredzēts veikt, šo pasākumu pamatojumu un atsevišķo augu atrašanās vietu. Sarakstu ar šādiem saimniekaugiem, attiecībā uz kuriem piešķirta atkāpe, un to atrašanās vietām Komisija publisko.

Katru no šiem augiem vektora lidošanas sezonā oficiāli pārbauda, meklējot minētā organisma klātbūtnes simptomus un pārliecinoties, ka ir pienācīgi nodrošināta fiziskā izolācija. Simptomu gadījumā no auga ņem paraugus un tos testē attiecībā uz minētā organisma klātbūtni.”;

| b) | 7. punktu aizstāj ar šādu:

  “7.   Attiecīgā dalībvalsts minētā organisma klātbūtni monitorē ikgadējos apsekojumos, ņemot vērā Komisijas tīmekļvietnē dotās tehniskās vadlīnijas attiecībā uz Xylella fastidiosa apsekošanu. Tā saskaņā ar attiecīgajiem 3. panta 1. un 2. punkta noteikumiem minētos augus pārbauda vizuāli, ņem paraugus no augiem, kuriem ir attiecīgie simptomi, kā arī no bezsimptomu augiem, kuri atrodas tuvumā augiem ar simptomiem, un šos paraugus testē.
  Buferzonās apsekotās teritorijas pamatā ir režģveida sadalījums 100 × 100 m kvadrātos vismaz 1 km platumā ap inficēto zonu, kā arī pārējās buferzonas sadalījums 1 × 1 km kvadrātos. Katrā no šiem kvadrātiem attiecīgā dalībvalsts veic minēto augu vizuālās pārbaudes, ņem paraugus no augiem, kuriem ir attiecīgie simptomi, kā arī no bezsimptomu augiem, kuri atrodas tuvumā augiem ar simptomiem, un šos paraugus testē.”; |
| --- | --- |

b)

7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Attiecīgā dalībvalsts minētā organisma klātbūtni monitorē ikgadējos apsekojumos, ņemot vērā Komisijas tīmekļvietnē dotās tehniskās vadlīnijas attiecībā uz Xylella fastidiosa apsekošanu. Tā saskaņā ar attiecīgajiem 3. panta 1. un 2. punkta noteikumiem minētos augus pārbauda vizuāli, ņem paraugus no augiem, kuriem ir attiecīgie simptomi, kā arī no bezsimptomu augiem, kuri atrodas tuvumā augiem ar simptomiem, un šos paraugus testē.

Buferzonās apsekotās teritorijas pamatā ir režģveida sadalījums 100 × 100 m kvadrātos vismaz 1 km platumā ap inficēto zonu, kā arī pārējās buferzonas sadalījums 1 × 1 km kvadrātos. Katrā no šiem kvadrātiem attiecīgā dalībvalsts veic minēto augu vizuālās pārbaudes, ņem paraugus no augiem, kuriem ir attiecīgie simptomi, kā arī no bezsimptomu augiem, kuri atrodas tuvumā augiem ar simptomiem, un šos paraugus testē.”;

| 6) | lēmuma 7. pantu groza šādi:






  a) | 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Atkāpjoties no 6. panta, tikai inficētā zonā, kas norādīta II pielikuma sarakstā, attiecīgās dalībvalsts atbildīgā oficiālā struktūra var lemt piemērot izplatības ierobežošanas pasākumus, kas aprakstīti 2. līdz 7. punktā (“izplatības ierobežošanas teritorija”).


  2.   Attiecīgā dalībvalsts aizvāc visus augus, kuriem, balstoties uz 7. punktā minētajiem oficiālajiem apsekojumiem, konstatēta inficēšanās ar minēto organismu.
  Augus aizvāc tūlīt pēc tam, kad oficiāli identificēta minētā organisma klātbūtne.
  Jāveic visi nepieciešamie piesardzības pasākumi, kas novērstu minētā organisma izplatīšanos aizvākšanas laikā un pēc tās.”; |
| --- | --- | --- |

6)

lēmuma 7. pantu groza šādi:

a)

1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Atkāpjoties no 6. panta, tikai inficētā zonā, kas norādīta II pielikuma sarakstā, attiecīgās dalībvalsts atbildīgā oficiālā struktūra var lemt piemērot izplatības ierobežošanas pasākumus, kas aprakstīti 2. līdz 7. punktā (“izplatības ierobežošanas teritorija”).

2.   Attiecīgā dalībvalsts aizvāc visus augus, kuriem, balstoties uz 7. punktā minētajiem oficiālajiem apsekojumiem, konstatēta inficēšanās ar minēto organismu.

Augus aizvāc tūlīt pēc tam, kad oficiāli identificēta minētā organisma klātbūtne.

Jāveic visi nepieciešamie piesardzības pasākumi, kas novērstu minētā organisma izplatīšanos aizvākšanas laikā un pēc tās.”;

| b) | 7. punktu aizstāj ar šādu:

  “7.   Attiecīgā dalībvalsts minētā organisma klātbūtni monitorē ikgadējos oficiālos apsekojumos, ko, ņemot vērā Komisijas tīmekļvietnē dotās tehniskās vadlīnijas attiecībā uz Xylella fastidiosa apsekošanu, veic vismaz šādās vietās:






  a) | šā lēmuma 9. panta 2. punktā minēto vietu tuvumā; |
| --- | --- | --- |

b)

7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Attiecīgā dalībvalsts minētā organisma klātbūtni monitorē ikgadējos oficiālos apsekojumos, ko, ņemot vērā Komisijas tīmekļvietnē dotās tehniskās vadlīnijas attiecībā uz Xylella fastidiosa apsekošanu, veic vismaz šādās vietās:

a)

šā lēmuma 9. panta 2. punktā minēto vietu tuvumā;

| b) | tādu vietu tuvumā, kurās ir augi ar īpašu kultūrvērtību vai sociālu vai zinātnisku vērtību; |
| --- | --- |

b)

tādu vietu tuvumā, kurās ir augi ar īpašu kultūrvērtību vai sociālu vai zinātnisku vērtību;

| c) | inficētā zonā, kas norādīta II pielikuma sarakstā un atrodas teritorijā vismaz 20 km no vietas, kur minētā inficētā zona robežojas ar pārējo Savienības teritoriju. |
| --- | --- |

c)

inficētā zonā, kas norādīta II pielikuma sarakstā un atrodas teritorijā vismaz 20 km no vietas, kur minētā inficētā zona robežojas ar pārējo Savienības teritoriju.

Apsekojumu pamatā ir režģveida tīkls ar iedalījumu 100 × 100 m kvadrātos. Katrā no šiem kvadrātiem attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar attiecīgajiem 3. panta 1. un 2. punkta noteikumiem minētos augus pārbauda vizuāli, ņem paraugus no augiem, kuriem ir attiecīgie simptomi, kā arī no bezsimptomu augiem, kuri atrodas tuvumā augiem ar simptomiem, un šos paraugus testē.

Attiecīgā dalībvalsts Komisiju un pārējās dalībvalstis nekavējoties informē par to, ka minētā organisma klātbūtne jebkādā veidā oficiāli identificēta c) apakšpunktā minētajās vietās.

Pirmās daļas c) apakšpunktu nepiemēro attiecībā uz salām, kam visa teritorija ir izplatības ierobežošanas teritorija un kas atrodas tālāk nekā 10 kilometrus līdz tuvākajai Savienības sauszemes teritorijai.”;

| 7) | lēmuma 9. pantu groza šādi:






  a) | 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “1.   Šo pantu piemēro vienīgi attiecībā uz tādu minēto augu pārvietošanu, kas nav:






  a) | augi, kuri visā ražošanas ciklā audzēti in vitro; vai |
| --- | --- | --- | --- |

7)

lēmuma 9. pantu groza šādi:

a)

1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.   Šo pantu piemēro vienīgi attiecībā uz tādu minēto augu pārvietošanu, kas nav:

a)

augi, kuri visā ražošanas ciklā audzēti in vitro; vai

| b) | augi, kuri pieder pie III pielikuma sarakstā norādītajām minēto augu šķirnēm.”; |
| --- | --- |

b)

augi, kuri pieder pie III pielikuma sarakstā norādītajām minēto augu šķirnēm.”;

| b) | 2. punkta d), e) un f) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “d) | to ietver 100 m plata zona, kurā divreiz gadā veic oficiālas pārbaudes un kurā visi augi, kam konstatēta inficēšanās ar minēto organismu vai tās simptomi, ir nekavējoties aizvākti un pirms šīs aizvākšanas ir veikta attiecīga fitosanitāra apstrāde pret minētā organisma vektoriem; |
| --- | --- | --- |

b)

2. punkta d), e) un f) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“d)

to ietver 100 m plata zona, kurā divreiz gadā veic oficiālas pārbaudes un kurā visi augi, kam konstatēta inficēšanās ar minēto organismu vai tās simptomi, ir nekavējoties aizvākti un pirms šīs aizvākšanas ir veikta attiecīga fitosanitāra apstrāde pret minētā organisma vektoriem;

| e) | gada gaitā piemērotos brīžos tajā veic fitosanitāras apstrādes, ar kuru palīdzību to uztur brīvu no minētā organisma vektoriem; pie šīm apstrādēm attiecīgā gadījumā var piederēt augu aizvākšana; |
| --- | --- |

e)

gada gaitā piemērotos brīžos tajā veic fitosanitāras apstrādes, ar kuru palīdzību to uztur brīvu no minētā organisma vektoriem; pie šīm apstrādēm attiecīgā gadījumā var piederēt augu aizvākšana;

| f) | šajā zonā un d) apakšpunktā minētajā zonā katru gadu veic vismaz divas oficiālas pārbaudes, ņemot vērā Komisijas tīmekļvietnē sniegtās tehniskās vadlīnijas par Xylella fastidiosa apsekošanu;”; |
| --- | --- |

f)

šajā zonā un d) apakšpunktā minētajā zonā katru gadu veic vismaz divas oficiālas pārbaudes, ņemot vērā Komisijas tīmekļvietnē sniegtās tehniskās vadlīnijas par Xylella fastidiosa apsekošanu;”;

Xylella fastidiosa

| c) | 7. un 8. punktu aizstāj ar šādiem:

  “7.   Minētos augus, kas vismaz daļu dzīvescikla audzēti kādā norobežotajā teritorijā, uz Savienības teritoriju vai tajā pārvieto tikai tad, ja tiem pievienota augu pase, kas sagatavota un izdota saskaņā ar Komisijas Direktīvu 92/105/EEK (*3).


  8.   Saimniekaugus, kas nekad nav audzēti norobežotajās teritorijās, Savienības teritorijā pārvieto tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | tie ir audzēti vietā, kurā katru gadu saskaņā ar Komisijas tīmekļvietnē sniegtajām tehniskajām vadlīnijām par Xylella fastidiosa apsekošanu veic oficiālu pārbaudi un minētā organisma klātbūtnes simptomu gadījumā ņem paraugus, un tos saskaņā ar starptautiskajiem standartiem testē uz minētā organisma klātbūtnes noteikšanu; |
| --- | --- | --- |

c)

7. un 8. punktu aizstāj ar šādiem:

“7.   Minētos augus, kas vismaz daļu dzīvescikla audzēti kādā norobežotajā teritorijā, uz Savienības teritoriju vai tajā pārvieto tikai tad, ja tiem pievienota augu pase, kas sagatavota un izdota saskaņā ar Komisijas Direktīvu 92/105/EEK (*3).

8.   Saimniekaugus, kas nekad nav audzēti norobežotajās teritorijās, Savienības teritorijā pārvieto tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

tie ir audzēti vietā, kurā katru gadu saskaņā ar Komisijas tīmekļvietnē sniegtajām tehniskajām vadlīnijām par Xylella fastidiosa apsekošanu veic oficiālu pārbaudi un minētā organisma klātbūtnes simptomu gadījumā ņem paraugus, un tos saskaņā ar starptautiskajiem standartiem testē uz minētā organisma klātbūtnes noteikšanu;

| b) | tiem pievienota saskaņā ar Direktīvu 92/105/EEK sagatavota un izdota augu pase. |
| --- | --- |

b)

tiem pievienota saskaņā ar Direktīvu 92/105/EEK sagatavota un izdota augu pase.

Tomēr stādīšanai paredzētus Coffea, Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. un Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb sugu augus, izņemot sēklas, Savienības teritorijā pārvieto tikai tad, ja to audzēšanas vietu katru gadu oficiāli pārbauda un tajā ņem paraugus; minētās oficiālās pārbaudes atbilst Komisijas tīmekļvietnē sniegtajām tehniskajām vadlīnijām par Xylella fastidiosa apsekošanu; ņemtos paraugus saskaņā ar starptautiskajiem standartiem testē uz minētā organisma klātbūtni, apliecinot minētā organisma neesību; izmanto paraugu ņemšanas shēmu, kura ar ticamību 99 % var noteikt inficētu augu klātbūtni 5 % līmenī. Atkāpjoties no 3. panta 2. punkta pirmās daļas, attiecībā uz minētā organisma klātbūtni veic skrīningu ar vienu testu un pozitīva rezultāta gadījumā organisma klātbūtni identificē, saskaņā ar starptautiskajiem standartiem veicot vismaz vienu tādu molekulāru testu, kura rezultāts ir pozitīvs. Šos testus norāda sarakstā Komisijas datubāzē, kas paredzēta minētā organisma un tā pasugu identifikācijas testiem. Paraugu ņemšana ir orientēta uz augiem, kuriem vērojami simptomi, kā arī uz bezsimptomu augiem to augu tuvumā, kuriem vērojami simptomi.

Neskarot Direktīvas 2000/29/EK V pielikuma A daļu, saimniekaugu pārvietošanai augu pase nav nepieciešama personai, kas rīkojas ar tirdzniecību, darījumdarbību vai profesiju nesaistītos nolūkos un šos augus iegādājas savām vajadzībām.

(*3)  Komisijas 1992. gada 3. decembra Direktīva 92/105/EEK, kas nosaka standartizācijas pakāpi augu pasēm, kuras izmantojamas noteiktu augu, augu produktu vai citu objektu pārvadājumos Kopienā, un nosaka sīki izstrādātu kārtību attiecībā uz šādu augu pasu izsniegšanu un uz to nomaiņas kritērijiem un norisēm (OV L 4, 8.1.1993., 22. lpp.).”;"

*3

| d) | pievieno šādu 9. punktu:

  “9.   Neskarot 8. punktu, tādi Komisijas Īstenošanas direktīvas 2014/98/ES 1. panta 3. punktā definētie pirmsbāzes mātesaugi (*4) vai Padomes Direktīvas 2008/90/EK (*5) 2. panta 5. punktā definētie pirmsbāzes materiāli, kuri pieder pie sugām Juglans regia L., Olea europaea L., Prunus amygdalus Batsch, P. amygdalus × P. persica, P. armeniaca L., P. avium (L.) L., P. cerasus L., P. domestica L., P. domestica × P. salicina, P. dulcis (Mill.) D.A. Webb, P. persica (L.) Batsch un P. salicina Lindley un kuri audzēti ārpus norobežotajām teritorijām, un kuriem daļa no dzīvescikla bijusi ārpus kompleksiem, kur nodrošināta aizsardzība no kukaiņiem, Savienības teritorijā pārvieto tikai tad, ja tiem pievienota augu pase, kas sagatavota un izdota saskaņā ar Direktīvu 92/105/EEK, un ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | uz tiem attiecas Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2017/167 (*6) paredzētā atļauja; |
| --- | --- | --- |

d)

pievieno šādu 9. punktu:

“9.   Neskarot 8. punktu, tādi Komisijas Īstenošanas direktīvas 2014/98/ES 1. panta 3. punktā definētie pirmsbāzes mātesaugi (*4) vai Padomes Direktīvas 2008/90/EK (*5) 2. panta 5. punktā definētie pirmsbāzes materiāli, kuri pieder pie sugām Juglans regia L., Olea europaea L., Prunus amygdalus Batsch, P. amygdalus × P. persica, P. armeniaca L., P. avium (L.) L., P. cerasus L., P. domestica L., P. domestica × P. salicina, P. dulcis (Mill.) D.A. Webb, P. persica (L.) Batsch un P. salicina Lindley un kuri audzēti ārpus norobežotajām teritorijām, un kuriem daļa no dzīvescikla bijusi ārpus kompleksiem, kur nodrošināta aizsardzība no kukaiņiem, Savienības teritorijā pārvieto tikai tad, ja tiem pievienota augu pase, kas sagatavota un izdota saskaņā ar Direktīvu 92/105/EEK, un ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

uz tiem attiecas Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2017/167 (*6) paredzētā atļauja;

| b) | iespējami drīz pirms to pārvietošanas tie pārbaudīti vizuāli un tiem saskaņā ar starptautiskajiem standartiem ņemti paraugi un veikta molekulāra testēšana uz minētā organisma klātbūtni. |
| --- | --- |

b)

iespējami drīz pirms to pārvietošanas tie pārbaudīti vizuāli un tiem saskaņā ar starptautiskajiem standartiem ņemti paraugi un veikta molekulāra testēšana uz minētā organisma klātbūtni.

Neskarot Direktīvas 2000/29/EK V pielikuma A daļu, šajā punktā minēto pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiālu pārvietošanai augu pase nav nepieciešama personai, kas rīkojas ar tirdzniecību, darījumdarbību vai profesiju nesaistītos nolūkos un šos augus iegādājas savām vajadzībām.

(*4)  Komisijas 2014. gada 15. oktobra Īstenošanas direktīva 2014/98/ES, ar ko īsteno Padomes Direktīvu 2008/90/EK attiecībā uz konkrētām prasībām, kuras noteiktas tās I pielikumā minētajām augļaugu ģintīm un sugām, konkrētām prasībām, kas jāievēro piegādātājiem, un sīki izstrādātiem noteikumiem par oficiālajām pārbaudēm (OV L 298, 16.10.2014., 22. lpp.)."

*4

(*5)  Padomes 2008. gada 29. septembra Direktīva 2008/90/EK par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai (OV L 267, 8.10.2008., 8. lpp.)."

*5

(*6)  Komisijas 2017. gada 30. janvāra Īstenošanas lēmums (ES) 2017/167, ar ko uz laiku atļauj Beļģijai, Čehijas Republikai, Francijai un Spānijai sertificēt konkrētu augļaugu sugu, kuras minētas Padomes Direktīvas 2008/90/EK I pielikumā, pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu, kas ražots laukā, kur nav nodrošināta aizsardzība pret kukaiņiem (OV L 27, 1.2.2017., 143. lpp.).”;"

*6

| 8) | lēmuma 10. pantu groza šādi:






  a) | iekļauj šādu 2.a punktu:

  “2.a   1. un 2. punkts attiecas arī uz stādīšanai paredzētu Coffea, Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. un Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb augu piegādi, kas nekad nav audzēti kādā norobežotajā teritorijā.”; |
| --- | --- | --- |

8)

lēmuma 10. pantu groza šādi:

a)

iekļauj šādu 2.a punktu:

“2.a   1. un 2. punkts attiecas arī uz stādīšanai paredzētu Coffea, Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. un Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb augu piegādi, kas nekad nav audzēti kādā norobežotajā teritorijā.”;

| b) | 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Profesionālie operatori 1., 2. un 2.a punktā minētos datus glabā trīs gadus no datuma, kurā tiem attiecīgā partija piegādāta vai kurā tie to piegādājuši.”; |
| --- | --- |

b)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Profesionālie operatori 1., 2. un 2.a punktā minētos datus glabā trīs gadus no datuma, kurā tiem attiecīgā partija piegādāta vai kurā tie to piegādājuši.”;

| 9) | lēmuma 16. pantam pievieno šādu otro daļu:
  “Stādīšanai paredzētos Coffea, Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L., un Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb augus, izņemot sēklas, Savienībā ieved tikai tad, ja tie audzēti vietā, kur katru gadu veic oficiālas pārbaudes, augiem attiecīgā laikā ņem paraugus un tos testē uz minētā organisma klātbūtni; paraugi ir ņemti un testēti saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, apstiprinot minētā organisma neesību; izmantotā paraugu ņemšanas shēma ar ticamību 99 % var noteikt inficētu augu klātbūtni 5 % līmenī un ir orientēta uz augiem, kuriem vērojami simptomi, kā arī uz bezsimptomu augiem to augu tuvumā, kuriem vērojami simptomi.”; |
| --- | --- |

9)

lēmuma 16. pantam pievieno šādu otro daļu:

“Stādīšanai paredzētos Coffea, Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L., un Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb augus, izņemot sēklas, Savienībā ieved tikai tad, ja tie audzēti vietā, kur katru gadu veic oficiālas pārbaudes, augiem attiecīgā laikā ņem paraugus un tos testē uz minētā organisma klātbūtni; paraugi ir ņemti un testēti saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, apstiprinot minētā organisma neesību; izmantotā paraugu ņemšanas shēma ar ticamību 99 % var noteikt inficētu augu klātbūtni 5 % līmenī un ir orientēta uz augiem, kuriem vērojami simptomi, kā arī uz bezsimptomu augiem to augu tuvumā, kuriem vērojami simptomi.”;

Coffea, Lavandula dentata

Nerium oleander

Olea europaea

Polygala myrtifolia

Prunus dulcis

| 10) | lēmuma 17. panta 4. punkta c), d) un e) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “c) | to ietver 100 m plata zona, kurā divreiz gadā veic oficiālas pārbaudes un kurā visi augi, kuriem konstatēta inficēšanās ar minēto organismu vai tās simptomi, ir nekavējoties aizvākti un pirms šīs aizvākšanas ir veikta attiecīga fitosanitāra apstrāde pret minētā organisma vektoriem; |
| --- | --- | --- |

10)

lēmuma 17. panta 4. punkta c), d) un e) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“c)

to ietver 100 m plata zona, kurā divreiz gadā veic oficiālas pārbaudes un kurā visi augi, kuriem konstatēta inficēšanās ar minēto organismu vai tās simptomi, ir nekavējoties aizvākti un pirms šīs aizvākšanas ir veikta attiecīga fitosanitāra apstrāde pret minētā organisma vektoriem;

| d) | gada gaitā piemērotos brīžos tajā veic fitosanitāras apstrādes, ar kuru palīdzību to uztur brīvu no minētā organisma vektoriem; pie šīm apstrādēm attiecīgā gadījumā var piederēt augu aizvākšana; |
| --- | --- |

d)

gada gaitā piemērotos brīžos tajā veic fitosanitāras apstrādes, ar kuru palīdzību to uztur brīvu no minētā organisma vektoriem; pie šīm apstrādēm attiecīgā gadījumā var piederēt augu aizvākšana;

| e) | tajā un c) apakšpunktā minētajā zonā vektora lidošanas sezonā katru gadu veic vismaz divas oficiālas pārbaudes;”; |
| --- | --- |

e)

tajā un c) apakšpunktā minētajā zonā vektora lidošanas sezonā katru gadu veic vismaz divas oficiālas pārbaudes;”;

| 11) | lēmuma I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu; |
| --- | --- |

11)

lēmuma I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu;

| 12) | lēmuma II pielikumu aizstāj ar šā lēmuma II pielikuma tekstu; |
| --- | --- |

12)

lēmuma II pielikumu aizstāj ar šā lēmuma II pielikuma tekstu;

| 13) | pievieno III pielikumu, kura teksts ir dots šā lēmuma III pielikumā. |
| --- | --- |

13)

pievieno III pielikumu, kura teksts ir dots šā lēmuma III pielikumā.

2. pants

Piemērošanas atlikšana

Attiecībā uz Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/789 9. panta 8. punkta otro daļu 1. panta 7. punkta c) apakšpunktu piemēro no 2018. gada 1. marta.

3. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 14. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 18. maija Īstenošanas lēmums (ES) 2015/789 par pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Xylella fastidiosa (Wells et al.) ievešanu un izplatīšanos Savienībā (OV L 125, 21.5.2015., 36. lpp.).

2

Xylella fastidiosa

(3)  Komisijas 2016. gada 12. maija Īstenošanas lēmums (ES) 2016/764, ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/789 par pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Xylella fastidiosa (Wells et al.) ievešanu un izplatīšanos Savienībā (OV L 126, 14.5.2016., 77. lpp.).

3

Xylella fastidiosa

(4)  
  EFSA Journal 2015; 13(1):3989, 262 lpp. doi:10.2903/j.efsa.2015.3989.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal 2016; 14(10):4601, 19 lpp. doi:10.2903/j.efsa.2016.4601

5

EFSA Journal

(6)  Komisijas 1992. gada 3. decembra Direktīva 92/105/EEK, kas nosaka standartizācijas pakāpi augu pasēm, kuras izmantojamas noteiktu augu, augu produktu vai citu objektu pārvadājumos Kopienā, un nosaka sīki izstrādātu kārtību attiecībā uz šādu augu pasu izsniegšanu un uz to nomaiņas kritērijiem un norisēm (OV L 4, 8.1.1993., 22. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2017. gada 30. janvāra Īstenošanas lēmums (ES) 2017/167, ar ko uz laiku atļauj Beļģijai, Čehijas Republikai, Francijai un Spānijai sertificēt konkrētu augļaugu sugu, kuras minētas Padomes Direktīvas 2008/90/EK I pielikumā, pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu, kas ražots laukā, kur nav nodrošināta aizsardzība pret kukaiņiem (OV L 27, 1.2.2017., 143. lpp.).

7

(8)  Padomes 2008. gada 29. septembra Direktīva 2008/90/EK par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai (OV L 267, 8.10.2008., 8. lpp.).

8

---

I PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/789 I pielikumu groza šādi:

| 1) | alfabētiskā secībā iekļauj šādus ierakstus: | “
  Acacia dealbata Link |
| --- | --- | --- |

1)

alfabētiskā secībā iekļauj šādus ierakstus:

“
  Acacia dealbata Link

| | Anthyllis hermanniae L. |
| --- | --- |

Anthyllis hermanniae L.

| | Calicotome villosa (Poiret) Link |
| --- | --- |

Calicotome villosa (Poiret) Link

| | Cercis siliquastrum L. |
| --- | --- |

Cercis siliquastrum L.

| | Chenopodium album L. |
| --- | --- |

Chenopodium album L.

| | Chitalpa tashkentensis T. S. Elias & Wisura |
| --- | --- |

Chitalpa tashkentensis T. S. Elias & Wisura

| | Cytisus villosus Pourr. |
| --- | --- |

Cytisus villosus Pourr.

| | Eremophila maculata F. Muell. |
| --- | --- |

Eremophila maculata F. Muell.

| | Erigeron bonariensis L. |
| --- | --- |

Erigeron bonariensis L.

| | Erigeron sumatrensis Retz. |
| --- | --- |

Erigeron sumatrensis Retz.

| | Erysimum |
| --- | --- |

Erysimum

| | Fraxinus |
| --- | --- |

Fraxinus

| | Genista corsica (Loisel.) DC. |
| --- | --- |

Genista corsica (Loisel.) DC.

| | Helichrysum italicum (Roth) G. Don |
| --- | --- |

Helichrysum italicum (Roth) G. Don

| | Heliotropium europaeum L. |
| --- | --- |

Heliotropium europaeum L.

| | Lavandula × allardi (syn. Lavandula × heterophylla) |
| --- | --- |

Lavandula × allardi (syn. Lavandula × heterophylla)

| | Lavandula × intermedia |
| --- | --- |

Lavandula × intermedia

| | Pelargonium |
| --- | --- |

Pelargonium

| | Phagnalon saxatile (L.) Cass. |
| --- | --- |

Phagnalon saxatile (L.) Cass.

| | Phillyrea latifolia L. |
| --- | --- |

Phillyrea latifolia L.

| | Rosa canina L. |
| --- | --- |

Rosa canina L.

| | Streptocarpus
  ”; |
| --- | --- |

Streptocarpus
  ”;

| 2) | svītro šādus ierakstus: | “
  Chitalpa tashkentensis T. S. Elias & Wisura |
| --- | --- | --- |

2)

svītro šādus ierakstus:

“
  Chitalpa tashkentensis T. S. Elias & Wisura

| | Fraxinus americana L. |
| --- | --- |

Fraxinus americana L.

| | Fraxinus dipetala hook. & Arn. |
| --- | --- |

Fraxinus dipetala hook. & Arn.

| | Fraxinus latifolia Benth |
| --- | --- |

Fraxinus latifolia Benth

| | Fraxinus pennsylvanica Marshall |
| --- | --- |

Fraxinus pennsylvanica Marshall

| | Metrosideros excelsa Sol. ex Gaertn |
| --- | --- |

Metrosideros excelsa Sol. ex Gaertn

| | Pelargonium graveolens L'Hér.” |
| --- | --- |

Pelargonium graveolens L'Hér.”

---

II PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

4. panta 2. punktā minētās inficētās zonas, kas ir ierobežošanas teritorijas 7. panta 1. punkta izpratnē

A DAĻA

Inficētā zona Itālijā

Itālijas inficētajā zonā ietilpst šādas teritorijas:

| 1. | Lečes province |
| --- | --- |

1.

Lečes province

| 2. | Pašvaldības, kas atrodas Brindizi provincē:






  Brindisi | |
| --- | --- | --- |
| Carovigno | |
| Ceglie Messapica | tikai zemes gabali (Fogli) 11., 20.–24., 32.–43., 47.–62., 66.–135. |
| Cellino San Marco | |
| Erchie | |
| Francavilla Fontana | |
| Latiano | |
| Mesagne | |
| Oria | |
| Ostuni | tikai zemes gabali (Fogli) 34.–38., 48.–52., 60.–67., 74., 87.–99., 111.–118., 141.–154., 175.–222. |
| San Donaci | |
| San Michele Salentino | |
| San Pancrazio Salentino | |
| San Pietro Vernotico | |
| San Vito dei Normanni | |
| Torchiarolo | |
| Torre Santa Susanna | |
| Villa Castelli | |

2.

Pašvaldības, kas atrodas Brindizi provincē:

Brindisi

Carovigno

Ceglie Messapica

tikai zemes gabali (Fogli) 11., 20.–24., 32.–43., 47.–62., 66.–135.

Cellino San Marco

Erchie

Francavilla Fontana

Latiano

Mesagne

Oria

Ostuni

tikai zemes gabali (Fogli) 34.–38., 48.–52., 60.–67., 74., 87.–99., 111.–118., 141.–154., 175.–222.

San Donaci

San Michele Salentino

San Pancrazio Salentino

San Pietro Vernotico

San Vito dei Normanni

Torchiarolo

Torre Santa Susanna

Villa Castelli

| 3. | Pašvaldības, kas atrodas Taranto provincē:






  Avetrana | |
| --- | --- | --- |
| Carosino | |
| Faggiano | |
| Fragagnano | |
| Grottaglie | tikai zemes gabali (Fogli) 5., 8., 11.–14., 17.–41., 43.–47., 49.–89. |
| Leporano | tikai zemes gabali (Fogli) 2.–6., 9.–16. |
| Lizzano | |
| Manduria | |
| Martina Franca | tikai zemes gabali (Fogli) 246.–260. |
| Maruggio | |
| Monteiasi | |
| Monteparano | |
| Pulsano | |
| Roccaforzata | |
| San Giorgio Ionico | |
| San Marzano di San Giuseppe | |
| Sava | |
| Taranto | tikai: (A daļa, zemes gabali (Fogli) 49., 50., 220., 233., 234., 250.–252., 262., 275.–278., 287.–293., 312.–318.) (B daļa, zemes gabali (Fogli) 1.–27.) (C daļa, zemes gabali (Fogli) 1.–11.) |
| Torricella. | |

3.

Pašvaldības, kas atrodas Taranto provincē:

Avetrana

Carosino

Faggiano

Fragagnano

Grottaglie

tikai zemes gabali (Fogli) 5., 8., 11.–14., 17.–41., 43.–47., 49.–89.

Leporano

tikai zemes gabali (Fogli) 2.–6., 9.–16.

Lizzano

Manduria

Martina Franca

tikai zemes gabali (Fogli) 246.–260.

Maruggio

Monteiasi

Monteparano

Pulsano

Roccaforzata

San Giorgio Ionico

San Marzano di San Giuseppe

Sava

Taranto

tikai: (A daļa, zemes gabali (Fogli) 49., 50., 220., 233., 234., 250.–252., 262., 275.–278., 287.–293., 312.–318.) (B daļa, zemes gabali (Fogli) 1.–27.) (C daļa, zemes gabali (Fogli) 1.–11.)

Torricella.

B DAĻA

Inficētā zona Francijā

Francijas inficētajā zonā ietilpst šāda teritorija:

Korsikas reģions

C DAĻA

Inficētā zona Spānijā

Spānijas inficētajā zonā ietilpst šāda teritorija:

Baleāru salu autonomais apgabals

---

III PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

Norādīto sugu šķirnes, kuras pret minētā organisma pasugu attiecīgo celmu nav uzņēmīgas un uz kurām attiecas 9. panta 1. punkta pirmās daļas b) punkta atsauce

| Šķirnes | Šķirņu veidi | Minētā organisma pasugas |
| --- | --- | --- |
| Cabernet Sauvignon | Vitis vinifera L. | Xylella fastidiosa subsp. pauca ST 53 |
| Negroamaro | Vitis vinifera L. | Xylella fastidiosa subsp. pauca ST 53 |
| Primitivo | Vitis vinifera L. | Xylella fastidiosa subsp. pauca ST 53 |

Šķirnes

Šķirņu veidi

Minētā organisma pasugas

Cabernet Sauvignon

Vitis vinifera L.

Xylella fastidiosa subsp. pauca ST 53

Negroamaro

Vitis vinifera L.

Xylella fastidiosa subsp. pauca ST 53

Primitivo

Vitis vinifera L.

Xylella fastidiosa subsp. pauca ST 53

---

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/45

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2353

(2017. gada 14. decembris),

ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atļauj laist tirgū no Calanus finmarchicus iegūtu eļļu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8426)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | 2011. gada 31. janvārī Norvēģijas uzņēmums Calanus AS Apvienotās Karalistes kompetentajai iestādei iesniedza pieprasījumu, kurā lūdza atļaut laist Savienības tirgū eļļu, kas iegūta no Norvēģijas Ekonomikas zonā un zvejas zonā ap Jana Majena salu nozvejota vēžveidīgā (jūras zooplanktona) Calanus finmarchicus un uzskatāma par jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu Regulas (EK) Nr. 258/97 1. panta 2. punkta e) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(1)

2011. gada 31. janvārī Norvēģijas uzņēmums Calanus AS Apvienotās Karalistes kompetentajai iestādei iesniedza pieprasījumu, kurā lūdza atļaut laist Savienības tirgū eļļu, kas iegūta no Norvēģijas Ekonomikas zonā un zvejas zonā ap Jana Majena salu nozvejota vēžveidīgā (jūras zooplanktona) Calanus finmarchicus un uzskatāma par jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu Regulas (EK) Nr. 258/97 1. panta 2. punkta e) apakšpunkta nozīmē.

| (2) | 2016. gada 21. oktobrī Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā tā secināja, ka Calanus finmarchicus eļļa atbilst kritērijiem, kas attiecībā uz jauniem pārtikas produktiem noteikti Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(2)

2016. gada 21. oktobrī Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā tā secināja, ka Calanus finmarchicus eļļa atbilst kritērijiem, kas attiecībā uz jauniem pārtikas produktiem noteikti Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā.

| (3) | 2016. gada 8. novembrī Komisija sākotnējo novērtējuma ziņojumu pārsūtīja pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(3)

2016. gada 8. novembrī Komisija sākotnējo novērtējuma ziņojumu pārsūtīja pārējām dalībvalstīm.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punkta pirmajā daļā noteiktajā 60 dienu laikposmā citas dalībvalstis pauda pamatotus iebildumus, jo īpaši saistībā ar nepietiekamu informāciju par ražošanas procesu, stabilitāti uzglabāšanā un toksikoloģiskajiem datiem. Pieteikuma iesniedzēja sniegtie papildu skaidrojumi mazināja dalībvalstu un Komisijas bažas. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punkta pirmajā daļā noteiktajā 60 dienu laikposmā citas dalībvalstis pauda pamatotus iebildumus, jo īpaši saistībā ar nepietiekamu informāciju par ražošanas procesu, stabilitāti uzglabāšanā un toksikoloģiskajiem datiem. Pieteikuma iesniedzēja sniegtie papildu skaidrojumi mazināja dalībvalstu un Komisijas bažas.

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK (2) ir noteiktas uztura bagātinātājiem piemērojamās prasības. No Calanus finmarchicus iegūtas eļļas lietošana būtu jāatļauj, neskarot minētās direktīvas prasības. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK (2) ir noteiktas uztura bagātinātājiem piemērojamās prasības. No Calanus finmarchicus iegūtas eļļas lietošana būtu jāatļauj, neskarot minētās direktīvas prasības.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Neskarot Direktīvas 2002/46/EK noteikumus, no Calanus finmarchicus iegūtu eļļu, kuras specifikācija dota šā lēmuma I pielikumā, var laist Savienības tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu, to lietojot uztura bagātinātājos tādās maksimālajās devās, kādas noteiktas šā lēmuma II pielikumā.

2. pants

Ar šo lēmumu atļautās no Calanus finmarchicus iegūtās eļļas nosaukums pārtikas produktu marķējumā ir “no vēžveidīgajiem (Calanus finmarchicus) iegūta eļļa”.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts uzņēmumam Calanus AS, Stakkevollv. 65, P.O. Box 2489, 9272 Tromsø, Norvēģijā.

Briselē, 2017. gada 14. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīva 2002/46/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

NO CALANUS FINMARCHICUS IEGŪTAS EĻĻAS SPECIFIKĀCIJA

Apraksts. Jaunais pārtikas produkts ir no vēžveidīgā (jūras zooplanktona) Calanus finmarchicus iegūta, nedaudz viskoza rubīnkrāsas eļļa ar vieglu jūras velšu aromātu. Tā sastāv galvenokārt no vaska esteriem (> 85 %) ar nelielu triglicerīdu un citu neitrālu lipīdu daudzumu.

Specifikācija

| Parametrs | Specifikācijas vērtības |
| --- | --- |
| Ūdens | < 1 % |
| Vaska esteri | > 85 % |
| Kopējais taukskābju daudzums | > 46 % |
| Eikozapentaēnskābe (EPA) | > 3 % |
| Dokozaheksaēnskābe (DHA) | > 4 % |
| Kopējais alifātisko spirtu daudzums | > 28 % |
| C20:1 n-9 alifātiskais spirts | > 9 % |
| C22:1 n-11 alifātiskais spirts | > 12 % |
| Transtaukskābes | < 1 % |
| Astaksantīna esteri | < 0,1 % |
| Peroksīda skaitlis | < 3 meq O2/kg |

Parametrs

Specifikācijas vērtības

Ūdens

< 1 %

Vaska esteri

> 85 %

Kopējais taukskābju daudzums

> 46 %

Eikozapentaēnskābe (EPA)

> 3 %

Dokozaheksaēnskābe (DHA)

> 4 %

Kopējais alifātisko spirtu daudzums

> 28 %

C20:1 n-9 alifātiskais spirts

> 9 %

C22:1 n-11 alifātiskais spirts

> 12 %

Transtaukskābes

< 1 %

Astaksantīna esteri

< 0,1 %

Peroksīda skaitlis

< 3 meq O2/kg

---

II PIELIKUMS

NO CALANUS FINMARCHICUS IEGŪTAS EĻĻAS ATĻAUTIE LIETOJUMI

| Pārtikas kategorija | Maksimālais daudzums |
| --- | --- |
| Direktīvā 2002/46/EK definētie uztura bagātinātāji | 2,3 g dienā |

Pārtikas kategorija

Maksimālais daudzums

Direktīvā 2002/46/EK definētie uztura bagātinātāji

2,3 g dienā

---

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/49

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2354

(2017. gada 14. decembris),

ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atļauj plašāk lietot čia (Salvia hispanica) sēklas

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8470)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu 2009/827/EK (2) atbilstoši Regulai (EK) Nr. 258/97 čia (Salvia hispanica) sēklas atļāva laist tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu lietošanai maizes izstrādājumos. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu 2009/827/EK (2) atbilstoši Regulai (EK) Nr. 258/97 čia (Salvia hispanica) sēklas atļāva laist tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu lietošanai maizes izstrādājumos.

| (2) | Atbilstoši Regulai (EK) Nr. 258/97 ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/50/ES (3) čia (Salvia hispanica) sēklas atļāva lietot plašāk – kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu papildus šādās pārtikas kategorijās: konditorejas izstrādājumi; brokastu pārslas; augļu, riekstu un sēklu maisījumi; fasētas čia sēklas. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstoši Regulai (EK) Nr. 258/97 ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/50/ES (3) čia (Salvia hispanica) sēklas atļāva lietot plašāk – kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu papildus šādās pārtikas kategorijās: konditorejas izstrādājumi; brokastu pārslas; augļu, riekstu un sēklu maisījumi; fasētas čia sēklas.

| (3) | 2015. gada 18. septembrī Īrijas Pārtikas nekaitīguma iestāde saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97 izdeva atļaujas vēstuli, ar kuru čia (Salvia hispanica) sēklas atļāva lietot plašāk – kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu papildu pārtikas kategorijās, konkrētāk, augļu sulās un augļu sulu maisījumos. |
| --- | --- |

(3)

2015. gada 18. septembrī Īrijas Pārtikas nekaitīguma iestāde saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97 izdeva atļaujas vēstuli, ar kuru čia (Salvia hispanica) sēklas atļāva lietot plašāk – kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu papildu pārtikas kategorijās, konkrētāk, augļu sulās un augļu sulu maisījumos.

| (4) | 2016. gada 5. septembrī uzņēmums MEGGLE Hrvatska d.o.o. Horvātijas kompetentajai iestādei iesniedza lūgumu par čia (Salvia hispanica) sēklu kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas lietojuma paplašināšanu papildu pārtikas kategorijā, konkrētāk, jogurtā. |
| --- | --- |

(4)

2016. gada 5. septembrī uzņēmums MEGGLE Hrvatska d.o.o. Horvātijas kompetentajai iestādei iesniedza lūgumu par čia (Salvia hispanica) sēklu kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas lietojuma paplašināšanu papildu pārtikas kategorijā, konkrētāk, jogurtā.

| (5) | 2017. gada 11. janvārī Horvātijas kompetentā iestāde izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā tā secināja, ka čia (Salvia hispanica) sēklu lietojuma veida un piedāvāto maksimālo lietošanas devu paplašināšana atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem jauno pārtikas produktu kritērijiem. |
| --- | --- |

(5)

2017. gada 11. janvārī Horvātijas kompetentā iestāde izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā tā secināja, ka čia (Salvia hispanica) sēklu lietojuma veida un piedāvāto maksimālo lietošanas devu paplašināšana atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem jauno pārtikas produktu kritērijiem.

| (6) | 2017. gada 16. janvārī Komisija sākotnējo novērtējuma ziņojumu pārsūtīja pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(6)

2017. gada 16. janvārī Komisija sākotnējo novērtējuma ziņojumu pārsūtīja pārējām dalībvalstīm.

| (7) | Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punkta pirmajā daļā noteiktajā 60 dienu laikposmā citas dalībvalstis pauda pamatotus iebildumus, jo īpaši par nepietiekamu informāciju. Pieteikuma iesniedzēja sniegtie papildu paskaidrojumi mazināja dalībvalstu un Komisijas bažas. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punkta pirmajā daļā noteiktajā 60 dienu laikposmā citas dalībvalstis pauda pamatotus iebildumus, jo īpaši par nepietiekamu informāciju. Pieteikuma iesniedzēja sniegtie papildu paskaidrojumi mazināja dalībvalstu un Komisijas bažas.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Čia (Salvia hispanica) sēklas, kuru specifikācija dota šā lēmuma pielikumā, drīkst laist Savienības tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu, lietojot jogurtā, kur maksimālā deva ir 1,3 g veselu čia sēklu uz 100 g jogurta vai 4,3 g veselu čia sēklu uz 330 g jogurta (viena porcija).

2. pants

Ar šo lēmumu atļauto čia (Salvia hispanica) sēklu nosaukums pārtikas produktu marķējumā ir “čia (Salvia hispanica) sēklas”.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts uzņēmumam MEGGLE Hrvatska d.o.o., Zeleno polje 34, 31 000 Osijek, Horvātijā.

Briselē, 2017. gada 14. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 13. oktobra Lēmums 2009/827/EK, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū Spānijas salvijas jeb chia (Salvia hispanica) sēklas kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu (OV L 294, 11.11.2009., 14. lpp.).

2

chia

Salvia hispanica

(3)  Komisijas 2013. gada 22. janvāra Īstenošanas lēmums 2013/50/ES, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj plašāk lietot Spānijas salvijas jeb chia (Salvia hispanica) sēklas kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu (OV L 21, 24.1.2013., 34. lpp.).

3

chia

Salvia hispanica

---

PIELIKUMS

ČIA (SALVIA HISPANICA) SĒKLU SPECIFIKĀCIJA

Apraksts

Čia (Salvia hispanica) ir viengadīgs lūpziežu dzimtas lakstaugs, kas zied vasarā. Pēc ražas ievākšanas sēklas mehāniski attīra. Ziedus, lapas un citas auga daļas atdala.

Čia (Salvia hispanica) sēklu sastāvs

| Sausna | 91–96 % |
| --- | --- |
| Olbaltumvielas | 19–25,6 % |
| Tauki | 28–34 % |
| Ogļhidrāti (1) | 24,6–41,5 % |
| Kokšķiedra (2) | 20–32 % |
| Pelni | 4–6 % |

Sausna

91–96 %

Olbaltumvielas

19–25,6 %

Tauki

28–34 %

Ogļhidrāti (1)

24,6–41,5 %

Kokšķiedra (2)

20–32 %

Pelni

4–6 %

---

(1)  Ogļhidrātos ietverta šķiedrvielu vērtība (ES: CH ir pieejamie ogļhidrāti = cukuri + ciete).

(2)  Kokšķiedra ir šķiedrvielu daļa, ko veido galvenokārt nesagremojama celuloze, pentozāni un lignīns.

---

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/52 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/52

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2355

(2017. gada 14. decembris),

ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 kā jaunu pārtikas produktu atļauj laist tirgū ar UV starojumu apstrādātas sēnes

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8474)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | 2016. gada 10. jūnijā uzņēmums Ekoidé AB Zviedrijas kompetentajai iestādei iesniedza pieprasījumu, kurā lūdza atļaut laist Savienības tirgū ar UV starojumu apstrādātas sēnes (Agaricus bisporus), kurās ir paaugstināts D2 vitamīna līmenis, kā jaunu pārtikas produktu Regulas (EK) Nr. 258/97 1. panta 2. punkta f) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(1)

2016. gada 10. jūnijā uzņēmums Ekoidé AB Zviedrijas kompetentajai iestādei iesniedza pieprasījumu, kurā lūdza atļaut laist Savienības tirgū ar UV starojumu apstrādātas sēnes (Agaricus bisporus), kurās ir paaugstināts D2 vitamīna līmenis, kā jaunu pārtikas produktu Regulas (EK) Nr. 258/97 1. panta 2. punkta f) apakšpunkta nozīmē.

| (2) | 2017. gada 27. februārī Zviedrijas kompetentā iestāde izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā tā secināja, ka ar UV starojumu apstrādātas sēnes (Agaricus bisporus), kurās ir paaugstināts D2 vitamīna līmenis, atbilst kritērijiem, kas attiecībā uz jauniem pārtikas produktiem noteikti Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(2)

2017. gada 27. februārī Zviedrijas kompetentā iestāde izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā tā secināja, ka ar UV starojumu apstrādātas sēnes (Agaricus bisporus), kurās ir paaugstināts D2 vitamīna līmenis, atbilst kritērijiem, kas attiecībā uz jauniem pārtikas produktiem noteikti Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā.

| (3) | 2017. gada 2. martā Komisija sākotnējo novērtējuma ziņojumu pārsūtīja pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(3)

2017. gada 2. martā Komisija sākotnējo novērtējuma ziņojumu pārsūtīja pārējām dalībvalstīm.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punkta pirmajā daļā noteiktajā 60 dienu laikposmā citas dalībvalstis pauda pamatotus iebildumus. Pieteikuma iesniedzēja sniegtie papildu paskaidrojumi mazināja dalībvalstu un Komisijas bažas. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punkta pirmajā daļā noteiktajā 60 dienu laikposmā citas dalībvalstis pauda pamatotus iebildumus. Pieteikuma iesniedzēja sniegtie papildu paskaidrojumi mazināja dalībvalstu un Komisijas bažas.

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1169/2011 (2) VI pielikuma A daļas 1. punkts paredz, ka pārtikas produkta nosaukumā ietver vai tam pievieno norādes par pārtikas produktam veikto īpašo apstrādi visos gadījumos, kad šādas informācijas nepieminēšana varētu maldināt patērētājus. Sēņu apstrāde ar UV starojumu neatbilst parastajām patērētāju gaidām, tāpēc, lai izvairītos no patērētāju maldināšanas, minēto informāciju ietver pārtikas produkta nosaukumā vai pievieno tam. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1169/2011 (2) VI pielikuma A daļas 1. punkts paredz, ka pārtikas produkta nosaukumā ietver vai tam pievieno norādes par pārtikas produktam veikto īpašo apstrādi visos gadījumos, kad šādas informācijas nepieminēšana varētu maldināt patērētājus. Sēņu apstrāde ar UV starojumu neatbilst parastajām patērētāju gaidām, tāpēc, lai izvairītos no patērētāju maldināšanas, minēto informāciju ietver pārtikas produkta nosaukumā vai pievieno tam.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Sēnes (Agaricus bisporus), kuras D2 vitamīna līmeņa paaugstināšanas nolūkos ir apstrādātas ar UV starojumu un kuru specifikācija dota šā lēmuma pielikumā, drīkst laist Savienības tirgū kā jaunu pārtikas produktu.

2. pants

D2 vitamīna līmeņa paaugstināšanas nolūkos ar UV starojumu apstrādāto sēņu (Agaricus bisporus) nosaukums saskaņā ar šo lēmumu ir “ar UV starojumu apstrādātas sēnes (Agaricus bisporus)”.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts uzņēmumam Ekoidé AB, Vårbruksgatan 67, 583 32 Linköping, Zviedrijā.

Briselē, 2017. gada 14. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu (OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.)

2

---

PIELIKUMS

D2 VITAMĪNA LĪMEŅA PAAUGSTINĀŠANAS NOLŪKOS AR UV STAROJUMU APSTRĀDĀTU SĒŅU (AGARICUS BISPORUS) SPECIFIKĀCIJA

Apraksts/definīcija

Komerciāli audzētas Agaricus bisporus sēnes, kas pēc ražas novākšanas apstrādātas ar UV starojumu; pēc apstrādes D2 vitamīna saturs tajās ir ≤ 10 μg/100 g svaigsvara.

UVB apstarojums: apstarošana ultravioletajā gaismā ar viļņa garumu 290–320 nm.

D2 vitamīns

| Ķīmiskais nosaukums | (3β,5Z,7E-22E)-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraēn-3-ols |
| --- | --- |
| Sinonīms | Ergokalciferols |
| CAS Nr. | 50-14-6 |
| Molekulmasa | 396,65 g/mol |

Ķīmiskais nosaukums

(3β,5Z,7E-22E)-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraēn-3-ols

Sinonīms

Ergokalciferols

CAS Nr.

50-14-6

Molekulmasa

396,65 g/mol

Saturs

D2 vitamīns galaproduktā: 5–10 μg/100 g svaigsvara glabāšanas laika beigās.

---

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/55 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/55

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2356

(2017. gada 15. decembris)

par tāda Austrālijas ziņojuma atzīšanu, kurā iekļautas tipiskās siltumnīcefekta gāzu emisijas no lauksaimniecības izejvielu audzēšanas, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/28/EK

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (1), un jo īpaši tās 19. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | 2016. gada 22. augustā Austrālija iesniedza ziņojumu, kurā norādītas aprēķinātās siltumnīcefekta gāzu emisijas no eļļas rapšu audzēšanas Austrālijā. NUTS 2. līmeņa reģionu aprakstam atbilstošākie statistikas reģioni Austrālijā ir štati. Tāpēc siltumnīcefekta gāzu emisiju aplēses tika veiktas Austrālijas štatu līmenī. |
| --- | --- |

(1)

2016. gada 22. augustā Austrālija iesniedza ziņojumu, kurā norādītas aprēķinātās siltumnīcefekta gāzu emisijas no eļļas rapšu audzēšanas Austrālijā. NUTS 2. līmeņa reģionu aprakstam atbilstošākie statistikas reģioni Austrālijā ir štati. Tāpēc siltumnīcefekta gāzu emisiju aplēses tika veiktas Austrālijas štatu līmenī.

| (2) | Pēc Austrālijas iesniegtā ziņojuma izskatīšanas Komisija uzskata, ka tas atbilst Direktīvā 2009/28/EK noteiktajiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem trešai valstij ir atļauts lietot tipiskās vērtības attiecībā uz ģeogrāfiskajiem apvidiem (Austrālijas štatiem), kuri ir mazāki par standartvērtību aprēķinam izmantotajiem apvidiem: šā ziņojuma dati attiecas uz emisijām, ko rada lauksaimniecības izejvielu (eļļas rapšu) audzēšana; tipiskās siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada eļļas rapšu audzēšana, varētu būt zemākas par vai vienādas ar emisijām, kas tika izmantotas attiecīgo standartvērtību aprēķināšanai; par šīm tipiskajām siltumnīcefekta gāzu emisijām ir paziņots Komisijai. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Austrālijas iesniegtā ziņojuma izskatīšanas Komisija uzskata, ka tas atbilst Direktīvā 2009/28/EK noteiktajiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem trešai valstij ir atļauts lietot tipiskās vērtības attiecībā uz ģeogrāfiskajiem apvidiem (Austrālijas štatiem), kuri ir mazāki par standartvērtību aprēķinam izmantotajiem apvidiem: šā ziņojuma dati attiecas uz emisijām, ko rada lauksaimniecības izejvielu (eļļas rapšu) audzēšana; tipiskās siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada eļļas rapšu audzēšana, varētu būt zemākas par vai vienādas ar emisijām, kas tika izmantotas attiecīgo standartvērtību aprēķināšanai; par šīm tipiskajām siltumnīcefekta gāzu emisijām ir paziņots Komisijai.

| (3) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Komisija uzskata, ka ziņojumā, ko Austrālija 2016. gada 22. augustā iesniegusi atzīšanai, ir iekļauti pareizi dati, kas Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 2. punkta izpildes vajadzībām ļauj mērīt siltumnīcefekta gāzu emisijas, kuras saistītas ar eļļas rapšu audzēšanu Austrālijas štatos, kas atbilst NUTS 2. līmeņa reģioniem. Ziņojumā iekļauto datu kopsavilkums ir sniegts pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir spēkā piecus gadus. Ja ziņojuma, kas 2016. gada 22. augustā iesniegts Komisijai atzīšanai, saturs vai apstākļi mainās tā, ka tas var ietekmēt 1. pantā izdarītās atzīšanas priekšnosacījumus, par šādām izmaiņām nekavējoties paziņo Komisijai. Komisija paziņotās izmaiņas izvērtē, lai noteiktu, vai ziņojumā sniegtie dati joprojām ir pareizi.

3. pants

Komisija var šo lēmumu atcelt, ja ir skaidri pierādījumi, ka ziņojumā sniegtie dati vairs nav pareizi tādu siltumnīcefekta gāzu emisiju mērīšanas vajadzībām, kas saistītas ar eļļas rapšu audzēšanu Austrālijā.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2017. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas rodas no eļļas rapšu audzēšanas Austrālijas štatos (tonna CO2 ekv. / tonna eļļas rapšu sausnas)

| Štats | Augsnes N2O | Kultūraugu pēcpļaujas atliekas | Ražošana | Degvielas izmantošana | Kaļķi | Sēklas | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tiešās | Netiešās | Mēslojums | Pesticīdi |
| Jaundienvidvelsa (neapūdeņotie apgabali) | 0,046 | 0,005 | 0,115 | 0,195 | 0,023 | 0,079 | 0,035 | 0,001 | 0,500 |
| Jaundienvidvelsa (apūdeņotie apgabali) | 0,276 | 0,123 | 0,115 | 0,275 | 0,006 | 0,096 | 0,053 | 0,001 | 0,944 |
| Jaundienvidvelsa | 0,051 | 0,008 | 0,115 | 0,197 | 0,023 | 0,079 | 0,036 | 0,001 | 0,509 |
| Viktorija (neapūdeņotie apgabali) | 0,026 | 0,005 | 0,113 | 0,192 | 0,020 | 0,078 | 0,035 | 0,001 | 0,470 |
| Viktorija (apūdeņotie apgabali) | 0,271 | 0,121 | 0,113 | 0,268 | 0,005 | 0,091 | 0,052 | 0,001 | 0,922 |
| Viktorija | 0,030 | 0,007 | 0,113 | 0,193 | 0,019 | 0,078 | 0,035 | 0,001 | 0,476 |
| Kvīnslenda | 0,076 | 0,008 | 0,118 | 0,188 | 0,006 | 0,351 | 0,034 | 0,003 | 0,784 |
| Dienvidaustrālija | 0,013 | 0,002 | 0,113 | 0,184 | 0,013 | 0,080 | 0,034 | 0,001 | 0,439 |
| Rietumaustrālija | 0,013 | 0,002 | 0,112 | 0,237 | 0,032 | 0,079 | 0,034 | 0,002 | 0,511 |
| Tasmānija | 0,270 | 0,121 | 0,107 | 0,265 | 0,012 | 0,138 | 0,052 | 0,002 | 0,967 |

Štats

Augsnes N2O

Kultūraugu pēcpļaujas atliekas

Ražošana

Degvielas izmantošana

Kaļķi

Sēklas

Kopā

Tiešās

Netiešās

Mēslojums

Pesticīdi

Jaundienvidvelsa (neapūdeņotie apgabali)

0,046

0,005

0,115

0,195

0,023

0,079

0,035

0,001

0,500

Jaundienvidvelsa (apūdeņotie apgabali)

0,276

0,123

0,115

0,275

0,006

0,096

0,053

0,001

0,944

Jaundienvidvelsa

0,051

0,008

0,115

0,197

0,023

0,079

0,036

0,001

0,509

Viktorija (neapūdeņotie apgabali)

0,026

0,005

0,113

0,192

0,020

0,078

0,035

0,001

0,470

Viktorija (apūdeņotie apgabali)

0,271

0,121

0,113

0,268

0,005

0,091

0,052

0,001

0,922

Viktorija

0,030

0,007

0,113

0,193

0,019

0,078

0,035

0,001

0,476

Kvīnslenda

0,076

0,008

0,118

0,188

0,006

0,351

0,034

0,003

0,784

Dienvidaustrālija

0,013

0,002

0,113

0,184

0,013

0,080

0,034

0,001

0,439

Rietumaustrālija

0,013

0,002

0,112

0,237

0,032

0,079

0,034

0,002

0,511

Tasmānija

0,270

0,121

0,107

0,265

0,012

0,138

0,052

0,002

0,967

Siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas rodas no eļļas rapšu audzēšanas Austrālijas štatos (g CO2 ekv. / MJ taukskābju metilestera)

| Štats | Augsnes N2O | Kultūraugu pēcpļaujas atliekas | Ražošana | Degvielas izmantošana | Kaļķi | Sēklas | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tiešās | Netiešās | Mēslojums | Pesticīdi |
| Jaundienvidvelsa (neapūdeņotie apgabali) | 1,766 | 0,192 | 4,414 | 7,485 | 0,883 | 3,032 | 1,343 | 0,038 | 19 |
| Jaundienvidvelsa (apūdeņotie apgabali) | 10,594 | 4,721 | 4,414 | 10,555 | 0,23 | 3,685 | 2,034 | 0,038 | 36 |
| Jaundienvidvelsa | 1,958 | 0,307 | 4,414 | 7,561 | 0,883 | 3,032 | 1,382 | 0,038 | 20 |
| Viktorija (neapūdeņotie apgabali) | 0,998 | 0,192 | 4,337 | 7,37 | 0,768 | 2,994 | 1,343 | 0,038 | 18 |
| Viktorija (apūdeņotie apgabali) | 10,402 | 4,644 | 4,337 | 10,287 | 0,192 | 3,493 | 1,996 | 0,038 | 35 |
| Viktorija | 1,151 | 0,269 | 4,337 | 7,408 | 0,729 | 2,994 | 1,343 | 0,038 | 18 |
| Kvīnslenda | 2,917 | 0,307 | 4,529 | 7,216 | 0,230 | 13,472 | 1,305 | 0,115 | 30 |
| Dienvidaustrālija | 0,499 | 0,077 | 4,337 | 7,062 | 0,499 | 3,071 | 1,305 | 0,038 | 17 |
| Rietumaustrālija | 0,499 | 0,077 | 4,299 | 9,097 | 1,228 | 3,032 | 1,305 | 0,077 | 20 |
| Tasmānija | 10,363 | 4,644 | 4,107 | 10,171 | 0,461 | 5,297 | 1,996 | 0,077 | 37 |

Štats

Augsnes N2O

Kultūraugu pēcpļaujas atliekas

Ražošana

Degvielas izmantošana

Kaļķi

Sēklas

Kopā

Tiešās

Netiešās

Mēslojums

Pesticīdi

Jaundienvidvelsa (neapūdeņotie apgabali)

1,766

0,192

4,414

7,485

0,883

3,032

1,343

0,038

19

Jaundienvidvelsa (apūdeņotie apgabali)

10,594

4,721

4,414

10,555

0,23

3,685

2,034

0,038

36

Jaundienvidvelsa

1,958

0,307

4,414

7,561

0,883

3,032

1,382

0,038

20

Viktorija (neapūdeņotie apgabali)

0,998

0,192

4,337

7,37

0,768

2,994

1,343

0,038

18

Viktorija (apūdeņotie apgabali)

10,402

4,644

4,337

10,287

0,192

3,493

1,996

0,038

35

Viktorija

1,151

0,269

4,337

7,408

0,729

2,994

1,343

0,038

18

Kvīnslenda

2,917

0,307

4,529

7,216

0,230

13,472

1,305

0,115

30

Dienvidaustrālija

0,499

0,077

4,337

7,062

0,499

3,071

1,305

0,038

17

Rietumaustrālija

0,499

0,077

4,299

9,097

1,228

3,032

1,305

0,077

20

Tasmānija

10,363

4,644

4,107

10,171

0,461

5,297

1,996

0,077

37

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 16.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 336/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 336/58

---

ĀKK UN ES VĒSTNIEKU KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2017

(2017. gada 8. decembris)

par ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 68. panta īstenošanu [2017/2357]

ĀKK UN ES VĒSTNIEKU KOMITEJA,

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (1), un jo īpaši tā 100. pantu saistībā ar tā 15. panta 4. punktu un 16. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem (“ĀKK”), no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, (“ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”) 68. pantā noteikts, ka jāizveido papildu atbalsta sistēmas mehānisms, lai mazinātu ārējo krīžu izraisīto īstermiņa nelabvēlīgo ietekmi uz ĀKK valstu ekonomiku. Minētā panta 4. punktā noteikts, ka atbalsta mehānisma kārtība ir izklāstīta ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma II pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem (“ĀKK”), no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, (“ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”) 68. pantā noteikts, ka jāizveido papildu atbalsta sistēmas mehānisms, lai mazinātu ārējo krīžu izraisīto īstermiņa nelabvēlīgo ietekmi uz ĀKK valstu ekonomiku. Minētā panta 4. punktā noteikts, ka atbalsta mehānisma kārtība ir izklāstīta ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma II pielikumā.

| (2) | Mehānismu, kas patlaban definēts ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma II pielikumā, nepieciešams pielāgot, lai atspoguļotu Pušu vajadzības un nodrošinātu elastīgu un ātru palīdzības sniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

Mehānismu, kas patlaban definēts ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma II pielikumā, nepieciešams pielāgot, lai atspoguļotu Pušu vajadzības un nodrošinātu elastīgu un ātru palīdzības sniegšanu.

| (3) | ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 100. pantā noteikts, ka konkrētā nolīguma Ia, II, IV un VI pielikumu ĀKK un ES Ministru padome var pārskatīt, pārbaudīt un/vai izdarīt tajos grozījumus, pamatojoties uz ĀKK un ES Attīstības finansiālās sadarbības komitejas ieteikumu. |
| --- | --- |

(3)

ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 100. pantā noteikts, ka konkrētā nolīguma Ia, II, IV un VI pielikumu ĀKK un ES Ministru padome var pārskatīt, pārbaudīt un/vai izdarīt tajos grozījumus, pamatojoties uz ĀKK un ES Attīstības finansiālās sadarbības komitejas ieteikumu.

| (4) | ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 15. panta 4. punktā noteikts, ka ĀKK un ES Ministru padome var deleģēt pilnvaras ĀKK un ES Vēstnieku komitejai. |
| --- | --- |

(4)

ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 15. panta 4. punktā noteikts, ka ĀKK un ES Ministru padome var deleģēt pilnvaras ĀKK un ES Vēstnieku komitejai.

| (5) | ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 16. panta 2. punktā noteikts, ka ĀKK un ES Vēstnieku komiteja pilda jebkuras pilnvaras, ko tai uzticējusi Padome. |
| --- | --- |

(5)

ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 16. panta 2. punktā noteikts, ka ĀKK un ES Vēstnieku komiteja pilda jebkuras pilnvaras, ko tai uzticējusi Padome.

| (6) | ĀKK un ES Ministru padomes 2017. gada 5. maija sanāksmē ĀKK un ES Vēstnieku komiteja tika pilnvarota pieņemt lēmumu par ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 68. panta īstenošanu attiecībā uz ārējām krīzēm un II pielikuma 3. nodaļas grozīšanu. |
| --- | --- |

(6)

ĀKK un ES Ministru padomes 2017. gada 5. maija sanāksmē ĀKK un ES Vēstnieku komiteja tika pilnvarota pieņemt lēmumu par ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 68. panta īstenošanu attiecībā uz ārējām krīzēm un II pielikuma 3. nodaļas grozīšanu.

| (7) | Būtu jāpieņem lēmums par ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 68. panta īstenošanu, |
| --- | --- |

(7)

Būtu jāpieņem lēmums par ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 68. panta īstenošanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Finansiālo atbalstu ĀKK valstīm ārējo krīžu izraisītas makroekonomiskās nestabilitātes gadījumā, kas paredzēts ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 68. pantā, reglamentē šā lēmuma noteikumi.

2. pants

1.   No 11. Eiropas Attīstības fonda rezerves neparedzētām vajadzībām var mobilizēt papildu finansiālu atbalstu, lai mazinātu ārējo krīžu izraisīto īstermiņa nelabvēlīgo ietekmi, tostarp ietekmi uz eksporta ieņēmumiem, un aizsargātu sociālekonomiskās reformas un rīcībpolitiku, ko apdraud ieņēmumu kritums.

2.   Tālab ĀKK valstis, kuras piemeklējusi ārēja krīze, iesniedz Eiropas Komisijai pieprasījumu par finansiālu atbalstu, kas saskaņā ar pieeju, kas orientēta uz vajadzībām, tiks izskatīts katrā atsevišķā gadījumā, pamatojoties uz sadarbības daudzgadu finanšu shēmu saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu.

3.   Palīdzību pārvalda un īsteno saskaņā ar procedūrām, kuras pieļauj ātras, elastīgas un efektīvas darbības. Eiropas Komisija periodiski sniegs ziņojumus ĀKK un ES Attīstības finansiālās sadarbības komitejai.

3. pants

Par 68. panta praktisko īstenošanas kārtību informē nolīguma Līgumslēdzējas puses, Eiropas Komisiju un ĀKK Sekretariātu.

4. pants

ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma II pielikuma 3. nodaļu piemēro saskaņā ar šo lēmumu.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2017. gada 8. decembrī

ĀKK un ES Vēstnieku komitejas vārdā –

priekšsēdētāja

K. TAEL

---

(1)  
  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

1

---