# Uradni list L 344/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 344 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6023. december 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 344

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6023. december 2017

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2017/2428 z dne 30. novembra 2017 o sklenitvi Protokola k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v imenu Evropske unije in njenih držav članic | 1 |
| | | Protokol k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami, na eni strani, ter Republiko Filipini, na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji | 3 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2017/2429 z dne 5. decembra 2017 o razveljavitvi Odločbe 2008/713/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Združenem kraljestvu | 6 |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/2430 z dne 8. decembra 2017 o imenovanju vodje misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2017) | 9 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2017/2431 z dne 11. decembra 2017 o stališču, ki se zavzame v imenu Evropske unije v Skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika Skupnega odbora in ustanovitvijo dveh posebnih delovnih skupin | 11 |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/2432 z dne 13. decembra 2017 o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije v južnem delu osrednjega Sredozemlja (operacija EUNAVFOR MED SOPHIA) in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2017/1534 (EUNAVFOR MED/3/2017) | 20 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2017/2433 z dne 18. decembra 2017 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Pododboru za carino, ustanovljenem s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Gruzijo na drugi strani, glede nadomestitve Protokola I k navedenemu sporazumu o opredelitvi pojma izdelki s poreklom in načinih upravnega sodelovanja z novim protokolom, ki se sklicuje na Regionalno konvencijo o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu | 21 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2017/2434 z dne 18. decembra 2017 o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v Skupnem svetu, ustanovljenem na podlagi Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kubo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem sklepov Skupnega sveta o poslovnikih Skupnega sveta in Skupnega odbora | 26 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2017/2435 z dne 18. decembra 2017 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Malte | 36 |
| | * | Sklep Sveta (EU, Euratom) 2017/2436 z dne 18. decembra 2017 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora na predlog Italijanske republike | 37 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2017/2437 z dne 18. decembra 2017 o obnovitvi mandata predsednika enotnega odbora za reševanje | 38 |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/2438 z dne 19. decembra 2017 o imenovanju vodje nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia) (EUMM GEORGIA/1/2017) | 39 |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/2439 z dne 19. decembra 2017 o imenovanju poveljnika sil misije EU v misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA) (EUTM RCA/4/2017) | 40 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/2440 z dne 18. decembra 2017 o spremembi Izvedbenega sklepa 2014/190/EU glede letne razdelitve virov iz posebne dodelitve za pobudo za zaposlovanje mladih po državah članicah, skupaj s seznamom upravičenih regij
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 8300) | 41 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/2441 z dne 21. decembra 2017 o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira, ki se uporablja za borze v Švici, v skladu z Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 52 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/2442 z dne 8. decembra 2017 o spremembi Sklepa (EU) 2016/2164 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2017 (ECB/2017/39) | 59 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/2443 z dne 8. decembra 2017 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2018 (ECB/2017/40) | 61 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/2444 z dne 8. decembra 2017 o spremembi Sklepa (EU) 2015/2332 o postopkovnem okviru za odobritev obsega izdaje eurokovancev (ECB/2017/41) | 63 |
| | | PRIPOROČILA |
| | * | Priporočilo št. 1/2017 Pridružitvenega sveta EU-Gruzija z dne 20. novembra 2017 o pridružitvenem načrtu EU-Gruzija [2017/2445] | 65 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2017/2428 z dne 30. novembra 2017 o sklenitvi Protokola k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v imenu Evropske unije in njenih držav članic

1

Protokol k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami, na eni strani, ter Republiko Filipini, na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

3

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2017/2429 z dne 5. decembra 2017 o razveljavitvi Odločbe 2008/713/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Združenem kraljestvu

6

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/2430 z dne 8. decembra 2017 o imenovanju vodje misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2017)

9

*

Sklep Sveta (EU) 2017/2431 z dne 11. decembra 2017 o stališču, ki se zavzame v imenu Evropske unije v Skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika Skupnega odbora in ustanovitvijo dveh posebnih delovnih skupin

11

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/2432 z dne 13. decembra 2017 o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije v južnem delu osrednjega Sredozemlja (operacija EUNAVFOR MED SOPHIA) in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2017/1534 (EUNAVFOR MED/3/2017)

20

*

Sklep Sveta (EU) 2017/2433 z dne 18. decembra 2017 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Pododboru za carino, ustanovljenem s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Gruzijo na drugi strani, glede nadomestitve Protokola I k navedenemu sporazumu o opredelitvi pojma izdelki s poreklom in načinih upravnega sodelovanja z novim protokolom, ki se sklicuje na Regionalno konvencijo o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu

21

*

Sklep Sveta (EU) 2017/2434 z dne 18. decembra 2017 o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v Skupnem svetu, ustanovljenem na podlagi Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kubo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem sklepov Skupnega sveta o poslovnikih Skupnega sveta in Skupnega odbora

26

*

Sklep Sveta (EU) 2017/2435 z dne 18. decembra 2017 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Malte

36

*

Sklep Sveta (EU, Euratom) 2017/2436 z dne 18. decembra 2017 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora na predlog Italijanske republike

37

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2017/2437 z dne 18. decembra 2017 o obnovitvi mandata predsednika enotnega odbora za reševanje

38

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/2438 z dne 19. decembra 2017 o imenovanju vodje nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia) (EUMM GEORGIA/1/2017)

39

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/2439 z dne 19. decembra 2017 o imenovanju poveljnika sil misije EU v misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA) (EUTM RCA/4/2017)

40

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/2440 z dne 18. decembra 2017 o spremembi Izvedbenega sklepa 2014/190/EU glede letne razdelitve virov iz posebne dodelitve za pobudo za zaposlovanje mladih po državah članicah, skupaj s seznamom upravičenih regij
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 8300)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 8300)

41

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/2441 z dne 21. decembra 2017 o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira, ki se uporablja za borze v Švici, v skladu z Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

52

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/2442 z dne 8. decembra 2017 o spremembi Sklepa (EU) 2016/2164 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2017 (ECB/2017/39)

59

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/2443 z dne 8. decembra 2017 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2018 (ECB/2017/40)

61

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/2444 z dne 8. decembra 2017 o spremembi Sklepa (EU) 2015/2332 o postopkovnem okviru za odobritev obsega izdaje eurokovancev (ECB/2017/41)

63

PRIPOROČILA

*

Priporočilo št. 1/2017 Pridružitvenega sveta EU-Gruzija z dne 20. novembra 2017 o pridružitvenem načrtu EU-Gruzija [2017/2445]

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 23.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2017/2428

z dne 30. novembra 2017

o sklenitvi Protokola k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v imenu Evropske unije in njenih držav članic

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 207 in 209 v povezavi s točko (a) člena 218(6) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu Republike Hrvaške in zlasti člena 6(2) Akta,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Sklepom Sveta 2014/718/EU (2) je bil Protokol k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Protokol) podpisan s pridržkom njegove poznejše sklenitve. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Sklepom Sveta 2014/718/EU (2) je bil Protokol k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Protokol) podpisan s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

| (2) | Protokol bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(2)

Protokol bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protokol k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji se odobri v imenu Evropske unije in njenih držav članic.

Besedilo Protokola je priloženo k temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Evropske unije in njenih držav članic deponira(-jo) listino o odobritvi iz člena 4(1) Protokola.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 30. novembra 2017

Za Svet

Predsednica

K. SIMSON

---

(1)  Odobritev z dne 8. junija 2016.

1

(2)  Sklep Sveta št. 2014/718/EU z dne 8. oktobra 2014 o podpisu Protokola k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v imenu Evropske unije in njenih držav članic (UL L 300, 18.10.2014, str. 3).

2

---

| 23.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/3

---

PROTOKOL

k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami, na eni strani, ter Republiko Filipini, na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

KRALJEVINA BELGIJA,

REPUBLIKA BOLGARIJA,

ČEŠKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA DANSKA,

ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,

REPUBLIKA ESTONIJA,

IRSKA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANIJA,

FRANCOSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA HRVAŠKA,

ITALIJANSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA CIPER,

REPUBLIKA LATVIJA,

REPUBLIKA LITVA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

MADŽARSKA,

REPUBLIKA MALTA,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AVSTRIJA,

REPUBLIKA POLJSKA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

ROMUNIJA,

REPUBLIKA SLOVENIJA,

SLOVAŠKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE,

pogodbenice Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: države članice), ki jih zastopa Svet Evropske unije, in

EVROPSKA UNIJA (v nadaljnjem besedilu: Evropska unija),

na eni strani, ter

REPUBLIKA FILIPINI (v nadaljnjem besedilu: Filipini),

na drugi strani,

(v nadaljnjem besedilu skupaj: pogodbenice) za namene tega protokola so se –

OB UPOŠTEVANJU pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji 1. julija 2013,

OB UPOŠTEVANJU, da je bil Okvirni sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) podpisan 11. julija 2012 v Phnom Penhu,

OB UPOŠTEVANJU, da je bila Pogodba o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Pogodba o pristopu), podpisana 9. decembra 2011 v Bruslju,

OB UPOŠTEVANJU, da se v skladu s členom 6(2) Akta o pristopu Republike Hrvaške njen pristop k Sporazumu uredi s sklenitvijo protokola k Sporazumu –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Republika Hrvaška kot pogodbenica pristopi k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani, ki je bil podpisan 11. julija 2012 v Pnom Penhu ter sprejme in upošteva besedilo Sporazuma, na enak način kot druge države članice Evropske unije.

Člen 2

V primernem času po parafiranju tega protokola Evropska unija državam članicam in Republiki Filipini predloži hrvaško jezikovno različico Sporazuma. S pridržkom začetka veljavnosti tega protokola jezikovna različica iz prvega stavka tega člena postane verodostojna pod enakimi pogoji kot jezikovne različice Sporazuma v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku.

Člen 3

Ta protokol je sestavni del Sporazuma.

Člen 4

1.   Ta protokol v skladu s svojimi postopki odobrijo Evropska unija, Svet Evropske unije v imenu držav članic in Filipini. Pogodbenice se medsebojno uradno obvestijo o zaključku za ta namen potrebnih postopkov. Listine o odobritvi se deponirajo pri Generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije.

2.   Ta protokol začne veljati prvi dan meseca po datumu deponiranja zadnje listine o odobritvi, vendar ne pred datumom začetka veljavnosti Sporazuma.

Člen 5

Ta protokol je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so bili v ta namen ustrezno pooblaščeni, podpisali ta protokol.

Съставено в Брюксел на петнадесети януари две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el quince de enero de dos mil quince.

V Bruselu dne patnáctého ledna dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den femtende januar to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten Januar zweitausendfümfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta jaanuarikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Ιανουαρίου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the fifteenth day of January in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le quinze janvier deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu petnaestog siječnja dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì quindici gennaio duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada piecpadsmitajā janvārī.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų sausio penkioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év január havának tizenötödik napján.

Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta' Jannar tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de vijftiende januari tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego stycznia roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em quinze de janeiro de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la cincisprezece ianuarie două mii cincisprezece.

V Bruseli pätnásteho januára dvetisícpätnásť.

V Bruslju, dne petnajstega januarja leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä tammikuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den femtonde januari tjugohundrafemton.

За държавите членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Image 1

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 2

За Република Филипини

Por la República de Filipinas

Za Filipínskou republiku

For Republikken Filippinerne

Für die Republik der Philippinen

Filipiini Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Φιλιππίνων

For the Republic of the Philippines

Pour la République des Philippines

Za Republiku Filipine

Per la Repubblica delle Filippine

Filipīnu Republikas vārdā –

Filipinų Respublikos vardu

A Fülöp-szigeteki Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tal-Filippini

Voor de Republiek der Filipijnen

W imieniu Republiki Filipin

Pela República das Filipinas

Pentru Republica Filipine

Za Filipínsku republiku

Za Republiko Filipini

Filippiinien tasavallan puolesta

För Republiken Filippinerna

Image 3

---

SKLEPI

| 23.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/6

---

SKLEP SVETA (EU) 2017/2429

z dne 5. decembra 2017

o razveljavitvi Odločbe 2008/713/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Združenem kraljestvu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) je Svet 8. julija 2008 na podlagi priporočila Komisije z Odločbo 2008/713/ES (1) sklenil, da v Združenem kraljestvu obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je ugotovil, da je bilo po podatkih iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki so jih marca 2008 sporočili organi Združenega kraljestva, za javnofinančni primanjkljaj Združenega kraljestva pričakovano, da bo dosegel 3,2 % BDP v letu 2008/2009 in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Poleg tega je bilo po objavi proračuna iz marca 2008 pričakovati, da bo napoved politike z dne 13. maja 2008 o znižanju dohodnine v letu 2008/2009 pomenila nadaljnje povečanje primanjkljaja, načrtovanega v navedenem finančnem letu. Upoštevanje tega ukrepa poleg napovedi Komisije iz pomladi 2008 je pomenilo primanjkljaj 3,5 % BDP v letu 2008/2009. Čezmerni primanjkljaj se tudi ni štel za začasnega, saj je bil po napovedi Komisije na podlagi nespremenjenih politik primanjkljaj v letu 2009/2010 ocenjen na 3,3 % BDP. Svet je nadalje ugotovil, da je delež javnega dolga ostal precej pod referenčno vrednostjo, ki znaša 60 %, čeprav je bilo predvideno, da se bo vse do leta 2009/2010 povečeval. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) je Svet 8. julija 2008 na podlagi priporočila Komisije z Odločbo 2008/713/ES (1) sklenil, da v Združenem kraljestvu obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je ugotovil, da je bilo po podatkih iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki so jih marca 2008 sporočili organi Združenega kraljestva, za javnofinančni primanjkljaj Združenega kraljestva pričakovano, da bo dosegel 3,2 % BDP v letu 2008/2009 in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Poleg tega je bilo po objavi proračuna iz marca 2008 pričakovati, da bo napoved politike z dne 13. maja 2008 o znižanju dohodnine v letu 2008/2009 pomenila nadaljnje povečanje primanjkljaja, načrtovanega v navedenem finančnem letu. Upoštevanje tega ukrepa poleg napovedi Komisije iz pomladi 2008 je pomenilo primanjkljaj 3,5 % BDP v letu 2008/2009. Čezmerni primanjkljaj se tudi ni štel za začasnega, saj je bil po napovedi Komisije na podlagi nespremenjenih politik primanjkljaj v letu 2009/2010 ocenjen na 3,3 % BDP. Svet je nadalje ugotovil, da je delež javnega dolga ostal precej pod referenčno vrednostjo, ki znaša 60 %, čeprav je bilo predvideno, da se bo vse do leta 2009/2010 povečeval.

| (2) | Svet je istega dne v skladu s členom 104(7) PES in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (2) na podlagi priporočila Komisije na Združeno kraljestvo naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi to odpravilo čezmerni primanjkljaj najpozneje do konca finančnega leta 2009/2010. Svet je za sprejetje učinkovitih ukrepov tudi določil rok, 8. januar 2009. |
| --- | --- |

(2)

Svet je istega dne v skladu s členom 104(7) PES in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (2) na podlagi priporočila Komisije na Združeno kraljestvo naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi to odpravilo čezmerni primanjkljaj najpozneje do konca finančnega leta 2009/2010. Svet je za sprejetje učinkovitih ukrepov tudi določil rok, 8. januar 2009.

| (3) | V skladu s členom 104(8) PES je Svet 27. aprila 2009 z Odločbo 2009/409/ES (3) sklenil, da Združeno kraljestvo ni sprejelo učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 8. julija 2008. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 104(8) PES je Svet 27. aprila 2009 z Odločbo 2009/409/ES (3) sklenil, da Združeno kraljestvo ni sprejelo učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 8. julija 2008.

| (4) | Svet je ob upoštevanju, da je proračunski položaj Združenega kraljestva v letu 2009/2010 posledica izvajanja ukrepov v višini približno 1,5 % BDP, ki so bili ustrezen odgovor na evropski načrt za oživitev gospodarstva, in prostega delovanja avtomatskih stabilizatorjev v skladu s sklepom, za Združeno kraljestvo 2. decembra 2009 izdal revidirano priporočilo v skladu s členom 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v katerem je priporočil, naj Združeno kraljestvo čezmerni primanjkljaj odpravi do leta 2014/2015. Natančneje, da bi se javnofinančni primanjkljaj znižal pod 3 % BDP na verodostojen in trajnosten način, je bilo Združenemu kraljestvu priporočeno, naj zagotovi povprečni letni fiskalni napor v višini 1,75 % BDP v obdobju med letoma 2010/2011 in 2014/2015. Svet je v svojem priporočilu z dne 2. decembra 2009 kot rok za sprejetje učinkovitih ukrepov v skladu s členom 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 določil 2. junij 2010. |
| --- | --- |

(4)

Svet je ob upoštevanju, da je proračunski položaj Združenega kraljestva v letu 2009/2010 posledica izvajanja ukrepov v višini približno 1,5 % BDP, ki so bili ustrezen odgovor na evropski načrt za oživitev gospodarstva, in prostega delovanja avtomatskih stabilizatorjev v skladu s sklepom, za Združeno kraljestvo 2. decembra 2009 izdal revidirano priporočilo v skladu s členom 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v katerem je priporočil, naj Združeno kraljestvo čezmerni primanjkljaj odpravi do leta 2014/2015. Natančneje, da bi se javnofinančni primanjkljaj znižal pod 3 % BDP na verodostojen in trajnosten način, je bilo Združenemu kraljestvu priporočeno, naj zagotovi povprečni letni fiskalni napor v višini 1,75 % BDP v obdobju med letoma 2010/2011 in 2014/2015. Svet je v svojem priporočilu z dne 2. decembra 2009 kot rok za sprejetje učinkovitih ukrepov v skladu s členom 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 določil 2. junij 2010.

| (5) | Komisija je 6. julija 2010 sklenila, da je na podlagi napovedi Komisije iz pomladi 2010 Združeno kraljestvo sprejelo učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009, izdanim na podlagi člena 126(7) PDEU. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 6. julija 2010 sklenila, da je na podlagi napovedi Komisije iz pomladi 2010 Združeno kraljestvo sprejelo učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009, izdanim na podlagi člena 126(7) PDEU.

| (6) | Svet je 19. junija 2015 v skladu z določbami člena 126(8) PDEU sklenil, da Združeno kraljestvo ni sprejelo učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2009 (4). Svet je ugotovil, da je Združeno kraljestvo doživelo velik upad realne rasti BDP zaradi svetovne gospodarske in finančne krize v letih 2008 in 2009, kar je vplivalo tudi na javne finance. Združeno kraljestvo je nato izvedlo konsolidacijski načrt in doseglo vsakoletno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja kot odstotka BDP med finančnima letoma 2009/2010 in 2014/2015. Nasprotno se je delež javnega dolga v tem obdobju še naprej povečeval, predvsem zaradi nominalnega primanjkljaja, pa tudi intervencij v finančnem sektorju. Svet je ugotovil, da Združeno kraljestvo kljub sprejetemu in izvedenemu programu za konsolidacijo javnih financ ni odpravilo čezmernega primanjkljaja do leta 2014/2015. Poleg tega Združeno kraljestvo ni upoštevalo povprečnega letnega fiskalnega napora v višini 1,75 % BDP, ki ga je Svet priporočil 2. decembra 2009. |
| --- | --- |

(6)

Svet je 19. junija 2015 v skladu z določbami člena 126(8) PDEU sklenil, da Združeno kraljestvo ni sprejelo učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2009 (4). Svet je ugotovil, da je Združeno kraljestvo doživelo velik upad realne rasti BDP zaradi svetovne gospodarske in finančne krize v letih 2008 in 2009, kar je vplivalo tudi na javne finance. Združeno kraljestvo je nato izvedlo konsolidacijski načrt in doseglo vsakoletno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja kot odstotka BDP med finančnima letoma 2009/2010 in 2014/2015. Nasprotno se je delež javnega dolga v tem obdobju še naprej povečeval, predvsem zaradi nominalnega primanjkljaja, pa tudi intervencij v finančnem sektorju. Svet je ugotovil, da Združeno kraljestvo kljub sprejetemu in izvedenemu programu za konsolidacijo javnih financ ni odpravilo čezmernega primanjkljaja do leta 2014/2015. Poleg tega Združeno kraljestvo ni upoštevalo povprečnega letnega fiskalnega napora v višini 1,75 % BDP, ki ga je Svet priporočil 2. decembra 2009.

| (7) | Svet je 19. junija 2015 v skladu s členom 126(7) PDEU in členom 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 na podlagi priporočila Komisije na Združeno kraljestvo naslovil priporočilo, naj odpravi čezmerni primanjkljaj do konca finančnega leta 2016/2017. Natančneje, Združeno kraljestvo je dobilo priporočilo, naj v letu 2015/2016 doseže nominalni primanjkljaj v višini 4,1 % BDP, v letu 2016/2017 pa v višini 2,7 % BDP, kar naj bi glede na posodobljeno napoved Komisije iz pomladi 2015 ustrezalo izboljšanju strukturnega salda v višini 0,5 % BDP v letu 2015/2016 in 1,1 % BDP v letu 2016/2017. |
| --- | --- |

(7)

Svet je 19. junija 2015 v skladu s členom 126(7) PDEU in členom 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 na podlagi priporočila Komisije na Združeno kraljestvo naslovil priporočilo, naj odpravi čezmerni primanjkljaj do konca finančnega leta 2016/2017. Natančneje, Združeno kraljestvo je dobilo priporočilo, naj v letu 2015/2016 doseže nominalni primanjkljaj v višini 4,1 % BDP, v letu 2016/2017 pa v višini 2,7 % BDP, kar naj bi glede na posodobljeno napoved Komisije iz pomladi 2015 ustrezalo izboljšanju strukturnega salda v višini 0,5 % BDP v letu 2015/2016 in 1,1 % BDP v letu 2016/2017.

| (8) | Komisija je 16. novembra 2015 sklenila, da je Združeno kraljestvo sprejelo učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja do finančnega leta 2016/2017, kot mu je priporočil Svet 19. junija 2015. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 16. novembra 2015 sklenila, da je Združeno kraljestvo sprejelo učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja do finančnega leta 2016/2017, kot mu je priporočil Svet 19. junija 2015.

| (9) | V skladu s členom 4 Protokola št. 12 o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 (5) dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnih primanjkljajih in dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 4 Protokola št. 12 o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 (5) dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnih primanjkljajih in dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.

| (10) | Svet na podlagi sporočenih podatkov sprejme sklep o razveljavitvi odločbe o obstoju čezmernega primanjkljaja. Poleg tega bi se morala odločba o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti le, če primanjkljaj po napovedih Komisije v obdobju, ki ga zajema napoved, ne bo presegel referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe (6). |
| --- | --- |

(10)

Svet na podlagi sporočenih podatkov sprejme sklep o razveljavitvi odločbe o obstoju čezmernega primanjkljaja. Poleg tega bi se morala odločba o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti le, če primanjkljaj po napovedih Komisije v obdobju, ki ga zajema napoved, ne bo presegel referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe (6).

| (11) | Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po konvergenčnem programu za leto 2017, uradnem obvestilu, ki ga je Združeno kraljestvo poslalo septembra 2017, in napovedi Komisije iz jeseni 2017 je ugotovljeno naslednje:






  — | Združeno kraljestvo je v zadnjih letih izpolnilo priporočeni ciljni javnofinančni primanjkljaj. Potem ko je dosegel najvišjo vrednost 10 % BDP v letu 2009/2010, se je nominalni javnofinančni primanjkljaj postopoma zmanjševal ter je upadel na 4 % v letu 2015/2016 in 2,3 % v letu 2016/2017, kar je v skladu s priporočilom Sveta z dne 19. junija 2015. Konsolidacija javnih financ, ki je bila izvedena v tem obdobju, je v veliki meri temeljila na odhodkih, in sicer so se skupni tekoči odhodki zmanjšali z 42,9 % BDP v letu 2009/2010 na 38 % BDP v letu 2016/2017. K njej je prispevalo tudi povečanje deleža prihodkov države, in sicer s 37,4 % BDP v letu 2009/2010 na 38,6 % BDP v letu 2016/17, čeprav v manjšem obsegu. |
| --- | --- | --- |

(11)

Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po konvergenčnem programu za leto 2017, uradnem obvestilu, ki ga je Združeno kraljestvo poslalo septembra 2017, in napovedi Komisije iz jeseni 2017 je ugotovljeno naslednje:

—

Združeno kraljestvo je v zadnjih letih izpolnilo priporočeni ciljni javnofinančni primanjkljaj. Potem ko je dosegel najvišjo vrednost 10 % BDP v letu 2009/2010, se je nominalni javnofinančni primanjkljaj postopoma zmanjševal ter je upadel na 4 % v letu 2015/2016 in 2,3 % v letu 2016/2017, kar je v skladu s priporočilom Sveta z dne 19. junija 2015. Konsolidacija javnih financ, ki je bila izvedena v tem obdobju, je v veliki meri temeljila na odhodkih, in sicer so se skupni tekoči odhodki zmanjšali z 42,9 % BDP v letu 2009/2010 na 38 % BDP v letu 2016/2017. K njej je prispevalo tudi povečanje deleža prihodkov države, in sicer s 37,4 % BDP v letu 2009/2010 na 38,6 % BDP v letu 2016/17, čeprav v manjšem obsegu.

| — | V konvergenčnem programu za leto 2016/2017, ki so ga organi Združenega kraljestva predložili 27. aprila 2017 in ki zajema obdobje od leta 2016/2017 do 2021/2022, je bilo načrtovano povečanje javnofinančnega primanjkljaja na 2,8 % BDP v letu 2017/2018, nato pa upad na 1,9 % BDP v letu 2018/2019. Ta napoved je temeljila na načrtovanem javnofinančnem primanjkljaju v višini 2,7 % v letu 2016/2017, skladno s podatki iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki so jih organi Združenega kraljestva sporočili marca 2017. Od predložitve konvergenčnega programa je Urad Združenega kraljestva za državno statistiko svojo oceno javnofinančnega primanjkljaja v letu 2016/2017 popravil navzdol na 2,3 % BDP. Čeprav organi Združenega kraljestva niso naknadno objavili posodobljene napovedi za javnofinančni primanjkljaj, napoved Komisije iz jeseni 2017 na podlagi predpostavke nespremenjene politike predvideva primanjkljaj v višini 2,5 % v letu 2017/2018, 1,8 % v letu 2018/2019 in 1,3 % v letu 2019/2020. Tako naj bi primanjkljaj v obdobju, ki ga zajema napoved, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe. |
| --- | --- |

—

V konvergenčnem programu za leto 2016/2017, ki so ga organi Združenega kraljestva predložili 27. aprila 2017 in ki zajema obdobje od leta 2016/2017 do 2021/2022, je bilo načrtovano povečanje javnofinančnega primanjkljaja na 2,8 % BDP v letu 2017/2018, nato pa upad na 1,9 % BDP v letu 2018/2019. Ta napoved je temeljila na načrtovanem javnofinančnem primanjkljaju v višini 2,7 % v letu 2016/2017, skladno s podatki iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki so jih organi Združenega kraljestva sporočili marca 2017. Od predložitve konvergenčnega programa je Urad Združenega kraljestva za državno statistiko svojo oceno javnofinančnega primanjkljaja v letu 2016/2017 popravil navzdol na 2,3 % BDP. Čeprav organi Združenega kraljestva niso naknadno objavili posodobljene napovedi za javnofinančni primanjkljaj, napoved Komisije iz jeseni 2017 na podlagi predpostavke nespremenjene politike predvideva primanjkljaj v višini 2,5 % v letu 2017/2018, 1,8 % v letu 2018/2019 in 1,3 % v letu 2019/2020. Tako naj bi primanjkljaj v obdobju, ki ga zajema napoved, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe.

| — | Komisija glede na svojo napoved iz jeseni 2017 ocenjuje, da se je strukturni saldo, ki je saldo sektorja država, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, v obdobju med letoma 2008/2009 in 2016/2017 izboljšal za 3,2 % BDP. |
| --- | --- |

—

Komisija glede na svojo napoved iz jeseni 2017 ocenjuje, da se je strukturni saldo, ki je saldo sektorja država, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, v obdobju med letoma 2008/2009 in 2016/2017 izboljšal za 3,2 % BDP.

| — | Delež bruto dolga sektorja država Združenega kraljestva se je znatno povečal, odkar je Svet 8. julija 2008 sklenil, da v Združenem kraljestvu obstaja čezmerni primanjkljaj. Delež javnega dolga se je povečal z 41 % BDP v letu 2007/2008 na 86,8 % v letu 2016/2017, kar odraža višji nominalni javnofinančni primanjkljaj in intervencije v finančnem sektorju v tem obdobju. Glede na napoved Komisije iz jeseni 2017 naj bi delež javnega dolga v BDP po pričakovanjih dosegel najvišjo raven v letu 2016/2017 in se postopoma zmanjšal na 82,9 % BDP v letu 2019/2020. |
| --- | --- |

—

Delež bruto dolga sektorja država Združenega kraljestva se je znatno povečal, odkar je Svet 8. julija 2008 sklenil, da v Združenem kraljestvu obstaja čezmerni primanjkljaj. Delež javnega dolga se je povečal z 41 % BDP v letu 2007/2008 na 86,8 % v letu 2016/2017, kar odraža višji nominalni javnofinančni primanjkljaj in intervencije v finančnem sektorju v tem obdobju. Glede na napoved Komisije iz jeseni 2017 naj bi delež javnega dolga v BDP po pričakovanjih dosegel najvišjo raven v letu 2016/2017 in se postopoma zmanjšal na 82,9 % BDP v letu 2019/2020.

| (12) | V skladu s členom 126(12) PDEU se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 126(12) PDEU se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.

| (13) | Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Združenem kraljestvu odpravljen, zato bi bilo treba Odločbo 2008/713/ES razveljaviti. |
| --- | --- |

(13)

Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Združenem kraljestvu odpravljen, zato bi bilo treba Odločbo 2008/713/ES razveljaviti.

| (14) | Od leta 2017/2018, to je od finančnega leta po odpravi čezmernega primanjkljaja, velja za Združeno kraljestvo preventivni del Pakta za stabilnost in rast, zato bi se moralo z ustrezno hitrostjo začeti približevati minimalnemu srednjeročnemu proračunskemu cilju, vključno s spoštovanjem referenčne vrednosti za odhodke, ter izpolnjevati merilo glede dolga v skladu s členom 2(1a) Uredbe (ES) št. 1467/97 – |
| --- | --- |

(14)

Od leta 2017/2018, to je od finančnega leta po odpravi čezmernega primanjkljaja, velja za Združeno kraljestvo preventivni del Pakta za stabilnost in rast, zato bi se moralo z ustrezno hitrostjo začeti približevati minimalnemu srednjeročnemu proračunskemu cilju, vključno s spoštovanjem referenčne vrednosti za odhodke, ter izpolnjevati merilo glede dolga v skladu s členom 2(1a) Uredbe (ES) št. 1467/97 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj v Združenem kraljestvu odpravljen.

Člen 2

Odločba 2008/713/ES se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 5. decembra 2017

Za Svet

Predsednik

T. TÕNISTE

---

(1)  Odločba Sveta 2008/713/ES z dne 24. julija 2008 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Združenem kraljestvu (UL L 238, 5.9.2008, str. 5).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

2

(3)  Odločba Sveta 2009/409/ES z dne 27. aprila 2009 o ugotovitvi v skladu s členom 104(8) Pogodbe, ali je Združeno kraljestvo na podlagi Priporočila Sveta z dne 8. julija 2008 v skladu s členom 104(7) sprejelo učinkovite ukrepe (UL L 132, 29.5.2009, str. 11).

3

(4)  Sklep Sveta (EU) 2015/1098 z dne 19. junija 2015 o ugotovitvi, da Združeno kraljestvo v odgovor na priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2009 ni sprejelo učinkovitih ukrepov (UL L 180, 8.7.2015, p. 1).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1).

5

(6)  V skladu z dokumentom „Podroben opis izvajanja Pakta za stabilnost in rast ter smernice o obliki in vsebini programov za stabilnost in konvergenčnih programov“ z dne 3. septembra 2012. Glej: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

6

---

| 23.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/9

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2017/2430

z dne 8. decembra 2017

o imenovanju vodje misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2017)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2005/889/SZVP (1) z dne 25. novembra 2005 o ustanovitvi Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) in zlasti člena 10(1) Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 10(1) Skupnega ukrepa 2005/889/SZVP je Politični in varnostni odbor (PVO) v skladu s členom 38 Pogodbe pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev glede izvajanja političnega nadzora in strateškega vodenja misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EUBAM Rafah), vključno z odločitvijo o imenovanju vodje misije. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 10(1) Skupnega ukrepa 2005/889/SZVP je Politični in varnostni odbor (PVO) v skladu s členom 38 Pogodbe pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev glede izvajanja političnega nadzora in strateškega vodenja misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EUBAM Rafah), vključno z odločitvijo o imenovanju vodje misije.

| (2) | PVO je 7. julija 2015 sprejel Sklep EU BAM Rafah/1/2015 (2), s katerim je bila Natalina CEA imenovana za vodjo misije EU BAM Rafah za obdobje od 1. julija 2015 do 30. junija 2016. |
| --- | --- |

(2)

PVO je 7. julija 2015 sprejel Sklep EU BAM Rafah/1/2015 (2), s katerim je bila Natalina CEA imenovana za vodjo misije EU BAM Rafah za obdobje od 1. julija 2015 do 30. junija 2016.

| (3) | Svet je 4. julija 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/1193 (3) s katerim je bila Misija EU BAM Rafah podaljšana do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 4. julija 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/1193 (3) s katerim je bila Misija EU BAM Rafah podaljšana do 30. junija 2018.

| (4) | PVO je 11. julija 2017 sprejel Sklep EU BAM Rafah/1/2017 (4) o podaljšanju mandata Nataline CEA kot vodje Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

(4)

PVO je 11. julija 2017 sprejel Sklep EU BAM Rafah/1/2017 (4) o podaljšanju mandata Nataline CEA kot vodje Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa do 30. junija 2018.

| (5) | Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je 1. decembra 2017 predlagal, da se za vodjo misije EUBAH Rafah namesto Nataline CEA od 4. decembra 2017 do 30. junija 2018 imenuje Günther FREISLEBEN – |
| --- | --- |

(5)

Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je 1. decembra 2017 predlagal, da se za vodjo misije EUBAH Rafah namesto Nataline CEA od 4. decembra 2017 do 30. junija 2018 imenuje Günther FREISLEBEN –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Günther FREISLEBEN se imenuje za vodjo misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) za obdobje od 4. decembra 2017 do 30. junija 2018.

Člen 2

Sklep Političnega in varnostnega odbora EU BAM Rafah/1/2017 se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od 4. decembra 2017.

V Bruslju, 8. decembra 2017

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

W. STEVENS

---

(1)  
  UL L 327, 14.12.2005, str. 28.

1

(2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2015/1128 z dne 7. julija 2015 o imenovanju vodje Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2015) (UL L 184, 11.7.2015, str. 16).

2

(3)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/1193 z dne 4. julija 2017 o spremembi Skupnega ukrepa 2005/889/SZVP o ustanovitvi Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (UL L 172, 5.7.2017, str. 12).

3

(4)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/1280 z dne 11. julija 2017 o podaljšanju mandata vodje Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2017) (UL L 184, 15.7.2017, str. 63).

4

---

| 23.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/11

---

SKLEP SVETA (EU) 2017/2431

z dne 11. decembra 2017

o stališču, ki se zavzame v imenu Evropske unije v Skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika Skupnega odbora in ustanovitvijo dveh posebnih delovnih skupin

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 207 in 209 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju skupnega predloga Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 18. februarja 2017 in se uporablja začasno v skladu s členom 59(2) in (3) Sporazuma ter členom 3 Sklepa Sveta (EU) 2017/434 (2). |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 18. februarja 2017 in se uporablja začasno v skladu s členom 59(2) in (3) Sporazuma ter členom 3 Sklepa Sveta (EU) 2017/434 (2).

| (2) | V skladu s členom 49 Sporazuma je bil ustanovljen Skupni odbor, da se med drugim zagotovi pravilno delovanje in izvajanje Sporazuma. Za učinkovito izvajanje Sporazuma bi moral Skupni odbor sprejeti svoj poslovnik. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 49 Sporazuma je bil ustanovljen Skupni odbor, da se med drugim zagotovi pravilno delovanje in izvajanje Sporazuma. Za učinkovito izvajanje Sporazuma bi moral Skupni odbor sprejeti svoj poslovnik.

| (3) | V skladu s členom 49 Sporazuma lahko Skupni odbor odloči, da se ustanovijo posebni odbori ali delovne skupine, ki mu pomagajo pri izvajanju njegovih nalog. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 49 Sporazuma lahko Skupni odbor odloči, da se ustanovijo posebni odbori ali delovne skupine, ki mu pomagajo pri izvajanju njegovih nalog.

| (4) | Stališče Unije v Skupnem odboru v zvezi s sprejetjem poslovnika Skupnega odbora in ustanovitvijo posebnih delovnih skupin bi moralo temeljiti na priloženih osnutkih sklepov Skupnega odbora – |
| --- | --- |

(4)

Stališče Unije v Skupnem odboru v zvezi s sprejetjem poslovnika Skupnega odbora in ustanovitvijo posebnih delovnih skupin bi moralo temeljiti na priloženih osnutkih sklepov Skupnega odbora –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Stališče, ki ga Unija zavzame v Skupnem odboru, ustanovljenem s členom 49 Sporazuma, v zvezi:

| (a) | s sprejetjem poslovnika Skupnega odbora in |
| --- | --- |

(a)

s sprejetjem poslovnika Skupnega odbora in

| (b) | ustanovitvijo dveh posebnih delovnih skupin |
| --- | --- |

(b)

ustanovitvijo dveh posebnih delovnih skupin

temelji na osnutkih sklepov Skupnega odbora, ki so priloženi temu sklepu.

2.   Predstavniki Unije v Skupnem odboru se lahko o manjših spremembah teh osnutkov sklepov dogovorijo brez dodatnega sklepa Sveta.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 11. decembra 2017

Za Svet

Predsednica

F. MOGHERINI

---

(1)  
  UL L 67, 14.3.2017, str. 3.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2017/434 z dne 13. februarja 2017 o podpisu, v imenu Unije, Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani in o njegovi začasni uporabi (UL L 67, 14.3.2017, str. 1).

2

---

OSNUTEK

SKLEP št. 1/2017 SKUPNEGA ODBORA EU-AFGANISTAN

z dne ...

o sprejetju svojega poslovnika

SKUPNI ODBOR EU-AFGANISTAN JE –

ob upoštevanju Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani in zlasti člena 49(5) Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 18. februarja 2017 in se uporablja začasno v skladu s členom 59(2) in (3) Sporazuma ter členom 3 Sklepa Sveta (EU) 2017/434 (2). |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 18. februarja 2017 in se uporablja začasno v skladu s členom 59(2) in (3) Sporazuma ter členom 3 Sklepa Sveta (EU) 2017/434 (2).

| (2) | Skupni odbor je bil ustanovljen v skladu s členom 49 Sporazuma. Da bi lahko opravljal dodeljene naloge, bi moral Skupni odbor sprejeti svoj poslovnik – |
| --- | --- |

(2)

Skupni odbor je bil ustanovljen v skladu s členom 49 Sporazuma. Da bi lahko opravljal dodeljene naloge, bi moral Skupni odbor sprejeti svoj poslovnik –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprejme se poslovnik Skupnega odbora, kot je določen v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V ..., ...

Za Skupni odbor EU-Afganistan

Predsednik

---

(1)  
  UL L 67, 14.3.2017, str. 3.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2017/434 z dne 13. februarja 2017 o podpisu, v imenu Unije, Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani in o njegovi začasni uporabi (UL L 67, 14.3.2017, str. 1).

2

PRILOGA

Poslovnik Skupnega odbora

Člen 1

Sestava in predsedovanje

1.   Skupni odbor opravlja naloge iz člena 49 Sporazuma.

2.   Skupni odbor sestavljajo predstavniki obeh pogodbenic na najvišji možni ravni in mu za obdobje enega koledarskega leta izmenično predseduje pogodbenica, ki je gostiteljica seje v zadevnem koledarskem letu.

3.   Skupnemu odboru izmenično predsedujeta minister za finance Islamske republike Afganistan in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. Pravico do predsedovanja vsem ali delu sej Skupnega odbora lahko preneseta na višjega uradnika.

Člen 2

Seje

1.   Skupni odbor se sestane enkrat na leto. Seje Skupnega odbora skliče predsednik. Seje so organizirane izmenično v Bruslju in Kabulu na sporazumno določen datum. Izredne seje Skupnega odbora se lahko skličejo na zahtevo katere koli pogodbenice, če se pogodbenici tako dogovorita.

2.   Če se pogodbenici tako dogovorita, lahko seje Skupnega odbora izjemoma potekajo preko video konference.

Člen 3

Udeleženci

1.   Vsaka pogodbenica obvesti predsednika o predvideni sestavi njene delegacije, in sicer pred vsako sejo Skupnega odbora.

2.   Predsednik lahko v soglasju s pogodbenicama na sejo povabi strokovnjake ali predstavnike drugih organov, da na seji delujejo kot opazovalci ali da zagotovijo informacije o določeni zadevi.

Člen 4

Javnost

1.   Seje Skupnega odbora potekajo za zaprtimi vrati, razen če predsednik v dogovoru s pogodbenicama odloči, da je seja javna.

2.   Skupni odbor lahko daje izjave za javnost, če se mu to zdi potrebno.

Člen 5

Sekretariat

Predstavnik Evropske službe za zunanje delovanje in predstavnik vlade Islamske republike Afganistan delujeta skupaj kot sekretarja Skupnega odbora. Vsa sporočila za predsednika Skupnega odbora in od njega se posredujejo sekretarjema. Korespondenca za predsednika Skupnega odbora in od njega je lahko v kakršni koli pisni obliki, vključno z elektronsko pošto.

Člen 6

Dnevni red sej

1.   Predsednik pripravi začasni dnevni red za vsako sejo skupnega odbora. Začasni dnevni red se skupaj z ustreznimi dokumenti pošlje pogodbenicama vsaj 15 koledarskih dni pred dnevom seje.

2.   Katera koli od pogodbenic lahko zahteva, naj predsednik na dnevni red uvrsti določeno točko.

3.   Skupni odbor na začetku vsake seje sprejme dnevni red. Za uvrstitev točk, ki niso na začasnem dnevnem redu, na dnevni red je potrebno soglasje pogodbenic.

4.   Predsednik lahko v posebnih okoliščinah in po dogovoru z obema pogodbenicama skrajša roke iz odstavka 1, da se upoštevajo zahteve posamezne zadeve.

Člen 7

Zapisnik

1.   Izid seje Skupnega odbora je v obliki potrjenega zapisnika.

2.   Predsednik na vsaki seji povzame sklepe, ki jih je sprejel Skupni odbor. Sekretarja skupaj sestavita osnutek zapisnika na podlagi navedenih sklepov, po možnosti ob koncu seje ali najpozneje v 30 koledarskih dneh po datumu seje.

3.   Pogodbenici odobrita osnutek po možnosti ob koncu seje ali najpozneje v 45 koledarskih dneh po datumu seje ali do katerega koli drugega datuma, o katerem se dogovorita pogodbenici. Ko pogodbenici odobrita osnutek zapisnika, predsednik in sekretarja podpišejo dva izvirnika. Vsaka pogodbenica prejme po en izvirnik.

Člen 8

Sklepi in priporočila

1.   Sklepi in priporočila Skupnega odbora se sprejmejo z medsebojnim dogovorom pogodbenic.

2.   Sklepi in priporočila Skupnega odbora se naslovijo „sklep“ ali „priporočilo“, naslovu pa sledi zaporedna številka, datum sprejetja in opis vsebine. V vsakem sklepu je naveden datum začetka njegove veljavnosti.

3.   Skupni odbor lahko sprejme sklepe ali priporočila s pisnim postopkom. V takšnih primerih se pogodbenici dogovorita za čas trajanja postopka. Če po izteku navedenega roka nobena od pogodbenic na predlagani sklep ali priporočilo ni izrazila nasprotovanja, predsednik razglasi, da je bil sklep oziroma priporočilo sprejeto soglasno.

4.   Sklepi in priporočila Skupnega odbora se predložijo v dveh verodostojnih izvodih, ki ju podpiše predsednik.

5.   Vsaka pogodbenica lahko objavi sklepe in priporočila Skupnega odbora v svojem uradnem glasilu.

Člen 9

Stroški

1.   Vsaka pogodbenica krije svoje stroške v zvezi z udeležbo na sejah Skupnega odbora, tako glede osebja, potovanja in bivanja kot tudi za poštne in telekomunikacijske storitve.

2.   Vsaka pogodbenica krije svoje stroške v zvezi s tolmačenjem na sejah in prevajanjem.

3.   Pogodbenica gostiteljica seje krije stroške, povezane z organizacijo sej in razmnoževanjem dokumentov.

Člen 10

Posebni odbori in delovne skupine

1.   Skupni odbor lahko ustanovi posebne odbore ali delovne skupine, ki mu pomagajo pri izvajanju njegovih nalog.

2.   Skupni odbor se lahko odloči, da razpusti katero koli obstoječi posebni odbor ali posebno delovno skupino, določi ali spremeni njun mandat.

3.   Posebni odbori ali delovne skupine po vsaki seji o svojih dejavnostih podrobno poročajo Skupnemu odboru, ki mu lahko dajejo tudi priporočila.

---

OSNUTEK

SKLEP št. 2/2017 SKUPNEGA ODBORA EU-AFGANISTAN

z dne ...

o ustanovitvi dveh posebnih delovnih skupin in sprejetjem njihovega mandata

SKUPNI ODBOR EU-AFGANISTAN JE –

ob upoštevanju Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani in zlasti člena 49(3) Sporazuma ter člena 10 poslovnika Skupnega odbora,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 18. februarja 2017 in se uporablja začasno v skladu s členom 59 Sporazuma. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 18. februarja 2017 in se uporablja začasno v skladu s členom 59 Sporazuma.

| (2) | Za učinkovito izvajanje Sporazuma bi bilo treba vzpostaviti njegov institucionalni okvir. |
| --- | --- |

(2)

Za učinkovito izvajanje Sporazuma bi bilo treba vzpostaviti njegov institucionalni okvir.

| (3) | V skladu s členom 49(3) Sporazuma in členom 10 poslovnika Skupnega odbora lahko slednji ustanovi posebne odbore ali delovne skupine, ki mu pomagajo pri izvajanju njegovih nalog. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 49(3) Sporazuma in členom 10 poslovnika Skupnega odbora lahko slednji ustanovi posebne odbore ali delovne skupine, ki mu pomagajo pri izvajanju njegovih nalog.

| (4) | Za omogočanje razprav na strokovni ravni o ključnih področjih, za katera se Sporazum uporablja, bi bilo treba ustanoviti posebne delovne skupine. Pogodbenici se lahko dogovorita za spremembo seznama posebnih odborov ali delovnih skupin in/ali njihovega področja uporabe. |
| --- | --- |

(4)

Za omogočanje razprav na strokovni ravni o ključnih področjih, za katera se Sporazum uporablja, bi bilo treba ustanoviti posebne delovne skupine. Pogodbenici se lahko dogovorita za spremembo seznama posebnih odborov ali delovnih skupin in/ali njihovega področja uporabe.

| (5) | Posebne delovne skupine bi morale začeti delovati v doglednem času– |
| --- | --- |

(5)

Posebne delovne skupine bi morale začeti delovati v doglednem času–

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ustanovijo se posebne delovne skupine iz Priloge A. Mandat posebnih delovnih skupin je določen v Prilogi B.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V ..., ...

Za Skupni odbor EU-Afganistan

Predsednik

---

(1)  
  UL L 67, 14.3.2017, str. 3.

1

PRILOGA A

Skupni odbor EU-Afganistan

Posebne delovne skupine

| 1. | Posebna delovna skupina za človekove pravice, dobro upravljanje in migracije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | Posebna delovna skupina za ekonomski in socialni razvoj. |
| --- | --- |

2.

PRILOGA B

Mandat posebnih delovnih skupin, ustanovljenih v okviru Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani

Člen 1

Posebne delovne skupine lahko obravnavajo izvajanje Sporazuma na področjih, ki jih pokrivajo. Obravnavajo lahko tudi zadeve ali posebne projekte, povezane z ustreznim področjem dvostranskega sodelovanja.

Člen 2

Posebne delovne skupine delujejo v okviru pooblastil Skupnega odbora. Poročajo predsedniku skupnega odbora ter mu posredujejo zapisnike in sklepe v 30 koledarskih dneh po vsaki seji.

Člen 3

1.   Posebne delovne skupine sestavljajo predstavniki pogodbenic.

2.   Posebne delovne skupine lahko na svoje seje po potrebi povabijo strokovnjake in se posvetujejo z njimi glede določenih točk dnevnega reda.

Člen 4

Posebnim delovnim skupinam predseduje pogodbenica, ki predseduje Skupnemu odboru.

Člen 5

Predstavnik Evropske unije in predstavnik vlade Afganistana delujeta skupaj kot sekretarja posebnih delovnih skupin.

Člen 6

1.   Posebne delovne skupine se sestanejo, kadar to zahtevajo okoliščine, in sicer na podlagi pisne zahteve ene od pogodbenic ter najmanj enkrat letno. Vsaka seja poteka na kraju in ob času, o katerih se dogovorita pogodbenici.

2.   Na zahtevo ene od pogodbenic za sejo posebne delovne skupine sekretar druge pogodbenice odgovori v 15 delovnih dneh od njenega prejema. V posebej nujnih primerih se lahko seje posebnih delovnih skupin skličejo v krajšem času, če se pogodbenici s tem strinjata.

3.   Seje posebnih delovnih skupin skupaj skličeta sekretarja.

Člen 7

1.   Katera koli od pogodbenic lahko zahteva, naj predsednik na dnevni red seje posebne delovne skupine uvrsti določeno točko. Točke za uvrstitev na dnevni red se predložijo sekretarjema najmanj 15 delovnih dni pred datumom zadevne seje. Vsa spremna dokumentacija se sekretarjema pošlje najmanj 10 delovnih dni pred sejo.

2.   Sekretarja pogodbenicama posredujeta osnutek dnevnega reda najpozneje 5 delovnih dni pred sejo. V izjemnih okoliščinah se lahko po dogovoru pogodbenic točke dodajo na dnevni red v krajšem roku.

Člen 8

1.   Sekretarja skupaj pripravita osnutek zapisnika vsake seje.

2.   Seje posebnih delovnih skupin potekajo za zaprtimi vrati, razen če predsednik v dogovoru s pogodbenicama odloči, da so seje javne.

---

| 23.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/20

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2017/2432

z dne 13. decembra 2017

o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije v južnem delu osrednjega Sredozemlja (operacija EUNAVFOR MED SOPHIA) in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2017/1534 (EUNAVFOR MED/3/2017)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2015/778 z dne 18. maja 2015 o vojaški operaciji Evropske unije v južnem delu osrednjega Sredozemlja (operacija EUNAVFOR MED SOPHIA) (1) in zlasti člena 6 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je na podlagi člena 6(1) Sklepa (SZVP) 2015/778 Politični in varnostni odbor (PVO) pooblastil za sprejemanje sklepov o imenovanju poveljnika sil EU v operaciji EUNAVFOR MED SOPHIA (v nadaljnjem besedilu: poveljnik sil EU). |
| --- | --- |

(1)

Svet je na podlagi člena 6(1) Sklepa (SZVP) 2015/778 Politični in varnostni odbor (PVO) pooblastil za sprejemanje sklepov o imenovanju poveljnika sil EU v operaciji EUNAVFOR MED SOPHIA (v nadaljnjem besedilu: poveljnik sil EU).

| (2) | PVO je 31. avgusta 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/1534 (2), s katerim je bil za poveljnika sil EU imenovan kontraadmiral (LH) Javier MORENO SUSANNA. |
| --- | --- |

(2)

PVO je 31. avgusta 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/1534 (2), s katerim je bil za poveljnika sil EU imenovan kontraadmiral (LH) Javier MORENO SUSANNA.

| (3) | Poveljnik operacije EU je priporočil, da se za novega poveljnika sil EU imenuje kontraadmiral (LH) Alberto MAFFEIS, ki naj bi 14. decembra 2017 nasledil kontraadmirala (LH) Javierja MORENA SUSANNO. |
| --- | --- |

(3)

Poveljnik operacije EU je priporočil, da se za novega poveljnika sil EU imenuje kontraadmiral (LH) Alberto MAFFEIS, ki naj bi 14. decembra 2017 nasledil kontraadmirala (LH) Javierja MORENA SUSANNO.

| (4) | Vojaški odbor EU je 6. decembra 2017 to priporočilo podprl. |
| --- | --- |

(4)

Vojaški odbor EU je 6. decembra 2017 to priporočilo podprl.

| (5) | Treba bi bilo sprejeti sklep o imenovanju kontraadmirala (LH) Alberta MAFFEISA in zato razveljaviti Sklep (SZVP) 2017/1534. |
| --- | --- |

(5)

Treba bi bilo sprejeti sklep o imenovanju kontraadmirala (LH) Alberta MAFFEISA in zato razveljaviti Sklep (SZVP) 2017/1534.

| (6) | V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo – |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Kontraadmiral (LH) Alberto MAFFEIS se s 14. decembrom 2017 imenuje za poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije v južnem delu osrednjega Sredozemlja (operacija EUNAVFOR MED SOPHIA).

Člen 2

Sklep (SZVP) 2017/1534 se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 14. decembra 2017.

V Bruslju, 13. decembra 2017

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

W. STEVENS

---

(1)  
  UL L 122, 19.5.2015, str. 31.

1

(2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/1534 z dne 31. avgusta 2017 o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije v južnem delu osrednjega Sredozemlja (operacija EUNAVFOR MED SOPHIA) in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2017/681 (EUNAVFOR MED/2/2017) (UL L 233, 9.9.2017, str. 4).

2

---

| 23.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/21

---

SKLEP SVETA (EU) 2017/2433

z dne 18. decembra 2017

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Pododboru za carino, ustanovljenem s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Gruzijo na drugi strani, glede nadomestitve Protokola I k navedenemu sporazumu o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja z novim protokolom, ki se sklicuje na Regionalno konvencijo o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je Unija sklenila s Sklepom Sveta (EU) 2016/838 (2), veljati pa je začel 1. julija 2016. |
| --- | --- |

(1)

Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je Unija sklenila s Sklepom Sveta (EU) 2016/838 (2), veljati pa je začel 1. julija 2016.

| (2) | V skladu s členom 38 Protokola I k Sporazumu (v nadaljnjem besedilu: Protokol I) lahko Pododbor za carino EU-Gruzija, ustanovljen na podlagi člena 74(1) Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: Pododbor za carino), sprejme spremembe določb navedenega protokola. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 38 Protokola I k Sporazumu (v nadaljnjem besedilu: Protokol I) lahko Pododbor za carino EU-Gruzija, ustanovljen na podlagi člena 74(1) Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: Pododbor za carino), sprejme spremembe določb navedenega protokola.

| (3) | Pododbor za carino naj bi sprejel sklep glede nadomestitve Protokola I o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja z novim protokolom, ki se sklicuje na Regionalno konvencijo o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (3) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija). |
| --- | --- |

(3)

Pododbor za carino naj bi sprejel sklep glede nadomestitve Protokola I o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja z novim protokolom, ki se sklicuje na Regionalno konvencijo o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (3) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija).

| (4) | Konvencija predpisuje določbe o poreklu blaga, s katerim se trguje v okviru ustreznih sporazumov, sklenjenih med pogodbenicami. Konvencija je začela veljati za Unijo in Gruzijo 1. maja 2012 oziroma 1. julija 2017. |
| --- | --- |

(4)

Konvencija predpisuje določbe o poreklu blaga, s katerim se trguje v okviru ustreznih sporazumov, sklenjenih med pogodbenicami. Konvencija je začela veljati za Unijo in Gruzijo 1. maja 2012 oziroma 1. julija 2017.

| (5) | Člen 6 Konvencije določa, da vsaka pogodbenica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se Konvencija dejansko uporablja. V ta namen bi bilo treba Protokol I nadomestiti z novim protokolom, ki se v zvezi s pravili o poreklu sklicuje na Konvencijo. |
| --- | --- |

(5)

Člen 6 Konvencije določa, da vsaka pogodbenica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se Konvencija dejansko uporablja. V ta namen bi bilo treba Protokol I nadomestiti z novim protokolom, ki se v zvezi s pravili o poreklu sklicuje na Konvencijo.

| (6) | Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zavzame v Pododboru za carino, saj bo odločitev zavezujoča za Unijo – |
| --- | --- |

(6)

Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zavzame v Pododboru za carino, saj bo odločitev zavezujoča za Unijo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zavzame v Pododboru za carino, ustanovljenem na podlagi člena 74(1) Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, temelji na osnutku sklepa Pododbora za carino, priloženem temu sklepu.

Predstavniki Unije v Pododboru za carino se lahko sporazumejo o manjših tehničnih popravkih osnutka sklepa Pododbora za carino brez nadaljnjega sklepa Sveta.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

V Bruslju, 18. decembra 2017

Za Svet

Predsednica

K. SIMSON

---

(1)  
  UL L 261, 30.8.2014, str. 4.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2016/838 z dne 23. maja 2016 o sklenitvi Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, v imenu Evropske unije (UL L 141, 28.5.2016, str. 26).

2

(3)  
  UL L 54, 26.2.2013, str. 4.

3

---

OSNUTEK

SKLEP št. .../2017 PODODBORA ZA CARINO EU-Gruzija

z dne ...

o nadomestitvi Protokola I k Pridružitvenemu sporazumu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja

PODODBOR ZA CARINO EU-GRUZIJA JE –

ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (1) ter zlasti člena 23(2) Sporazuma,

ob upoštevanju Protokola I k Pridružitvenemu sporazumu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 23(2) Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se za pravila o poreklu sklicuje na Protokol I k Sporazumu (v nadaljnjem besedilu: Protokol I). |
| --- | --- |

(1)

Člen 23(2) Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se za pravila o poreklu sklicuje na Protokol I k Sporazumu (v nadaljnjem besedilu: Protokol I).

| (2) | Sporazum je začel veljati 1. julija 2016. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum je začel veljati 1. julija 2016.

| (3) | Člen 38 Protokola I določa, da se lahko Pododbor za carino iz člena 74(1) Sporazuma odloči, da bo spremenil določbe Protokola I. |
| --- | --- |

(3)

Člen 38 Protokola I določa, da se lahko Pododbor za carino iz člena 74(1) Sporazuma odloči, da bo spremenil določbe Protokola I.

| (4) | Regionalna konvencija o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (2) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je namenjena nadomestitvi protokolov o pravilih o poreklu, ki trenutno veljajo med državami panevro-mediteranskega območja, z enim zakonodajnim aktom. |
| --- | --- |

(4)

Regionalna konvencija o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (2) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je namenjena nadomestitvi protokolov o pravilih o poreklu, ki trenutno veljajo med državami panevro-mediteranskega območja, z enim zakonodajnim aktom.

| (5) | Unija je Konvencijo podpisala 15. junija 2011. Skupni odbor, ustanovljen na podlagi člena 3(1) Konvencije, je s sklepom št. 1/2016 (3) sklenil, da bi bilo treba Gruzijo povabiti, da pristopi h Konvenciji. |
| --- | --- |

(5)

Unija je Konvencijo podpisala 15. junija 2011. Skupni odbor, ustanovljen na podlagi člena 3(1) Konvencije, je s sklepom št. 1/2016 (3) sklenil, da bi bilo treba Gruzijo povabiti, da pristopi h Konvenciji.

| (6) | Unija in Gruzija sta deponirali listini o sprejetju pri depozitarju Konvencije 26. marca 2012 oziroma 17. maja 2017. Zato je Konvencija v skladu s členom 10(3) Konvencije začela veljati za Unijo in Gruzijo 1. maja 2012 oziroma 1. julija 2017. |
| --- | --- |

(6)

Unija in Gruzija sta deponirali listini o sprejetju pri depozitarju Konvencije 26. marca 2012 oziroma 17. maja 2017. Zato je Konvencija v skladu s členom 10(3) Konvencije začela veljati za Unijo in Gruzijo 1. maja 2012 oziroma 1. julija 2017.

| (7) | Protokol I bi bilo zato treba nadomestiti z novim protokolom, ki se sklicuje na Konvencijo – |
| --- | --- |

(7)

Protokol I bi bilo zato treba nadomestiti z novim protokolom, ki se sklicuje na Konvencijo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protokol I k Pridružitvenemu sporazumu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od ...

V/Na ...,

Za Pododbor za carino

Predsednik

---

(1)  
  UL L 261, 30.8.2014, str. 4.

1

(2)  
  UL L 54, 26.2.2013, str. 4.

2

(3)  Sklep št. 1/2016 Skupnega odbora Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu z dne 28. septembra 2016 v zvezi z zahtevo Gruzije, da postane pogodbenica Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu [2016/2126] (UL L 329, 3.12.2016, str. 118).

3

---

PRILOGA

Protokol I

o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja

Člen 1

Veljavna pravila o poreklu

1.   Za namene izvajanja tega sporazuma se uporabljajo Dodatek I in ustrezne določbe Dodatka II k Regionalni konvenciji o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (1) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija).

2.   Vsa sklicevanja na „ustrezni sporazum“ iz Dodatka I in ustreznih določb Dodatka II h Konvenciji se razumejo kot sklicevanja na ta sporazum.

Člen 2

Reševanje sporov

1.   Če pride do sporov v zvezi s postopki preverjanja iz člena 32 Dodatka I h Konvenciji, ki jih ni mogoče rešiti med carinskimi organi, ki zahtevajo preverjanje, in carinskimi organi, odgovornimi za izvedbo navedenega preverjanja, se ti spori predložijo Pododboru za carino. Določbe mehanizma za reševanje sporov iz poglavja 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma se ne uporabljajo.

2.   V vseh primerih se spori med uvoznikom in carinskimi organi države uvoznice rešujejo v skladu z zakonodajo te države.

Člen 3

Spremembe Protokola

Pododbor za carinsko sodelovanje se lahko odloči spremeniti določbe tega protokola.

Člen 4

Odstop od Konvencije

1.   Če Evropska unija ali Gruzija pošlje pisno obvestilo depozitarju Konvencije o svoji nameri, da odstopa od Konvencije v skladu s členom 9 Konvencije, Unija in Gruzija nemudoma začneta pogajanja glede pravil o poreklu za namene izvajanja tega sporazuma.

2.   Do začetka veljavnosti teh na novo določenih pravil o poreklu se za ta sporazum še naprej uporabljajo pravila o poreklu iz Dodatka I in, kjer je primerno, iz ustreznih določb Dodatka II h Konvenciji, ki veljajo v trenutku odstopa. Vendar se od trenutka odstopa pravila o poreklu iz Dodatka I in, kjer je primerno, ustrezne določbe Dodatka II h Konvenciji razumejo tako, da dopuščajo le dvostransko kumulacijo med Unijo in Gruzijo.

Člen 5

Prehodne določbe – kumulacija

Ne glede na člena 16(5) in 21(3) Dodatka I h Konvenciji je lahko, kadar kumulacija vključuje le države Efte, Ferske otoke, Unijo, Turčijo, države, ki sodelujejo v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, Republiko Moldavijo in Gruzijo, dokazilo o poreklu potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali izjava o poreklu.

---

(1)  
  UL L 54, 26.2.2013, str. 4.

1

---

| 23.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/26

---

SKLEP SVETA (EU) 2017/2434

z dne 18. decembra 2017

o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v Skupnem svetu, ustanovljenem na podlagi Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kubo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem sklepov Skupnega sveta o poslovnikih Skupnega sveta in Skupnega odbora

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 207 in 209 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kubo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), je bil podpisan 12. decembra 2016 v Bruslju in se delno začasno uporablja od 1. novembra 2017. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kubo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), je bil podpisan 12. decembra 2016 v Bruslju in se delno začasno uporablja od 1. novembra 2017.

| (2) | Člena 81 in 82 Sporazuma določata Skupni svet in Skupni odbor, da se olajša izvajanje Sporazuma. |
| --- | --- |

(2)

Člena 81 in 82 Sporazuma določata Skupni svet in Skupni odbor, da se olajša izvajanje Sporazuma.

| (3) | Člen 81(4) Sporazuma določa, da Skupni svet sprejme svoj poslovnik, člen 82(3) pa določa, da Skupni svet sprejme poslovnik Skupnega odbora. |
| --- | --- |

(3)

Člen 81(4) Sporazuma določa, da Skupni svet sprejme svoj poslovnik, člen 82(3) pa določa, da Skupni svet sprejme poslovnik Skupnega odbora.

| (4) | Člen 81(3) in (5) Sporazuma določa, da Skupni svet sestavljajo predstavniki pogodbenic na ministrski ravni, izmenično pa mu predsedujeta predstavnik Unije in Kube. |
| --- | --- |

(4)

Člen 81(3) in (5) Sporazuma določa, da Skupni svet sestavljajo predstavniki pogodbenic na ministrski ravni, izmenično pa mu predsedujeta predstavnik Unije in Kube.

| (5) | Člen 82(1) in (5) Sporazuma določa, da Skupni odbor sestavljajo predstavniki pogodbenic na ravni visokih uradnikov, izmenično pa mu predsedujeta predstavnik Unije in Kube. |
| --- | --- |

(5)

Člen 82(1) in (5) Sporazuma določa, da Skupni odbor sestavljajo predstavniki pogodbenic na ravni visokih uradnikov, izmenično pa mu predsedujeta predstavnik Unije in Kube.

| (6) | Da se zagotovi učinkovito izvajanje Sporazuma, bi bilo treba sprejeti poslovnika Skupnega sveta in Skupnega odbora. |
| --- | --- |

(6)

Da se zagotovi učinkovito izvajanje Sporazuma, bi bilo treba sprejeti poslovnika Skupnega sveta in Skupnega odbora.

| (7) | Stališče Unije v Skupnem svetu bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku Sklepa – |
| --- | --- |

(7)

Stališče Unije v Skupnem svetu bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku Sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se sprejme v imenu Unije v Skupnem svetu, ustanovljenem s členom 81 Sporazuma, temelji na osnutku sklepa Skupnega sveta, priloženem k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 18. decembra 2017

Za Svet

Predsednica

K. SIMSON

---

(1)  
  UL L 337I, 13.12.2016, str. 3.

1

---

OSNUTEK

SKLEP št. 1/... SKUPNEGA SVETA EU-KUBA

z dne ...

o sprejetju lastnega poslovnika in poslovnika Skupnega odbora

SKUPNI SVET EU-KUBA JE –

ob upoštevanju Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kubo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti členov 81(4) in 82(3) Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 86(3) Sporazuma se deli Sporazuma med Unijo in Kubo uporabljajo začasno od 1. novembra 2017. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 86(3) Sporazuma se deli Sporazuma med Unijo in Kubo uporabljajo začasno od 1. novembra 2017.

| (2) | Na podlagi člena 81(4) Sporazuma Skupni svet določi svoj lastni poslovnik. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 81(4) Sporazuma Skupni svet določi svoj lastni poslovnik.

| (3) | Na podlagi člena 82(1) Sporazuma Skupnemu svetu pri opravljanju njegovih nalog pomaga Skupni odbor. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi člena 82(1) Sporazuma Skupnemu svetu pri opravljanju njegovih nalog pomaga Skupni odbor.

| (4) | Na podlagi člena 82(3) Sporazuma Skupni svet določi poslovnik Skupnega odbora – |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi člena 82(3) Sporazuma Skupni svet določi poslovnik Skupnega odbora –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprejmeta se poslovnik Skupnega sveta in poslovnik Skupnega odbora, kot sta določena v Prilogi 1 oziroma 2.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V ..., ...

Za Skupni svet

Predsednik

PRILOGA 1

Poslovnik Skupnega sveta

Člen 1

Splošne določbe

1.   Skupni svet, ustanovljen v skladu s členom 81(1) Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kubo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), opravlja svoje naloge, kot je določeno v členu 81(2) Sporazuma.

2.   V skladu s členom 81(3) Sporazuma Skupni svet sestavljajo predstavniki pogodbenic. Sestaja se na ministrski ravni.

3.   Kot je določeno v členu 81(6) Sporazuma in za namen doseganja ciljev Sporazuma, Skupni svet sprejema odločitve, ki so zavezujoče za pogodbenici. Skupni svet sprejme ustrezne ukrepe za izvajanje teh odločitev, po potrebi tudi tako, da posebne organe, ustanovljene s tem sporazumom, pooblasti, da delujejo v njegovem imenu. Skupni svet lahko podaja tudi priporočila. Svoje sklepe in priporočila sprejme na podlagi soglasja med pogodbenicama po zaključku njunih notranjih postopkov v skladu s členom 11 tega poslovnika. Skupni svet lahko svoja pooblastila o sprejemanju odločitev prenese na Skupni odbor.

4.   Pogodbenici v teh poslovnikih sta pogodbenici, navedeni v členu 84 Sporazuma.

Člen 2

Predsedstvo

Skupnemu svetu predsedujeta izmenično po eno zasedanje predstavnik Evropske unije ali predstavnik Republike Kube. Prvemu zasedanju Skupnega sveta predseduje predstavnik Evropske unije.

Člen 3

Zasedanja

1.   Skupni svet zaseda redno, najmanj vsaki dve leti, in, kadar to zahtevajo okoliščine, če se pogodbenici tako dogovorita. Skupni svet se sestane v prostorih, v katerih običajno zaseda Svet Evropske unije, razen če se pogodbenici dogovorita drugače.

2.   Zasedanje Skupnega sveta poteka na dan, za katerega se dogovorita pogodbenici.

3.   Zasedanja Skupnega sveta skupaj skličeta sekretarja Skupnega sveta po dogovoru s predsednikom Skupnega sveta najkasneje 30 dni pred datumom zasedanja.

Člen 4

Zastopanje

1.   Če se člani Skupnega sveta ne morejo udeležiti zasedanja, jih lahko zastopajo zastopniki. Če želi biti član zastopan, ta član pred zadevnim zasedanjem predsednika pisno obvesti o imenu svojega zastopnika.

2.   Zastopnik člana Skupnega sveta ima vse pravice zastopanega člana.

Člen 5

Delegacije

Člane Skupnega sveta lahko spremljajo uradniki. Sekretariat pred vsako sejo obvesti predsednika o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice.

Člen 6

Sekretariat

Uradnik Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije in uradnik kubanske vlade skupaj opravljata funkcijo sekretarjev Skupnega sveta.

Člen 7

Korespondenca

1.   Korespondenca, naslovljena na Skupni svet, se naslovi na sekretarja katere koli pogodbenice, ki nato o njej obvesti drugega sekretarja.

2.   Sekretarja zagotovita, da se korespondenca posreduje predsedniku in po potrebi razpošlje članom Skupnega sveta.

3.   Če je to primerno, se tako razposlana korespondenca v skladu z odstavkom 2 pošlje Generalnemu sekretariatu Evropske komisije, Evropski službi za zunanje delovanje, stalnim predstavništvom držav članic pri Evropski uniji ter misiji Kube pri Evropski uniji in Ministrstvu za zunanje zadeve Republike Kube.

4.   Sporočila predsednika Skupnega sveta naslovnikom pošljeta sekretarja v imenu predsednika Skupnega sveta. Ta sporočila se, kadar je to primerno, razpošljejo članom Skupnega sveta, kakor določa odstavek 3.

Člen 8

Zaupnost

1.   Razen če pogodbenici odločita drugače, seje Skupnega sveta niso javne.

2.   Kadar pogodbenica Skupnemu svetu predloži informacije, ki so označene kot zaupne, druga pogodbenica navedene informacije obravnava kot take.

Člen 9

Dnevni red zasedanj

1.   Predsednik za vsako zasedanje pripravi začasni dnevni red. Sekretarja Skupnega sveta ga pošljeta naslovnikom iz člena 7 najpozneje 15 koledarskih dni pred začetkom zasedanja.

2.   Začasni dnevni red vključuje točke, glede katerih je predsednik prejel zahtevo za vključitev na dnevni red najpozneje 21 koledarskih dni pred zasedanjem. Za takšne točke se predloži ustrezna dokumentacija, ki se pošlje sekretarjema pred dnem razpošiljanja dnevnega reda.

3.   Skupni svet sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja. Za uvrstitev točke, ki ni na začasnem dnevnem redu, na dnevni red je potrebno soglasje pogodbenic.

4.   Predsednik lahko v dogovoru s pogodbenicama skrajša roke, določene v odstavkih 1 in 2, da se upoštevajo potrebe posameznega primera.

5.   Skupni svet lahko ob soglasju pogodbenic povabi neodvisne strokovnjake za posamezno področje, da se udeležijo njegovih zasedanj kot opazovalci ali da zagotovijo informacije o posebnih zadevah. Pogodbenici se za vsak primer posebej dogovorita o pravilih in pogojih, pod katerimi se ti strokovnjaki lahko udeležijo zasedanj, in zagotovita, da spoštujejo vse zahteve glede zaupnosti.

Člen 10

Zapisnik

1.   Sekretarja skupaj pripravita osnutek zapisnika vsakega zasedanja.

2.   Če se na zasedanju ne dogovori drugače, se v zapisniku v zvezi z vsako točko dnevnega reda navede naslednje:

| (a) | dokumentacija, predložena Skupnemu svetu; |
| --- | --- |

(a)

dokumentacija, predložena Skupnemu svetu;

| (b) | izjave, za katere so člani Skupnega sveta želeli, da se zapišejo v zapisnik, ter |
| --- | --- |

(b)

izjave, za katere so člani Skupnega sveta želeli, da se zapišejo v zapisnik, ter

| (c) | vprašanja, o katerih sta se pogodbenici dogovorili, kot so sprejete odločitve, dogovorjene izjave in morebitni sklepi. |
| --- | --- |

(c)

vprašanja, o katerih sta se pogodbenici dogovorili, kot so sprejete odločitve, dogovorjene izjave in morebitni sklepi.

3.   Osnutek zapisnika se predloži Skupnemu svetu v potrditev. Skupni svet osnutek zapisnika potrdi na naslednjem zasedanju. Osnutek zapisnika lahko Skupni svet potrdi tudi pisno pred naslednjim zasedanjem.

Člen 11

Sklepi in priporočila

1.   Skupni svet sprejema sklepe in podaja priporočila v skladu z medsebojnim dogovorom pogodbenic in po zaključku njunih notranjih postopkov.

2.   Skupni svet lahko poleg tega sprejema sklepe ali podaja priporočila po pisnem postopku, če se pogodbenici tako dogovorita. V ta namen predsednik Skupnega sveta v skladu s členom 7 osnutek predloga v pisni obliki razpošlje njegovim članom, ki v roku, ki ni krajši od 21 koledarskih dni, sporočijo morebitne pridržke ali predlagati spremembe. Predsednik lahko v dogovoru s pogodbenicama skrajša navedeni rok, da se upoštevajo potrebe posameznega primera.

3.   Akti Skupnega sveta se naslovijo kot „Sklep“ oziroma „Priporočilo“, kot je ustrezno, naslovu sledi zaporedna številka, leto sprejetja akta in opis predmeta akta. Sklepe in priporočila Skupnega sveta podpiše predsednik in se razpošljejo naslovnikom iz člena 7 tega poslovnika. Vsaka pogodbenica se lahko odloči za objavo sklepov in priporočil Skupnega sveta v svojem uradnem listu.

4.   Vsak sklep začne veljati na dan sprejetja, razen če je v njem določeno drugače.

Člen 12

Jeziki

1.   Uradna jezika Skupnega sveta sta angleščina in španščina.

2.   Če ni določeno drugače, se Skupni svet pri svojih posvetovanjih opira na dokumentacijo, ki je pripravljena v teh jezikih.

Člen 13

Stroški

1.   Vsaka pogodbenica krije vse svoje stroške tako v zvezi z osebjem, potovanjem in bivanjem kot tudi za poštne in telekomunikacijske storitve, nastale zaradi udeležbe na zasedanjih Skupnega sveta.

2.   Stroške, povezane s tolmačenjem na zasedanjih, prevodi in razmnoževanjem dokumentov, krije Evropska unija. Če Kuba zahteva tolmačenje ali prevajanje v jezike, ki niso navedeni v členu 12, in iz njih, vse s tem nastale stroške krije sama.

3.   Druge stroške, povezane z organizacijo zasedanja, krije pogodbenica, ki gosti zasedanje.

Člen 14

Skupni odbor

1.   V skladu s členom 82 Sporazuma Skupnemu svetu pri opravljanju njegovih nalog pomaga Skupni odbor. Skupni odbor sestavljajo predstavniki pogodbenic in sicer načeloma na ravni visokih uradnikov.

2.   Skupni odbor pripravi zasedanja in posvetovanja Skupnega sveta, po potrebi izvaja sklepe Skupnega sveta in na splošno zagotavlja kontinuiteto odnosov ter pravilno delovanje Sporazuma. Prouči vsa vprašanja, ki mu jih predloži Skupni svet, ter vsa druga vprašanja, ki se morebiti pojavijo pri izvajanju Sporazuma. Predloge ali osnutke sklepov ali priporočil predloži Skupnemu svetu v odobritev.

3.   Skupni odbor sprejme sklepe in oblikuje priporočila, za katere je pooblaščen s Sporazumom. V skladu s členom 82(4) Sporazuma lahko Skupni svet pooblasti Skupni odbor za sprejemanje sklepov.

4.   Kadar Sporazum navaja obveznost ali možnost posvetovanja ali kadar se pogodbenici sporazumno odločita, da se bosta posvetovali, lahko tako posvetovanje poteka v Skupnem odboru, če Sporazum ne določa drugače. Posvetovanje se lahko nadaljuje v okviru Skupnega sveta, če se pogodbenici tako dogovorita.

Člen 15

Spremembe poslovnika

Ta poslovnik se lahko spremeni s sklepom Skupnega sveta v skladu s členom 11.

PRILOGA 2

Poslovnik Skupnega odbora

Člen 1

Splošne določbe

1.   Skupni odbor, ustanovljen v skladu s členom 82 Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kubo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), pomaga Skupnemu svetu pri opravljanju njegovih nalog in funkcij, izvaja naloge, določene v tem sporazumu, in tiste, ki mu jih naloži Skupni svet.

2.   Skupni odbor pripravi zasedanja in posvetovanja Skupnega sveta, po potrebi izvaja sklepe Skupnega sveta in na splošno zagotavlja kontinuiteto odnosov ter pravilno delovanje Sporazuma. Preuči vse zadeve, ki mu jih predloži Skupni svet, ter druga vprašanja, ki se lahko pojavijo pri tekočem izvajanju Sporazuma. Vse predloge ali osnutke sklepov ali priporočil predloži v sprejetje Skupnemu svetu.

3.   V skladu s členom 82(1) Sporazuma Skupni odbor sestavljajo predstavniki pogodbenic na ravni visokih uradnikov, pri čemer se upoštevajo posebna vprašanja, ki se obravnavajo na zasedanju.

4.   Pogodbenici v teh poslovnikih sta pogodbenici, navedeni v členu 84 Sporazuma.

Člen 2

Predsedstvo

Skupnemu odboru predsedujeta izmenično po eno sejo predstavnik Evropske unije in predstavnik Republike Kube. Kot prva pogodbenica predseduje Republika Kuba.

Člen 3

Zasedanja

1.   Razen če se pogodbenici dogovorita drugače, se Skupni odbor sestaja redno, najmanj enkrat letno. Izredna zasedanja Skupnega odbora se lahko skličejo na zahtevo ene pogodbenice ob soglasju druge pogodbenice.

2.   Zasedanje skliče predsednik na dan in na kraju, za katera se dogovorita pogodbenici. Sekretariat Skupnega odbora razpošlje obvestilo o zasedanju najpozneje 28 koledarskih dni pred začetkom zasedanja, če se pogodbenici ne dogovorita drugače.

3.   Kadar je mogoče, se redno zasedanje Skupnega odbora skliče pravočasno pred rednim zasedanjem Skupnega sveta.

4.   Izjemoma in če se pogodbenici o tem dogovorita, lahko zasedanje Skupnega odbora poteka prek tehnoloških sredstev, kot je npr. videokonferenca.

Člen 4

Delegacije

Pred vsakim zasedanjem sekretariat pogodbenici obvesti o predvideni sestavi delegacij, ki se bosta v imenu pogodbenic udeležili zasedanja.

Člen 5

Sekretariat

Uradnik Evropske unije in uradnik kubanske vlade delujeta skupaj kot sekretarja Skupnega odbora in naloge sekretariata opravljata skupaj, če ta poslovnik ne določa drugače, ter v duhu medsebojnega zaupanja in sodelovanja.

Člen 6

Korespondenca

1.   Korespondenca, naslovljena na Skupni odbor, se naslovi na sekretarja katere koli pogodbenice, ki nato o njej obvesti drugega sekretarja.

2.   Sekretariat zagotovi, da se korespondenca, naslovljena na Skupni odbor, posreduje predsedniku in po potrebi razpošlje v skladu s členom 7.

3.   Korespondenco predsednika pogodbenicama pošlje sekretariat v imenu predsednika. Taka korespondenca se po potrebi razpošlje v skladu s členom 7.

Člen 7

Dokumenti

1.   Dokumenti se razpošiljajo prek sekretarjev.

2.   Pogodbenica svoje dokumente pošlje svojemu sekretarju. Sekretar prejete dokumente brez nepotrebnega odlašanja posreduje sekretarju druge pogodbenice.

3.   Vsak sekretar dokumente razpošlje pristojnim predstavnikom svoje pogodbenice in med naslovnike sistematično doda sekretarja druge pogodbenice.

Člen 8

Zaupnost

Če pogodbenici ne skleneta drugače, zasedanja Skupnega odbora niso javna. Kadar pogodbenica Skupnemu odboru predloži informacije, ki so označene kot zaupne, druga pogodbenica navedene informacije obravnava kot take.

Člen 9

Dnevni red zasedanj

1.   Sekretariat na podlagi predlogov pogodbenic za vsako zasedanje pripravi začasni dnevni red in operativne sklepe v skladu z določbami člena 10. Začasni dnevni red vključuje točke, za katere sekretariat najpozneje 21 koledarskih dni pred začetkom zasedanja od pogodbenice prejme zahtevek za vključitev na dnevni red, skupaj z ustreznimi dokumenti.

2.   Začasni dnevni red se skupaj z ustreznimi dokumenti razpošlje v skladu s členom 7 najpozneje 15 koledarskih dni pred zasedanjem.

3.   Skupni odbor na začetku vsake seje sprejme dnevni red. Za uvrstitev točk, ki niso na začasnem dnevnem redu, na dnevni red je potrebno soglasje pogodbenic.

4.   Predsednik zasedanja Skupnega odbora lahko ob soglasju druge pogodbenice na ad hoc osnovi povabi neodvisne strokovnjake za posamezno področje, da se udeležijo njegovih zasedanj ali da predložijo informacije o posebnih zadevah. Pogodbenici zagotovita, da takšni opazovalci ali strokovnjaki spoštujejo vse zahteve glede zaupnosti.

5.   Predsednik zasedanja Skupnega odbora lahko v dogovoru s pogodbenicama skrajša roke iz odstavkov 1 in 2, da se upoštevajo potrebe posameznih primerov.

Člen 10

Zapisnik in operativni sklepi

1.   Sekretarja skupaj pripravita osnutek zapisnika vsakega zasedanja.

2.   V zapisniku se v zvezi z vsako točko dnevnega reda praviloma navede naslednje:

| (a) | seznam udeležencev, seznam spremljajočih uradnikov in seznam vseh opazovalcev ali strokovnjakov, ki so se udeležili zasedanja; |
| --- | --- |

(a)

seznam udeležencev, seznam spremljajočih uradnikov in seznam vseh opazovalcev ali strokovnjakov, ki so se udeležili zasedanja;

| (b) | dokumentacija, predložena Skupnemu odboru; |
| --- | --- |

(b)

dokumentacija, predložena Skupnemu odboru;

| (c) | izjave, za katere je Skupni odbor želel, da se zapišejo v zapisnik; ter |
| --- | --- |

(c)

izjave, za katere je Skupni odbor želel, da se zapišejo v zapisnik; ter

| (d) | operativni sklepi z zasedanja. |
| --- | --- |

(d)

operativni sklepi z zasedanja.

3.   Osnutek zapisnika se predloži v potrditev Skupnemu odboru. Skupni odbor osnutek zapisnika potrdi na naslednjem zasedanju ali po pisnem postopku.

4.   Osnutek operativnih sklepov vsakega zasedanja pripravi sekretar predsedujoče pogodbenice in ga razpošlje pogodbenicama skupaj z dnevnim redom praviloma najpozneje 15 koledarskih dni pred zasedanjem. Ta osnutek se med zasedanjem posodablja, tako da Skupni odbor, če se pogodbenici ne dogovorita drugače, na koncu zasedanja sprejme operativne sklepe, ki odražajo nadaljnje ukrepe pogodbenic. Operativni sklepi se po sprejetju dodajo zapisniku, njihovo izvajanje pa se pregleda med katerim koli naslednjim zasedanjem Skupnega odbora. Skupni odbor v ta namen sprejme predlogo, ki omogoča spremljanje spoštovanja rokov za izvedbo vsakega ukrepa.

Člen 11

Sklepi in priporočila

1.   V posebnih primerih, kadar Sporazum določa prenos pooblastil za sprejemanje sklepov ali če je ta pooblastila na Skupni odbor prenesel Skupni svet, Skupni odbor sprejema sklepe. Poleg tega Skupnemu odboru podaja tudi priporočila. Sklepi se sprejmejo in priporočila podajo v skladu z medsebojnim dogovorom pogodbenic in po zaključku njunih notranjih postopkov. Vsak sklep ali priporočilo podpiše predsednik.

2.   Skupni odbor lahko sprejme sklepe ali poda priporočila po pisnem postopku, če se pogodbenici tako dogovorita. Pisni postopek je uradna izmenjava not med sekretarjema, ki delujeta po dogovoru s pogodbenicama. Na besedilo predloga, ki se v ta namen razpošlje v skladu s členom 7, se morebitne pripombe ali ugovori sporočijo v roku, ki ni krajši od 21 koledarskih dni. Predsednik Skupnega odbora lahko v dogovoru s pogodbenicama ta rok skrajša, da se upoštevajo posebne razmere. Ko je dogovor o besedilu dosežen, sklep ali priporočilo podpiše predsednik.

3.   Akti Skupnega odbora se naslovijo kot „Sklep“ oziroma „Priporočilo“, naslovu sledi zaporedna številka, leto sprejetja akta in opis predmeta akta. Vsak sklep začne veljati na dan sprejetja, razen če je v njem določeno drugače.

4.   Sklepi in priporočila se pošljejo pogodbenicama.

5.   Vsaka pogodbenica se lahko odloči za objavo sklepov in priporočil Skupnega odbora v svojem uradnem listu.

Člen 12

Poročila

Skupni odbor o svojih dejavnostih in dejavnostih pododborov poroča Skupnemu svetu na vsakem rednem zasedanju Skupnega sveta.

Člen 13

Jeziki

1.   Uradna jezika Skupnega odbora sta uradna jezika Skupnega sveta.

2.   Delovna jezika Skupnega sveta sta angleščina in španščina. Če ni določeno drugače, se Skupni odbor pri svojih posvetovanjih opira na dokumentacijo, ki je pripravljena v teh jezikih.

Člen 14

Stroški

1.   Vsaka pogodbenica krije vse svoje stroške tako v zvezi z osebjem, potovanjem in bivanjem kot tudi za poštne in telekomunikacijske storitve, nastale zaradi udeležbe na zasedanjih Skupnega odbora.

2.   Stroške v zvezi z organizacijo zasedanj, razmnoževanjem dokumentov, tolmačenjem na zasedanjih ter prevajanjem dokumentov v angleščino in španščino ali iz teh dveh jezikov krije pogodbenica gostiteljica zasedanja. Stroške tolmačenja in prevajanja v druge jezike ali iz njih krije neposredno pogodbenica, ki navedeno zahteva.

Člen 15

Spremembe poslovnika

Ta poslovnik se lahko spremeni s sklepom Skupnega sveta v skladu s členom 11 poslovnika Skupnega sveta.

Člen 16

Pododbori

1.   Skupni odbor lahko v skladu s členom 83(1) Sporazuma ustanovi pododbor na posebnih področjih, potreben za izvajanje Sporazuma, da mu pomaga pri izvajanju njegovih nalog. Skupni odbor lahko tak pododbor razpusti oziroma opredeli ali spremeni njegov poslovnik. Če ni določeno drugače, ti pododbori delujejo pod nadzorom Skupnega odbora, ki mu poročajo po vsakem svojem zasedanju.

2.   Če s Sporazumom ni določeno drugače ali če v okviru Skupnega sveta ni bil sprejet drugačen dogovor, se ta poslovnik smiselno uporablja tudi za pododbore, ustanovljene s Sporazumom ali v skladu z odstavkom 1.

3.   Zasedanja pododborov se lahko prožno organizirajo glede na potrebe bodisi v Bruslju bodisi na Kubi ali na primer prek videokonference. Pododbori naj bi služili kot platforma za spremljanje napredka pri približevanju na posebnih področjih, za obravnavo nekaterih vprašanj in izzivov, ki izhajajo iz tega procesa ter za oblikovanje priporočil in operativnih sklepov.

4.   Sekretariatu Skupnega odbora se v vednost pošljejo vsa ustrezna korespondenca, dokumentacija in sporočila v zvezi z delom pododbora.

5.   Če se pogodbenici ne dogovorita drugače v okviru Skupnega sveta, so pododbori pooblaščeni le, da pripravljajo priporočila za Skupni odbor.

---

| 23.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/36

---

SKLEP SVETA (EU) 2017/2435

z dne 18. decembra 2017

o imenovanju člana Odbora regij na predlog Malte

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga malteške vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. Mario FAVA je 11. julija 2017 s Sklepom Sveta (EU) 2017/1337 (4) kot član zamenjal Marca SANTA. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. Mario FAVA je 11. julija 2017 s Sklepom Sveta (EU) 2017/1337 (4) kot član zamenjal Marca SANTA.

| (2) | Zaradi konca mandata, na podlagi katerega je bil predlagan Mario FAVA (Councillor, Swieqi, Local Council), se je sprostilo mesto člana Odbora regij – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi konca mandata, na podlagi katerega je bil predlagan Mario FAVA (Councillor, Swieqi, Local Council), se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se za člana Odbora regij imenuje:

| — | Mario FAVA, Councillor, Fgura, Local Council (sprememba mandata). |
| --- | --- |

—

Mario FAVA, Councillor, Fgura, Local Council (sprememba mandata).

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 18. decembra 2017

Za Svet

Predsednica

K. SIMSON

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).

3

(4)  Sklep Sveta (EU) 2017/1337 z dne 11. julija 2017 o imenovanju člana in nadomestne članice Odbora regij na predlog Malte (UL L 185, 18.7.2017, str. 48).

4

---

| 23.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/37

---

SKLEP SVETA (EU, Euratom) 2017/2436

z dne 18. decembra 2017

o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora na predlog Italijanske republike

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 302 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,

ob upoštevanju predloga italijanske vlade,

ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 18. septembra 2015 in 1. oktobra 2015 sprejel sklepa (EU, Euratom) 2015/1600 (1) in (EU, Euratom) 2015/1790 (2) o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 18. septembra 2015 in 1. oktobra 2015 sprejel sklepa (EU, Euratom) 2015/1600 (1) in (EU, Euratom) 2015/1790 (2) o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020.

| (2) | Zaradi konca mandata Giancarla DURANTEJA se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi konca mandata Giancarla DURANTEJA se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Giovanni SABATINI, Direttore Generale dell'ABI (Associazione Bancaria Italiana), se za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2020, imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 18. decembra 2017

Za Svet

Predsednica

K. SIMSON

---

(1)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2015/1600 z dne 18. septembra 2015 o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020 (UL L 248, 24.9.2015, str. 53).

1

(2)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2015/1790 z dne 1. oktobra 2015 o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020 (UL L 260, 7.10.2015, str. 23).

2

---

| 23.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/38 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/38

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2017/2437

z dne 18. decembra 2017

o obnovitvi mandata predsednika enotnega odbora za reševanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (1) in zlasti člena 56(6) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 806/2014 je začela veljati 19. avgusta 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 806/2014 je začela veljati 19. avgusta 2014.

| (2) | Svet je 19. decembra 2014 v skladu s členom 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 sprejel Izvedbeni sklep 2014/943/EU (2), s katerim je imenoval prvega predsednika, podpredsednika in štiri nadaljnje polnopravne člane enotnega odbora za reševanje. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 19. decembra 2014 v skladu s členom 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 sprejel Izvedbeni sklep 2014/943/EU (2), s katerim je imenoval prvega predsednika, podpredsednika in štiri nadaljnje polnopravne člane enotnega odbora za reševanje.

| (3) | Na podlagi člena 56(7) Uredbe (EU) št. 806/2014 je mandat prvega predsednika enotnega odbora za reševanje, imenovanega po začetku veljavnosti navedene uredbe, tri leta, mandat pa se lahko obnovi enkrat za obdobje petih let. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi člena 56(7) Uredbe (EU) št. 806/2014 je mandat prvega predsednika enotnega odbora za reševanje, imenovanega po začetku veljavnosti navedene uredbe, tri leta, mandat pa se lahko obnovi enkrat za obdobje petih let.

| (4) | Komisija je 29. novembra 2017 Evropskemu parlamentu predlagala, naj se Elke KÖNIG, prvi predsednici enotnega odbora za reševanje, s 23. decembrom 2017 mandat obnovi za obdobje petih let. Evropski parlament je ta predlog odobril 12. decembra 2017 – |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 29. novembra 2017 Evropskemu parlamentu predlagala, naj se Elke KÖNIG, prvi predsednici enotnega odbora za reševanje, s 23. decembrom 2017 mandat obnovi za obdobje petih let. Evropski parlament je ta predlog odobril 12. decembra 2017 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Elke KÖNIG, predsednici enotnega odbora za reševanje, se s 23. decembrom 2017 mandat obnovi za obdobje petih let.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 18. decembra 2017

Za Svet

Predsednica

K. SIMSON

---

(1)  
  UL L 225, 30.7.2014, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Sveta 2014/943/EU z dne 19. decembra 2014 o imenovanju predsednika, podpredsednika in nadaljnjih polnopravnih članov enotnega odbora za reševanje (UL L 367, 23.12.2014, str. 97).

2

---

| 23.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/39

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2017/2438

z dne 19. decembra 2017

o imenovanju vodje nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia) (EUMM GEORGIA/1/2017)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/452/SZVP z dne 12. avgusta 2010 o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia (1) in zlasti člena 10(1) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Sklepa 2010/452/SZVP je Politični in varnostni odbor v skladu s členom 38 Pogodbe pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev glede političnega nadzora in strateškega vodenja nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (v nadaljnjem besedilu: EUMM Georgia), vključno z odločitvijo o imenovanju vodje misije. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Sklepa 2010/452/SZVP je Politični in varnostni odbor v skladu s členom 38 Pogodbe pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev glede političnega nadzora in strateškega vodenja nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (v nadaljnjem besedilu: EUMM Georgia), vključno z odločitvijo o imenovanju vodje misije.

| (2) | S Sklepom Sveta (SZVP) 2016/2238 (2) je bil mandat EUMM Georgia podaljšan do 14. decembra 2018. |
| --- | --- |

(2)

S Sklepom Sveta (SZVP) 2016/2238 (2) je bil mandat EUMM Georgia podaljšan do 14. decembra 2018.

| (3) | Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je 15. decembra 2017 predlagal, da se za obdobje od 15. decembra 2017 do 14. decembra 2018 za vodjo misije EUMM Georgia imenuje Erik HØEG – |
| --- | --- |

(3)

Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je 15. decembra 2017 predlagal, da se za obdobje od 15. decembra 2017 do 14. decembra 2018 za vodjo misije EUMM Georgia imenuje Erik HØEG –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Erik HØEG se imenuje za vodjo misije EUMM Georgia za obdobje od 15. decembra 2017 do 14. decembra 2018.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od 15. decembra 2017.

V Bruslju, 19. decembra 2017

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

W. STEVENS

---

(1)  
  UL L 213, 13.8.2010, str. 43.

1

(2)  Sklep Sveta (SZVP) 2016/2238 z dne 12. decembra 2016 o spremembi Sklepa 2010/452/SZVP o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia (UL L 337, 13.12.2016, str. 15).

2

---

| 23.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/40 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/40

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2017/2439

z dne 19. decembra 2017

o imenovanju poveljnika sil misije EU v misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA) (EUTM RCA/4/2017)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2016/610 z dne 19. aprila 2016 o misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA) (1) in zlasti člena 5 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom (SZVP) 2016/610 pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO), da v skladu s členom 38 Pogodbe o Evropski uniji sprejme ustrezne odločitve glede političnega nadzora in strateškega vodenja EUTM RCA, vključno s sklepi o imenovanju naslednjih poveljnikov sil misije EU. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom (SZVP) 2016/610 pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO), da v skladu s členom 38 Pogodbe o Evropski uniji sprejme ustrezne odločitve glede političnega nadzora in strateškega vodenja EUTM RCA, vključno s sklepi o imenovanju naslednjih poveljnikov sil misije EU.

| (2) | PVO je 26. junija 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/1177 (2), s katerim je za poveljnika sil misije EU za EUTM RCA imenoval brigadnega generala Fernanda GARCÍO BLÁZQUEZA. |
| --- | --- |

(2)

PVO je 26. junija 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/1177 (2), s katerim je za poveljnika sil misije EU za EUTM RCA imenoval brigadnega generala Fernanda GARCÍO BLÁZQUEZA.

| (3) | Vojaški odbor Evropske unije je 20. novembra 2017 priporočil, naj se odobri imenovanje brigadnega generala Hermínia TEODORA MAIA, ki bi na mestu poveljnika sil misije EU za EUTM RCA od 11. januarja 2018 nasledil brigadnega generala Fernanda GARCÍO BLÁZQUEZA. |
| --- | --- |

(3)

Vojaški odbor Evropske unije je 20. novembra 2017 priporočil, naj se odobri imenovanje brigadnega generala Hermínia TEODORA MAIA, ki bi na mestu poveljnika sil misije EU za EUTM RCA od 11. januarja 2018 nasledil brigadnega generala Fernanda GARCÍO BLÁZQUEZA.

| (4) | V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo – |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Brigadni general Hermínio TEODORO MAIO se z 11. januarjem 2018 imenuje za poveljnika sil misije EU v misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA).

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 19. decembra 2017

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

W. STEVENS

---

(1)  
  UL L 104, 20.4.2016, str. 21.

1

(2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/1177 z dne 26. junija 2017 o imenovanju poveljnika sil misije EU v misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2017) (UL L 170, 1.7.2017, str. 96).

2

---

| 23.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/41 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/41

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/2440

z dne 18. decembra 2017

o spremembi Izvedbenega sklepa 2014/190/EU glede letne razdelitve virov iz posebne dodelitve za pobudo za zaposlovanje mladih po državah članicah, skupaj s seznamom upravičenih regij

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 8300)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) in zlasti člena 91(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbeni sklep Komisije 2014/190/EU (2) med drugim določa letno razdelitev virov po državah članicah iz posebne dodelitve za pobudo za zaposlovanje mladih, skupaj s seznamom upravičenih regij za pobudo za zaposlovanje mladih, v skladu s členom 91(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbeni sklep Komisije 2014/190/EU (2) med drugim določa letno razdelitev virov po državah članicah iz posebne dodelitve za pobudo za zaposlovanje mladih, skupaj s seznamom upravičenih regij za pobudo za zaposlovanje mladih, v skladu s členom 91(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

| (2) | Z Uredbo (EU) 2017/2305 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 (3) se je posebna dodelitev za pobudo za zaposlovanje mladih povečala. |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo (EU) 2017/2305 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 (3) se je posebna dodelitev za pobudo za zaposlovanje mladih povečala.

| (3) | Regije, ki so upravičene do pobude za zaposlovanje mladih za obdobje 2017–2020, se določijo v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) z navedbo zadnjih razpoložljivih letnih podatkov o brezposelnosti mladih. V skladu s členom 65(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 so izdatki v okviru pobude za zaposlovanje mladih upravičeni do 31. decembra 2023, in sicer za regije, ki so že navedene v Prilogi IV k Izvedbenemu sklepu 2014/190/EU, in regije, ki so upravičene do pobude za zaposlovanje mladih za obdobje 2017–2020. Obstoječi seznam bi moral zato veljati še naprej. Zaradi jasnosti in preglednosti bi morala Priloga IV k Izvedbenemu sklepu 2014/190/EU zato vključevati oba seznama in biti ustrezno spremenjena. |
| --- | --- |

(3)

Regije, ki so upravičene do pobude za zaposlovanje mladih za obdobje 2017–2020, se določijo v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) z navedbo zadnjih razpoložljivih letnih podatkov o brezposelnosti mladih. V skladu s členom 65(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 so izdatki v okviru pobude za zaposlovanje mladih upravičeni do 31. decembra 2023, in sicer za regije, ki so že navedene v Prilogi IV k Izvedbenemu sklepu 2014/190/EU, in regije, ki so upravičene do pobude za zaposlovanje mladih za obdobje 2017–2020. Obstoječi seznam bi moral zato veljati še naprej. Zaradi jasnosti in preglednosti bi morala Priloga IV k Izvedbenemu sklepu 2014/190/EU zato vključevati oba seznama in biti ustrezno spremenjena.

| (4) | V skladu s Prilogo VIII k Uredbi (EU) št. 1303/2013 bi morala razdelitev dodatnih virov po državah članicah potekati po enakem postopku kot pri prvi dodelitvi. Letno razdelitev posebne dodelitve za pobudo za zaposlovanje mladih, določeno po cenah iz leta 2011v Prilogi III k Izvedbenemu sklepu 2014/190/EU, bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s Prilogo VIII k Uredbi (EU) št. 1303/2013 bi morala razdelitev dodatnih virov po državah članicah potekati po enakem postopku kot pri prvi dodelitvi. Letno razdelitev posebne dodelitve za pobudo za zaposlovanje mladih, določeno po cenah iz leta 2011v Prilogi III k Izvedbenemu sklepu 2014/190/EU, bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Da bi se državam članicam omogočilo vnaprejšnje načrtovanje, bi bilo treba letno razdelitev navesti tudi v tekočih cenah, ki odražajo indeksacijo v višini 2 % na leto v skladu s členom 91(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013. Prilogo X k Izvedbenemu sklepu 2014/190/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se državam članicam omogočilo vnaprejšnje načrtovanje, bi bilo treba letno razdelitev navesti tudi v tekočih cenah, ki odražajo indeksacijo v višini 2 % na leto v skladu s členom 91(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013. Prilogo X k Izvedbenemu sklepu 2014/190/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Izvedbeni sklep 2014/190/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Izvedbeni sklep 2014/190/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni sklep 2014/190/EU se spremeni:

| (1) | prilogi III in IV se nadomestita z besedilom iz Priloge I k temu sklepu; |
| --- | --- |

(1)

prilogi III in IV se nadomestita z besedilom iz Priloge I k temu sklepu;

| (2) | Priloga X se nadomesti z besedilom iz Priloge II k temu sklepu. |
| --- | --- |

(2)

Priloga X se nadomesti z besedilom iz Priloge II k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 18. decembra 2017

Za Komisijo

Corina CREȚU

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/190/EU z dne 3. aprila 2014 o letni razdelitvi skupnih virov po državah članicah za Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad in Kohezijski sklad v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“, letni razdelitvi virov iz posebne dodelitve za pobudo za zaposlovanje mladih po državah članicah, skupaj s seznamom upravičenih regij, ter o zneskih, ki se iz Kohezijskega sklada in strukturnih skladov vsake države članice prenesejo na instrument za povezovanje Evrope ter pomoč najbolj ogroženim za obdobje 2014–2020 (UL L 104, 8.4.2014, str. 13).

2

(3)  Uredba (EU) 2017/2305 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede spremembe virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in virov v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter cilja „ekonomsko teritorialno sodelovanje“ (UL L 335, 15.12.2017, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 470).

4

---

PRILOGA I

„PRILOGA III

POBUDA ZA ZAPOSLOVANJE MLADIH – LETNA RAZDELITEV POSEBNE DODELITVE

| EUR, po cenah iz leta 2011 |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Skupaj |
| BE | 22 464 896 | 17 179 038 | — | 7 569 546 | 3 463 191 | 3 395 285 | 3 328 711 | 57 400 667 |
| BG | 29 216 622 | 22 342 123 | — | — | — | — | — | 51 558 745 |
| CZ | — | 12 564 283 | — | — | — | — | — | 12 564 283 |
| DK | — | — | — | — | — | — | — | — |
| DE | — | — | — | — | — | — | — | — |
| EE | — | — | — | — | — | — | — | — |
| IE | 36 075 815 | 27 587 388 | — | — | — | — | — | 63 663 203 |
| EL | 90 800 184 | 69 435 434 | — | 29 193 451 | 13 356 481 | 13 094 589 | 12 837 832 | 228 717 971 |
| ES | 499 481 827 | 381 956 689 | — | 154 715 855 | 70 785 031 | 69 397 090 | 68 036 362 | 1 244 372 854 |
| FR | 164 197 762 | 125 562 994 | — | 59 683 863 | 27 306 342 | 26 770 924 | 26 246 004 | 429 767 889 |
| HR | 35 033 821 | 26 790 569 | — | 12 993 208 | 5 944 604 | 5 828 044 | 5 713 768 | 92 304 014 |
| IT | 300 437 373 | 229 746 226 | — | 126 913 692 | 58 065 088 | 56 926 557 | 55 810 350 | 827 899 286 |
| CY | 6 126 207 | 4 684 747 | — | 2 428 857 | 1 111 242 | 1 089 453 | 1 068 091 | 16 508 597 |
| LV | 15 358 075 | 11 744 410 | — | — | — | — | — | 27 102 485 |
| LT | 16 825 553 | 12 866 600 | — | — | — | — | — | 29 692 153 |
| LU | — | — | — | — | — | — | — | — |
| HU | 26 345 509 | 20 146 566 | — | — | — | — | — | 46 492 075 |
| MT | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NL | — | — | — | — | — | — | — | — |
| AT | — | — | — | — | — | — | — | — |
| PL | 133 639 212 | 102 194 692 | — | 6 060 353 | 2 772 711 | 2 718 344 | 2 665 043 | 250 050 355 |
| PT | 85 111 913 | 65 085 581 | — | 23 156 678 | 10 594 559 | 10 386 822 | 10 183 159 | 204 518 712 |
| RO | 56 112 815 | 42 909 800 | — | 16 695 447 | 7 638 440 | 7 488 666 | 7 341 830 | 138 186 998 |
| SI | 4 876 537 | 3 729 117 | — | — | — | — | — | 8 605 654 |
| SK | 38 209 190 | 29 218 793 | — | 4 574 741 | 2 093 019 | 2 051 979 | 2 011 745 | 78 159 467 |
| FI | — | — | — | — | — | — | — | — |
| SE | 23 379 703 | 17 878 597 | — | — | — | — | — | 41 258 300 |
| UK | 24 516 103 | 166 367 414 | — | — | — | — | — | 190 883 517 |
| EU-28 | 1 608 209 117 | 1 389 991 061 | — | 443 985 691 | 203 130 708 | 199 147 753 | 195 242 895 | 4 039 707 225 |

EUR, po cenah iz leta 2011

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Skupaj

BE

22 464 896

17 179 038

—

7 569 546

3 463 191

3 395 285

3 328 711

57 400 667

BG

29 216 622

22 342 123

—

—

—

—

—

51 558 745

CZ

—

12 564 283

—

—

—

—

—

12 564 283

DK

—

—

—

—

—

—

—

—

DE

—

—

—

—

—

—

—

—

EE

—

—

—

—

—

—

—

—

IE

36 075 815

27 587 388

—

—

—

—

—

63 663 203

EL

90 800 184

69 435 434

—

29 193 451

13 356 481

13 094 589

12 837 832

228 717 971

ES

499 481 827

381 956 689

—

154 715 855

70 785 031

69 397 090

68 036 362

1 244 372 854

FR

164 197 762

125 562 994

—

59 683 863

27 306 342

26 770 924

26 246 004

429 767 889

HR

35 033 821

26 790 569

—

12 993 208

5 944 604

5 828 044

5 713 768

92 304 014

IT

300 437 373

229 746 226

—

126 913 692

58 065 088

56 926 557

55 810 350

827 899 286

CY

6 126 207

4 684 747

—

2 428 857

1 111 242

1 089 453

1 068 091

16 508 597

LV

15 358 075

11 744 410

—

—

—

—

—

27 102 485

LT

16 825 553

12 866 600

—

—

—

—

—

29 692 153

LU

—

—

—

—

—

—

—

—

HU

26 345 509

20 146 566

—

—

—

—

—

46 492 075

MT

—

—

—

—

—

—

—

—

NL

—

—

—

—

—

—

—

—

AT

—

—

—

—

—

—

—

—

PL

133 639 212

102 194 692

—

6 060 353

2 772 711

2 718 344

2 665 043

250 050 355

PT

85 111 913

65 085 581

—

23 156 678

10 594 559

10 386 822

10 183 159

204 518 712

RO

56 112 815

42 909 800

—

16 695 447

7 638 440

7 488 666

7 341 830

138 186 998

SI

4 876 537

3 729 117

—

—

—

—

—

8 605 654

SK

38 209 190

29 218 793

—

4 574 741

2 093 019

2 051 979

2 011 745

78 159 467

FI

—

—

—

—

—

—

—

—

SE

23 379 703

17 878 597

—

—

—

—

—

41 258 300

UK

24 516 103

166 367 414

—

—

—

—

—

190 883 517

EU-28

1 608 209 117

1 389 991 061

—

443 985 691

203 130 708

199 147 753

195 242 895

4 039 707 225

„PRILOGA IV

POBUDA ZA ZAPOSLOVANJE MLADIH – SEZNAM UPRAVIČENIH REGIJ

SEZNAM UPRAVIČENIH REGIJ NA PODLAGI PODATKOV O BREZPOSELNOSTI MLADIH IZ LETA 2012

| BE10 Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
| --- |

BE10 Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest

| BE32 Prov. Hainaut |
| --- |

BE32 Prov. Hainaut

| BE33 Prov. Liège |
| --- |

BE33 Prov. Liège

| BG31 Severozapaden |
| --- |

BG31 Severozapaden

| BG32 Severen tsentralen |
| --- |

BG32 Severen tsentralen

| BG33 Severoiztochen |
| --- |

BG33 Severoiztochen

| BG34 Yugoiztochen |
| --- |

BG34 Yugoiztochen

| BG42 Yuzhen tsentralen |
| --- |

BG42 Yuzhen tsentralen

| CZ04 Severozápad |
| --- |

CZ04 Severozápad

| IE01 Border, Midland and Western |
| --- |

IE01 Border, Midland and Western

| IE02 Southern and Eastern |
| --- |

IE02 Southern and Eastern

| EL11 Anatoliki Makedonia, Thraki |
| --- |

EL11 Anatoliki Makedonia, Thraki

| EL12 Kentriki Makedonia |
| --- |

EL12 Kentriki Makedonia

| EL13 Dytiki Makedonia |
| --- |

EL13 Dytiki Makedonia

| EL14 Thessalia |
| --- |

EL14 Thessalia

| EL21 Ipeiros |
| --- |

EL21 Ipeiros

| EL23 Dytiki Ellada |
| --- |

EL23 Dytiki Ellada

| EL24 Sterea Ellada |
| --- |

EL24 Sterea Ellada

| EL25 Peloponnisos |
| --- |

EL25 Peloponnisos

| EL30 Attiki |
| --- |

EL30 Attiki

| EL41 Voreio Aigaio |
| --- |

EL41 Voreio Aigaio

| EL42 Notio Aigaio |
| --- |

EL42 Notio Aigaio

| EL43 Kriti |
| --- |

EL43 Kriti

| ES11 Galicia |
| --- |

ES11 Galicia

| ES12 Principado de Asturias |
| --- |

ES12 Principado de Asturias

| ES13 Cantabria |
| --- |

ES13 Cantabria

| ES21 País Vasco |
| --- |

ES21 País Vasco

| ES22 Comunidad Foral de Navarra |
| --- |

ES22 Comunidad Foral de Navarra

| ES23 La Rioja |
| --- |

ES23 La Rioja

| ES24 Aragón |
| --- |

ES24 Aragón

| ES30 Comunidad de Madrid |
| --- |

ES30 Comunidad de Madrid

| ES41 Castilla y León |
| --- |

ES41 Castilla y León

| ES42 Castilla-La Mancha |
| --- |

ES42 Castilla-La Mancha

| ES43 Extremadura |
| --- |

ES43 Extremadura

| ES51 Cataluña |
| --- |

ES51 Cataluña

| ES52 Comunidad Valenciana |
| --- |

ES52 Comunidad Valenciana

| ES53 Illes Balears |
| --- |

ES53 Illes Balears

| ES61 Andalucía |
| --- |

ES61 Andalucía

| ES62 Región de Murcia |
| --- |

ES62 Región de Murcia

| ES63 Ciudad Autónoma de Ceuta |
| --- |

ES63 Ciudad Autónoma de Ceuta

| ES64 Ciudad Autónoma de Melilla |
| --- |

ES64 Ciudad Autónoma de Melilla

| ES70 Canarias |
| --- |

ES70 Canarias

| FR61 Aquitaine |
| --- |

FR61 Aquitaine

| FR21 Champagne-Ardenne |
| --- |

FR21 Champagne-Ardenne

| FR22 Picardie |
| --- |

FR22 Picardie

| FR23 Haute-Normandie |
| --- |

FR23 Haute-Normandie

| FR24 Centre |
| --- |

FR24 Centre

| FR30 Nord - Pas-de-Calais |
| --- |

FR30 Nord - Pas-de-Calais

| FR72 Auvergne |
| --- |

FR72 Auvergne

| FR81 Languedoc-Roussillon |
| --- |

FR81 Languedoc-Roussillon

| FR91 Guadeloupe |
| --- |

FR91 Guadeloupe

| FR92 Martinique |
| --- |

FR92 Martinique

| FR93 Guyane |
| --- |

FR93 Guyane

| FR94 Réunion |
| --- |

FR94 Réunion

| FR– Mayotte |
| --- |

FR– Mayotte

| HR03 Jadranska Hrvatska |
| --- |

HR03 Jadranska Hrvatska

| HR04 Kontinentalna Hrvatska |
| --- |

HR04 Kontinentalna Hrvatska

| ITC1 Piemonte |
| --- |

ITC1 Piemonte

| ITC2 Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste |
| --- |

ITC2 Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste

| ITC3 Liguria |
| --- |

ITC3 Liguria

| ITC4 Lombardia |
| --- |

ITC4 Lombardia

| ITF1 Abruzzo |
| --- |

ITF1 Abruzzo

| ITF2 Molise |
| --- |

ITF2 Molise

| ITF3 Campania |
| --- |

ITF3 Campania

| ITF4 Puglia |
| --- |

ITF4 Puglia

| ITF5 Basilicata |
| --- |

ITF5 Basilicata

| ITF6 Calabria |
| --- |

ITF6 Calabria

| ITG1 Sicilia |
| --- |

ITG1 Sicilia

| ITG2 Sardegna |
| --- |

ITG2 Sardegna

| ITH5 Emilia-Romagna |
| --- |

ITH5 Emilia-Romagna

| ITH4 Friuli-Venezia Giulia |
| --- |

ITH4 Friuli-Venezia Giulia

| ITI1 Toscana |
| --- |

ITI1 Toscana

| ITI2 Umbria |
| --- |

ITI2 Umbria

| ITI3 Marche |
| --- |

ITI3 Marche

| ITI4 Lazio |
| --- |

ITI4 Lazio

| CY00 Kýpros |
| --- |

CY00 Kýpros

| LV00 Latvija |
| --- |

LV00 Latvija

| LT00 Lietuva |
| --- |

LT00 Lietuva

| HU23 Dél-Dunántúl |
| --- |

HU23 Dél-Dunántúl

| HU31 Észak-Magyarország |
| --- |

HU31 Észak-Magyarország

| HU32 Észak-Alföld |
| --- |

HU32 Észak-Alföld

| HU33 Dél-Alföld |
| --- |

HU33 Dél-Alföld

| PL11 Łódzkie |
| --- |

PL11 Łódzkie

| PL21 Małopolskie |
| --- |

PL21 Małopolskie

| PL31 Lubelskie |
| --- |

PL31 Lubelskie

| PL32 Podkarpackie |
| --- |

PL32 Podkarpackie

| PL33 Świętokrzyskie |
| --- |

PL33 Świętokrzyskie

| PL42 Zachodniopomorskie |
| --- |

PL42 Zachodniopomorskie

| PL43 Lubuskie |
| --- |

PL43 Lubuskie

| PL51 Dolnośląskie |
| --- |

PL51 Dolnośląskie

| PL61 Kujawsko-Pomorskie |
| --- |

PL61 Kujawsko-Pomorskie

| PL62 Warmińsko-Mazurskie |
| --- |

PL62 Warmińsko-Mazurskie

| PT11 Norte |
| --- |

PT11 Norte

| PT15 Algarve |
| --- |

PT15 Algarve

| PT16 Centro (PT) |
| --- |

PT16 Centro (PT)

| PT17 Lisboa |
| --- |

PT17 Lisboa

| PT18 Alentejo |
| --- |

PT18 Alentejo

| PT20 Região Autónoma dos Açores |
| --- |

PT20 Região Autónoma dos Açores

| PT30 Região Autónoma da Madeira |
| --- |

PT30 Região Autónoma da Madeira

| RO12 Centru |
| --- |

RO12 Centru

| RO22 Sud-Est |
| --- |

RO22 Sud-Est

| RO31 Sud — Muntenia |
| --- |

RO31 Sud — Muntenia

| SI01 Vzhodna Slovenija |
| --- |

SI01 Vzhodna Slovenija

| SK02 Západné Slovensko |
| --- |

SK02 Západné Slovensko

| SK03 Stredné Slovensko |
| --- |

SK03 Stredné Slovensko

| SK04 Východné Slovensko |
| --- |

SK04 Východné Slovensko

| SE22 Sydsverige |
| --- |

SE22 Sydsverige

| SE31 Norra Mellansverige |
| --- |

SE31 Norra Mellansverige

| SE32 Mellersta Norrland |
| --- |

SE32 Mellersta Norrland

| UKC1 Tees Valley and Durham |
| --- |

UKC1 Tees Valley and Durham

| UKD7 Merseyside |
| --- |

UKD7 Merseyside

| UKG3 West Midlands |
| --- |

UKG3 West Midlands

| UKI1 Inner London |
| --- |

UKI1 Inner London

| UKM3 South Western Scotland |
| --- |

UKM3 South Western Scotland

SEZNAM UPRAVIČENIH REGIJ NA PODLAGI PODATKOV O BREZPOSELNOSTI MLADIH IZ LETA 2016

| BE10 - Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
| --- |

BE10 - Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest

| BE32 - Prov. Hainaut |
| --- |

BE32 - Prov. Hainaut

| BE34 - Prov. Luxembourg (BE) |
| --- |

BE34 - Prov. Luxembourg (BE)

| BE35 - Prov. Namur |
| --- |

BE35 - Prov. Namur

| EL51 - Anatoliki Makedonia, Thraki |
| --- |

EL51 - Anatoliki Makedonia, Thraki

| EL52 - Kentriki Makedonia |
| --- |

EL52 - Kentriki Makedonia

| EL53 - Dytiki Makedonia |
| --- |

EL53 - Dytiki Makedonia

| EL54 - Ipeiros |
| --- |

EL54 - Ipeiros

| EL61 - Thessalia |
| --- |

EL61 - Thessalia

| EL62 - Ionia Nisia |
| --- |

EL62 - Ionia Nisia

| EL63 - Dytiki Ellada |
| --- |

EL63 - Dytiki Ellada

| EL64 - Sterea Ellada |
| --- |

EL64 - Sterea Ellada

| EL65 - Peloponnisos |
| --- |

EL65 - Peloponnisos

| EL30 - Attiki |
| --- |

EL30 - Attiki

| EL41 - Voreio Aigaio |
| --- |

EL41 - Voreio Aigaio

| EL42 - Notio Aigaio |
| --- |

EL42 - Notio Aigaio

| EL43 - Kriti |
| --- |

EL43 - Kriti

| ES11 - Galicia |
| --- |

ES11 - Galicia

| ES12 - Principado de Asturias |
| --- |

ES12 - Principado de Asturias

| ES13 - Cantabria |
| --- |

ES13 - Cantabria

| ES21 - País Vasco |
| --- |

ES21 - País Vasco

| ES22 - Comunidad Foral de Navarra |
| --- |

ES22 - Comunidad Foral de Navarra

| ES23 - La Rioja |
| --- |

ES23 - La Rioja

| ES24 - Aragón |
| --- |

ES24 - Aragón

| ES30 - Comunidad de Madrid |
| --- |

ES30 - Comunidad de Madrid

| ES41 - Castilla y León |
| --- |

ES41 - Castilla y León

| ES42 - Castilla-la Mancha |
| --- |

ES42 - Castilla-la Mancha

| ES43 - Extremadura |
| --- |

ES43 - Extremadura

| ES51 - Cataluña |
| --- |

ES51 - Cataluña

| ES52 - Comunidad Valenciana |
| --- |

ES52 - Comunidad Valenciana

| ES53 - Illes Balears |
| --- |

ES53 - Illes Balears

| ES61 - Andalucía |
| --- |

ES61 - Andalucía

| ES62 - Región de Murcia |
| --- |

ES62 - Región de Murcia

| ES63 - Ciudad Autónoma de Ceuta (ES) |
| --- |

ES63 - Ciudad Autónoma de Ceuta (ES)

| ES64 - Ciudad Autónoma de Melilla (ES) |
| --- |

ES64 - Ciudad Autónoma de Melilla (ES)

| ES70 - Canarias (ES) |
| --- |

ES70 - Canarias (ES)

| FR21 - Champagne-Ardenne |
| --- |

FR21 - Champagne-Ardenne

| FR22 - Picardie |
| --- |

FR22 - Picardie

| FR23 - Haute-Normandie |
| --- |

FR23 - Haute-Normandie

| FR24 - Centre (FR) |
| --- |

FR24 - Centre (FR)

| FR26 - Bourgogne |
| --- |

FR26 - Bourgogne

| FR30 - Nord - Pas-de-Calais |
| --- |

FR30 - Nord - Pas-de-Calais

| FR42 - Alsace |
| --- |

FR42 - Alsace

| FR81 - Languedoc-Roussillon |
| --- |

FR81 - Languedoc-Roussillon

| FRA1 - Guadeloupe |
| --- |

FRA1 - Guadeloupe

| FRA2 - Martinique |
| --- |

FRA2 - Martinique

| FRA3 - Guyane |
| --- |

FRA3 - Guyane

| FRA4 - La Réunion |
| --- |

FRA4 - La Réunion

| FRA5 - Mayotte |
| --- |

FRA5 - Mayotte

| HR03 - Jadranska Hrvatska |
| --- |

HR03 - Jadranska Hrvatska

| HR04 - Kontinentalna Hrvatska |
| --- |

HR04 - Kontinentalna Hrvatska

| ITC1 - Piemonte |
| --- |

ITC1 - Piemonte

| ITC2 - Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste |
| --- |

ITC2 - Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste

| ITC3 - Liguria |
| --- |

ITC3 - Liguria

| ITC4 - Lombardia |
| --- |

ITC4 - Lombardia

| ITF1 - Abruzzo |
| --- |

ITF1 - Abruzzo

| ITF2 - Molise |
| --- |

ITF2 - Molise

| ITF3 - Campania |
| --- |

ITF3 - Campania

| ITF4 - Puglia |
| --- |

ITF4 - Puglia

| ITF5 - Basilicata |
| --- |

ITF5 - Basilicata

| ITF6 - Calabria |
| --- |

ITF6 - Calabria

| ITG1 - Sicilia |
| --- |

ITG1 - Sicilia

| ITG2 - Sardegna |
| --- |

ITG2 - Sardegna

| ITH4 - Friuli-Venezia Giulia |
| --- |

ITH4 - Friuli-Venezia Giulia

| ITI1 - Toscana |
| --- |

ITI1 - Toscana

| ITI2 - Umbria |
| --- |

ITI2 - Umbria

| ITI3 - Marche |
| --- |

ITI3 - Marche

| ITI4 - Lazio |
| --- |

ITI4 - Lazio

| CY00 - Kypros |
| --- |

CY00 - Kypros

| PL32 - Podkarpackie |
| --- |

PL32 - Podkarpackie

| PT11 - Norte |
| --- |

PT11 - Norte

| PT16 - Centro (PT) |
| --- |

PT16 - Centro (PT)

| PT17 - Área Metropolitana de Lisboa |
| --- |

PT17 - Área Metropolitana de Lisboa

| PT18 - Alentejo |
| --- |

PT18 - Alentejo

| PT20 - Região Autónoma dos Açores (PT) |
| --- |

PT20 - Região Autónoma dos Açores (PT)

| PT30 - Região Autónoma da Madeira (PT) |
| --- |

PT30 - Região Autónoma da Madeira (PT)

| RO22 - Sud-Est |
| --- |

RO22 - Sud-Est

| RO31 - Sud - Muntenia |
| --- |

RO31 - Sud - Muntenia

| RO41 - Sud-Vest Oltenia |
| --- |

RO41 - Sud-Vest Oltenia

| SK04 - Východné Slovensko |
| --- |

SK04 - Východné Slovensko

---

PRILOGA II

„PRILOGA X

POBUDA ZA ZAPOSLOVANJE MLADIH – POSEBNA DODELITEV

| Trenutne cene (v EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Skupaj |
| BE | 23 839 927 | 18 595 143 | — | 8 524 538 | 3 978 118 | 3 978 118 | 3 978 118 | 62 893 962 |
| BG | 31 004 913 | 24 183 832 | — | — | — | — | — | 55 188 745 |
| CZ | — | 13 599 984 | — | — | — | — | — | 13 599 984 |
| DK | — | — | — | — | — | — | — | — |
| DE | — | — | — | — | — | — | — | — |
| EE | — | — | — | — | — | — | — | — |
| IE | 38 283 943 | 29 861 476 | — | — | — | — | — | 68 145 419 |
| EL | 96 357 882 | 75 159 147 | — | 32 876 567 | 15 342 398 | 15 342 398 | 15 342 398 | 250 420 790 |
| ES | 530 054 111 | 413 442 204 | — | 174 235 182 | 81 309 751 | 81 309 751 | 81 309 751 | 1 361 660 750 |
| FR | 174 247 979 | 135 913 423 | — | 67 213 724 | 31 366 404 | 31 366 404 | 31 366 404 | 471 474 338 |
| HR | 37 178 171 | 28 998 973 | — | 14 632 462 | 6 828 482 | 6 828 482 | 6 828 482 | 101 295 052 |
| IT | 318 826 544 | 248 684 704 | — | 142 925 430 | 66 698 534 | 66 698 534 | 66 698 534 | 910 532 280 |
| CY | 6 501 180 | 5 070 921 | — | 2 735 288 | 1 276 468 | 1 276 468 | 1 276 468 | 18 136 793 |
| LV | 16 298 112 | 12 712 527 | — | — | — | — | — | 29 010 639 |
| LT | 17 855 411 | 13 927 222 | — | — | — | — | — | 31 782 633 |
| LU | — | — | — | — | — | — | — | — |
| HU | 27 958 065 | 21 807 291 | — | — | — | — | — | 49 765 356 |
| MT | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NL | — | — | — | — | — | — | — | — |
| AT | — | — | — | — | — | — | — | — |
| PL | 141 819 001 | 110 618 821 | — | 6 824 942 | 3 184 973 | 3 184 973 | 3 184 973 | 268 817 683 |
| PT | 90 321 443 | 70 450 726 | — | 26 078 181 | 12 169 818 | 12 169 818 | 12 169 818 | 223 359 804 |
| RO | 59 547 368 | 46 446 947 | — | 18 801 785 | 8 774 166 | 8 774 166 | 8 774 166 | 151 118 598 |
| SI | 5 175 020 | 4 036 516 | — | — | — | — | — | 9 211 536 |
| SK | 40 547 898 | 31 627 361 | — | 5 151 901 | 2 404 221 | 2 404 221 | 2 404 221 | 84 539 823 |
| FI | — | — | — | — | — | — | — | — |
| SE | 24 810 728 | 19 352 368 | — | — | — | — | — | 44 163 096 |
| UK | 26 016 685 | 180 081 439 | — | — | — | — | — | 206 098 124 |
| EU 28 | 1 706 644 381 | 1 504 571 025 | — | 500 000 000 | 233 333 333 | 233 333 333 | 233 333 333 | 4 411 215 405 |

Trenutne cene (v EUR)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Skupaj

BE

23 839 927

18 595 143

—

8 524 538

3 978 118

3 978 118

3 978 118

62 893 962

BG

31 004 913

24 183 832

—

—

—

—

—

55 188 745

CZ

—

13 599 984

—

—

—

—

—

13 599 984

DK

—

—

—

—

—

—

—

—

DE

—

—

—

—

—

—

—

—

EE

—

—

—

—

—

—

—

—

IE

38 283 943

29 861 476

—

—

—

—

—

68 145 419

EL

96 357 882

75 159 147

—

32 876 567

15 342 398

15 342 398

15 342 398

250 420 790

ES

530 054 111

413 442 204

—

174 235 182

81 309 751

81 309 751

81 309 751

1 361 660 750

FR

174 247 979

135 913 423

—

67 213 724

31 366 404

31 366 404

31 366 404

471 474 338

HR

37 178 171

28 998 973

—

14 632 462

6 828 482

6 828 482

6 828 482

101 295 052

IT

318 826 544

248 684 704

—

142 925 430

66 698 534

66 698 534

66 698 534

910 532 280

CY

6 501 180

5 070 921

—

2 735 288

1 276 468

1 276 468

1 276 468

18 136 793

LV

16 298 112

12 712 527

—

—

—

—

—

29 010 639

LT

17 855 411

13 927 222

—

—

—

—

—

31 782 633

LU

—

—

—

—

—

—

—

—

HU

27 958 065

21 807 291

—

—

—

—

—

49 765 356

MT

—

—

—

—

—

—

—

—

NL

—

—

—

—

—

—

—

—

AT

—

—

—

—

—

—

—

—

PL

141 819 001

110 618 821

—

6 824 942

3 184 973

3 184 973

3 184 973

268 817 683

PT

90 321 443

70 450 726

—

26 078 181

12 169 818

12 169 818

12 169 818

223 359 804

RO

59 547 368

46 446 947

—

18 801 785

8 774 166

8 774 166

8 774 166

151 118 598

SI

5 175 020

4 036 516

—

—

—

—

—

9 211 536

SK

40 547 898

31 627 361

—

5 151 901

2 404 221

2 404 221

2 404 221

84 539 823

FI

—

—

—

—

—

—

—

—

SE

24 810 728

19 352 368

—

—

—

—

—

44 163 096

UK

26 016 685

180 081 439

—

—

—

—

—

206 098 124

EU 28

1 706 644 381

1 504 571 025

—

500 000 000

233 333 333

233 333 333

233 333 333

4 411 215 405

---

| 23.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/52

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/2441

z dne 21. decembra 2017

o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira, ki se uporablja za borze v Švici, v skladu z Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (1) ter zlasti člena 25(4)(a) navedene direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 23(1) Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (2) od investicijskih podjetij zahteva, naj zagotovijo, da z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranem trgu ali s katerimi se trguje na mestu trgovanja, trgujejo na reguliranem trgu, v večstranskem sistemu trgovanja (MTF), prek sistematičnega internalizatorja ali na mestih trgovanja v tretjih državah, ki jih je Komisija v skladu s členom 25(4)(a) Direktive 2014/65/EU ocenila kot enakovredne. |
| --- | --- |

(1)

Člen 23(1) Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (2) od investicijskih podjetij zahteva, naj zagotovijo, da z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranem trgu ali s katerimi se trguje na mestu trgovanja, trgujejo na reguliranem trgu, v večstranskem sistemu trgovanja (MTF), prek sistematičnega internalizatorja ali na mestih trgovanja v tretjih državah, ki jih je Komisija v skladu s členom 25(4)(a) Direktive 2014/65/EU ocenila kot enakovredne.

| (2) | V členu 23(1) Uredbe (EU) št. 600/2014 je določena le obveznost trgovanja glede delnic. Obveznost trgovanja ne zajema drugih lastniških instrumentov, kot so potrdila o lastništvu, investicijski skladi, ki kotirajo na borzi (ETF), certifikati in drugi podobni finančni instrumenti. |
| --- | --- |

(2)

V členu 23(1) Uredbe (EU) št. 600/2014 je določena le obveznost trgovanja glede delnic. Obveznost trgovanja ne zajema drugih lastniških instrumentov, kot so potrdila o lastništvu, investicijski skladi, ki kotirajo na borzi (ETF), certifikati in drugi podobni finančni instrumenti.

| (3) | Namen postopka za enakovrednost mest trgovanja, ki imajo sedež v tretjih državah, iz člena 25(4)(a) Direktive 2014/65/EU je investicijskim podjetjem omogočiti, da lahko z delnicami, za katere velja obveznost trgovanja v Uniji, trgujejo na mestih trgovanja v tretjih državah, priznanih kot enakovrednih. Komisija bi morala oceniti, ali pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da mesto trgovanja, ki ima dovoljenje v tej tretji državi, izpolnjuje pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3), naslova III Direktive 2014/65/EU, naslova II Uredbe (EU) št. 600/2014 in Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter so v tej državi podvržene učinkovitemu nadzoru in ukrepanju. To bi bilo treba razlagati ob upoštevanju ciljev navedenega akta, zlasti njegovega prispevka k vzpostavitvi in delovanju notranjega trga, celovitosti trga, zaščiti vlagateljev in nazadnje, vendar nič manj pomembno, k finančni stabilnosti. |
| --- | --- |

(3)

Namen postopka za enakovrednost mest trgovanja, ki imajo sedež v tretjih državah, iz člena 25(4)(a) Direktive 2014/65/EU je investicijskim podjetjem omogočiti, da lahko z delnicami, za katere velja obveznost trgovanja v Uniji, trgujejo na mestih trgovanja v tretjih državah, priznanih kot enakovrednih. Komisija bi morala oceniti, ali pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da mesto trgovanja, ki ima dovoljenje v tej tretji državi, izpolnjuje pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3), naslova III Direktive 2014/65/EU, naslova II Uredbe (EU) št. 600/2014 in Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter so v tej državi podvržene učinkovitemu nadzoru in ukrepanju. To bi bilo treba razlagati ob upoštevanju ciljev navedenega akta, zlasti njegovega prispevka k vzpostavitvi in delovanju notranjega trga, celovitosti trga, zaščiti vlagateljev in nazadnje, vendar nič manj pomembno, k finančni stabilnosti.

| (4) | V skladu s četrtim pododstavkom člena 25(4)(a) Direktive 2014/65/EU se lahko pravni in nadzorni okvir tretje države obravnava kot enakovreden, kadar izpolnjuje vsaj pogoje, v skladu s katerimi (a) morajo imeti trgi dovoljenje in so podvrženi učinkovitemu in stalnemu nadzoru ter ukrepanju, (b) imajo trgi jasna in pregledna pravila glede sprejema vrednostnih papirjev v trgovanje, tako da se lahko s temi vrednostnimi papirji trguje na pošten, pravilen in učinkovit način in so prosto prenosljivi, (c) se od izdajateljev vrednostnih papirjev redno in nenehno zahtevajo informacije, s čimer se zagotavlja visoka raven varstva vlagateljev, ter (d) se preglednost in poštenost trga zagotavljata s preprečevanjem zlorabe trga v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s četrtim pododstavkom člena 25(4)(a) Direktive 2014/65/EU se lahko pravni in nadzorni okvir tretje države obravnava kot enakovreden, kadar izpolnjuje vsaj pogoje, v skladu s katerimi (a) morajo imeti trgi dovoljenje in so podvrženi učinkovitemu in stalnemu nadzoru ter ukrepanju, (b) imajo trgi jasna in pregledna pravila glede sprejema vrednostnih papirjev v trgovanje, tako da se lahko s temi vrednostnimi papirji trguje na pošten, pravilen in učinkovit način in so prosto prenosljivi, (c) se od izdajateljev vrednostnih papirjev redno in nenehno zahtevajo informacije, s čimer se zagotavlja visoka raven varstva vlagateljev, ter (d) se preglednost in poštenost trga zagotavljata s preprečevanjem zlorabe trga v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije.

| (5) | Namen tega ocenjevanja enakovrednosti je, da se med drugim presodi, ali so pravno zavezujoče zahteve, ki se v Švici uporabljajo za borze, ki imajo sedež v Švici in so tam pridobile dovoljenje ter so pod nadzorom švicarskega organa za nadzor finančnih trgov (v nadaljnjem besedilu: organ FINMA), enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 596/2014, naslova III Direktive 2014/65/EU, naslova II Uredbe (EU) št. 600/2014 in Direktive 2004/109/ES ter ali so v tej tretji državi podvržene učinkovitemu nadzoru in izvrševanju. |
| --- | --- |

(5)

Namen tega ocenjevanja enakovrednosti je, da se med drugim presodi, ali so pravno zavezujoče zahteve, ki se v Švici uporabljajo za borze, ki imajo sedež v Švici in so tam pridobile dovoljenje ter so pod nadzorom švicarskega organa za nadzor finančnih trgov (v nadaljnjem besedilu: organ FINMA), enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 596/2014, naslova III Direktive 2014/65/EU, naslova II Uredbe (EU) št. 600/2014 in Direktive 2004/109/ES ter ali so v tej tretji državi podvržene učinkovitemu nadzoru in izvrševanju.

| (6) | Kar zadeva pogoje, da imajo borze dovoljenje ter so podvržene učinkovitemu in stalnemu nadzoru ter izvrševanju, je v členu 26(b) zveznega zakona o infrastrukturi finančnega trga in poslovanju na trgih pri trgovanju z vrednostnimi papirji in izvedenimi finančnimi instrumenti (v nadaljnjem besedilu: zakon o infrastrukturi finančnega trga ali ZIFT) določeno, da je borza institucija za večstransko trgovanje z vrednostnimi papirji, na kateri kotirajo vrednostni papirji, njen namen pa je sočasna izmenjava ponudb med več udeleženci in sklepanje pogodb na podlagi nediskrecijskih pravil. Borza nima diskrecijske pravice v zvezi s tem, kako izvršuje posle, ter ne sme poslovati za svoj račun ali poslovati s hkratnim nakupom in prodajo. Udeležencem mora nadalje zagotoviti nepristranski in nediskriminatoren dostop do svojih trgov in storitev. Zato mora imeti vzpostavljena pravila, ki določajo načine, na podlagi katerih lahko za udeležbo zaprosijo trgovec z vrednostnimi papirji ali druge stranke, ki so pod nadzorom organa FINMA, in tuji udeleženci, ki so pridobili dovoljenje organa FINMA. Organ FINMA v skladu s členom 27(4) ZIFT v povezavi s členom 25(1) odloka o infrastrukturi finančnega trga in poslovanju na trgih pri trgovanju z vrednostnimi papirji in izvedenimi finančnimi instrumenti (v nadaljnjem besedilu: odlok o infrastrukturi finančnega trga ali OIFT) pregleduje ter odobri predpise in njihove spremembe o sprejemu udeležencev na borzo, njihovih nalogah na njej in njihovi izključitvi z nje. Borza mora zavrniti članstvo udeležencu, ki mu organ FINMA ne izda dovoljenja, in lahko zavrne članstvo udeležencu, za katerega velja zakonska prepoved. |
| --- | --- |

(6)

Kar zadeva pogoje, da imajo borze dovoljenje ter so podvržene učinkovitemu in stalnemu nadzoru ter izvrševanju, je v členu 26(b) zveznega zakona o infrastrukturi finančnega trga in poslovanju na trgih pri trgovanju z vrednostnimi papirji in izvedenimi finančnimi instrumenti (v nadaljnjem besedilu: zakon o infrastrukturi finančnega trga ali ZIFT) določeno, da je borza institucija za večstransko trgovanje z vrednostnimi papirji, na kateri kotirajo vrednostni papirji, njen namen pa je sočasna izmenjava ponudb med več udeleženci in sklepanje pogodb na podlagi nediskrecijskih pravil. Borza nima diskrecijske pravice v zvezi s tem, kako izvršuje posle, ter ne sme poslovati za svoj račun ali poslovati s hkratnim nakupom in prodajo. Udeležencem mora nadalje zagotoviti nepristranski in nediskriminatoren dostop do svojih trgov in storitev. Zato mora imeti vzpostavljena pravila, ki določajo načine, na podlagi katerih lahko za udeležbo zaprosijo trgovec z vrednostnimi papirji ali druge stranke, ki so pod nadzorom organa FINMA, in tuji udeleženci, ki so pridobili dovoljenje organa FINMA. Organ FINMA v skladu s členom 27(4) ZIFT v povezavi s členom 25(1) odloka o infrastrukturi finančnega trga in poslovanju na trgih pri trgovanju z vrednostnimi papirji in izvedenimi finančnimi instrumenti (v nadaljnjem besedilu: odlok o infrastrukturi finančnega trga ali OIFT) pregleduje ter odobri predpise in njihove spremembe o sprejemu udeležencev na borzo, njihovih nalogah na njej in njihovi izključitvi z nje. Borza mora zavrniti članstvo udeležencu, ki mu organ FINMA ne izda dovoljenja, in lahko zavrne članstvo udeležencu, za katerega velja zakonska prepoved.

| (7) | Da bi se določilo, da so pravne in nadzorne ureditve tretje države glede mest trgovanja, ki so v njih pridobili dovoljenje, enakovredne tistim iz Direktive 2014/65/EU, morajo biti izpolnjeni štirje pogoji iz četrtega pododstavka člena 25(4)(a) Direktive 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(7)

Da bi se določilo, da so pravne in nadzorne ureditve tretje države glede mest trgovanja, ki so v njih pridobili dovoljenje, enakovredne tistim iz Direktive 2014/65/EU, morajo biti izpolnjeni štirje pogoji iz četrtega pododstavka člena 25(4)(a) Direktive 2014/65/EU.

| (8) | V skladu s prvim pogojem morajo imeti mesta trgovanja v tretjih državah dovoljenje ter biti podvržena učinkovitemu in stalnemu nadzoru ter ukrepanju. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s prvim pogojem morajo imeti mesta trgovanja v tretjih državah dovoljenje ter biti podvržena učinkovitemu in stalnemu nadzoru ter ukrepanju.

| (9) | Preden lahko začne borza poslovati, mora pridobiti dovoljenje organa FINMA. Ta organ v skladu s členoma 4 in 5 ZIFT izda dovoljenje, če ugotovi, da so pogoji, ki se uporabljajo, in zahteve, ki veljajo za prosilca, izpolnjeni. Zahteve za pridobitev dovoljenja so določene v ZIFT in povezanih odlokih, ki imajo zakonsko moč. ZIFT vsebuje zahtevo, da mora imeti borza vzpostavljene ureditve za obravnavanje vseh vrst ravnanja in dejavnosti, ki jih želi izvajati prosilec. Borza v skladu s členom 27(1) ZIFT pod nadzorom organa FINMA vzpostavi lastno regulativno in nadzorno organizacijo, primerno za njeno dejavnost. Samourejanje borze postane z odobritvijo organa FINMA zavezujoč in izvršljiv predpis. Za ustrezno regulativno in nadzorno organizacijo je treba v skladu s členom 27 ZIFT v povezavi s členom 24(1) OIFT vzpostaviti organ, ki izpolnjuje regulativne naloge, organ za nadzor poslovanja, organ, pristojen za sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje, in pritožbeni organ. Ti organi morajo biti organizacijsko in glede osebja neodvisni od poslovnega upravljanja borze. Zadevni pristojni organ kot del samoregulativne in nadzorne organizacije spremlja in zagotavlja skladnost udeležencev borze z njenimi pravili in predpisi. |
| --- | --- |

(9)

Preden lahko začne borza poslovati, mora pridobiti dovoljenje organa FINMA. Ta organ v skladu s členoma 4 in 5 ZIFT izda dovoljenje, če ugotovi, da so pogoji, ki se uporabljajo, in zahteve, ki veljajo za prosilca, izpolnjeni. Zahteve za pridobitev dovoljenja so določene v ZIFT in povezanih odlokih, ki imajo zakonsko moč. ZIFT vsebuje zahtevo, da mora imeti borza vzpostavljene ureditve za obravnavanje vseh vrst ravnanja in dejavnosti, ki jih želi izvajati prosilec. Borza v skladu s členom 27(1) ZIFT pod nadzorom organa FINMA vzpostavi lastno regulativno in nadzorno organizacijo, primerno za njeno dejavnost. Samourejanje borze postane z odobritvijo organa FINMA zavezujoč in izvršljiv predpis. Za ustrezno regulativno in nadzorno organizacijo je treba v skladu s členom 27 ZIFT v povezavi s členom 24(1) OIFT vzpostaviti organ, ki izpolnjuje regulativne naloge, organ za nadzor poslovanja, organ, pristojen za sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje, in pritožbeni organ. Ti organi morajo biti organizacijsko in glede osebja neodvisni od poslovnega upravljanja borze. Zadevni pristojni organ kot del samoregulativne in nadzorne organizacije spremlja in zagotavlja skladnost udeležencev borze z njenimi pravili in predpisi.

| (10) | Poleg tega člen 18 ZIFT zahteva, da borze udeležencem in vzdrževalcem trga zagotavljajo nediskriminatoren in odprt dostop. Organ FINMA med postopkom za izdajo dovoljenj in redno zagotavlja, da so pravila borze skladna s to zahtevo (glej oddelke 3 do 5 pravil švicarske borze SIX Swiss Exchange (SSX) v povezavi z direktivo 1 borze SSX in oddelke 3 do 5 pravil borze BX Swiss). Zavrnitev dostopa je dovoljena le iz varnostnih razlogov ali razlogov učinkovitosti in ob upoštevanju strogega preskusa sorazmernosti (člen 18 ZIFT in člen 17 OIFT). Prosilci, ki jim je bil zavrnjen dostop, lahko vložijo pritožbo pri neodvisnem pritožbenem organu (oddelek 8 pravil borze SSX in oddelek 15 pravil borze BX Swiss). Organ FINMA nadzoruje skladnost borz s členom 18 ZIFT in členom 17 OIFT. Za sprejemanje pravil in sprememb teh pravil je potrebna predhodna odobritev organa FINMA, pri čemer lahko njihovo izvajanje skrbno pregleda osebje organa FINMA, pregledati pa ga je mogoče tudi z revizijami, zahtevami po podatkih ali popravnimi ukrepi v skladu s členom 24 in naslednjimi zveznega zakona o švicarskem organu za nadzor finančnih trgov (v nadaljnjem besedilu: zakon o nadzoru finančnih trgov). |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega člen 18 ZIFT zahteva, da borze udeležencem in vzdrževalcem trga zagotavljajo nediskriminatoren in odprt dostop. Organ FINMA med postopkom za izdajo dovoljenj in redno zagotavlja, da so pravila borze skladna s to zahtevo (glej oddelke 3 do 5 pravil švicarske borze SIX Swiss Exchange (SSX) v povezavi z direktivo 1 borze SSX in oddelke 3 do 5 pravil borze BX Swiss). Zavrnitev dostopa je dovoljena le iz varnostnih razlogov ali razlogov učinkovitosti in ob upoštevanju strogega preskusa sorazmernosti (člen 18 ZIFT in člen 17 OIFT). Prosilci, ki jim je bil zavrnjen dostop, lahko vložijo pritožbo pri neodvisnem pritožbenem organu (oddelek 8 pravil borze SSX in oddelek 15 pravil borze BX Swiss). Organ FINMA nadzoruje skladnost borz s členom 18 ZIFT in členom 17 OIFT. Za sprejemanje pravil in sprememb teh pravil je potrebna predhodna odobritev organa FINMA, pri čemer lahko njihovo izvajanje skrbno pregleda osebje organa FINMA, pregledati pa ga je mogoče tudi z revizijami, zahtevami po podatkih ali popravnimi ukrepi v skladu s členom 24 in naslednjimi zveznega zakona o švicarskem organu za nadzor finančnih trgov (v nadaljnjem besedilu: zakon o nadzoru finančnih trgov).

| (11) | Kar zadeva učinkovit nadzor, so glavni deli primarne zakonodaje, s katero se vzpostavlja pravno izvršljiva ureditev za trgovanje z vrednostnimi papirji v Švici, zakon o nadzoru finančnih trgov, zvezni zakon o borzah in trgovanju z vrednostnimi papirji (v nadaljnjem besedilu: zakon o borzah) ter ZIFT. Navedeni zakoni dajejo organu FINMA široko pristojnost v zvezi z vsemi vidiki sektorja vrednostnih papirjev, vključno s pooblastilom za izdajanje dovoljenj in nadziranje trgovcev z vrednostnimi papirji, centralnih nasprotnih strank, centralnih depotnih družb, repozitorijev sklenjenih poslov in plačilnih sistemov. Z ZIFT in OIFT se tudi opredeljujejo in prepovedujejo določene vrste ravnanj na trgih ter odboru FINMA zagotavljajo disciplinska pooblastila nad reguliranimi subjekti in osebami, povezanimi z njimi. Člen 29 zakona o nadzoru finančnih trgov podeljuje organu FINMA celovit dostop do vseh zadevnih informacij o nadzorovani osebi ali subjektu, njihovih revizijskih podjetjih in revizorjih. Borze so po švicarski ureditvi predvsem odgovorne za določitev pravil, na podlagi katerih njihovi udeleženci poslujejo, in spremljanje načinov, na katere poslujejo. Organ FINMA neposredno nadzoruje predpise borze, da zagotovi njihovo skladnost s pravnim okvirom. Vse predpise in njihove spremembe je treba predložiti organu FINMA v odobritev (člen 27(4) ZIFT). Preiskave, ki jih izvede organ FINMA, se začnejo na podlagi poročil o morebitnih kršitvah zakona, o katerih mu poročajo borze, ali na podlagi njegovih lastnih sumov. |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva učinkovit nadzor, so glavni deli primarne zakonodaje, s katero se vzpostavlja pravno izvršljiva ureditev za trgovanje z vrednostnimi papirji v Švici, zakon o nadzoru finančnih trgov, zvezni zakon o borzah in trgovanju z vrednostnimi papirji (v nadaljnjem besedilu: zakon o borzah) ter ZIFT. Navedeni zakoni dajejo organu FINMA široko pristojnost v zvezi z vsemi vidiki sektorja vrednostnih papirjev, vključno s pooblastilom za izdajanje dovoljenj in nadziranje trgovcev z vrednostnimi papirji, centralnih nasprotnih strank, centralnih depotnih družb, repozitorijev sklenjenih poslov in plačilnih sistemov. Z ZIFT in OIFT se tudi opredeljujejo in prepovedujejo določene vrste ravnanj na trgih ter odboru FINMA zagotavljajo disciplinska pooblastila nad reguliranimi subjekti in osebami, povezanimi z njimi. Člen 29 zakona o nadzoru finančnih trgov podeljuje organu FINMA celovit dostop do vseh zadevnih informacij o nadzorovani osebi ali subjektu, njihovih revizijskih podjetjih in revizorjih. Borze so po švicarski ureditvi predvsem odgovorne za določitev pravil, na podlagi katerih njihovi udeleženci poslujejo, in spremljanje načinov, na katere poslujejo. Organ FINMA neposredno nadzoruje predpise borze, da zagotovi njihovo skladnost s pravnim okvirom. Vse predpise in njihove spremembe je treba predložiti organu FINMA v odobritev (člen 27(4) ZIFT). Preiskave, ki jih izvede organ FINMA, se začnejo na podlagi poročil o morebitnih kršitvah zakona, o katerih mu poročajo borze, ali na podlagi njegovih lastnih sumov.

| (12) | Ko borza dobi dovoljenje, organ FINMA redno spremlja, ali še naprej upošteva pogoje in naloge, povezane z izdajo dovoljenja (člen 83 ZIFT). V skladu z zakonskim predpisom mora borza organ FINMA uradno obvestiti o vseh spremembah okoliščin, na katerih je dovoljenje ali odobritev prvotno temeljilo. Če so spremembe bistvene, mora infrastruktura finančnega trga pred nadaljevanjem svojih dejavnosti pridobiti predhodno dovoljenje ali odobritev organa FINMA (člen 7 ZIFT). Bistvene zahteve so skladnost z organizacijskimi zahtevami, obstoj in učinkovitost notranjega nadzornega sistema, ustreznost sistemov IT ter primerno poslovanje. Nadzor organa FINMA obsega vse organe borze, vključno s funkcijami nadzora trgovanja in sprejemanja sankcij. Organ FINMA lahko v skladu s členom 24 in členom 24a zakona o nadzoru finančnih trgov izvede revizije neposredno ali posredno prek revizijskih družb z izdanim dovoljenjem, in sicer na kraju samem ali zunaj njega. Členi 27, 30 in 34 ZIFT vsebujejo tudi zahtevo, da morajo biti vse borze, ki so pridobile dovoljenje, zmožne zagotavljati skladnost svojih izdajateljev, udeležencev in oseb, povezanih z njihovimi udeleženci, z določbami iz ZIFT in OIFT, s povezanimi zakoni in predpisi ter z njihovimi lastnimi pravili in predpisi. Borza je v okviru svoje naloge, da zagotavlja skladnost svojih članov, odgovorna za preiskovanje morebitnih kršitev zakonov in pravil, ki se uporabljajo, ter sprejetje ustreznih disciplinskih ukrepov. |
| --- | --- |

(12)

Ko borza dobi dovoljenje, organ FINMA redno spremlja, ali še naprej upošteva pogoje in naloge, povezane z izdajo dovoljenja (člen 83 ZIFT). V skladu z zakonskim predpisom mora borza organ FINMA uradno obvestiti o vseh spremembah okoliščin, na katerih je dovoljenje ali odobritev prvotno temeljilo. Če so spremembe bistvene, mora infrastruktura finančnega trga pred nadaljevanjem svojih dejavnosti pridobiti predhodno dovoljenje ali odobritev organa FINMA (člen 7 ZIFT). Bistvene zahteve so skladnost z organizacijskimi zahtevami, obstoj in učinkovitost notranjega nadzornega sistema, ustreznost sistemov IT ter primerno poslovanje. Nadzor organa FINMA obsega vse organe borze, vključno s funkcijami nadzora trgovanja in sprejemanja sankcij. Organ FINMA lahko v skladu s členom 24 in členom 24a zakona o nadzoru finančnih trgov izvede revizije neposredno ali posredno prek revizijskih družb z izdanim dovoljenjem, in sicer na kraju samem ali zunaj njega. Členi 27, 30 in 34 ZIFT vsebujejo tudi zahtevo, da morajo biti vse borze, ki so pridobile dovoljenje, zmožne zagotavljati skladnost svojih izdajateljev, udeležencev in oseb, povezanih z njihovimi udeleženci, z določbami iz ZIFT in OIFT, s povezanimi zakoni in predpisi ter z njihovimi lastnimi pravili in predpisi. Borza je v okviru svoje naloge, da zagotavlja skladnost svojih članov, odgovorna za preiskovanje morebitnih kršitev zakonov in pravil, ki se uporabljajo, ter sprejetje ustreznih disciplinskih ukrepov.

| (13) | Kar zadeva učinkovito izvrševanje, ima organ FINMA na voljo sklop upravnih mehanizmov za izvrševanje svojih pooblastil in pristojnosti. Če ugotovi kršitve zakona ali obstoj nepravilnosti, sprejme potrebne popravne ukrepe, ki lahko vključujejo upravne izvršne postopke. Organ FINMA uvede ukrepe, s katerimi se po njegovem mnenju najustrezneje zagotavlja skladnost z zakonodajo, in pri tem ustrezno upošteva načelo sorazmernosti. Ukrepi, ki jih ima na voljo, vključujejo graje, posebna navodila za ponovno vzpostavitev skladnosti z zakonodajo, prepovedi opravljanja poklica posameznikom, prepovedi poslovanja borznim trgovcem in odvzem dovoljenj. Poleg tega lahko organ FINMA zaseže nezakonito pridobljen dobiček ali izgube, ki so se jim nezakonito izognili, ter odredi objavo končne in zavezujoče sodne odločbe. Da bi se ponovno vzpostavila skladnost borze z veljavnimi določbami, lahko organ FINMA svoja upravna pooblastila uporabi tudi za odstranitev članov upravnih odborov ali osebja, katerih brezhibno poslovno ravnanje je vprašljivo. Njegove lastne upravne mehanizme podpirajo določbe za kazenske sankcije v zvezi s kaznivimi dejanji, opisanimi v poglavju 4 zakona o nadzoru finančnih trgov. Določbe o kazenskih sankcijah so vključene tudi v člen 147 in naslednje ZIFT ter člen 42a in člen 43 zakona o borzah. Organ FINMA te zadeve predloži pristojnim organom pregona. Skupaj s temi organi usklajuje preiskave, če je to izvedljivo in potrebno. Zvezno ministrstvo za finančne pravne storitve na splošno kazensko preganja kršitve kazenskih določb zakona o nadzoru finančnih trgov in zakonov o finančnih trgih ter izdaja odločbe v zvezi z njimi. Za kazenski pregon kaznivih dejanj trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije v skladu z ZIFT je pristojen urad zveznega generalnega tožilca. |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva učinkovito izvrševanje, ima organ FINMA na voljo sklop upravnih mehanizmov za izvrševanje svojih pooblastil in pristojnosti. Če ugotovi kršitve zakona ali obstoj nepravilnosti, sprejme potrebne popravne ukrepe, ki lahko vključujejo upravne izvršne postopke. Organ FINMA uvede ukrepe, s katerimi se po njegovem mnenju najustrezneje zagotavlja skladnost z zakonodajo, in pri tem ustrezno upošteva načelo sorazmernosti. Ukrepi, ki jih ima na voljo, vključujejo graje, posebna navodila za ponovno vzpostavitev skladnosti z zakonodajo, prepovedi opravljanja poklica posameznikom, prepovedi poslovanja borznim trgovcem in odvzem dovoljenj. Poleg tega lahko organ FINMA zaseže nezakonito pridobljen dobiček ali izgube, ki so se jim nezakonito izognili, ter odredi objavo končne in zavezujoče sodne odločbe. Da bi se ponovno vzpostavila skladnost borze z veljavnimi določbami, lahko organ FINMA svoja upravna pooblastila uporabi tudi za odstranitev članov upravnih odborov ali osebja, katerih brezhibno poslovno ravnanje je vprašljivo. Njegove lastne upravne mehanizme podpirajo določbe za kazenske sankcije v zvezi s kaznivimi dejanji, opisanimi v poglavju 4 zakona o nadzoru finančnih trgov. Določbe o kazenskih sankcijah so vključene tudi v člen 147 in naslednje ZIFT ter člen 42a in člen 43 zakona o borzah. Organ FINMA te zadeve predloži pristojnim organom pregona. Skupaj s temi organi usklajuje preiskave, če je to izvedljivo in potrebno. Zvezno ministrstvo za finančne pravne storitve na splošno kazensko preganja kršitve kazenskih določb zakona o nadzoru finančnih trgov in zakonov o finančnih trgih ter izdaja odločbe v zvezi z njimi. Za kazenski pregon kaznivih dejanj trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije v skladu z ZIFT je pristojen urad zveznega generalnega tožilca.

| (14) | Zato je mogoče sklepati, da morajo švicarske borze pridobiti dovoljenje ter so podvržene učinkovitemu in stalnemu nadzoru in izvrševanju. |
| --- | --- |

(14)

Zato je mogoče sklepati, da morajo švicarske borze pridobiti dovoljenje ter so podvržene učinkovitemu in stalnemu nadzoru in izvrševanju.

| (15) | V skladu z drugim pogojem morajo imeti mesta trgovanja v tretjih državah jasna in pregledna pravila glede sprejema vrednostnih papirjev v trgovanje, tako da se lahko s temi vrednostnimi papirji trguje na pošten, pravilen in učinkovit način in so prosto prenosljivi. |
| --- | --- |

(15)

V skladu z drugim pogojem morajo imeti mesta trgovanja v tretjih državah jasna in pregledna pravila glede sprejema vrednostnih papirjev v trgovanje, tako da se lahko s temi vrednostnimi papirji trguje na pošten, pravilen in učinkovit način in so prosto prenosljivi.

| (16) | Švicarski zakon vsebuje zahtevo, da borze izdajo predpise glede sprejema vrednostnih papirjev v trgovanje (člena 35 in 36 ZIFT). Te predpise mora odobriti organ FINMA. V predpisih se upoštevajo priznani mednarodni standardi, vsebujejo pa zlasti določbe o tržnosti vrednostnih papirjev, objavi informacij, na katere se pri ocenjevanju značilnosti vrednostnih papirjev in kakovosti izdajatelja zanašajo vlagatelji, nalogah izdajatelja, njegovih predstavnikov in tretjih strani med celotnim trajanjem kotiranja vrednostnih papirjev na borzi ali njihovega sprejema v trgovanje in obveznosti, glede sprejema lastniških vrednostih papirjev, spoštovanja členov 7 in 81 zveznega zakona z dne 16. decembra 2005 o izdaji dovoljenj revizorjem in nadzoru nad njimi. Sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje in njihovo kotiranje, tj. kvalificirano obliko sprejema v trgovanje, na borzah urejajo predvsem pravila glede kotiranja na borzi ter dodatna pravila glede kotiranja na borzi in sprejema v trgovanje. Borza pregleda zahtevek, ki ga za vsak vrednostni papir vloži izdajatelj, in preveri, ali so izpolnjene vse bistvene zahteve. Za vsak zahtevek izda pisno odločitev. Informacije o odločitvi o sprejemu so javno dostopne. Ko se vrednostni papir uvrsti v kotacijo na borzi, mora izdajatelj za ohranjanje te kotacije izpolnjevati določene obveznosti, in sicer obveznosti glede periodičnega poročanja, na primer v zvezi z računovodskim poročanjem in obveznostmi korporativnega upravljanja, pa tudi obveznosti poročanja na podlagi dogodkov, kot so redne obveznosti poročanja, razkrivanje poslov članov poslovodstva in ad hoc obveščanje javnosti. Borza v skladu s členom 35(3) ZIFT spremlja, ali izdajatelj ravna skladno z vsemi temi pravili, in ob kršitvah naloži pogodbeno določene kazni. V skladu členom 33(1) OIFT mora zagotavljati, da se lahko z vsemi vrednostnimi papirji, sprejetimi v trgovanje, ter vsemi tistimi, ki kotirajo na borzi, trguje pošteno, učinkovito in pravilno. V pravilih glede kotiranja na borzi so v zvezi z lastniškimi vrednostnimi papirji navedene zahteve glede prosto razpoložljivih delnic, da se zagotovi učinkovito trgovanje s takimi vrednostnimi papirji. Neodvisni organi borze lahko začasno ustavijo trgovanje z vrednostnimi papirji, če je taka začasna ustavitev priporočljiva zaradi neobičajnih okoliščin in zlasti če izdajatelj krši pomembne obveznosti glede razkritja. Če je plačilna sposobnost izdajatelja zelo vprašljiva ali so se že začeli postopki v primeru insolventnosti ali likvidacijski postopki, lahko ti organi prekličejo kotiranje vrednostnih papirjev na borzi. Organ FINMA lahko s pooblastili po členu 31 zakona o nadzoru finančnih trgov borzo prisili k začasni ustavitvi trgovanja z določenim vrednostnim papirjem, da bi se ponovno vzpostavila skladnost z določbami ZIFT ali odzvalo na druge nepravilnosti. |
| --- | --- |

(16)

Švicarski zakon vsebuje zahtevo, da borze izdajo predpise glede sprejema vrednostnih papirjev v trgovanje (člena 35 in 36 ZIFT). Te predpise mora odobriti organ FINMA. V predpisih se upoštevajo priznani mednarodni standardi, vsebujejo pa zlasti določbe o tržnosti vrednostnih papirjev, objavi informacij, na katere se pri ocenjevanju značilnosti vrednostnih papirjev in kakovosti izdajatelja zanašajo vlagatelji, nalogah izdajatelja, njegovih predstavnikov in tretjih strani med celotnim trajanjem kotiranja vrednostnih papirjev na borzi ali njihovega sprejema v trgovanje in obveznosti, glede sprejema lastniških vrednostih papirjev, spoštovanja členov 7 in 81 zveznega zakona z dne 16. decembra 2005 o izdaji dovoljenj revizorjem in nadzoru nad njimi. Sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje in njihovo kotiranje, tj. kvalificirano obliko sprejema v trgovanje, na borzah urejajo predvsem pravila glede kotiranja na borzi ter dodatna pravila glede kotiranja na borzi in sprejema v trgovanje. Borza pregleda zahtevek, ki ga za vsak vrednostni papir vloži izdajatelj, in preveri, ali so izpolnjene vse bistvene zahteve. Za vsak zahtevek izda pisno odločitev. Informacije o odločitvi o sprejemu so javno dostopne. Ko se vrednostni papir uvrsti v kotacijo na borzi, mora izdajatelj za ohranjanje te kotacije izpolnjevati določene obveznosti, in sicer obveznosti glede periodičnega poročanja, na primer v zvezi z računovodskim poročanjem in obveznostmi korporativnega upravljanja, pa tudi obveznosti poročanja na podlagi dogodkov, kot so redne obveznosti poročanja, razkrivanje poslov članov poslovodstva in ad hoc obveščanje javnosti. Borza v skladu s členom 35(3) ZIFT spremlja, ali izdajatelj ravna skladno z vsemi temi pravili, in ob kršitvah naloži pogodbeno določene kazni. V skladu členom 33(1) OIFT mora zagotavljati, da se lahko z vsemi vrednostnimi papirji, sprejetimi v trgovanje, ter vsemi tistimi, ki kotirajo na borzi, trguje pošteno, učinkovito in pravilno. V pravilih glede kotiranja na borzi so v zvezi z lastniškimi vrednostnimi papirji navedene zahteve glede prosto razpoložljivih delnic, da se zagotovi učinkovito trgovanje s takimi vrednostnimi papirji. Neodvisni organi borze lahko začasno ustavijo trgovanje z vrednostnimi papirji, če je taka začasna ustavitev priporočljiva zaradi neobičajnih okoliščin in zlasti če izdajatelj krši pomembne obveznosti glede razkritja. Če je plačilna sposobnost izdajatelja zelo vprašljiva ali so se že začeli postopki v primeru insolventnosti ali likvidacijski postopki, lahko ti organi prekličejo kotiranje vrednostnih papirjev na borzi. Organ FINMA lahko s pooblastili po členu 31 zakona o nadzoru finančnih trgov borzo prisili k začasni ustavitvi trgovanja z določenim vrednostnim papirjem, da bi se ponovno vzpostavila skladnost z določbami ZIFT ali odzvalo na druge nepravilnosti.

| (17) | V švicarski regulativni okvir so vključene zahteve, v skladu s katerimi je treba udeležencem na trgu zagotoviti informacije pred trgovanjem. Pravna podlaga za preglednost pred trgovanjem je člen 29(1) ZIFT, ki določa, da borza v realnem času objavi pet najboljših nakupnih in prodajnih cen za vsako posamezno delnico in drug vrednostni papir ter obsege trgovalnih pozicij pri teh cenah. Isto velja tudi za navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati (člen 27(3) OIFT). Za referenčne sisteme cen, sisteme, ki obstajajo le zaradi formaliziranja poslov, že dogovorjenih v pogajanjih, naročila, ki so v sistemu za upravljanje naročil borze do njihovega razkritja, in naročila, ki so v primerjavi z običajnim tržnim obsegom velika, so na voljo izjeme. V švicarski regulativni okvir so vključene tudi zahteve po zagotavljanju informacij po trgovanju. Podlaga za preglednost po trgovanju je člen 29(2) ZIFT, ki določa, da borza takoj objavi informacije o opravljenih borznih in izvenborznih poslih za vse vrednostne papirje, sprejete v trgovanje. Objaviti je treba zlasti ceno, obseg in čas poslov. Izjeme pri preglednosti po trgovanju so enake kot pri preglednosti pred trgovanjem. Z zamudo se bodo objavile tudi informacije o določenih netipičnih poslih. Storitve borze, povezane z zagotavljanjem podatkov pred trgovanjem in po njem, so v celoti pregledne ter so na nediskriminatorni podlagi na voljo vsem udeležencem borze. Zapozneli podatki so vsem uporabnikom na voljo brezplačno. |
| --- | --- |

(17)

V švicarski regulativni okvir so vključene zahteve, v skladu s katerimi je treba udeležencem na trgu zagotoviti informacije pred trgovanjem. Pravna podlaga za preglednost pred trgovanjem je člen 29(1) ZIFT, ki določa, da borza v realnem času objavi pet najboljših nakupnih in prodajnih cen za vsako posamezno delnico in drug vrednostni papir ter obsege trgovalnih pozicij pri teh cenah. Isto velja tudi za navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati (člen 27(3) OIFT). Za referenčne sisteme cen, sisteme, ki obstajajo le zaradi formaliziranja poslov, že dogovorjenih v pogajanjih, naročila, ki so v sistemu za upravljanje naročil borze do njihovega razkritja, in naročila, ki so v primerjavi z običajnim tržnim obsegom velika, so na voljo izjeme. V švicarski regulativni okvir so vključene tudi zahteve po zagotavljanju informacij po trgovanju. Podlaga za preglednost po trgovanju je člen 29(2) ZIFT, ki določa, da borza takoj objavi informacije o opravljenih borznih in izvenborznih poslih za vse vrednostne papirje, sprejete v trgovanje. Objaviti je treba zlasti ceno, obseg in čas poslov. Izjeme pri preglednosti po trgovanju so enake kot pri preglednosti pred trgovanjem. Z zamudo se bodo objavile tudi informacije o določenih netipičnih poslih. Storitve borze, povezane z zagotavljanjem podatkov pred trgovanjem in po njem, so v celoti pregledne ter so na nediskriminatorni podlagi na voljo vsem udeležencem borze. Zapozneli podatki so vsem uporabnikom na voljo brezplačno.

| (18) | Zato je mogoče sklepati, da imajo švicarske borze jasna in pregledna pravila glede sprejema vrednostnih papirjev v trgovanje, tako da se lahko s temi vrednostnimi papirji trguje na pošten, pravilen in učinkovit način in so prosto prenosljivi. |
| --- | --- |

(18)

Zato je mogoče sklepati, da imajo švicarske borze jasna in pregledna pravila glede sprejema vrednostnih papirjev v trgovanje, tako da se lahko s temi vrednostnimi papirji trguje na pošten, pravilen in učinkovit način in so prosto prenosljivi.

| (19) | V skladu s tretjim pogojem je treba od izdajateljev vrednostnih papirjev redno in nenehno zahtevati informacije, s čimer se zagotavlja visoka raven varstva vlagateljev. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s tretjim pogojem je treba od izdajateljev vrednostnih papirjev redno in nenehno zahtevati informacije, s čimer se zagotavlja visoka raven varstva vlagateljev.

| (20) | V predpisih borze o sprejemu v trgovanje je treba določiti, katere informacije se objavijo, da lahko vlagatelji ocenijo značilnosti vrednostnih papirjev in kakovost izdajatelja, da bi se tako zagotovila visoka raven varstva vlagateljev. Izdajatelji, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na švicarski borzi, morajo objavljati letna in vmesna računovodska poročila. Letni računovodski izkazi izdajatelja morajo biti dostopni na njegovem spletišču. Z vrednostnimi papirji, sprejetimi v trgovanje na švicarski borzi, se lahko trguje tudi na drugem mestu. Obveznost poročanja, ki velja za izdajatelje, velja ne glede na mesto, na katerem poteka trgovanje. Če se informacije o izdajateljih vrednostnih papirjev celovito in pravočasno razkrivajo, lahko vlagatelji ocenijo učinkovitost poslovanja izdajateljev ter se jim z rednim dotokom informacij zagotavlja ustrezna preglednost. |
| --- | --- |

(20)

V predpisih borze o sprejemu v trgovanje je treba določiti, katere informacije se objavijo, da lahko vlagatelji ocenijo značilnosti vrednostnih papirjev in kakovost izdajatelja, da bi se tako zagotovila visoka raven varstva vlagateljev. Izdajatelji, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na švicarski borzi, morajo objavljati letna in vmesna računovodska poročila. Letni računovodski izkazi izdajatelja morajo biti dostopni na njegovem spletišču. Z vrednostnimi papirji, sprejetimi v trgovanje na švicarski borzi, se lahko trguje tudi na drugem mestu. Obveznost poročanja, ki velja za izdajatelje, velja ne glede na mesto, na katerem poteka trgovanje. Če se informacije o izdajateljih vrednostnih papirjev celovito in pravočasno razkrivajo, lahko vlagatelji ocenijo učinkovitost poslovanja izdajateljev ter se jim z rednim dotokom informacij zagotavlja ustrezna preglednost.

| (21) | Zato je mogoče sklepati, da se od izdajateljev, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na švicarskih borzah, redno in nenehno zahtevajo informacije, s čimer se zagotavlja visoka raven varstva vlagateljev. |
| --- | --- |

(21)

Zato je mogoče sklepati, da se od izdajateljev, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na švicarskih borzah, redno in nenehno zahtevajo informacije, s čimer se zagotavlja visoka raven varstva vlagateljev.

| (22) | V skladu s četrtim pogojem mora pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavljati preglednost in celovitost trga s preprečevanjem zlorabe trga v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s četrtim pogojem mora pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavljati preglednost in celovitost trga s preprečevanjem zlorabe trga v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije.

| (23) | Člena 142 in 143 ZIFT vsem osebam prepovedujeta trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo. Poleg tega sta izkoriščanje ali poskus izkoriščanja notranjih informacij in manipulacija cen v skladu s pogoji členov 154 in 155 ZIFT kaznivi dejanji. Borza mora izdajati predpise glede razkritja notranjih informacij s strani izdajateljev. Izdajatelj mora v skladu s pravili borze glede kotiranja na borzi trg obvestiti o vseh cenovno občutljivih dejstvih, ki so ali bodo nastala na njegovem področju poslovanja, takoj ko take informacije izve. Cenovno občutljiva dejstva so dejstva, ki lahko povzročijo precejšnjo spremembo tržnih cen. Razkritje je treba izvesti tako, da se zagotovi enako obravnavanje vseh udeležencev na trgu. Švicarske borze morajo v skladu s členom 31(1) ZIFT spremljati oblikovanje cen in posle, izvršene na borzi, da bi se odkrili trgovanje z notranjimi informacijami, manipulacija cen in tržna manipulacija ter druge kršitve zakonskih in regulativnih določb. Zato mora borza pregledovati tudi posle, opravljene zunaj mesta trgovanja, o katerih ji poročajo ali na katere je kako drugače opozorjena (člen 31(1) ZIFT). To nadzorno nalogo mora opravljati neodvisni organ borze. Izdajatelji morajo biti v skladu s svojo dolžnostjo zagotavljanja informacij zmožni organu FINMA na zahtevo zagotoviti seznam oseb z dostopom do notranjih informacij, vključno z vsemi dodatnimi informacijami in dokumenti, ki jih ta organ potrebuje za opravljanje svojih nalog (člen 29(1) zakona o nadzoru finančnih trgov v povezavi s členom 145 ZIFT). Borza mora organ FINMA obvestiti o vsakem sumu kršitve zakona ali drugih nepravilnostih. Če zadevne kršitve vključujejo kazniva dejanja, mora nemudoma obvestiti tudi pristojni organ pregona (člen 31(2) ZIFT). Organ FINMA opravlja preiskave na podlagi informacij o kršitvah zakonov, ki jih prejme od borz, ter na podlagi lastnega spremljanja trga, da zagotovi izvrševanje določb predpisov na področju nadzora, ki prepovedujejo zlorabo trga. |
| --- | --- |

(23)

Člena 142 in 143 ZIFT vsem osebam prepovedujeta trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo. Poleg tega sta izkoriščanje ali poskus izkoriščanja notranjih informacij in manipulacija cen v skladu s pogoji členov 154 in 155 ZIFT kaznivi dejanji. Borza mora izdajati predpise glede razkritja notranjih informacij s strani izdajateljev. Izdajatelj mora v skladu s pravili borze glede kotiranja na borzi trg obvestiti o vseh cenovno občutljivih dejstvih, ki so ali bodo nastala na njegovem področju poslovanja, takoj ko take informacije izve. Cenovno občutljiva dejstva so dejstva, ki lahko povzročijo precejšnjo spremembo tržnih cen. Razkritje je treba izvesti tako, da se zagotovi enako obravnavanje vseh udeležencev na trgu. Švicarske borze morajo v skladu s členom 31(1) ZIFT spremljati oblikovanje cen in posle, izvršene na borzi, da bi se odkrili trgovanje z notranjimi informacijami, manipulacija cen in tržna manipulacija ter druge kršitve zakonskih in regulativnih določb. Zato mora borza pregledovati tudi posle, opravljene zunaj mesta trgovanja, o katerih ji poročajo ali na katere je kako drugače opozorjena (člen 31(1) ZIFT). To nadzorno nalogo mora opravljati neodvisni organ borze. Izdajatelji morajo biti v skladu s svojo dolžnostjo zagotavljanja informacij zmožni organu FINMA na zahtevo zagotoviti seznam oseb z dostopom do notranjih informacij, vključno z vsemi dodatnimi informacijami in dokumenti, ki jih ta organ potrebuje za opravljanje svojih nalog (člen 29(1) zakona o nadzoru finančnih trgov v povezavi s členom 145 ZIFT). Borza mora organ FINMA obvestiti o vsakem sumu kršitve zakona ali drugih nepravilnostih. Če zadevne kršitve vključujejo kazniva dejanja, mora nemudoma obvestiti tudi pristojni organ pregona (člen 31(2) ZIFT). Organ FINMA opravlja preiskave na podlagi informacij o kršitvah zakonov, ki jih prejme od borz, ter na podlagi lastnega spremljanja trga, da zagotovi izvrševanje določb predpisov na področju nadzora, ki prepovedujejo zlorabo trga.

| (24) | Zato je mogoče sklepati, da pravni in nadzorni okvir Švice zagotavlja preglednost in celovitost trga s preprečevanjem zlorabe trga v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije. |
| --- | --- |

(24)

Zato je mogoče sklepati, da pravni in nadzorni okvir Švice zagotavlja preglednost in celovitost trga s preprečevanjem zlorabe trga v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije.

| (25) | Nadalje je zato mogoče sklepati, da je pravni in nadzorni okvir, ki ureja borze, ki so navedene v Prilogi k temu sklepu in se pod nadzorom organa FINMA upravljajo v Švici, skladen s štirimi pogoji za pravne in nadzorne ureditve ter ga je treba torej obravnavati tako, kot da zagotavlja sistem, enakovreden zahtevam za mesta trgovanja iz Direktive 2014/65/EU, Uredbe (EU) št. 600/2014, Uredbe (EU) št. 596/2014 in Direktive 2004/109/ES. |
| --- | --- |

(25)

Nadalje je zato mogoče sklepati, da je pravni in nadzorni okvir, ki ureja borze, ki so navedene v Prilogi k temu sklepu in se pod nadzorom organa FINMA upravljajo v Švici, skladen s štirimi pogoji za pravne in nadzorne ureditve ter ga je treba torej obravnavati tako, kot da zagotavlja sistem, enakovreden zahtevam za mesta trgovanja iz Direktive 2014/65/EU, Uredbe (EU) št. 600/2014, Uredbe (EU) št. 596/2014 in Direktive 2004/109/ES.

| (26) | Ker se s številnimi delnicami, izdanimi in uvrščenimi v trgovanje v Švici, trguje tudi na mestih trgovanja v EU, je primerno zagotoviti, da vsa investicijska podjetja, za katere velja obveznost trgovanja iz člena 23(1) Uredbe (EU) št. 600/2014, ohranijo zmožnost opravljanja trgovanja z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na švicarskih borzah, kjer je njihova primarna likvidnost. Ker je primarna likvidnost delnic, uvrščenih v trgovanje na švicarskih borzah, na teh borzah, bi priznanje pravnega in nadzornega okvira Švice investicijskim podjetjem omogočilo, da z delnicami, ki so bile sprejete v trgovanje v Švici, trgujejo na švicarskih borzah in izpolnijo obveznost najboljšega izvrševanja naročil, ki jo imajo do svojih strank. |
| --- | --- |

(26)

Ker se s številnimi delnicami, izdanimi in uvrščenimi v trgovanje v Švici, trguje tudi na mestih trgovanja v EU, je primerno zagotoviti, da vsa investicijska podjetja, za katere velja obveznost trgovanja iz člena 23(1) Uredbe (EU) št. 600/2014, ohranijo zmožnost opravljanja trgovanja z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na švicarskih borzah, kjer je njihova primarna likvidnost. Ker je primarna likvidnost delnic, uvrščenih v trgovanje na švicarskih borzah, na teh borzah, bi priznanje pravnega in nadzornega okvira Švice investicijskim podjetjem omogočilo, da z delnicami, ki so bile sprejete v trgovanje v Švici, trgujejo na švicarskih borzah in izpolnijo obveznost najboljšega izvrševanja naročil, ki jo imajo do svojih strank.

| (27) | Sklep temelji na podatkih, iz katerih je razvidno, da je celotno trgovanje v EU z različnimi delnicami, ki so sprejete v trgovanje na švicarskih borzah, tako pogosto, da podjetja, za katere se uporablja direktiva o trgu finančnih instrumentov, ne bi mogla uporabljati izjeme iz člena 23(1)(a) Uredbe (EU) št. 600/2014. To pomeni, da bi obveznost trgovanja iz člena 23(1) Uredbe (EU) št. 600/2014 veljala za številne delnice, uvrščene v trgovanje v Švici. |
| --- | --- |

(27)

Sklep temelji na podatkih, iz katerih je razvidno, da je celotno trgovanje v EU z različnimi delnicami, ki so sprejete v trgovanje na švicarskih borzah, tako pogosto, da podjetja, za katere se uporablja direktiva o trgu finančnih instrumentov, ne bi mogla uporabljati izjeme iz člena 23(1)(a) Uredbe (EU) št. 600/2014. To pomeni, da bi obveznost trgovanja iz člena 23(1) Uredbe (EU) št. 600/2014 veljala za številne delnice, uvrščene v trgovanje v Švici.

| (28) | Sklep bo dopolnjen tudi z dogovori o sodelovanju, da se zagotovita učinkovita izmenjava informacij in usklajevanje nadzornih dejavnosti med pristojnimi nacionalnimi organi in organom FINMA. |
| --- | --- |

(28)

Sklep bo dopolnjen tudi z dogovori o sodelovanju, da se zagotovita učinkovita izmenjava informacij in usklajevanje nadzornih dejavnosti med pristojnimi nacionalnimi organi in organom FINMA.

| (29) | Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah, ki veljajo za švicarske borze ob sprejetju tega sklepa. Komisija bi morala še naprej redno spremljati razvoj pravnih in nadzornih ureditev za švicarske borze ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet. |
| --- | --- |

(29)

Ta sklep temelji na pravno zavezujočih zahtevah, ki veljajo za švicarske borze ob sprejetju tega sklepa. Komisija bi morala še naprej redno spremljati razvoj pravnih in nadzornih ureditev za švicarske borze ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet.

| (30) | Ta sklep upošteva tudi sklepe Sveta z dne 28. februarja 2017, v skladu s katerimi je predpogoj za nadaljnji razvoj sektorskega pristopa s Švico vzpostavitev skupnega institucionalnega okvira za obstoječe in prihodnje sporazume, na podlagi katerih Švica sodeluje na enotnem trgu Unije. Da bi se zagotovila celovitost finančnih trgov v Uniji, bi moral ta sklep prenehati veljati 31. decembra 2018, razen če Komisija pred tem datumom podaljša njegovo veljavnost. Pri odločanju o podaljšanju veljavnosti tega sklepa bi morala Komisija upoštevati zlasti napredek, dosežen v zvezi s podpisom sporazuma o vzpostavitvi navedenega skupnega institucionalnega okvira. |
| --- | --- |

(30)

Ta sklep upošteva tudi sklepe Sveta z dne 28. februarja 2017, v skladu s katerimi je predpogoj za nadaljnji razvoj sektorskega pristopa s Švico vzpostavitev skupnega institucionalnega okvira za obstoječe in prihodnje sporazume, na podlagi katerih Švica sodeluje na enotnem trgu Unije. Da bi se zagotovila celovitost finančnih trgov v Uniji, bi moral ta sklep prenehati veljati 31. decembra 2018, razen če Komisija pred tem datumom podaljša njegovo veljavnost. Pri odločanju o podaljšanju veljavnosti tega sklepa bi morala Komisija upoštevati zlasti napredek, dosežen v zvezi s podpisom sporazuma o vzpostavitvi navedenega skupnega institucionalnega okvira.

| (31) | Komisija bi morala izvajati redne preglede pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za borze v Švici. Ti pregledi ne posegajo v možnost Komisije, da že kadar koli prej izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti, ali še obstaja enakovrednost, določena s tem sklepom, in zlasti napredek v zvezi z vzpostavitvijo skupnega institucionalnega okvira za obstoječe in prihodnje sporazume, na podlagi katerih Švica sodeluje na enotnem trgu Unije. Morebitna ponovna ocena bi lahko privedla do razveljavitve tega sklepa. |
| --- | --- |

(31)

Komisija bi morala izvajati redne preglede pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za borze v Švici. Ti pregledi ne posegajo v možnost Komisije, da že kadar koli prej izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti, ali še obstaja enakovrednost, določena s tem sklepom, in zlasti napredek v zvezi z vzpostavitvijo skupnega institucionalnega okvira za obstoječe in prihodnje sporazume, na podlagi katerih Švica sodeluje na enotnem trgu Unije. Morebitna ponovna ocena bi lahko privedla do razveljavitve tega sklepa.

| (32) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje. |
| --- | --- |

(32)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje.

| (33) | Ta sklep mora začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, saj se Uredba (EU) št. 600/2014 in Direktiva 2014/65/EU uporabljata od 3. januarja 2018 – |
| --- | --- |

(33)

Ta sklep mora začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, saj se Uredba (EU) št. 600/2014 in Direktiva 2014/65/EU uporabljata od 3. januarja 2018 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene člena 23(1) Uredbe (EU) št. 600/2014 se šteje, da je pravni in nadzorni okvir, ki se uporablja za borze v Švici, navedene v Prilogi k temu sklepu, enakovreden zahtevam iz Direktive 2014/65/EU, Uredbe (EU) št. 600/2014, Uredbe (EU) št. 596/2014 in Direktive 2004/109/ES ter podvržen učinkovitemu nadzoru in ukrepanju.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Veljati preneha 31. decembra 2018.

V Bruslju, 21. decembra 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 173, 12.6.2014, str. 349.

1

(2)  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84).

2

(3)  Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (UL L 173, 12.6.2014, str. 1).

3

(4)  Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (UL L 390, 31.12.2004, str. 38).

4

---

PRILOGA

Borze v Švici, ki se štejejo za enakovredne reguliranim trgom v skladu z Direktivo 2014/65/EU:

| (a) | SIX Swiss Exchange AG; |
| --- | --- |

(a)

SIX Swiss Exchange AG;

| (b) | BX Swiss AG. |
| --- | --- |

(b)

BX Swiss AG.

---

| 23.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/59

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2017/2442

z dne 8. decembra 2017

o spremembi Sklepa (EU) 2016/2164 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2017 (ECB/2017/39)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 128(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Evropske centralne banke (EU) 2015/2332 z dne 4. decembra 2015 o postopkovnem okviru za odobritev obsega izdaje eurokovancev (ECB/2015/43) (1) in zlasti člena 2 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska centralna banka (ECB) ima od 1. januarja 1999 izključno pravico, da odobri količino kovancev, ki jih izdajo države članice, katerih valuta je euro. |
| --- | --- |

(1)

Evropska centralna banka (ECB) ima od 1. januarja 1999 izključno pravico, da odobri količino kovancev, ki jih izdajo države članice, katerih valuta je euro.

| (2) | ECB je na podlagi ocen povpraševanja po eurokovancih v letu 2017, ki so ji jih predložile države članice, katerih valuta je euro, odobrila skupen obseg eurokovancev, namenjenih za obtok, in zbirateljskih eurokovancev, ki niso namenjeni za obtok, za leto 2017 v Sklepu Evropske centralne banke (EU) 2016/2164 (ECB/2016/43) (2). |
| --- | --- |

(2)

ECB je na podlagi ocen povpraševanja po eurokovancih v letu 2017, ki so ji jih predložile države članice, katerih valuta je euro, odobrila skupen obseg eurokovancev, namenjenih za obtok, in zbirateljskih eurokovancev, ki niso namenjeni za obtok, za leto 2017 v Sklepu Evropske centralne banke (EU) 2016/2164 (ECB/2016/43) (2).

| (3) | Italijansko ministrstvo za finance je 19. oktobra 2017 zaprosilo, da se obseg eurokovancev, ki jih Italija lahko izda v letu 2017, poveča z 96,0 milijona EUR na 141,0 milijona EUR, da bi se lahko odzvali na nepričakovano povečanje povpraševanja po kovancih. ECB je tej prošnji za povečanje obsega eurokovancev, namenjenih za obtok, ki jih Italija lahko izda v letu 2017, ugodila. |
| --- | --- |

(3)

Italijansko ministrstvo za finance je 19. oktobra 2017 zaprosilo, da se obseg eurokovancev, ki jih Italija lahko izda v letu 2017, poveča z 96,0 milijona EUR na 141,0 milijona EUR, da bi se lahko odzvali na nepričakovano povečanje povpraševanja po kovancih. ECB je tej prošnji za povečanje obsega eurokovancev, namenjenih za obtok, ki jih Italija lahko izda v letu 2017, ugodila.

| (4) | Zato je treba Sklep (EU) 2016/2164 (ECB/2016/43) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba Sklep (EU) 2016/2164 (ECB/2016/43) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprememba

Tabela v členu 1 Sklepa (EU) 2016/2164 (ECB/2016/43) se nadomesti z naslednjim:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Odobreni obseg izdaje eurokovancev v letu 2017 |
| | Tečajni kovanci | Zbirateljski kovanci | Obseg izdaje kovancev |
| (niso namenjeni za obtok) |
| Belgija | 51,0 | 1,0 | 52,0 |
| Nemčija | 419,0 | 219,0 | 638,0 |
| Estonija | 9,7 | 0,3 | 10,0 |
| Irska | 30,7 | 0,8 | 31,5 |
| Grčija | 106,3 | 0,6 | 106,9 |
| Španija | 359,3 | 30,0 | 389,3 |
| Francija | 224,3 | 51,0 | 275,3 |
| Italija | 139,2 | 1,8 | 141,0 |
| Ciper | 14,0 | 0,1 | 14,1 |
| Latvija | 16,3 | 0,3 | 16,6 |
| Litva | 30,0 | 0,3 | 30,3 |
| Luksemburg | 17,7 | 0,2 | 17,9 |
| Malta | 10,2 | 0,2 | 10,4 |
| Nizozemska | 25,0 | 4,0 | 29,0 |
| Avstrija | 87,2 | 181,8 | 269,0 |
| Portugalska | 62,0 | 3,0 | 65,0 |
| Slovenija | 24,0 | 2,0 | 26,0 |
| Slovaška | 15,6 | 1,4 | 17,0 |
| Finska | 35,0 | 10,0 | 45,0 |
| Skupaj | 1 676,5 | 507,8 | 2 184,3 “ |

(v milijonih EUR)

Odobreni obseg izdaje eurokovancev v letu 2017

Tečajni kovanci

Zbirateljski kovanci

Obseg izdaje kovancev

(niso namenjeni za obtok)

Belgija

51,0

1,0

52,0

Nemčija

419,0

219,0

638,0

Estonija

9,7

0,3

10,0

Irska

30,7

0,8

31,5

Grčija

106,3

0,6

106,9

Španija

359,3

30,0

389,3

Francija

224,3

51,0

275,3

Italija

139,2

1,8

141,0

Ciper

14,0

0,1

14,1

Latvija

16,3

0,3

16,6

Litva

30,0

0,3

30,3

Luksemburg

17,7

0,2

17,9

Malta

10,2

0,2

10,4

Nizozemska

25,0

4,0

29,0

Avstrija

87,2

181,8

269,0

Portugalska

62,0

3,0

65,0

Slovenija

24,0

2,0

26,0

Slovaška

15,6

1,4

17,0

Finska

35,0

10,0

45,0

Skupaj

1 676,5

507,8

2 184,3 “

Člen 2

Začetek učinkovanja

Ta sklep začne učinkovati na dan, ko so o njem uradno obveščeni naslovniki.

Člen 3

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice, katerih valuta je euro.

V Frankfurtu na Majni, 8. decembra 2017

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  UL L 328, 12.12.2015, str. 123.

1

(2)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/2164 z dne 30. novembra 2016 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2017 (ECB/2016/43) (UL L 333, 8.12.2016, str. 73).

2

---

| 23.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/61 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/61

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2017/2443

z dne 8. decembra 2017

o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2018 (ECB/2017/40)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 128(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Evropske centralne banke (EU) 2015/2332 z dne 4. decembra 2015 o postopkovnem okviru za odobritev obsega izdaje eurokovancev (ECB/2015/43) (1) in zlasti člena 2 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska centralna banka (ECB) ima od 1. januarja 1999 izključno pravico, da odobri količino kovancev, ki jih izdajo države članice, katerih valuta je euro. |
| --- | --- |

(1)

Evropska centralna banka (ECB) ima od 1. januarja 1999 izključno pravico, da odobri količino kovancev, ki jih izdajo države članice, katerih valuta je euro.

| (2) | Devetnajst držav članic, katerih valuta je euro, je ECB v odobritev predložilo svoje zahteve za odobritev obsega izdaje kovancev v letu 2018, dopolnjene s pojasnili o metodologiji napovedovanja. Nekatere od teh držav članic so zagotovile tudi dodatne informacije v zvezi s tečajnimi kovanci, ki se predložijo, če so te informacije na voljo in jih zadevne države članice štejejo za pomembne za utemeljitev zahteve za odobritev. |
| --- | --- |

(2)

Devetnajst držav članic, katerih valuta je euro, je ECB v odobritev predložilo svoje zahteve za odobritev obsega izdaje kovancev v letu 2018, dopolnjene s pojasnili o metodologiji napovedovanja. Nekatere od teh držav članic so zagotovile tudi dodatne informacije v zvezi s tečajnimi kovanci, ki se predložijo, če so te informacije na voljo in jih zadevne države članice štejejo za pomembne za utemeljitev zahteve za odobritev.

| (3) | Ker je za pravico držav članic, da izdajo eurokovance, potrebna odobritev ECB o obsegu izdaje, države članice ne smejo preseči obsega, ki ga odobri ECB, brez predhodne odobritve ECB – |
| --- | --- |

(3)

Ker je za pravico držav članic, da izdajo eurokovance, potrebna odobritev ECB o obsegu izdaje, države članice ne smejo preseči obsega, ki ga odobri ECB, brez predhodne odobritve ECB –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odobritev obsega izdaje eurokovancev v letu 2018

ECB s tem sklepom odobri obseg izdaje eurokovancev s strani držav članic, katerih valuta je euro, v letu 2018, kakor je določeno v naslednji tabeli:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Odobreni obseg izdaje eurokovancev v letu 2018 |
| | Tečajni kovanci | Zbirateljski kovanci
  (niso namenjeni za obtok) | Obseg izdaje kovancev |
| Belgija | 48,8 | 1,0 | 49,8 |
| Nemčija | 421,0 | 218,5 | 639,5 |
| Estonija | 13,2 | 0,6 | 13,8 |
| Irska | 18,5 | 0,5 | 19,0 |
| Grčija | 101,8 | 0,7 | 102,5 |
| Španija | 321,1 | 30,0 | 351,1 |
| Francija | 262,5 | 51,0 | 313,5 |
| Italija | 203,9 | 2,1 | 206,0 |
| Ciper | 12,0 | 0,1 | 12,1 |
| Latvija | 10,0 | 0,4 | 10,4 |
| Litva | 22,0 | 0,5 | 22,5 |
| Luksemburg | 13,5 | 0,2 | 13,7 |
| Malta | 9,5 | 0,2 | 9,7 |
| Nizozemska | 35,0 | 4,0 | 39,0 |
| Avstrija | 95,2 | 182,0 | 277,2 |
| Portugalska | 52,0 | 3,0 | 55,0 |
| Slovenija | 24,0 | 2,0 | 26,0 |
| Slovaška | 17,0 | 1,5 | 18,5 |
| Finska | 25,0 | 10,0 | 35,0 |
| Skupaj | 1 706,0 | 508,3 | 2 214,3 |

(v milijonih EUR)

Odobreni obseg izdaje eurokovancev v letu 2018

Tečajni kovanci

Zbirateljski kovanci

(niso namenjeni za obtok)

Obseg izdaje kovancev

Belgija

48,8

1,0

49,8

Nemčija

421,0

218,5

639,5

Estonija

13,2

0,6

13,8

Irska

18,5

0,5

19,0

Grčija

101,8

0,7

102,5

Španija

321,1

30,0

351,1

Francija

262,5

51,0

313,5

Italija

203,9

2,1

206,0

Ciper

12,0

0,1

12,1

Latvija

10,0

0,4

10,4

Litva

22,0

0,5

22,5

Luksemburg

13,5

0,2

13,7

Malta

9,5

0,2

9,7

Nizozemska

35,0

4,0

39,0

Avstrija

95,2

182,0

277,2

Portugalska

52,0

3,0

55,0

Slovenija

24,0

2,0

26,0

Slovaška

17,0

1,5

18,5

Finska

25,0

10,0

35,0

Skupaj

Skupaj

1 706,0

1 706,0

508,3

508,3

2 214,3

2 214,3

Člen 2

Začetek učinkovanja

Ta sklep začne učinkovati na dan, ko so o njem uradno obveščeni naslovniki.

Člen 3

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice, katerih valuta je euro.

V Frankfurtu na Majni, 8. decembra 2017

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  UL L 328, 12.12.2015, str. 123.

1

---

| 23.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/63 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/63

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2017/2444

z dne 8. decembra 2017

o spremembi Sklepa (EU) 2015/2332 o postopkovnem okviru za odobritev obsega izdaje eurokovancev (ECB/2017/41)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 128(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 12.1 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) (1) vzpostavlja pravila o postopkovnem okviru za odobritev obsega izdaje kovancev. |
| --- | --- |

(1)

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) (1) vzpostavlja pravila o postopkovnem okviru za odobritev obsega izdaje kovancev.

| (2) | Svet ECB meni, da bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje odločitev o letnih in izrednih zahtevah za odobritev obsega izdaje kovancev, ki jih predložijo države članice, katerih valuta je euro, kadar ni treba spremeniti zahtevanega obsega izdaje kovancev, prenesti na Izvršilni odbor. |
| --- | --- |

(2)

Svet ECB meni, da bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje odločitev o letnih in izrednih zahtevah za odobritev obsega izdaje kovancev, ki jih predložijo države članice, katerih valuta je euro, kadar ni treba spremeniti zahtevanega obsega izdaje kovancev, prenesti na Izvršilni odbor.

| (3) | V primeru, ko Izvršilni odbor meni, da je treba spremeniti obseg izdaje kovancev, ki ga zahteva ena ali več držav članic, katerih valuta je euro, bi moral Svetu ECB predložiti obrazložen predlog, v katerem pojasni potrebne spremembe, Svet ECB pa bi moral ostati pristojen za sprejetje odločitve. |
| --- | --- |

(3)

V primeru, ko Izvršilni odbor meni, da je treba spremeniti obseg izdaje kovancev, ki ga zahteva ena ali več držav članic, katerih valuta je euro, bi moral Svetu ECB predložiti obrazložen predlog, v katerem pojasni potrebne spremembe, Svet ECB pa bi moral ostati pristojen za sprejetje odločitve.

| (4) | Zato je treba Sklep (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba Sklep (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Spremembe

Sklep (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) se spremeni:

| 1. | člen 2 se spremeni:






  (a) | odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:

  „9.   V primeru, ko Izvršilni odbor ugotovi, da ni treba spremeniti letnega obsega izdaje kovancev, ki ga zahtevajo države članice euroobmočja v letnih zahtevah za odobritev, sprejme odločitev o odobritvi letnega obsega izdaje kovancev za euroobmočje pred koncem koledarskega leta pred letom, za katero se predložijo zahteve za odobritev.“; in |
| --- | --- | --- |

1.

člen 2 se spremeni:

(a)

odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:

„9.   V primeru, ko Izvršilni odbor ugotovi, da ni treba spremeniti letnega obsega izdaje kovancev, ki ga zahtevajo države članice euroobmočja v letnih zahtevah za odobritev, sprejme odločitev o odobritvi letnega obsega izdaje kovancev za euroobmočje pred koncem koledarskega leta pred letom, za katero se predložijo zahteve za odobritev.“; in

| (b) | doda se naslednji odstavek 10:

  „10.   V primeru, ko Izvršilni odbor ugotovi, da je treba spremeniti obseg izdaje kovancev, ki ga zahteva ena ali več držav članic euroobmočja, ki zahtevajo odobritev, po posvetovanju z zadevno državo članico Svetu ECB predloži obrazložen predlog, v katerem pojasni potrebne spremembe. V takih primerih Svet ECB brez odlašanja sprejme odločitev o odobritvi letnega obsega izdaje kovancev za euroobmočje.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek 10:

„10.   V primeru, ko Izvršilni odbor ugotovi, da je treba spremeniti obseg izdaje kovancev, ki ga zahteva ena ali več držav članic euroobmočja, ki zahtevajo odobritev, po posvetovanju z zadevno državo članico Svetu ECB predloži obrazložen predlog, v katerem pojasni potrebne spremembe. V takih primerih Svet ECB brez odlašanja sprejme odločitev o odobritvi letnega obsega izdaje kovancev za euroobmočje.“;

| 2. | člen 3 se spremeni:






  (a) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

  „7.   V primeru, ko Izvršilni odbor ugotovi, da ni treba spremeniti dodatnega obsega izdaje kovancev, ki ga zahteva država članica euroobmočja v skladu z odstavkom 5, Izvršilni odbor brez odlašanja sprejme posamično odločitev o izredni zahtevi za odobritev.“; in |
| --- | --- | --- |

2.

člen 3 se spremeni:

(a)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   V primeru, ko Izvršilni odbor ugotovi, da ni treba spremeniti dodatnega obsega izdaje kovancev, ki ga zahteva država članica euroobmočja v skladu z odstavkom 5, Izvršilni odbor brez odlašanja sprejme posamično odločitev o izredni zahtevi za odobritev.“; in

| (b) | doda se naslednji odstavek 8:

  „8.   V primeru, ko Izvršilni odbor ugotovi, da je treba spremeniti dodatni obseg izdaje kovancev, ki ga zahteva država članica euroobmočja, Svetu ECB predloži obrazložen predlog, v katerem pojasni potrebne spremembe. V takih primerih Svet ECB brez odlašanja sprejme posamično odločitev o izredni zahtevi za odobritev.“ |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek 8:

„8.   V primeru, ko Izvršilni odbor ugotovi, da je treba spremeniti dodatni obseg izdaje kovancev, ki ga zahteva država članica euroobmočja, Svetu ECB predloži obrazložen predlog, v katerem pojasni potrebne spremembe. V takih primerih Svet ECB brez odlašanja sprejme posamično odločitev o izredni zahtevi za odobritev.“

Člen 2

Začetek učinkovanja

Ta sklep začne učinkovati na dan, ko so o njem uradno obveščeni naslovniki.

Uporablja se od 1. januarja 2018.

Člen 3

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice euroobmočja.

V Frankfurtu na Majni, 8. decembra 2017

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/2332 z dne 4. decembra 2015 o postopkovnem okviru za odobritev obsega izdaje eurokovancev (ECB/2015/43) (UL L 328, 12.12.2015, str. 123).

1

---

PRIPOROČILA

| 23.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/65 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/65

---

PRIPOROČILO št. 1/2017 PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-GRUZIJA

z dne 20. novembra 2017

o pridružitvenem načrtu EU-Gruzija [2017/2445]

PRIDRUŽITVENI SVET EU-GRUZIJA JE –

ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 27. junija 2014, veljati pa je začel 1. julija 2016. |
| --- | --- |

(1)

Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 27. junija 2014, veljati pa je začel 1. julija 2016.

| (2) | Pridružitveni svet je v skladu s členom 406(1) Sporazuma pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev za namene doseganja ciljev Sporazuma. |
| --- | --- |

(2)

Pridružitveni svet je v skladu s členom 406(1) Sporazuma pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev za namene doseganja ciljev Sporazuma.

| (3) | Pogodbenici na podlagi člena 420(1) Sporazuma sprejmeta vse splošne ali posebne ukrepe, potrebne za izpolnjevanje svojih obveznosti iz Sporazuma, ter sta odgovorni za doseganje ciljev Sporazuma. |
| --- | --- |

(3)

Pogodbenici na podlagi člena 420(1) Sporazuma sprejmeta vse splošne ali posebne ukrepe, potrebne za izpolnjevanje svojih obveznosti iz Sporazuma, ter sta odgovorni za doseganje ciljev Sporazuma.

| (4) | Na podlagi pregleda evropske sosedske politike je bila predlagana nova faza sodelovanja s partnerji, ki obema stranema zagotavlja večji občutek odgovornosti. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi pregleda evropske sosedske politike je bila predlagana nova faza sodelovanja s partnerji, ki obema stranema zagotavlja večji občutek odgovornosti.

| (5) | Unija in Gruzija želita okrepiti svoje partnerstvo z dogovorom o sklopu prednostnih nalog za obdobje 2017–2020, katerih cilj bo podpirati in okrepiti odpornost in stabilnost Gruzije ter si hkrati prizadevati za tesnejše politično pridruževanje in globlje gospodarsko povezovanje. |
| --- | --- |

(5)

Unija in Gruzija želita okrepiti svoje partnerstvo z dogovorom o sklopu prednostnih nalog za obdobje 2017–2020, katerih cilj bo podpirati in okrepiti odpornost in stabilnost Gruzije ter si hkrati prizadevati za tesnejše politično pridruževanje in globlje gospodarsko povezovanje.

| (6) | Pogodbenici Sporazuma sta se zato dogovorili o besedilu pridružitvenega načrta EU-Gruzija, ki bo podpiral izvajanje Sporazuma, pri čemer bo poudarek na sodelovanju na področju skupno opredeljenih skupnih interesov – |
| --- | --- |

(6)

Pogodbenici Sporazuma sta se zato dogovorili o besedilu pridružitvenega načrta EU-Gruzija, ki bo podpiral izvajanje Sporazuma, pri čemer bo poudarek na sodelovanju na področju skupno opredeljenih skupnih interesov –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Člen 1

Pridružitveni svet priporoča, naj pogodbenici izvajata pridružitveni načrt EU-Gruzija, kot je določen v Prilogi.

Člen 2

Pridružitveni načrt EU-Gruzija za obdobje 2017–2020, kot je določen v Prilogi, nadomesti pridružitveni načrt EU-Gruzija za obdobje 2014–2016, ki je bil sprejet 26. junija 2014.

Člen 3

To priporočilo začne učinkovati na dan sprejetja.

V Tbilisiju, 20. novembra 2017

Za Pridružitveni svet

Predsednik

Giorgi KVIRIKASHVILI

---

(1)  
  UL L 261, 30.8.2014, str. 4.

1

---

PRILOGA

PRIDRUŽITVENI NAČRT MED EVROPSKO UNIJO IN GRUZIJO ZA OBDOBJE 2017–2020

Vsebina

| 1. | Načela, instrumenti in viri za izvajanje pridružitvenega načrta | 69 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Prednostne naloge pridružitvenega načrta | 70 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Ključne prednostne naloge za ukrepe | 70 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Demokracija, človekove pravice, dobro upravljanje in krepitev institucij | 72 |
| --- | --- | --- |

2.2

| Pravosodje | 73 |
| --- | --- |

| Kazenski pregon | 74 |
| --- | --- |

| Boj proti korupciji, reforma javne upravne in javne storitve | 74 |
| --- | --- |

| Slabo ravnanje in mučenje | 75 |
| --- | --- |

| Enako obravnavanje | 76 |
| --- | --- |

| Pravice otrok | 76 |
| --- | --- |

| Pravice sindikatov in temeljni delovni standardi | 76 |
| --- | --- |

| 2.3 | Zunanja in varnostna politika | 76 |
| --- | --- | --- |

2.3

| Terorizem, neširjenje orožja za množično uničevanje in nezakonit izvoz orožja | 77 |
| --- | --- |

| Mirno reševanje sporov | 78 |
| --- | --- |

| Mednarodno kazensko sodišče | 78 |
| --- | --- |

| 2.4 | Pravica, svoboda in varnost | 79 |
| --- | --- | --- |

2.4

| Varstvo osebnih podatkov | 79 |
| --- | --- |

| Migracije in azil | 79 |
| --- | --- |

| Upravljanje meja | 80 |
| --- | --- |

| Boj proti organiziranemu kriminalu | 80 |
| --- | --- |

| Boj proti prepovedanim drogam | 80 |
| --- | --- |

| Pranje denarja in financiranje terorizma | 80 |
| --- | --- |

| Sodelovanje v boju proti terorizmu | 81 |
| --- | --- |

| Pravno sodelovanje | 81 |
| --- | --- |

| 2.5 | Trgovina in z njo povezane zadeve | 81 |
| --- | --- | --- |

2.5

| Blagovna menjava | 81 |
| --- | --- |

| Tehnični predpisi, standardizacija in pripadajoča infrastruktura | 82 |
| --- | --- |

| Sanitarni in fitosanitarni ukrepi | 82 |
| --- | --- |

| Olajševanje carinskih postopkov in trgovine | 82 |
| --- | --- |

| Pravila o poreklu | 83 |
| --- | --- |

| Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje | 83 |
| --- | --- |

| Tekoča plačila in pretok kapitala | 83 |
| --- | --- |

| Javna naročila | 84 |
| --- | --- |

| Pravice intelektualne lastnine | 84 |
| --- | --- |

| Konkurenca | 84 |
| --- | --- |

| Preglednost | 84 |
| --- | --- |

| Trgovina in trajnostni razvoj | 85 |
| --- | --- |

| 2.6 | Gospodarski razvoj in tržne priložnosti | 85 |
| --- | --- | --- |

2.6

| Kmetijstvo in razvoj podeželja | 85 |
| --- | --- |

| Notranji nadzor javnih financ in zunanja revizija | 86 |
| --- | --- |

| Obdavčitev | 86 |
| --- | --- |

| Statistika | 86 |
| --- | --- |

| Potrošniška politika | 87 |
| --- | --- |

| Pravo družb, računovodstvo in revizija ter upravljanje podjetij | 87 |
| --- | --- |

| Finančne storitve | 87 |
| --- | --- |

| Industrijska in podjetniška politika ter rudarstvo | 88 |
| --- | --- |

| Turizem | 88 |
| --- | --- |

| Zaposlovanje, socialna politika in enake možnosti | 88 |
| --- | --- |

| Sodelovanje na področju digitalnega gospodarstva in digitalne družbe | 89 |
| --- | --- |

| Ribiška in pomorska politika | 89 |
| --- | --- |

| Javno zdravje | 89 |
| --- | --- |

| 2.7 | Povezljivost, energijska učinkovitost, okolje, podnebni ukrepi in civilna zaščita Varovanje | 90 |
| --- | --- | --- |

2.7

| Promet | 90 |
| --- | --- |

| Sodelovanje na področju energetike | 90 |
| --- | --- |

| Okolje | 91 |
| --- | --- |

| Podnebne spremembe | 91 |
| --- | --- |

| Civilna zaščita | 92 |
| --- | --- |

| 2.8 | Mobilnost in medosebni stiki | 92 |
| --- | --- | --- |

2.8

| Sodelovanje na področju raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij | 92 |
| --- | --- |

| Izobraževanje, usposabljanje in mladi | 93 |
| --- | --- |

| Sodelovanje na področju kulture | 93 |
| --- | --- |

| Sodelovanje na področju avdiovizualne politike in medijev | 93 |
| --- | --- |

| Regionalni razvoj in regionalno sodelovanje | 94 |
| --- | --- |

| Sodelovanje v agencijah in programih EU | 94 |
| --- | --- |

| Obveščanje javnosti in prepoznavnost | 94 |
| --- | --- |

Pridružitveni načrt med Evropsko unijo in Gruzijo za obdobje 2017–2020

Evropska unija, njene države članice in Gruzija (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici) so 27. junija 2014 podpisale ambiciozen in inovativen pridružitveni sporazum, ki vključuje tudi poglobljeni in celoviti sporazum o prosti trgovini (DCFTA). Sporazum vsebuje zavezujoče, na pravilih temelječe določbe in predvideva okrepljeno sodelovanje, ki presega tisto iz tradicionalnih sporazumov in pokriva vsa interesna področja. Po dokončanju postopka ratifikacije se je začel pridružitveni sporazum v celoti uporabljati 1. julija 2016.

EU in Gruzija sta se 26. junija 2014 dogovorili o pridružitvenem načrtu za pripravo in olajšanje izvajanja pridružitvenega sporazuma. Načrt zagotavlja okvir za opredelitev prednostnih nalog za skupno delo v obdobju 2014–2016, da bi se dosegla cilja političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja, določena v pridružitvenem sporazumu.

Ta dokument posodablja in preusmerja pridružitveni načrt za obdobje 2014–2016 ter določa nove prednostne naloge za skupno delo za obdobje 2017–2020. Razlikuje med kratkoročnimi prednostnimi nalogami (ki bi jih bilo treba doseči ali pri katerih bi bilo treba doseči večji napredek do konca leta 2018) in srednjeročnimi prednostnimi nalogami (ki bi jih bilo treba doseči ali pri katerih bi bilo treba doseči večji napredek do konca leta 2020).

Dejstvo, da se pridružitveni načrt osredotoča na omejeno število prednostnih nalog, ne vpliva na obseg ali mandat obstoječega dialoga v okviru drugih ustreznih sporazumov ali na večstranski ravni vzhodnega partnerstva. Prav tako ne vpliva na izvajanje obveznosti iz pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini od začetka njegove veljavnosti 1. julija 2016.

Poleg tega je režim, ki gruzijskim državljanom, ki so imetniki biometričnega potnega lista, omogoča, da od 28. marca 2017 v schengenske države (1) potujejo brez vizuma in ki je namenjen bistvenemu povečanju mobilnosti in medsebojnih stikov med obema stranema, v varnem in dobro upravljanem okolju, temeljni element, na katerem temeljita politično pridruževanje in gospodarsko povezovanje med Gruzijo in Evropsko unijo, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu. EU priznava napredek Gruzije pri izpolnjevanju vseh zahtevanih referenčnih meril akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, ki je pripeljal do četrtega in zadnjega poročila o napredku, ki ga je Komisija sprejela 18. decembra 2015. Cilj tega posodobljenega pridružitvenega načrta je tudi beležiti in nadalje spodbujati trajne rezultate na vseh področjih, povezanih z akcijskim načrtom za liberalizacijo vizumske ureditve, da se tako zagotovi stalno izpolnjevanje vseh referenčnih meril tega akcijskega načrta v skladu z revidiranim mehanizmom za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti.

1.   Načela, instrumenti in viri za izvajanje pridružitvenega načrta

Izvajanje pridružitvenega načrta bodo usmerjala naslednja skupna načela:

| — | ukrepe, sprejete v okviru pridružitvenega načrta, bi bilo treba izvajati ob polnem spoštovanju pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini, vključno z njegovo preambulo; |
| --- | --- |

—

ukrepe, sprejete v okviru pridružitvenega načrta, bi bilo treba izvajati ob polnem spoštovanju pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini, vključno z njegovo preambulo;

| — | prednostne naloge pridružitvenega načrta dopolnjujejo odgovornost EU in Gruzije, da bosta zdaj, ko je začel pridružitveni sporazum EU-Gruzija veljati v celoti, njegove določbe izvajali v celoti; |
| --- | --- |

—

prednostne naloge pridružitvenega načrta dopolnjujejo odgovornost EU in Gruzije, da bosta zdaj, ko je začel pridružitveni sporazum EU-Gruzija veljati v celoti, njegove določbe izvajali v celoti;

| — | pridružitveni načrt bi bilo treba izvajati ob polnem spoštovanju načel preglednosti, odgovornosti in vključevanja; |
| --- | --- |

—

pridružitveni načrt bi bilo treba izvajati ob polnem spoštovanju načel preglednosti, odgovornosti in vključevanja;

| — | pri izvajanju pridružitvenega načrta se zahteva aktivna udeležba obeh strani; |
| --- | --- |

—

pri izvajanju pridružitvenega načrta se zahteva aktivna udeležba obeh strani;

| — | cilj pridružitvenega načrta je doseči otipljive in opredeljene rezultate s postopnim izvajanjem praktičnih ukrepov; |
| --- | --- |

—

cilj pridružitvenega načrta je doseči otipljive in opredeljene rezultate s postopnim izvajanjem praktičnih ukrepov;

| — | pogodbenici priznavata, da je treba dogovorjene prednostne naloge podpirati z ustreznimi in zadostnimi političnimi, tehničnimi in finančnimi sredstvi, ter |
| --- | --- |

—

pogodbenici priznavata, da je treba dogovorjene prednostne naloge podpirati z ustreznimi in zadostnimi političnimi, tehničnimi in finančnimi sredstvi, ter

| — | izvajanje pridružitvenega načrta bo predmet letnega poročanja, spremljanja in ocenjevanja. Doseženi napredek se bo preverjal tudi v okviru institucionalnih struktur, določenih v četrtem pridružitvenem sporazumu. Tudi civilna družba se bo spodbujala, da svoje dejavnosti na področju spremljanja osredotoči na pridružitveni načrt; |
| --- | --- |

—

izvajanje pridružitvenega načrta bo predmet letnega poročanja, spremljanja in ocenjevanja. Doseženi napredek se bo preverjal tudi v okviru institucionalnih struktur, določenih v četrtem pridružitvenem sporazumu. Tudi civilna družba se bo spodbujala, da svoje dejavnosti na področju spremljanja osredotoči na pridružitveni načrt;

| — | Evropska unija bo Gruzijo podpirala pri izvajanju ciljev in prednostnih nalog iz pridružitvenega načrta. V ta namen bo uporabila vse razpoložljive vire podpore EU, na voljo pa bo dala tudi strokovno znanje, nasvete, dobro prakso ter tehnično znanje in izkušnje, omogočila bo izmenjavo informacij ter spodbujala gradnjo zmogljivosti, krepitev institucij in razvoj novih instrumentov pomoči. Poudarja, da je pomoč EU vezana na skupno dogovorjene pogojenosti, ki so povezane z napredkom pri izvajanju reform. Poleg tega si bo prizadevala za podporo drugih partneric Gruzije in ustrezno usklajevanje te podpore. Pri izvajanju pridružitvenega načrta bodo na voljo tudi ustrezni finančni instrumenti EU. Ne glede na to pridružitveni načrt sam po sebi ni dokument finančnega načrtovanja in ne nadomešča načrtovanja ali oblikovanja politik na ravni pogodbenic. |
| --- | --- |

—

Evropska unija bo Gruzijo podpirala pri izvajanju ciljev in prednostnih nalog iz pridružitvenega načrta. V ta namen bo uporabila vse razpoložljive vire podpore EU, na voljo pa bo dala tudi strokovno znanje, nasvete, dobro prakso ter tehnično znanje in izkušnje, omogočila bo izmenjavo informacij ter spodbujala gradnjo zmogljivosti, krepitev institucij in razvoj novih instrumentov pomoči. Poudarja, da je pomoč EU vezana na skupno dogovorjene pogojenosti, ki so povezane z napredkom pri izvajanju reform. Poleg tega si bo prizadevala za podporo drugih partneric Gruzije in ustrezno usklajevanje te podpore. Pri izvajanju pridružitvenega načrta bodo na voljo tudi ustrezni finančni instrumenti EU. Ne glede na to pridružitveni načrt sam po sebi ni dokument finančnega načrtovanja in ne nadomešča načrtovanja ali oblikovanja politik na ravni pogodbenic.

Podpora EU bo zagotovljena v okviru splošnih prednostnih nalog za pomoč Gruziji, ki so začrtane v enotnem okviru podpore Evropskega instrumenta sosedstva (ENI) in v programskih dokumentih za več držav v okviru ENI; zagotovljena bo v okviru skupnih sredstev, ki so na voljo za Gruzijo, ter ob polnem spoštovanju ustreznih izvedbenih pravil in postopkov zunanje pomoči EU, pri čemer se bodo skušale upoštevati prednostne naloge iz pridružitvenega načrta.

Ta pridružitveni načrt se bo začel uporabljati od trenutka, ko bo sprejet, pa do konca leta 2020, in sicer za začetno obdobje, ki se lahko sporazumno podaljša. Po potrebi se lahko kadar koli spremeni ali posodobi, in sicer sporazumno s pridružitvenim svetom EU-Gruzija.

2.   Prednostne naloge pridružitvenega načrta

2.1   Ključne prednostne naloge za ukrepe

EU in Gruzija menita, da spada izvajanje pridružitvenega sporazuma in pridružitvenega načrta med ključne prednostne naloge za uskladitev in uveljavljanje skupnih vrednot in načel, ki sta jih razglasili EU in Gruzija.

Gruzija je od podpisa pridružitvenega sporazuma sprejela pomembne ukrepe in izvedla bistvene reforme za njegovo učinkovito izvajanje. EU priznava napredek, ki ga je dosegla Gruzija v smeri tesnejšega političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja z EU.

Poudarja, da močno podpira suverenost in ozemeljsko celovitost Gruzije znotraj njenih mednarodno priznanih meja, med drugim še vedno zagovarja politiko nepriznavanja in sodelovanja v Gruziji, ter tudi poudarja, da je trdno zavezana miru, stabilnosti in reševanju konfliktov v Gruziji. EU poleg tega priznava, da Gruzija velja za vzor odporne države in družbe ter da ima vodilno vlogo kot uspevajoča, mirna in stabilna demokracija v regiji, zato je pripravljena okrepiti sodelovanje z njo na področju varnostnih vprašanj, z namenom izvajanja svojih strateških prednostnih nalog v sosedstvu, kot je bilo poudarjeno v globalni strategiji EU.

V tej zvezi bi bilo treba prednostno obravnavati naslednje reformne ukrepe:

Na področju krepitve institucij in dobrega upravljanja

1/   Neodvisnost sodstva in organov kazenskega pregona

Nadaljevanje reforme pravosodja, zlasti za zagotovitev popolne neodvisnosti sodnikov ter povečanje odgovornosti, učinkovitosti, nepristranskosti, integritete in strokovnosti pravosodnega sistema, z izvajanjem ključnih reform pravosodja, ki se med drugim nanašajo na visoki sodni svet, tožilstvo, pregledno in na zaslužnosti temelječo politiko zaposlovanja, odgovornost pravosodja, usposabljanje sodnikov, institucionalno strukturo sodišč, učinkovit elektronski sistem za vodenje zadev, pravno pomoč in pravne storitve, gospodarsko pravosodje in mehanizme za alternativno reševanje sporov. Nadaljnjo povečevanje odgovornosti in demokratičnega nadzora nad organi kazenskega pregona, neodvisno od kakršnega koli neupravičenega vmešavanja. Nadaljevanje reforme gruzijskega kazenskega zakonika s ciljem liberalizacije in modernizacije prava ter zagotovitev popolne usklajenosti tega zakonika z zadevnimi mednarodnimi standardi.

2/   Reforma javne uprave in izboljšanje javnih storitev ter boj proti korupciji

Nadaljevanje reforme javne uprave v skladu z načeli javne uprave in nedavno sprejetim zakonom o javni službi s poudarkom na spremljanju izvajanja in spodbujanju odgovorne, uspešne, učinkovite in pregledne javne uprave, sistema izbire, napredovanja in odpuščanja ter na vzpostavitvi strokovne, na kompetencah temelječe javne uprave, specializiranem, potrebam prilagojenem usposabljanju javnih uslužbencev, zaposlenih v vseh sektorjih javne uprave, agencijah in podjetjih v državni lasti, zagotavljanju kakovostnih javnih storitev in izboljšanju upravljanja javnih financ. Zagotovitev učinkovitega izvajanja nacionalne protikorupcijske strategije in akcijskega načrta za preprečevanje, odkrivanje in obravnavanje korupcije, zlasti zapletene korupcije, ter izvajanje preverjanja premoženja in prihodkov vseh zadevnih uradnikov.

3/   Človekove pravice in temeljne svoboščine

Nadaljevanje učinkovitega izvajanja protidiskriminacijske zakonodaje, strategije na področju človekovih pravic in nacionalnega akcijskega načrta za človekove pravice ter krepitev pluralnosti, preglednosti in neodvisnosti medijev. Vzpostavitev neodvisnega preiskovalnega mehanizma za preiskovanje obtožb o slabem ravnanju s strani organov kazenskega pregona; povečanje enakosti spolov in zagotovitev enakega obravnavanja v družbenem, političnem in gospodarskem življenju ter osredotočanje na ukrepe za zaščito otrok pred vsemi oblikami nasilja. Nadaljevanje prizadevanj za reforme za zagotovitev visoke stopnje varstva osebnih podatkov.

Na področju zunanje in varnostne politike

4/   Mirno reševanje sporov

Nadaljnje učinkovito sodelovanje med EU in Gruzijo za rešitev konflikta v dogovorjenih oblikah; okrepitev učinkovitega sodelovanja in usklajevanja med EU in Gruzijo na področju reševanja sporov; nadaljnja konstruktivna udeležba na mednarodnih razpravah v Ženevi, ki jim sopredsedujejo EU, ZN in OVSE, ter zagotovitev podpore zanje; uporaba dobrih uslug nadzorne misije Evropske unije v Gruziji za prispevanje k stabilnosti, normalizaciji in krepitvi zaupanja; sprejetje ustreznih ukrepov za spodbujanje trgovine, svobode gibanja in gospodarskih vezi prek upravnih meja, vključno s pregledom zakonodaje; spodbujanje medosebnih stikov, krepitve zaupanja in sprave.

5/   Okrepljeno sodelovanje na področju varnostne in obrambne politike

Poglobitev dvostranskega dialoga o vprašanjih na področju varnosti in obrambe, v okviru katerega bi obravnavali vprašanja v skupnem interesu, med drugim terorizem, mednarodni organizirani kriminal itd., in določili usmeritev prihodnjega sodelovanja; olajšanje sodelovanja Gruzije v operacijah EU za krizno upravljanje ter tudi v usposabljanjih in posvetovanjih na področju SVOP; aktiviranje različnih instrumentov EU v podporo odpornosti in izgradnji zmogljivosti v Gruziji z namenom boja proti hibridnim grožnjam.

Na področju gospodarskega razvoja in tržnih priložnosti

6/   Izboljšano poslovno okolje in upravljanje naložb

Izvajanje strategije za MSP in ustreznega akcijskega načrta za obdobje 2016–2017, pa tudi poznejših akcijskih načrtov; nadaljnje izboljševanje regulativnega okvira, operativnega okolja in podpore za MSP; izboljšanje javno-zasebnega dialoga za opredelitev prednostnih nalog zasebnega sektorja, ki jih je treba podpreti s strukturnimi gospodarskimi reformami. Podpiranje reform infrastrukture finančnega sektorja; vzpostavitev sistema jamstva za vloge, reforma in zakonodaja bančnega sektorja, izboljšani registri kreditov/zavarovanj, izboljšano finančno poročanje in finančna revizija, ukrepi, ki omogočajo kapitalske trge, kot so razvoj mikro kreditov, lizinga, faktoringa in zavarovanja, vzpostavitev mehanizmov za alternativno reševanje sporov za gospodarske spore in izvrševanje pogodb.

7/   Kmetijstvo in razvoj podeželja

Izvajanje strategije Gruzije za razvoj podeželja za obdobje 2017–2020; podpiranje razvoja učinkovitih vrednostnih verig, izboljšanje zaposlitvenih možnosti na podeželskih območjih in podpiranje MSP zaradi povečanja njihove konkurenčnosti v izbranih sektorjih z visoko izvozno vrednostjo.

8/   Reforme, povezane s trgovino, ter sanitarni in fitosanitarni ukrepi

Izvajanje strategije o tehničnih ovirah v trgovini; razvoj infrastrukture, povezane z upravljanjem standardov, tehničnimi predpisi, meroslovjem, nadzorom trga, akreditacijo in postopki ugotavljanja skladnosti; izvajanje strategije za nadzor trga; nadaljnje izboljšanje trgovinske statistike; izvajanje strateškega okvira za carinsko sodelovanje; približevanje zakonodaje o carinskem uveljavljanju pravic intelektualne lastnine in zagotovitev upoštevanja klavzule o mirovanju za veljavne uvozne dajatve.

Izvajanje strategije za varnost hrane in programa približevanja predpisov, zlasti kodeksa o varnosti hrane, ter postopno sprejetje izvedbene horizontalne zakonodaje; zagotavljanje, da veterinarske in fitosanitarne preglede ter nadzor varnosti hrane na mejnih kontrolnih točkah izvaja pristojni organ; podpiranje sistema zgodnjega opozarjanja za hrano in krmo, zdravje živali in zdravje rastlin ter povečanje laboratorijske zmogljivosti za sanitarne in fitosanitarne ukrepe.

Na področju povezljivosti, energijske učinkovitosti, okolja in podnebnih ukrepov

9/   Energetska varnost in energijska učinkovitost

Podpiranje pravočasnega izvajanja zavez, ki izhajajo iz formalnega pristopa Gruzije k Energetski skupnosti, predvsem z regulativnimi reformami in naložbami v energetsko varnost in energijsko učinkovitost, vključno z okrepitvijo mandata, zmogljivosti in neodvisnosti energetskega regulatorja; izgraditev omrežij energetske infrastrukture in medsebojnih povezav ter izboljšanje preglednosti in delovanja trga za električno energijo in plin.

10/   Promet

Razvoj gospodarsko pomembne infrastrukture, tudi z nadaljnjim izvajanjem projektov za razvoj osrednjega omrežja TEN-T.

11/   Okolje in podnebni ukrepi

Okrepitev približevanja okoljskemu pravnemu redu EU na področju upravljanja okolja s sprejetjem in izvajanjem nove zakonodaje o presoji vplivov na okolje, strateški presoji vplivov na okolje in okoljski odgovornosti, z zagotavljanjem javnega dostopa do okoljskih informacij in udeležbe javnosti pri odločanju, z vključevanjem vseh zainteresiranih strani, pa tudi z vključevanjem okolja v druga področja politike in z izboljšanjem izmenjave okoljskih informacij. Dokončanje strategije za razvoj z nizkimi emisijami ogljika. Začetek izvajanje novega globalnega sporazuma o podnebnih spremembah (Pariški sporazum).

Na področju mobilnosti in medosebnih stikov

12/   Migracije, azil in upravljanje meja

Zagotovitev trajnega spoštovanja] vseh referenčnih meril akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima skladno z zahtevami iz revidiranega mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti; učinkovito izvajanje partnerstva za mobilnost med EU in Gruzijo, migracijske strategije Gruzije za obdobje 2016–2020 in strategije Gruzije za integrirano upravljanje meja za obdobje 2014–2018 ter ustreznih spremljajočih akcijskih načrtov.

13/   Izobraževanje, zaposlovanje, raziskave, inovativnost in mladi

Povečanje splošne uspešnosti na področju izobraževanja in raziskav s celovito reformo izobraževalnega in raziskovalnega sektorja; razvoj strateškega pristopa k zaposlovanju ter poklicnemu izobraževanju in usposabljanju; razvoj vizije in strategije za podpiranje razvoja gruzijskega sistema znanosti, tehnologije in inovacij, vključno z gruzijsko inovacijsko politiko; uresničevanje temeljnih pravic delavcev.

2.2   Demokracija, človekove pravice, dobro upravljanje in krepitev institucij

Cilj političnega dialoga in sodelovanja na področju reform v okviru tega pridružitvenega načrta je nadaljnja krepitev spoštovanja demokratičnih načel, kot so politični pluralizem, vključenost v odločanje in delitev oblasti ter sodelovanje z opozicijo, spoštovanje pravne države in dobrega upravljanja, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s pravicami oseb, ki pripadajo manjšinam, kakor je zapisano v temeljnih konvencijah ZN in Sveta Evrope in s temi konvencijami povezanih protokolih, ter prispevati k utrditvi domače politične reforme, zlasti s približevanjem pravnemu redu EU.

Dialog in sodelovanje bosta vključevala naslednja področja:

| (i) | Krepitev stabilnosti, neodvisnosti in učinkovitosti institucij, ki zagotavljajo spoštovanje demokracije, pravne države in človekovih pravic, zlasti z:







  — | nadaljnjim zagotavljanjem demokratičnega poteka volitev, tudi lokalnih volitev oktobra 2017, z odpravljanjem, v novem volilnem ciklu, preostalih pomanjkljivosti v zakonodajnem okviru in upravljanju volitev, ki sta jih ugotovila medagencijska delovna skupina za svobodne in pravične volitve (IATF) in Urad za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), zlasti v priporočilih iz poročila misije ODIHR za opazovanje volitev po parlamentarnih volitvah leta 2016; |
| --- | --- | --- |

(i)

Krepitev stabilnosti, neodvisnosti in učinkovitosti institucij, ki zagotavljajo spoštovanje demokracije, pravne države in človekovih pravic, zlasti z:

—

nadaljnjim zagotavljanjem demokratičnega poteka volitev, tudi lokalnih volitev oktobra 2017, z odpravljanjem, v novem volilnem ciklu, preostalih pomanjkljivosti v zakonodajnem okviru in upravljanju volitev, ki sta jih ugotovila medagencijska delovna skupina za svobodne in pravične volitve (IATF) in Urad za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), zlasti v priporočilih iz poročila misije ODIHR za opazovanje volitev po parlamentarnih volitvah leta 2016;

| — | nadaljnjim zagotavljanjem, da se o zakonodajnih spremembah, ki vplivajo na ključne sestavne dele pravne države, kot je neodvisnost sodstva, organizira obsežno posvetovanje na nacionalni ravni ter, odvisno od primera, z Beneško komisijo Sveta Evrope, da se zagotovita njihova trajnost in izpolnjevanje evropskih standardov, zlasti v primeru načrtovanih sprememb gruzijske ustave, pri čemer je sodelovanje med Beneško komisijo in gruzijsko ustavno komisijo ključnega pomena; |
| --- | --- |

—

nadaljnjim zagotavljanjem, da se o zakonodajnih spremembah, ki vplivajo na ključne sestavne dele pravne države, kot je neodvisnost sodstva, organizira obsežno posvetovanje na nacionalni ravni ter, odvisno od primera, z Beneško komisijo Sveta Evrope, da se zagotovita njihova trajnost in izpolnjevanje evropskih standardov, zlasti v primeru načrtovanih sprememb gruzijske ustave, pri čemer je sodelovanje med Beneško komisijo in gruzijsko ustavno komisijo ključnega pomena;

| — | nadaljnjim izboljševanjem razmerja moči med različnimi vejami oblasti in zmogljivostmi parlamenta za izvajanje njegovih nadzornih in zakonodajnih funkcij. |
| --- | --- |

—

nadaljnjim izboljševanjem razmerja moči med različnimi vejami oblasti in zmogljivostmi parlamenta za izvajanje njegovih nadzornih in zakonodajnih funkcij.

| (ii) | Nadaljnja reforma pravosodja, zlasti zagotovitev popolne neodvisnosti sodnikov ter krepitev odgovornosti, učinkovitosti, nepristranskosti in strokovnosti pravosodnega sistema ter organov kazenskega pregona, neodvisno od kakršnega koli neupravičenega vmešavanja; nadaljevanje boja proti korupciji:


  Pravosodje


  Kratkoročne prednostne naloge







  — | razvoj in postopno izvajanje strategije za pravosodje in njenega akcijskega načrta, kar bo med drugim vključevalo izboljšanje politike in prakse imenovanja, napredovanja in usposabljanja sodnikov, s posebnim poudarkom na človekovih pravicah, ter zagotovitev ustreznih virov, da bo poskrbljeno za ustrezne strokovne kompetence sodnikov; nadaljnje spodbujanje neodvisnosti visoke šole za pravosodje, zlasti z okrepitvijo zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

(ii)

Nadaljnja reforma pravosodja, zlasti zagotovitev popolne neodvisnosti sodnikov ter krepitev odgovornosti, učinkovitosti, nepristranskosti in strokovnosti pravosodnega sistema ter organov kazenskega pregona, neodvisno od kakršnega koli neupravičenega vmešavanja; nadaljevanje boja proti korupciji:

Pravosodje

Kratkoročne prednostne naloge

—

razvoj in postopno izvajanje strategije za pravosodje in njenega akcijskega načrta, kar bo med drugim vključevalo izboljšanje politike in prakse imenovanja, napredovanja in usposabljanja sodnikov, s posebnim poudarkom na človekovih pravicah, ter zagotovitev ustreznih virov, da bo poskrbljeno za ustrezne strokovne kompetence sodnikov; nadaljnje spodbujanje neodvisnosti visoke šole za pravosodje, zlasti z okrepitvijo zmogljivosti;

| — | zlasti izboljšanje učinkovitosti visokega sodnega sveta, med drugim z zagotovitvijo njegove neodvisnosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

—

zlasti izboljšanje učinkovitosti visokega sodnega sveta, med drugim z zagotovitvijo njegove neodvisnosti in odgovornosti;

| — | izboljšanje sistema odgovornosti pravosodja z izvajanjem jasnih in podrobnih disciplinskih pravil, ki se učinkovito uveljavljajo, pa tudi z zagotavljanjem strokovnosti in integritete sodnikov; |
| --- | --- |

—

izboljšanje sistema odgovornosti pravosodja z izvajanjem jasnih in podrobnih disciplinskih pravil, ki se učinkovito uveljavljajo, pa tudi z zagotavljanjem strokovnosti in integritete sodnikov;

| — | racionalizacija institucionalne strukture splošnih sodišč, po potrebi tudi z uvedbo specializiranih odborov in senatov, ter zmanjšanje sodnih zaostankov na civilnih oddelkih splošnih sodišč; |
| --- | --- |

—

racionalizacija institucionalne strukture splošnih sodišč, po potrebi tudi z uvedbo specializiranih odborov in senatov, ter zmanjšanje sodnih zaostankov na civilnih oddelkih splošnih sodišč;

| — | razvoj sistema elektronskega dodeljevanja primerov in izboljšanje programa za elektronsko upravljanje primerov, da bi se povečalo zaupanje v pravosodje; |
| --- | --- |

—

razvoj sistema elektronskega dodeljevanja primerov in izboljšanje programa za elektronsko upravljanje primerov, da bi se povečalo zaupanje v pravosodje;

| — | nadaljevanje reforme tožilstva, namenjene nadaljnjemu zagotavljanju, da bo delo tožilstva neodvisno od kakršnega koli neupravičenega vpliva, ter zagotavljanju večje preglednosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

—

nadaljevanje reforme tožilstva, namenjene nadaljnjemu zagotavljanju, da bo delo tožilstva neodvisno od kakršnega koli neupravičenega vpliva, ter zagotavljanju večje preglednosti in odgovornosti;

| — | nadaljevanje reforme kazenskega zakonika s ciljem liberalizacije kazni in modernizacije prava ter zagotovitev popolne usklajenosti tega zakonika z zadevnimi standardi EU in mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

—

nadaljevanje reforme kazenskega zakonika s ciljem liberalizacije kazni in modernizacije prava ter zagotovitev popolne usklajenosti tega zakonika z zadevnimi standardi EU in mednarodnimi standardi;

| — | nadaljnje izboljšanje zakonodajnih in institucionalnih okvirov za zagotavljanje visokokakovostne brezplačne pravne pomoči, pa tudi plačljivih pravnih storitev; |
| --- | --- |

—

nadaljnje izboljšanje zakonodajnih in institucionalnih okvirov za zagotavljanje visokokakovostne brezplačne pravne pomoči, pa tudi plačljivih pravnih storitev;

| — | nadaljnje zagotavljanje poštenega sojenja, dostopa do pravnega varstva in postopkovnih pravic v kazenskem postopku v skladu z obveznostmi Gruzije, ki izhajajo iz Evropske konvencije o človekovih pravicah, sodne prakse Sodišča in drugih ustreznih konvencij Sveta Evrope, s polnim:






  — | zagotavljanjem postopkovnih pravic obtoženih oseb v kazenskih postopkih; |
| --- | --- | --- |

—

nadaljnje zagotavljanje poštenega sojenja, dostopa do pravnega varstva in postopkovnih pravic v kazenskem postopku v skladu z obveznostmi Gruzije, ki izhajajo iz Evropske konvencije o človekovih pravicah, sodne prakse Sodišča in drugih ustreznih konvencij Sveta Evrope, s polnim:

—

zagotavljanjem postopkovnih pravic obtoženih oseb v kazenskih postopkih;

| — | zagotavljanjem, da imajo žrtve kaznivih dejanj, med drugim kaznivih dejanj iz sovraštva, pravico dostopa do pravnega varstva, zaščite, podpore in nadomestila |
| --- | --- |

—

zagotavljanjem, da imajo žrtve kaznivih dejanj, med drugim kaznivih dejanj iz sovraštva, pravico dostopa do pravnega varstva, zaščite, podpore in nadomestila

| — | uvedba poštenih in učinkovitih ter bolj razširjenih alternativnih načinov reševanja sporov; |
| --- | --- |

—

uvedba poštenih in učinkovitih ter bolj razširjenih alternativnih načinov reševanja sporov;

| — | izvajanje pristopov rehabilitacije in ponovne socializacije v okviru kazenskih sistemov in sistemov pogojne obsodbe in zunaj njih za preprečevanje ponovitve kaznivih dejanj in ohranjanje ustreznega ravnovesja med zagotavljanjem pravnega reda in varnosti ter zagotavljanjem varstva človekovih pravic. |
| --- | --- |

—

izvajanje pristopov rehabilitacije in ponovne socializacije v okviru kazenskih sistemov in sistemov pogojne obsodbe in zunaj njih za preprečevanje ponovitve kaznivih dejanj in ohranjanje ustreznega ravnovesja med zagotavljanjem pravnega reda in varnosti ter zagotavljanjem varstva človekovih pravic.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | posodobitev zakonodaj na trgovinskem, civilnem in upravnem področju v skladu z nacionalnimi strategijami in pravnim redom EU; |
| --- | --- |

—

posodobitev zakonodaj na trgovinskem, civilnem in upravnem področju v skladu z nacionalnimi strategijami in pravnim redom EU;

| — | zagotavljanje vključujočega dostopa do pravnega varstva z ustrezno financirano službo za pravno pomoč. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje vključujočega dostopa do pravnega varstva z ustrezno financirano službo za pravno pomoč.

Kazenski pregon

Kratkoročne prednostne naloge

| — | krepitev odgovornosti in demokratičnega nadzora nad organi kazenskega pregona. Za verodostojen odziv na pritožbe zoper policijo bo potreben strokoven in učinkovit mehanizem. Razmislek o sprejetju nadaljnjih ukrepov za spodbujanje neodvisnega in učinkovitega preiskovanja pritožb zoper uslužbence organov pregona. Zagotavljanje celovitega strokovnega usposabljanja uradnikov organov kazenskega pregona o etičnih standardih in človekovih pravicah, kakor jih zagotavlja Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic; |
| --- | --- |

—

krepitev odgovornosti in demokratičnega nadzora nad organi kazenskega pregona. Za verodostojen odziv na pritožbe zoper policijo bo potreben strokoven in učinkovit mehanizem. Razmislek o sprejetju nadaljnjih ukrepov za spodbujanje neodvisnega in učinkovitega preiskovanja pritožb zoper uslužbence organov pregona. Zagotavljanje celovitega strokovnega usposabljanja uradnikov organov kazenskega pregona o etičnih standardih in človekovih pravicah, kakor jih zagotavlja Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic;

| — | nadaljnja širitev uporabe alternativ zaporni kazni z uvedbo novih kazni brez odvzema prostosti in s povečanjem zmogljivosti probacijske službe. |
| --- | --- |

—

nadaljnja širitev uporabe alternativ zaporni kazni z uvedbo novih kazni brez odvzema prostosti in s povečanjem zmogljivosti probacijske službe.

Boj proti korupciji, reforma javne upravne in javne storitve

Kratkoročne prednostne naloge

| — | nadaljevanje boja proti korupciji in zagotovitev učinkovitega izvajanja ustreznih mednarodnih pravnih instrumentov, kot so Konvencija ZN proti korupciji ter Kazenskopravna konvencija o korupciji in njen dodatni protokol, ter priporočil Skupine držav proti korupciji (skupina GRECO) pri Svetu Evrope in priporočil mreže OECD za boj proti korupciji za Vzhodno Evropo in Srednjo Azijo; |
| --- | --- |

—

nadaljevanje boja proti korupciji in zagotovitev učinkovitega izvajanja ustreznih mednarodnih pravnih instrumentov, kot so Konvencija ZN proti korupciji ter Kazenskopravna konvencija o korupciji in njen dodatni protokol, ter priporočil Skupine držav proti korupciji (skupina GRECO) pri Svetu Evrope in priporočil mreže OECD za boj proti korupciji za Vzhodno Evropo in Srednjo Azijo;

| — | izboljšanje pravice državljanov do obveščenosti kot enega od ključnih ukrepov za učinkovito preprečevanje korupcije; |
| --- | --- |

—

izboljšanje pravice državljanov do obveščenosti kot enega od ključnih ukrepov za učinkovito preprečevanje korupcije;

| — | nadaljnja krepitev zmogljivosti obstoječih organov za nadzor, revizijo in finančne preiskave; |
| --- | --- |

—

nadaljnja krepitev zmogljivosti obstoječih organov za nadzor, revizijo in finančne preiskave;

| — | nadaljnje vključevalno oblikovanje politik s sodelovanjem državljanov in dialogom med civilno družb ter nacionalnimi in lokalnimi organi; |
| --- | --- |

—

nadaljnje vključevalno oblikovanje politik s sodelovanjem državljanov in dialogom med civilno družb ter nacionalnimi in lokalnimi organi;

| — | okrepitev nadzornih zmogljivosti parlamenta s povečanjem zmogljivosti sektorskih odborov; |
| --- | --- |

—

okrepitev nadzornih zmogljivosti parlamenta s povečanjem zmogljivosti sektorskih odborov;

| — | nadaljnje izvajanje celovitega načrta reforme javne uprave ter krepitev usklajevanja, spremljanja in poročanja o celovitem načrtu in z njim povezanimi strategijami tako na politični kot na upravni ravni; |
| --- | --- |

—

nadaljnje izvajanje celovitega načrta reforme javne uprave ter krepitev usklajevanja, spremljanja in poročanja o celovitem načrtu in z njim povezanimi strategijami tako na politični kot na upravni ravni;

| — | izvajanje novega pravnega okvira javnih storitev za zagotovitev strokovnejše javne uprave, ki bo bolj temeljila na kompetencah. |
| --- | --- |

—

izvajanje novega pravnega okvira javnih storitev za zagotovitev strokovnejše javne uprave, ki bo bolj temeljila na kompetencah.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | nadaljnja zagotovitev učinkovitega izvajanja nacionalne protikorupcijske strategije in akcijskega načrta za preprečevanje, odkrivanje in obravnavanje korupcije, zlasti zapletene korupcije; |
| --- | --- |

—

nadaljnja zagotovitev učinkovitega izvajanja nacionalne protikorupcijske strategije in akcijskega načrta za preprečevanje, odkrivanje in obravnavanje korupcije, zlasti zapletene korupcije;

| — | nadaljnja zagotovitev učinkovitega preiskovanja domnevnih primerov korupcije in oblikovanje učinkovitega sistema za preprečevanje nasprotja interesov; |
| --- | --- |

—

nadaljnja zagotovitev učinkovitega preiskovanja domnevnih primerov korupcije in oblikovanje učinkovitega sistema za preprečevanje nasprotja interesov;

| — | posodobitev celovitega načrta reforme javne uprave in z njim povezanih strategij v skladu z načeli javne uprave; |
| --- | --- |

—

posodobitev celovitega načrta reforme javne uprave in z njim povezanih strategij v skladu z načeli javne uprave;

| — | spodbujanje odgovorne, uspešne, učinkovite in pregledne javne uprave ter okrepitev strokovne javne uprave, ki temelji na kompetencah; |
| --- | --- |

—

spodbujanje odgovorne, uspešne, učinkovite in pregledne javne uprave ter okrepitev strokovne javne uprave, ki temelji na kompetencah;

| — | krepitev upravljanja in reforme javne uprave na lokalni ravni v skladu z evropskimi standardi. |
| --- | --- |

—

krepitev upravljanja in reforme javne uprave na lokalni ravni v skladu z evropskimi standardi.

| (iii) | Zagotovitev spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin s celovitim sodelovanjem na področju zaščite človekovih pravic in temeljnih svoboščin ob upoštevanju ugotovitev iz poročila Thomasa Hammarberga „Gruzija v prehodu“. To sodelovanje bo vključevalo zlasti:


  Kratkoročne prednostne naloge







  — | dejavno izvajanje nacionalne strategije in akcijskega načrta na področju človekovih pravic, vključno s posebnimi priporočili organov ZN, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Urada za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR), Sveta Evrope in Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti (ECRI) ter mednarodnih organizacij za človekove pravice, zlasti pri izvajanju protidiskriminacijskih politik, zaščiti manjšin in zasebnega življenja ter zagotavljanju svobode veroizpovedi; |
| --- | --- | --- |

(iii)

Zagotovitev spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin s celovitim sodelovanjem na področju zaščite človekovih pravic in temeljnih svoboščin ob upoštevanju ugotovitev iz poročila Thomasa Hammarberga „Gruzija v prehodu“. To sodelovanje bo vključevalo zlasti:

Kratkoročne prednostne naloge

—

dejavno izvajanje nacionalne strategije in akcijskega načrta na področju človekovih pravic, vključno s posebnimi priporočili organov ZN, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Urada za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR), Sveta Evrope in Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti (ECRI) ter mednarodnih organizacij za človekove pravice, zlasti pri izvajanju protidiskriminacijskih politik, zaščiti manjšin in zasebnega življenja ter zagotavljanju svobode veroizpovedi;

| — | nadaljnje učinkovito izvajanje protidiskriminacijske zakonodaje za zagotovitev učinkovite zaščite pred diskriminacijo; |
| --- | --- |

—

nadaljnje učinkovito izvajanje protidiskriminacijske zakonodaje za zagotovitev učinkovite zaščite pred diskriminacijo;

| — | sprejetje ukrepov za podpis, ratifikacijo in prenos v nacionalno zakonodajo ustreznih instrumentov Sveta Evrope za boj proti diskriminaciji, vključno s Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima in tako imenovano Istanbulsko konvencijo, ter za prenos Konvencije ZN o pravicah invalidnih oseb v nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

—

sprejetje ukrepov za podpis, ratifikacijo in prenos v nacionalno zakonodajo ustreznih instrumentov Sveta Evrope za boj proti diskriminaciji, vključno s Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima in tako imenovano Istanbulsko konvencijo, ter za prenos Konvencije ZN o pravicah invalidnih oseb v nacionalno zakonodajo;

| — | izboljšanje dostopa do reproduktivnega in spolnega zdravja, informacij in preventive ter nadaljevanje boja proti škodljivim praksam, usmerjenim proti ženskam, vključno s pohabljanjem spolnih organov in drugimi oblikami poniževalnega ravnanja, zlasti na podeželskih območjih. |
| --- | --- |

—

izboljšanje dostopa do reproduktivnega in spolnega zdravja, informacij in preventive ter nadaljevanje boja proti škodljivim praksam, usmerjenim proti ženskam, vključno s pohabljanjem spolnih organov in drugimi oblikami poniževalnega ravnanja, zlasti na podeželskih območjih.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | ohranitev učinkovitih predsodnih in izvensodnih mehanizmov za reševanje sporov in varstvo človekovih pravic; |
| --- | --- |

—

ohranitev učinkovitih predsodnih in izvensodnih mehanizmov za reševanje sporov in varstvo človekovih pravic;

| — | nadaljnje spodbujanje in povečevanje ozaveščenosti o človekovih pravicah in nediskriminaciji v sodstvu, organih kazenskega pregona ter upravi, tudi z izvajanjem ustreznih usposabljanj; |
| --- | --- |

—

nadaljnje spodbujanje in povečevanje ozaveščenosti o človekovih pravicah in nediskriminaciji v sodstvu, organih kazenskega pregona ter upravi, tudi z izvajanjem ustreznih usposabljanj;

| — | nadaljnja krepitev pluralnosti, preglednosti in neodvisnosti medijev v skladu s priporočili Sveta Evrope; |
| --- | --- |

—

nadaljnja krepitev pluralnosti, preglednosti in neodvisnosti medijev v skladu s priporočili Sveta Evrope;

| — | upoštevanje priporočil urada javnega pravobranilca pri oblikovanju politike, zagotavljanje ustreznih virov in krepitev urada javnega pravobranilca; sodelovanje z javnim pravobranilcem v zvezi z njegovimi priporočili, povezanimi s primeri diskriminacije in učinkovitim delovanjem institucionalnega mehanizma, predvidenega v protidiskriminacijski zakonodaji, tudi s spremembami zakonodaje; |
| --- | --- |

—

upoštevanje priporočil urada javnega pravobranilca pri oblikovanju politike, zagotavljanje ustreznih virov in krepitev urada javnega pravobranilca; sodelovanje z javnim pravobranilcem v zvezi z njegovimi priporočili, povezanimi s primeri diskriminacije in učinkovitim delovanjem institucionalnega mehanizma, predvidenega v protidiskriminacijski zakonodaji, tudi s spremembami zakonodaje;

| — | nadaljnja gradnja zmogljivosti spremljanja parlamentarnih odborov za človekove pravice in družbeno integracijo ter pravne zadeve v zvezi z izvajanjem strategije in akcijskega načrta na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

—

nadaljnja gradnja zmogljivosti spremljanja parlamentarnih odborov za človekove pravice in družbeno integracijo ter pravne zadeve v zvezi z izvajanjem strategije in akcijskega načrta na področju človekovih pravic;

| — | sodelovanje z organizacijami civilne družbe in reprezentativnimi socialnimi partnerji (sindikati in organizacijami delodajalcev) kot zainteresiranimi stranmi in nadzornimi organi na področjih, ki so v pridružitvenem sporazumu EU-Gruzija prednostno obravnavana, vključno s pravicami delavcev, zasebnostjo, pravicami pripadnikov manjšin in drugih ranljivih skupin ter svobodo medijev; |
| --- | --- |

—

sodelovanje z organizacijami civilne družbe in reprezentativnimi socialnimi partnerji (sindikati in organizacijami delodajalcev) kot zainteresiranimi stranmi in nadzornimi organi na področjih, ki so v pridružitvenem sporazumu EU-Gruzija prednostno obravnavana, vključno s pravicami delavcev, zasebnostjo, pravicami pripadnikov manjšin in drugih ranljivih skupin ter svobodo medijev;

| — | zagotovitev skladnosti s stalnimi določbami Sveta Evrope glede Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih. |
| --- | --- |

—

zagotovitev skladnosti s stalnimi določbami Sveta Evrope glede Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih.

Slabo ravnanje in mučenje

Kratkoročne prednostne naloge

| — | sprejetje akcijskega načrta proti mučenju za obdobje 2017–2018 in sprejetje nadaljnjih ukrepov za boj proti slabemu ravnanju in mučenju ter okrepitev prizadevanj v okviru boja proti nekaznovanosti; |
| --- | --- |

—

sprejetje akcijskega načrta proti mučenju za obdobje 2017–2018 in sprejetje nadaljnjih ukrepov za boj proti slabemu ravnanju in mučenju ter okrepitev prizadevanj v okviru boja proti nekaznovanosti;

| — | zagotovitev temeljite, pregledne in neodvisne preiskave vsake domnevne uporabe mučenja in slabega ravnanja v zavodih za prestajanje kazni ter v policijskih, vojaških in drugih zaprtih objektih z vzpostavitvijo neodvisnega mehanizma za preiskovanje obtožb o slabem ravnanju s strani organov kazenskega pregona; |
| --- | --- |

—

zagotovitev temeljite, pregledne in neodvisne preiskave vsake domnevne uporabe mučenja in slabega ravnanja v zavodih za prestajanje kazni ter v policijskih, vojaških in drugih zaprtih objektih z vzpostavitvijo neodvisnega mehanizma za preiskovanje obtožb o slabem ravnanju s strani organov kazenskega pregona;

| — | nadaljnje podpiranje nacionalnega preventivnega mehanizma in sodelovanje v njem v okviru urada javnega pravobranilca, da se z zagotavljanjem njegovega učinkovitega delovanja.preprečijo zlorabe. |
| --- | --- |

—

nadaljnje podpiranje nacionalnega preventivnega mehanizma in sodelovanje v njem v okviru urada javnega pravobranilca, da se z zagotavljanjem njegovega učinkovitega delovanja.preprečijo zlorabe.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | nadaljevanje prizadevanj za izboljšanje sistema zdravstvenega varstva v zavodih za prestajanje kazni in dostopa zapornikov do zdravstvenih storitev, vključno s storitvami na področju duševnega zdravja. Krepitev zmogljivosti in spodbujanje zdravstvenih delavcev, ki delajo v ustanovah zaprtega tipa ali za te ustanove, da prijavijo slabo ravnanje in o njem poročajo; |
| --- | --- |

—

nadaljevanje prizadevanj za izboljšanje sistema zdravstvenega varstva v zavodih za prestajanje kazni in dostopa zapornikov do zdravstvenih storitev, vključno s storitvami na področju duševnega zdravja. Krepitev zmogljivosti in spodbujanje zdravstvenih delavcev, ki delajo v ustanovah zaprtega tipa ali za te ustanove, da prijavijo slabo ravnanje in o njem poročajo;

| — | nadaljnja krepitev učinkovitega notranjega in zunanjega spremljanja zavodov za prestajanje kazni, policijskih, vojaških in drugih zaprtih objektov za zgodnje odkrivanje in preprečevanje zlorab in slabega ravnanja. |
| --- | --- |

—

nadaljnja krepitev učinkovitega notranjega in zunanjega spremljanja zavodov za prestajanje kazni, policijskih, vojaških in drugih zaprtih objektov za zgodnje odkrivanje in preprečevanje zlorab in slabega ravnanja.

Enako obravnavanje

Kratkoročne prednostne naloge

| — | krepitev enakosti spolov in zagotavljanje enakega obravnavanja žensk in moških ter pripadnikov manjšin – ne glede na veroizpoved ali prepričanje, etnično ali nacionalno pripadnost, raso, spol, jezik, spolno usmerjenost, spolno identiteto, sposobnost ali drugo – v družbenem, političnem in gospodarskem življenju; |
| --- | --- |

—

krepitev enakosti spolov in zagotavljanje enakega obravnavanja žensk in moških ter pripadnikov manjšin – ne glede na veroizpoved ali prepričanje, etnično ali nacionalno pripadnost, raso, spol, jezik, spolno usmerjenost, spolno identiteto, sposobnost ali drugo – v družbenem, političnem in gospodarskem življenju;

| — | sprejetje nadaljnjih ukrepov za okrepitev izvajanja zakonodaje o nasilju zaradi spola, vključno z ozaveščanjem prebivalstva in specifičnih poklicnih skupin, kot je policija, zlasti na podeželskih območjih in območjih, kjer živijo manjšine. Izboljšanje dostopa žrtev do svetovalnih služb in varnih hiš. |
| --- | --- |

—

sprejetje nadaljnjih ukrepov za okrepitev izvajanja zakonodaje o nasilju zaradi spola, vključno z ozaveščanjem prebivalstva in specifičnih poklicnih skupin, kot je policija, zlasti na podeželskih območjih in območjih, kjer živijo manjšine. Izboljšanje dostopa žrtev do svetovalnih služb in varnih hiš.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | približevanje evropskim standardom na področju zdravstvenih in varnostnih predpisov, pravil o varstvu materinstva ter pravil o usklajevanju starševskih in poklicnih obveznosti, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu; |
| --- | --- |

—

približevanje evropskim standardom na področju zdravstvenih in varnostnih predpisov, pravil o varstvu materinstva ter pravil o usklajevanju starševskih in poklicnih obveznosti, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu;

| — | aktivno ukrepanje za spodbujanje večje zastopanosti žensk v forumih za politično odločanje. |
| --- | --- |

—

aktivno ukrepanje za spodbujanje večje zastopanosti žensk v forumih za politično odločanje.

Pravice otrok

Kratkoročne prednostne naloge

| — | zagotovitev ustreznih sredstev in okrepitev vloge urada javnega pravobranilca za njegovo nadaljnje delo na področju varstva otrokovih pravic, med drugim za izvajanje letnega spremljanja stanja v ustreznih institucijah, vključno z dnevnimi centri; |
| --- | --- |

—

zagotovitev ustreznih sredstev in okrepitev vloge urada javnega pravobranilca za njegovo nadaljnje delo na področju varstva otrokovih pravic, med drugim za izvajanje letnega spremljanja stanja v ustreznih institucijah, vključno z dnevnimi centri;

| — | osredotočanje na ukrepe za zaščito otrok pred vsemi oblikami nasilja. |
| --- | --- |

—

osredotočanje na ukrepe za zaščito otrok pred vsemi oblikami nasilja.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | spodbujanje ukrepov za obravnavanje potreb najbolj ranljivih otrok (tudi invalidnih otrok ter otrok, ki so brezdomci) z izboljšanjem in razširitvijo mehanizmov socialne zaščite, pa tudi s podpiranjem teritorialnega dostopa do programov habilitacije/rehabilitacije za invalidne otroke, ter ukrepanje za odpravo dela otrok; |
| --- | --- |

—

spodbujanje ukrepov za obravnavanje potreb najbolj ranljivih otrok (tudi invalidnih otrok ter otrok, ki so brezdomci) z izboljšanjem in razširitvijo mehanizmov socialne zaščite, pa tudi s podpiranjem teritorialnega dostopa do programov habilitacije/rehabilitacije za invalidne otroke, ter ukrepanje za odpravo dela otrok;

| — | nadaljnje izvajanje reforme mladoletniškega kazenskega prava; |
| --- | --- |

—

nadaljnje izvajanje reforme mladoletniškega kazenskega prava;

| — | nadaljnje prizadevanje za deinstitucionalizacijo otrok. |
| --- | --- |

—

nadaljnje prizadevanje za deinstitucionalizacijo otrok.

Pravice sindikatov in temeljni delovni standardi

Kratkoročne prednostne naloge

| — | sprejetje pravnega okvira z opredelitvijo nadzornih funkcij sistema delovne inšpekcije na področju varnosti in zdravja pri delu ter odprava omejitev glede pooblastil inšpektorjev v obstoječi zakonodaji v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela. |
| --- | --- |

—

sprejetje pravnega okvira z opredelitvijo nadzornih funkcij sistema delovne inšpekcije na področju varnosti in zdravja pri delu ter odprava omejitev glede pooblastil inšpektorjev v obstoječi zakonodaji v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | izvajanje delovnopravnega zakonika (sprejetega junija 2013) ter dodatna uskladitev tega zakonika in druge ustrezne zakonodaje s standardi Mednarodne organizacije dela. Podpora delovnopravnemu zakoniku s postopki za reševanje delovnih sporov ter razvojem kulture pogajanja z odobritvijo seznama mediatorjev; |
| --- | --- |

—

izvajanje delovnopravnega zakonika (sprejetega junija 2013) ter dodatna uskladitev tega zakonika in druge ustrezne zakonodaje s standardi Mednarodne organizacije dela. Podpora delovnopravnemu zakoniku s postopki za reševanje delovnih sporov ter razvojem kulture pogajanja z odobritvijo seznama mediatorjev;

| — | nadaljevanje dela na področju vzpostavitve učinkovitega sistema delovne inšpekcije z ustreznimi pristojnostmi in zmogljivostmi za inšpekcijske preglede vseh delovnih pogojev ter odnosov med delavci in delodajalci v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

—

nadaljevanje dela na področju vzpostavitve učinkovitega sistema delovne inšpekcije z ustreznimi pristojnostmi in zmogljivostmi za inšpekcijske preglede vseh delovnih pogojev ter odnosov med delavci in delodajalci v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela;

| — | zagotovitev učinkovitega delovanja tristranske komisije za socialno partnerstvo in nadaljnje izboljševanje socialnega dialoga s sodelovanjem z Mednarodno organizacijo dela. |
| --- | --- |

—

zagotovitev učinkovitega delovanja tristranske komisije za socialno partnerstvo in nadaljnje izboljševanje socialnega dialoga s sodelovanjem z Mednarodno organizacijo dela.

2.3   Zunanja in varnostna politika

Cilj dialoga in sodelovanja na področju skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) je postopno zbliževanje, tudi na področju skupne varnostne in obrambne politike (SVOP); obravnavala se bodo zlasti vprašanja preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja, regionalna stabilnost, razoroževanje, neširjenje orožja, nadzor nad oborožitvijo in nadzor nad izvozom orožja. Sodelovanje bo temeljilo na skupnih vrednotah in interesih, njegov namen pa bo povečati usklajenost in učinkovitost politik ob uporabi dvostranskih, mednarodnih in regionalnih forumov.

Kratkoročne prednostne naloge

| — | Nadaljnje sodelovanje pri okrepljenem usklajevanju Gruzije z izjavami Evropske unije v okviru SZVP; |
| --- | --- |

—

Nadaljnje sodelovanje pri okrepljenem usklajevanju Gruzije z izjavami Evropske unije v okviru SZVP;

| — | nadaljnje sodelovanje pri usklajevanju z ukrepi EU v zvezi z avtonomnimi sankcijami; |
| --- | --- |

—

nadaljnje sodelovanje pri usklajevanju z ukrepi EU v zvezi z avtonomnimi sankcijami;

| — | nadaljnje sodelovanje pri strateškem komuniciranju o vprašanjih, povezanih z vključevanjem v EU; |
| --- | --- |

—

nadaljnje sodelovanje pri strateškem komuniciranju o vprašanjih, povezanih z vključevanjem v EU;

| — | okrepitev praktičnega sodelovanja pri preprečevanju konfliktov in kriznem upravljanju z lajšanjem sodelovanja Gruzije v civilnih in vojaških operacijah kriznega upravljanja, ki jih vodi EU, ter dejavnosti svetovanja in usposabljanja na področju SVOP na podlagi okvirnega sporazuma o sodelovanju, podpisanega novembra 2013, in v večstranskem okviru delovne skupine vzhodnega partnerstva za SVOP; |
| --- | --- |

—

okrepitev praktičnega sodelovanja pri preprečevanju konfliktov in kriznem upravljanju z lajšanjem sodelovanja Gruzije v civilnih in vojaških operacijah kriznega upravljanja, ki jih vodi EU, ter dejavnosti svetovanja in usposabljanja na področju SVOP na podlagi okvirnega sporazuma o sodelovanju, podpisanega novembra 2013, in v večstranskem okviru delovne skupine vzhodnega partnerstva za SVOP;

| — | spodbujanje in lajšanje sodelovanja Gruzije v dejavnostih usposabljanja in svetovanja, povezanih s SVOP (v okviru rednih dvostranskih posvetovanj in večstranske delovne skupine vzhodnega partnerstva za SVOP); |
| --- | --- |

—

spodbujanje in lajšanje sodelovanja Gruzije v dejavnostih usposabljanja in svetovanja, povezanih s SVOP (v okviru rednih dvostranskih posvetovanj in večstranske delovne skupine vzhodnega partnerstva za SVOP);

| — | lajšanje sodelovanja Gruzije z agencijami EU pri vprašanjih, povezanih s SVOP; |
| --- | --- |

—

lajšanje sodelovanja Gruzije z agencijami EU pri vprašanjih, povezanih s SVOP;

| — | spodbujanje regionalnega sodelovanja pri varnostnih vprašanjih, kot so izboljšano upravljanje meja, upravljanje migracij, zaščita ključne infrastrukture, nadzor izvoza, odzivanje v izrednih razmerah, civilna zaščita, boj proti tihotapljenju in nezakoniti trgovini (npr. z biološkimi in jedrskimi materiali) ter usposabljanje ustreznega osebja, vključno s kemičnimi, biološkimi, radiološkimi in jedrskimi centri odličnosti v Gruziji. |
| --- | --- |

—

spodbujanje regionalnega sodelovanja pri varnostnih vprašanjih, kot so izboljšano upravljanje meja, upravljanje migracij, zaščita ključne infrastrukture, nadzor izvoza, odzivanje v izrednih razmerah, civilna zaščita, boj proti tihotapljenju in nezakoniti trgovini (npr. z biološkimi in jedrskimi materiali) ter usposabljanje ustreznega osebja, vključno s kemičnimi, biološkimi, radiološkimi in jedrskimi centri odličnosti v Gruziji.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | skupno prispevanje k okolju, ugodnemu za pragmatično sodelovanje, ter razvoj političnega dialoga in sodelovanje pri regionalnih in mednarodnih vprašanjih, tudi v okviru Sveta Evrope in OVSE; |
| --- | --- |

—

skupno prispevanje k okolju, ugodnemu za pragmatično sodelovanje, ter razvoj političnega dialoga in sodelovanje pri regionalnih in mednarodnih vprašanjih, tudi v okviru Sveta Evrope in OVSE;

| — | spodbujanje mirnega reševanja sporov ter mednarodne stabilnosti in varnosti na podlagi učinkovitega večstranskega sodelovanja; |
| --- | --- |

—

spodbujanje mirnega reševanja sporov ter mednarodne stabilnosti in varnosti na podlagi učinkovitega večstranskega sodelovanja;

| — | povečanje naložb v odpornost in zmogljivost gruzijske države in družbe za boj proti hibridnim grožnjam z vključitvijo Gruzije v pobudo za krepitev zmogljivosti za varnost in razvoj ob zagotavljanju institucionalne podpore, usposabljanja in opreme, ki bodo prispevali k učinkovitosti globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko; |
| --- | --- |

—

povečanje naložb v odpornost in zmogljivost gruzijske države in družbe za boj proti hibridnim grožnjam z vključitvijo Gruzije v pobudo za krepitev zmogljivosti za varnost in razvoj ob zagotavljanju institucionalne podpore, usposabljanja in opreme, ki bodo prispevali k učinkovitosti globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko;

| — | lajšanje sodelovanja Gruzije z EU pri učinkoviti reformi varnostnega sektorja v Gruziji; |
| --- | --- |

—

lajšanje sodelovanja Gruzije z EU pri učinkoviti reformi varnostnega sektorja v Gruziji;

| — | spodbujanje skupnega spoštovanja načel suverenosti in ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti meja in neodvisnosti, kot je določeno v Ustanovni listini Združenih narodov in Helsinški sklepni listini OVSE. |
| --- | --- |

—

spodbujanje skupnega spoštovanja načel suverenosti in ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti meja in neodvisnosti, kot je določeno v Ustanovni listini Združenih narodov in Helsinški sklepni listini OVSE.

Terorizem, neširjenje orožja za množično uničevanje in nezakonit izvoz orožja

Kratkoročne prednostne naloge

| — | sodelovanje in prispevanje k boju proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev s popolnim izpolnjevanjem in nacionalnim izvajanjem obstoječih obveznosti pogodbenic iz mednarodnih pogodb in sporazumov o mednarodnem razoroževanju in neširjenju orožja ter drugimi ustreznimi mednarodnimi obveznostmi. |
| --- | --- |

—

sodelovanje in prispevanje k boju proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev s popolnim izpolnjevanjem in nacionalnim izvajanjem obstoječih obveznosti pogodbenic iz mednarodnih pogodb in sporazumov o mednarodnem razoroževanju in neširjenju orožja ter drugimi ustreznimi mednarodnimi obveznostmi.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | sodelovanje za poglobitev mednarodnega soglasja o boju proti terorizmu, ki temelji na človekovih pravicah, vključno s pravno opredelitvijo terorističnih dejanj, med drugim z zavzemanjem za dogovor o celoviti konvenciji o mednarodnem terorizmu; |
| --- | --- |

—

sodelovanje za poglobitev mednarodnega soglasja o boju proti terorizmu, ki temelji na človekovih pravicah, vključno s pravno opredelitvijo terorističnih dejanj, med drugim z zavzemanjem za dogovor o celoviti konvenciji o mednarodnem terorizmu;

| — | sodelovanje pri carinskem nadzoru, ki temelji na oceni tveganja, za zagotovitev varnosti in zaščite uvoženega ali izvoženega blaga ali blaga v tranzitu; |
| --- | --- |

—

sodelovanje pri carinskem nadzoru, ki temelji na oceni tveganja, za zagotovitev varnosti in zaščite uvoženega ali izvoženega blaga ali blaga v tranzitu;

| — | boj proti nezakoniti trgovini z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom, na podlagi veljavnih mednarodnih sporazumov in resolucij Varnostnega sveta ZN ter obveznosti v okviru drugih mednarodnih instrumentov, ki se uporabljajo na tem področju; |
| --- | --- |

—

boj proti nezakoniti trgovini z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom, na podlagi veljavnih mednarodnih sporazumov in resolucij Varnostnega sveta ZN ter obveznosti v okviru drugih mednarodnih instrumentov, ki se uporabljajo na tem področju;

| — | nadaljnje sodelovanje na področju nadzora izvoza konvencionalnega orožja ob upoštevanju Skupnega stališča EU o nadzoru izvoza vojaške tehnologije in opreme. Razvoj sodelovanja v boju proti trgovini z orožjem in uničevanje zalog; |
| --- | --- |

—

nadaljnje sodelovanje na področju nadzora izvoza konvencionalnega orožja ob upoštevanju Skupnega stališča EU o nadzoru izvoza vojaške tehnologije in opreme. Razvoj sodelovanja v boju proti trgovini z orožjem in uničevanje zalog;

| — | nadaljnje prispevanje k uravnoteženemu izvajanju vseh treh stebrov Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja. |
| --- | --- |

—

nadaljnje prispevanje k uravnoteženemu izvajanju vseh treh stebrov Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja.

Mirno reševanje sporov

Kratkoročne prednostne naloge

| — | nadaljnje učinkovito sodelovanje med EU in Gruzijo za rešitev konflikta v dogovorjenih oblikah, vključno s posvetovanji, da se določijo načini za ustrezno sodelovanje gruzijskih regij Abhazije in Tskhinvali/Južne Osetije pri poglobitvi odnosov med EU in Gruzijo; |
| --- | --- |

—

nadaljnje učinkovito sodelovanje med EU in Gruzijo za rešitev konflikta v dogovorjenih oblikah, vključno s posvetovanji, da se določijo načini za ustrezno sodelovanje gruzijskih regij Abhazije in Tskhinvali/Južne Osetije pri poglobitvi odnosov med EU in Gruzijo;

| — | okrepitev učinkovitega sodelovanja in usklajevanja med EU in Gruzijo na področju reševanja sporov, med drugim z rednim političnim dialogom; |
| --- | --- |

—

okrepitev učinkovitega sodelovanja in usklajevanja med EU in Gruzijo na področju reševanja sporov, med drugim z rednim političnim dialogom;

| — | nadaljnja konstruktivna udeležba na mednarodnih razpravah v Ženevi, ki jim sopredsedujejo EU, ZN in OVSE, ter zagotovitev podpore zanje; |
| --- | --- |

—

nadaljnja konstruktivna udeležba na mednarodnih razpravah v Ženevi, ki jim sopredsedujejo EU, ZN in OVSE, ter zagotovitev podpore zanje;

| — | popolna in učinkovita uporaba dobrih uslug nadzorne misije EU v Gruziji za prispevanje k stabilnosti, normalizaciji, vključno z omogočanjem varnega in normalnega življenja lokalnim skupnostim, ki živijo na obeh straneh administrativnih mejnih črt, in h krepitvi zaupanja, med drugim z mehanizmi za preprečevanje incidentov in odziv nanje ter s kakršnimi koli drugimi ustreznimi mehanizmi, ukrepi ali dogovori; |
| --- | --- |

—

popolna in učinkovita uporaba dobrih uslug nadzorne misije EU v Gruziji za prispevanje k stabilnosti, normalizaciji, vključno z omogočanjem varnega in normalnega življenja lokalnim skupnostim, ki živijo na obeh straneh administrativnih mejnih črt, in h krepitvi zaupanja, med drugim z mehanizmi za preprečevanje incidentov in odziv nanje ter s kakršnimi koli drugimi ustreznimi mehanizmi, ukrepi ali dogovori;

| — | podpiranje prizadevanj za mirno reševanje sporov, tudi prek stikov s prebivalstvom gruzijskih regij Abhazija in Tskhinvali/Južna Osetija, glede na politiko Gruzije za spravo in vključevanje ter politiko EU za nepriznavanje in vključevanje, pri kateri sodelujeta EU in Gruzija; |
| --- | --- |

—

podpiranje prizadevanj za mirno reševanje sporov, tudi prek stikov s prebivalstvom gruzijskih regij Abhazija in Tskhinvali/Južna Osetija, glede na politiko Gruzije za spravo in vključevanje ter politiko EU za nepriznavanje in vključevanje, pri kateri sodelujeta EU in Gruzija;

| — | sodelovanje pri delitvi koristi in priložnosti, ki izhajajo iz političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja med EU in Gruzijo, s prebivalstvom onstran administrativne mejne črte, vključno z brezvizumsko ureditvijo za kratkoročno bivanje v schengenskem območju; |
| --- | --- |

—

sodelovanje pri delitvi koristi in priložnosti, ki izhajajo iz političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja med EU in Gruzijo, s prebivalstvom onstran administrativne mejne črte, vključno z brezvizumsko ureditvijo za kratkoročno bivanje v schengenskem območju;

| — | sprejetje ustreznih ukrepov za spodbujanje trgovine, svobode gibanja in gospodarskih vezi prek upravnih meja, vključno s pregledom zakonodaje, kot je zakon o zasedenih ozemljih; sodelovanje pri sprejetju ukrepov za okrepitev medsebojnih stikov, zaupanja in prizadevanj za spravo med skupnostmi, ločenimi zaradi konflikta; |
| --- | --- |

—

sprejetje ustreznih ukrepov za spodbujanje trgovine, svobode gibanja in gospodarskih vezi prek upravnih meja, vključno s pregledom zakonodaje, kot je zakon o zasedenih ozemljih; sodelovanje pri sprejetju ukrepov za okrepitev medsebojnih stikov, zaupanja in prizadevanj za spravo med skupnostmi, ločenimi zaradi konflikta;

| — | sprejetje dodatnih ukrepov za spodbujanje trajnostnega vključevanja notranje razseljenih oseb v gruzijsko družbo (lastninska pravica, zaposlovanje, ciljna podpora). |
| --- | --- |

—

sprejetje dodatnih ukrepov za spodbujanje trajnostnega vključevanja notranje razseljenih oseb v gruzijsko družbo (lastninska pravica, zaposlovanje, ciljna podpora).

Srednjeročne prednostne naloge

| — | nadaljevanje skupnih prizadevanj za zagotovitev popolnega izvajanja sporazuma v šestih točkah z dne 12. avgusta 2008 in naknadnih izvedbenih ukrepov; |
| --- | --- |

—

nadaljevanje skupnih prizadevanj za zagotovitev popolnega izvajanja sporazuma v šestih točkah z dne 12. avgusta 2008 in naknadnih izvedbenih ukrepov;

| — | nadaljevanje skupnih prizadevanj in sprejetje ukrepov za smiselno mednarodno sodelovanje na kraju samem v Gruziji, vključno s polnim izvajanjem mandata nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia); |
| --- | --- |

—

nadaljevanje skupnih prizadevanj in sprejetje ukrepov za smiselno mednarodno sodelovanje na kraju samem v Gruziji, vključno s polnim izvajanjem mandata nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia);

| — | nadaljnje prizadevanje za varno, dostojno in prostovoljno vračanje vseh notranje razseljenih oseb in beguncev na kraj izvora v skladu z načeli mednarodnega prava; |
| --- | --- |

—

nadaljnje prizadevanje za varno, dostojno in prostovoljno vračanje vseh notranje razseljenih oseb in beguncev na kraj izvora v skladu z načeli mednarodnega prava;

| — | sprejetje ukrepov za trajnostno rešitev spora, pri čemer bo brez poseganja v obstoječe oblike obravnave vprašanj, povezanih s sporom, mirno reševanje spora ena od osrednjih tem političnega dialoga med pogodbenicama, pa tudi dialoga z drugimi ustreznimi mednarodnimi akterji. |
| --- | --- |

—

sprejetje ukrepov za trajnostno rešitev spora, pri čemer bo brez poseganja v obstoječe oblike obravnave vprašanj, povezanih s sporom, mirno reševanje spora ena od osrednjih tem političnega dialoga med pogodbenicama, pa tudi dialoga z drugimi ustreznimi mednarodnimi akterji.

Mednarodno kazensko sodišče

| — | nadaljnje sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem z izvajanjem Rimskega statuta in povezanih instrumentov ter prizadevanji za ohranitev njegove celovitosti. Nadaljnje sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem pri preiskavah vojnih dogodkov iz avgusta 2008. |
| --- | --- |

—

nadaljnje sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem z izvajanjem Rimskega statuta in povezanih instrumentov ter prizadevanji za ohranitev njegove celovitosti. Nadaljnje sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem pri preiskavah vojnih dogodkov iz avgusta 2008.

2.4   Pravica, svoboda in varnost

Gruzija bo stalno izpolnjevala zahteve iz štirih sklopov akcijskega načrta o liberalizaciji vizumskega režima z dne 25. februarja 2013. Učinkovito, stalno in trajnostno izvajanje vseh referenčnih meril iz akcijskega načrta, vključno s tistimi iz sklopa 3 (Javni red in varnost), je ključnega pomena za ohranjanje brezvizumskega režima v EU. V skladu z revidiranim mehanizmom za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti je mogoče potovanja brez vizumov začasno ukiniti, če ena ali več specifičnih zahtev ni več izpolnjenih (2). V primeru utemeljene zaskrbljenosti glede izpolnjevanja konkretnih referenčnih meril iz akcijskega načrta bo Gruzija Evropski uniji na zahtevo zagotovila informacije.

Pogodbenici sodelujeta na naslednjih področjih:

Varstvo osebnih podatkov

Kratkoročne prednostne naloge

| — | zagotavljanje visoke ravni varstva osebnih podatkov v skladu z evropskimi standardi in sprejetje praktičnih ukrepov za zagotovitev spoštovanja pravice do varstva osebnih podatkov, tudi na področju kazenskega pravosodja; zagotavljanje uporabe standardov za varstvo podatkov v javnem in zasebnem sektorju. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje visoke ravni varstva osebnih podatkov v skladu z evropskimi standardi in sprejetje praktičnih ukrepov za zagotovitev spoštovanja pravice do varstva osebnih podatkov, tudi na področju kazenskega pravosodja; zagotavljanje uporabe standardov za varstvo podatkov v javnem in zasebnem sektorju.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | nadaljnja krepitev zmogljivosti organa za varstvo podatkov (urad inšpektorja za varstvo osebnih podatkov) in spremljanje uporabe standardov o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

—

nadaljnja krepitev zmogljivosti organa za varstvo podatkov (urad inšpektorja za varstvo osebnih podatkov) in spremljanje uporabe standardov o varstvu podatkov;

| — | nadaljnje izvajanje pravnega okvira za varstvo osebnih podatkov v vseh sektorjih, da bi se zagotovila visoka stopnja varstva podatkov v skladu z evropskimi instrumenti in standardi; |
| --- | --- |

—

nadaljnje izvajanje pravnega okvira za varstvo osebnih podatkov v vseh sektorjih, da bi se zagotovila visoka stopnja varstva podatkov v skladu z evropskimi instrumenti in standardi;

| — | približevanje gruzijske zakonodaje in prakse na področju varstva podatkov najnovejšim evropskim standardom varstva podatkov. |
| --- | --- |

—

približevanje gruzijske zakonodaje in prakse na področju varstva podatkov najnovejšim evropskim standardom varstva podatkov.

Migracije in azil

Kratkoročne prednostne naloge

| — | zagotavljanje popolnega delovanja enotnega sistema za analiziranje migracij in analize tveganja na področju migracij ter poročanje o posledičnih izboljšavah analize podatkov o migracijah in ocene tveganj; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje popolnega delovanja enotnega sistema za analiziranje migracij in analize tveganja na področju migracij ter poročanje o posledičnih izboljšavah analize podatkov o migracijah in ocene tveganj;

| — | razvoj mehanizmov za boj proti nedovoljenim migracijam in spodbujanje zakonitih migracij, tudi s stalnimi, ciljno usmerjenimi kampanjami obveščanja o pravicah in obveznostih migrantov, o pravilih, ki urejajo njihov dostop do trga dela EU, ter o odgovornosti za morebitne zlorabe pravic v okviru brezvizumskega režima; |
| --- | --- |

—

razvoj mehanizmov za boj proti nedovoljenim migracijam in spodbujanje zakonitih migracij, tudi s stalnimi, ciljno usmerjenimi kampanjami obveščanja o pravicah in obveznostih migrantov, o pravilih, ki urejajo njihov dostop do trga dela EU, ter o odgovornosti za morebitne zlorabe pravic v okviru brezvizumskega režima;

| — | poročanje o napredku pri postopnem opuščanju uporabe gruzijskih nebiometričnih potnih listov v skladu z akcijskim načrtom za liberalizacijo vizumskega režima. |
| --- | --- |

—

poročanje o napredku pri postopnem opuščanju uporabe gruzijskih nebiometričnih potnih listov v skladu z akcijskim načrtom za liberalizacijo vizumskega režima.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | učinkovito izvajanje migracijske strategije Gruzije za obdobje 2016–2020 in pripadajočega akcijskega načrta; |
| --- | --- |

—

učinkovito izvajanje migracijske strategije Gruzije za obdobje 2016–2020 in pripadajočega akcijskega načrta;

| — | redno posodabljanje (vsaj vsaki dve leti) migracijskega profila Gruzije; |
| --- | --- |

—

redno posodabljanje (vsaj vsaki dve leti) migracijskega profila Gruzije;

| — | nadaljnje učinkovito izvajanje sporazuma o ponovnem sprejemu med EU in Gruzijo ter zagotovitev nemotenega prenosa dejavnosti centrov mobilnosti in dejavnosti ponovnega vključevanja na gruzijski državni program za ponovno vključevanje; |
| --- | --- |

—

nadaljnje učinkovito izvajanje sporazuma o ponovnem sprejemu med EU in Gruzijo ter zagotovitev nemotenega prenosa dejavnosti centrov mobilnosti in dejavnosti ponovnega vključevanja na gruzijski državni program za ponovno vključevanje;

| — | nadaljnji razvoj praktičnega sodelovanja v okviru partnerstva za mobilnost med EU in Gruzijo. |
| --- | --- |

—

nadaljnji razvoj praktičnega sodelovanja v okviru partnerstva za mobilnost med EU in Gruzijo.

Upravljanje meja

Srednjeročne prednostne naloge

| — | učinkovito izvajanje strategije Gruzije za integrirano upravljanje meja za obdobje 2014-2018 in pripadajočega akcijskega načrta; |
| --- | --- |

—

učinkovito izvajanje strategije Gruzije za integrirano upravljanje meja za obdobje 2014-2018 in pripadajočega akcijskega načrta;

| — | ohranjanje visoke kakovosti mejnih kontrol in nadzora meja s pomočjo sistema za upravljanje migracij na mejah in poročanje ter izvajanje projekta sistema upravljanja operacij na mejah; |
| --- | --- |

—

ohranjanje visoke kakovosti mejnih kontrol in nadzora meja s pomočjo sistema za upravljanje migracij na mejah in poročanje ter izvajanje projekta sistema upravljanja operacij na mejah;

| — | doseganje napredka pri razmejevanju državnih meja s sosednjimi državami. |
| --- | --- |

—

doseganje napredka pri razmejevanju državnih meja s sosednjimi državami.

Boj proti organiziranemu kriminalu

Kratkoročne prednostne naloge

| — | učinkovito izvajanje nacionalnega akcijskega načrta za boj proti trgovini z ljudmi za obdobje 2017–2018 in nadaljevanje dejavnosti razvoja zmogljivosti, da bi lahko državni organi proaktivno odkrivali in učinkovito preiskovali primere trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

—

učinkovito izvajanje nacionalnega akcijskega načrta za boj proti trgovini z ljudmi za obdobje 2017–2018 in nadaljevanje dejavnosti razvoja zmogljivosti, da bi lahko državni organi proaktivno odkrivali in učinkovito preiskovali primere trgovine z ljudmi;

| — | spremljanje in poročanje o učinkovitosti proaktivnega odkrivanja in preiskovanja primerov trgovine z ljudmi. |
| --- | --- |

—

spremljanje in poročanje o učinkovitosti proaktivnega odkrivanja in preiskovanja primerov trgovine z ljudmi.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | nadaljevanje prizadevanj na področju preprečevanja organiziranega kriminala in boja proti njemu; |
| --- | --- |

—

nadaljevanje prizadevanj na področju preprečevanja organiziranega kriminala in boja proti njemu;

| — | nadaljnji razvoj sodelovanja med organi kazenskega pregona držav članic EU in Gruzije za učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu, izvajanje sporazuma o sodelovanju z Europolom in nadaljnje sodelovanje z agencijo CEPOL za namene usposabljanja na področju kazenskega pregona; |
| --- | --- |

—

nadaljnji razvoj sodelovanja med organi kazenskega pregona držav članic EU in Gruzije za učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu, izvajanje sporazuma o sodelovanju z Europolom in nadaljnje sodelovanje z agencijo CEPOL za namene usposabljanja na področju kazenskega pregona;

| — | okrepitev sodelovanja pri obravnavanju kibernetske kriminalitete in zagotavljanje ustreznega usposabljanja gruzijskim organom na področju kazenskega pregona. |
| --- | --- |

—

okrepitev sodelovanja pri obravnavanju kibernetske kriminalitete in zagotavljanje ustreznega usposabljanja gruzijskim organom na področju kazenskega pregona.

Boj proti prepovedanim drogam

Kratkoročne prednostne naloge

| — | izvajanje nacionalne strategije za boj proti drogam in akcijskega načrta za obdobje 2016-2018. |
| --- | --- |

—

izvajanje nacionalne strategije za boj proti drogam in akcijskega načrta za obdobje 2016-2018.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | nadaljnje zagotavljanje uravnoteženega in celostnega pristopa k vprašanjem, povezanim z drogami, za lažje soočanje z zdravstvenimi in socialnimi posledicami zlorabe drog, zagotavljanje učinkovitejšega preprečevanja ter prizadevanje za zmanjšanje ponudbe prepovedanih drog, trgovine z njimi in povpraševanja po njih; |
| --- | --- |

—

nadaljnje zagotavljanje uravnoteženega in celostnega pristopa k vprašanjem, povezanim z drogami, za lažje soočanje z zdravstvenimi in socialnimi posledicami zlorabe drog, zagotavljanje učinkovitejšega preprečevanja ter prizadevanje za zmanjšanje ponudbe prepovedanih drog, trgovine z njimi in povpraševanja po njih;

| — | nadaljnji redni dialog okviru dialoga o drogah, ki poteka pod okriljem vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

—

nadaljnji redni dialog okviru dialoga o drogah, ki poteka pod okriljem vzhodnega partnerstva;

| — | nadaljnji razvoj sodelovanja in izmenjave informacij, tudi s čim učinkovitejšo uporabo memoranduma o soglasju med Evropskim centrom za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) ter gruzijskim ministrstvom za pravosodje. |
| --- | --- |

—

nadaljnji razvoj sodelovanja in izmenjave informacij, tudi s čim učinkovitejšo uporabo memoranduma o soglasju med Evropskim centrom za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) ter gruzijskim ministrstvom za pravosodje.

Pranje denarja in financiranje terorizma

Kratkoročne prednostne naloge

| — | uskladitev gruzijske zakonodaje s četrto direktivo o preprečevanju pranja denarja; |
| --- | --- |

—

uskladitev gruzijske zakonodaje s četrto direktivo o preprečevanju pranja denarja;

| — | spremljanje in poročanje o številu izdanih odredb o zasegu in zaplembi ter o ocenjeni vrednosti zaseženega in zaplenjenega premoženja, da se zagotovi učinkovito izvajanje gruzijske zakonodaje o zaplembi premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji. |
| --- | --- |

—

spremljanje in poročanje o številu izdanih odredb o zasegu in zaplembi ter o ocenjeni vrednosti zaseženega in zaplenjenega premoženja, da se zagotovi učinkovito izvajanje gruzijske zakonodaje o zaplembi premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | nadaljevanje prizadevanj za nadaljnji razvoj pravnega in institucionalnega okvira za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima, tudi s približevanjem zakonodaji EU na teh področjih; |
| --- | --- |

—

nadaljevanje prizadevanj za nadaljnji razvoj pravnega in institucionalnega okvira za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima, tudi s približevanjem zakonodaji EU na teh področjih;

| — | nadaljnje izvajanje standardov iz priporočil o financiranju teroristov, ki jih je pripravila Projektna skupina za finančno ukrepanje; |
| --- | --- |

—

nadaljnje izvajanje standardov iz priporočil o financiranju teroristov, ki jih je pripravila Projektna skupina za finančno ukrepanje;

| — | okrepitev operativnega sodelovanja na področju zaplembe, odvzema premoženjske koristi in upravljanja premoženja z učinkovitim komuniciranjem in izmenjavo dobrih praks med gruzijskimi organi in uradov EU za odvzem premoženjske koristi. |
| --- | --- |

—

okrepitev operativnega sodelovanja na področju zaplembe, odvzema premoženjske koristi in upravljanja premoženja z učinkovitim komuniciranjem in izmenjavo dobrih praks med gruzijskimi organi in uradov EU za odvzem premoženjske koristi.

Sodelovanje v boju proti terorizmu

Srednjeročne prednostne naloge

| — | celovita uporaba operativnega sporazuma med Gruzijo in Europolom, podpisanega 4. aprila, za olajšanje izmenjave informacij o terorističnih organizacijah, skupinah, njihovih dejavnostih in podpornih mrežah; |
| --- | --- |

—

celovita uporaba operativnega sporazuma med Gruzijo in Europolom, podpisanega 4. aprila, za olajšanje izmenjave informacij o terorističnih organizacijah, skupinah, njihovih dejavnostih in podpornih mrežah;

Pravno sodelovanje

Kratkoročne prednostne naloge

| — | sprejetje učinkovitih in intenzivnih ukrepov za podpis in spodbujanje izvajanja sporazuma o operativnem sodelovanju z Eurojustom. |
| --- | --- |

—

sprejetje učinkovitih in intenzivnih ukrepov za podpis in spodbujanje izvajanja sporazuma o operativnem sodelovanju z Eurojustom.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | okrepitev pravosodnega sodelovanja v civilnih in gospodarskih zadevah s pristopom k večstranskim konvencijam o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah in izvajanjem teh konvencij; pri tem gre predvsem za glavne konvencije haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu na področju pravosodnega sodelovanja ter zaščite otrok, kot so Konvencija o vročitvi sodnih in zunajsodnih listin v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini iz leta 1965, Konvencija o pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini iz leta 1970, Konvencija o sporazumih o izbiri sodišča iz leta 2005 ter Haaška konvencija o preživnini otrok in drugih oblikah družinskih preživnin iz leta 2007 ter njen protokol o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti; |
| --- | --- |

—

okrepitev pravosodnega sodelovanja v civilnih in gospodarskih zadevah s pristopom k večstranskim konvencijam o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah in izvajanjem teh konvencij; pri tem gre predvsem za glavne konvencije haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu na področju pravosodnega sodelovanja ter zaščite otrok, kot so Konvencija o vročitvi sodnih in zunajsodnih listin v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini iz leta 1965, Konvencija o pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini iz leta 1970, Konvencija o sporazumih o izbiri sodišča iz leta 2005 ter Haaška konvencija o preživnini otrok in drugih oblikah družinskih preživnin iz leta 2007 ter njen protokol o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti;

| — | okrepitev pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah s pristopom k ustreznim konvencijam, zlasti konvencijam Sveta Evrope, in z njihovim izvajanjem. |
| --- | --- |

—

okrepitev pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah s pristopom k ustreznim konvencijam, zlasti konvencijam Sveta Evrope, in z njihovim izvajanjem.

2.5   Trgovina in z njo povezane zadeve

V pridružitvenem sporazumu je poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje obširno obravnavano. Zato se pričakuje, da se bo izvajanju tega dela, vsebovanega v naslovu IV TRGOVINA IN Z NJO POVEZANE ZADEVE, dodelila prednost, sorazmerna z njegovo pomembnostjo v celotnem okviru pridružitvenega sporazuma ter v okviru odnosov med EU in Gruzijo.

Blagovna menjava

Pogodbenici bosta sodelovali pri izvajanju določb o dostopu do trga za blago iz pridružitvenega sporazuma, zlasti s skupnimi posvetovanji, z namenom:

Kratkoročne prednostne naloge

| — | dodatnih izboljšav na področju trgovinske statistike; |
| --- | --- |

—

dodatnih izboljšav na področju trgovinske statistike;

| — | zagotovitve, da po začetku veljavnosti sporazuma ne pride do povečanja trenutno veljavnih uvoznih dajatev v trgovini med pogodbenicama (klavzula o mirovanju). |
| --- | --- |

—

zagotovitve, da po začetku veljavnosti sporazuma ne pride do povečanja trenutno veljavnih uvoznih dajatev v trgovini med pogodbenicama (klavzula o mirovanju).

Srednjeročne prednostne naloge

| — | zagotavljanja podpore Gruziji za povečanje raznolikosti gruzijske strukture izvoza, vključno z izvozom novih proizvodov na trg EU; |
| --- | --- |

—

zagotavljanja podpore Gruziji za povečanje raznolikosti gruzijske strukture izvoza, vključno z izvozom novih proizvodov na trg EU;

| — | tesnega sodelovanja za učinkovito uporabo mehanizma za preprečevanje izogibanja; |
| --- | --- |

—

tesnega sodelovanja za učinkovito uporabo mehanizma za preprečevanje izogibanja;

| — | zagotavljanja pomoči Gruziji pri pripravi in izvajanju morebitne predvidene zakonodaje o dostopu do trga ali drugih povezanih vprašanjih (tj. trgovinska sredstva); |
| --- | --- |

—

zagotavljanja pomoči Gruziji pri pripravi in izvajanju morebitne predvidene zakonodaje o dostopu do trga ali drugih povezanih vprašanjih (tj. trgovinska sredstva);

| — | zagotavljanja izmenjave informacij o razvoju na področju dostopa do trga in politiki na tem področju. |
| --- | --- |

—

zagotavljanja izmenjave informacij o razvoju na področju dostopa do trga in politiki na tem področju.

Tehnični predpisi, standardizacija in pripadajoča infrastruktura

Pogodbenici bosta sodelovali na področju standardov, tehničnih predpisov, meroslovja, nadzora trga, akreditacije in ugotavljanja skladnosti za doseganje postopnega približevanja teh sistemov ustreznim sistemom EU, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu. Sodelovanje bo vključevalo:

Srednjeročne prednostne naloge

| — | pripravo zakonodaje, ki naj bi jo Gruzija v skladu z zavezami iz strategije o tehničnih ovirah v trgovini izvajala na podlagi pridružitvenega sporazuma; |
| --- | --- |

—

pripravo zakonodaje, ki naj bi jo Gruzija v skladu z zavezami iz strategije o tehničnih ovirah v trgovini izvajala na podlagi pridružitvenega sporazuma;

| — | razvoj infrastrukture, povezane z upravljanjem standardov, tehničnimi predpisi, meroslovjem, nadzorom trga, akreditacijo in postopki ugotavljanja skladnosti, med drugim s podporo EU; |
| --- | --- |

—

razvoj infrastrukture, povezane z upravljanjem standardov, tehničnimi predpisi, meroslovjem, nadzorom trga, akreditacijo in postopki ugotavljanja skladnosti, med drugim s podporo EU;

| — | olajšanje priprave zainteresiranih strani, tudi gospodarskih subjektov, na izvajanje usklajene zakonodaje in njihovega prilagajanja temu izvajanju; |
| --- | --- |

—

olajšanje priprave zainteresiranih strani, tudi gospodarskih subjektov, na izvajanje usklajene zakonodaje in njihovega prilagajanja temu izvajanju;

| — | nadaljnje izvajanje strategije za nadzor trga za industrijsko blago; |
| --- | --- |

—

nadaljnje izvajanje strategije za nadzor trga za industrijsko blago;

| — | na področju nadzora trga: krepitev upravnih zmogljivosti ustreznih gruzijskih državnih institucij in organov za nadzor trga; |
| --- | --- |

—

na področju nadzora trga: krepitev upravnih zmogljivosti ustreznih gruzijskih državnih institucij in organov za nadzor trga;

| — | nadaljnje usposabljanje osebja za upravljanje pristojnih državnih organov in agencij; |
| --- | --- |

—

nadaljnje usposabljanje osebja za upravljanje pristojnih državnih organov in agencij;

| — | izmenjavo informacij o vseh pomembnih vidikih gruzijske strategije o tehničnih ovirah v trgovini in strategije za nadzor trga, po potrebi vključno z roki. |
| --- | --- |

—

izmenjavo informacij o vseh pomembnih vidikih gruzijske strategije o tehničnih ovirah v trgovini in strategije za nadzor trga, po potrebi vključno z roki.

Sanitarni in fitosanitarni ukrepi

Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravi na približevanje gruzijske sanitarne in fitosanitarne zakonodaje za živila in krmo, zdravje rastlin ter zdravje in dobrobit živali ter praks na tem področju zakonodaji in praksam EU, kakor je določeno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu. Sodelovanje bo vključevalo:

Kratkoročne prednostne naloge

| — | podporo sistemu zgodnjega opozarjanja za hrano in krmo, zdravje živali in zdravje rastlin; |
| --- | --- |

—

podporo sistemu zgodnjega opozarjanja za hrano in krmo, zdravje živali in zdravje rastlin;

| — | organizacijo kampanj obveščanja skupaj z ustreznimi agencijami, podjetji in nevladnimi organizacijami o zahtevah za dostop do trga EU, pa tudi s civilno družbo o ustreznih potrošniških vidikih varnosti hrane in krme; |
| --- | --- |

—

organizacijo kampanj obveščanja skupaj z ustreznimi agencijami, podjetji in nevladnimi organizacijami o zahtevah za dostop do trga EU, pa tudi s civilno družbo o ustreznih potrošniških vidikih varnosti hrane in krme;

| — | nadaljnje strokovno svetovanje in pomoč EU Gruziji pri pripravi in izvajanju zakonodaje, vključno z usposabljanjem ustreznega osebja, krepitvijo zmogljivosti pristojnega organa in podporo izboljšanju laboratorijskih zmogljivosti v skladu z zahtevami EU; |
| --- | --- |

—

nadaljnje strokovno svetovanje in pomoč EU Gruziji pri pripravi in izvajanju zakonodaje, vključno z usposabljanjem ustreznega osebja, krepitvijo zmogljivosti pristojnega organa in podporo izboljšanju laboratorijskih zmogljivosti v skladu z zahtevami EU;

| — | povečevanje zmogljivosti prilaganja gruzijskih podjetij na izvajanje usklajene zakonodaje. |
| --- | --- |

—

povečevanje zmogljivosti prilaganja gruzijskih podjetij na izvajanje usklajene zakonodaje.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | zagotavljanje podpore Gruziji za okrepitev analize tveganja na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov; zagotavljanje veterinarskih in fitosanitarnih pregledov ter nadzora varnosti hrane na mejnih kontrolnih točkah; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje podpore Gruziji za okrepitev analize tveganja na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov; zagotavljanje veterinarskih in fitosanitarnih pregledov ter nadzora varnosti hrane na mejnih kontrolnih točkah;

| — | olajšanje prilagajanja gruzijskih podjetij na izvajanje usklajene zakonodaje. |
| --- | --- |

—

olajšanje prilagajanja gruzijskih podjetij na izvajanje usklajene zakonodaje.

| — | sodelovanje na področju dobrobiti živali in zmanjšane uporabe antibiotikov v živinoreji, da bi se borili proti odpornosti na antibiotike. |
| --- | --- |

—

sodelovanje na področju dobrobiti živali in zmanjšane uporabe antibiotikov v živinoreji, da bi se borili proti odpornosti na antibiotike.

Olajševanje carinskih postopkov in trgovine

Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravi na približevanje gruzijske zakonodaje pravnemu redu EU in mednarodnim standardom, navedenim v ustrezni prilogi k pridružitvenemu sporazumu. Približevanje bi moralo temeljiti na carinskem zakoniku Unije, ki se izvaja od 1. maja 2016. Iz ustrezne priloge pridružitvenega sporazuma je razvidno, da se carinski kodeks Skupnosti nadomesti s carinskim kodeksom Unije.

Kratkoročne prednostne naloge

| — | izvajanje strateškega okvira za carinsko sodelovanje; |
| --- | --- |

—

izvajanje strateškega okvira za carinsko sodelovanje;

| — | približevanje gruzijske zakonodaje o carinskem uveljavljanju pravic intelektualne lastnine pravnemu redu EU, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu. |
| --- | --- |

—

približevanje gruzijske zakonodaje o carinskem uveljavljanju pravic intelektualne lastnine pravnemu redu EU, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | približevanje gruzijskega sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov sistemu EU; |
| --- | --- |

—

približevanje gruzijskega sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov sistemu EU;

| — | nadaljnje posodabljanje gruzijskih carinskih organov; |
| --- | --- |

—

nadaljnje posodabljanje gruzijskih carinskih organov;

| — | nadaljnje poenostavljanje in posodabljanje carinskih postopkov; |
| --- | --- |

—

nadaljnje poenostavljanje in posodabljanje carinskih postopkov;

| — | pomoč Gruziji pri njenem pristopu h Konvenciji o skupnem tranzitnem postopku; |
| --- | --- |

—

pomoč Gruziji pri njenem pristopu h Konvenciji o skupnem tranzitnem postopku;

| — | sodelovanje pri carinskem nadzoru, ki temelji na oceni tveganja, in izmenjava ustreznih informacij, ki prispevajo k boljšemu obvladovanju tveganja in varnosti dobavnih verig, olajševanju zakonite trgovine ter varnosti uvoženega ali izvoženega blaga ali blaga v tranzitu; |
| --- | --- |

—

sodelovanje pri carinskem nadzoru, ki temelji na oceni tveganja, in izmenjava ustreznih informacij, ki prispevajo k boljšemu obvladovanju tveganja in varnosti dobavnih verig, olajševanju zakonite trgovine ter varnosti uvoženega ali izvoženega blaga ali blaga v tranzitu;

| — | krepitev dialoga o boju proti goljufijam za preprečitev nezakonite trgovine, vključno s trošarinskimi proizvodi, zlasti z okrepljenim sodelovanjem v okviru Protokola o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah; |
| --- | --- |

—

krepitev dialoga o boju proti goljufijam za preprečitev nezakonite trgovine, vključno s trošarinskimi proizvodi, zlasti z okrepljenim sodelovanjem v okviru Protokola o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah;

| — | proučitev možnosti vzajemnega priznavanja sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov v skladu s pridružitvenim sporazumom. |
| --- | --- |

—

proučitev možnosti vzajemnega priznavanja sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov v skladu s pridružitvenim sporazumom.

Pravila o poreklu

Pogodbenici bosta sodelovali pri izvajanju pravil o poreklu, ki so določena v ustreznem protokolu k pridružitvenemu sporazumu in izhajajo iz pristopa Gruzije k Regionalni konvenciji o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu. To sodelovanje bo vključevalo:

Kratkoročne prednostne naloge

| — | razpravljanje o obstoječih postopkih, ki jih uporabljajo gruzijske carinske službe pri izdajanju potrdil in preverjanju porekla blaga. |
| --- | --- |

—

razpravljanje o obstoječih postopkih, ki jih uporabljajo gruzijske carinske službe pri izdajanju potrdil in preverjanju porekla blaga.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | nadomestitev obstoječega protokola o pravilih o poreklu (protokol 2 pridružitvenega sporazuma) s sklicevanjem na Regionalno konvencijo o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu po pristopu Gruzije; |
| --- | --- |

—

nadomestitev obstoječega protokola o pravilih o poreklu (protokol 2 pridružitvenega sporazuma) s sklicevanjem na Regionalno konvencijo o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu po pristopu Gruzije;

| — | nadaljnje usposabljanje gruzijske carinske službe na področju izdajanju potrdil in preverjanja preferencialnega porekla. |
| --- | --- |

—

nadaljnje usposabljanje gruzijske carinske službe na področju izdajanju potrdil in preverjanja preferencialnega porekla.

Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje

Pogodbenici bosta nadaljevali dialog o ustanavljanju, trgovini s storitvami in elektronskem poslovanju na podlagi ustreznih določb pridružitvenega sporazuma. Poleg tega se bosta pripravili na izvajanje obveznosti na področjih storitev v skladu z ustreznimi prilogami k pridružitvenemu sporazumu. To bo vključevalo zagotavljanje usposabljanja in krepitev ustrezne upravne zmogljivosti za izvedbo načrtovanega približevanja zakonodaje ter zagotovilo redne izmenjave informacij v zvezi s predvidenim in tekočim delom na izbranih področjih približevanja:

| — | izmenjava informacij in izkušenj o razvoju interoperabilnih platform za elektronsko trgovanje; |
| --- | --- |

—

izmenjava informacij in izkušenj o razvoju interoperabilnih platform za elektronsko trgovanje;

| — | izmenjava informacij in izkušenj o ozaveščanju zainteresiranih strani o izvajanju ključnih načel direktive o poštnih storitvah, zlasti obveznosti izvajanja univerzalne poštne storitve, pa tudi druge politike poštnega sektorja. |
| --- | --- |

—

izmenjava informacij in izkušenj o ozaveščanju zainteresiranih strani o izvajanju ključnih načel direktive o poštnih storitvah, zlasti obveznosti izvajanja univerzalne poštne storitve, pa tudi druge politike poštnega sektorja.

Tekoča plačila in pretok kapitala

Pogodbenici bosta nadaljevali dialog o pretoku kapitala in plačilnem prometu, zlasti zaradi spremljanja izpolnjevanja vseh obstoječih obveznosti in priprave na izvajanje pridružitvenega sporazuma.

Javna naročila

Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravah Gruzije na izvajanje poglavja pridružitvenega sporazuma o javnih naročilih in s tem povezanih reform. Delo bo vključevalo:

Srednjeročne prednostne naloge

| — | zagotavljanje točnih in pravočasnih informacij o načrtovanem zakonodajnem delu, ki bo vplivalo na politiko javnih naročil in njeno izvajanje, tako za približevanje zakonodaje kot za ustanovitev institucij na področju javnih naročil. Gruzijska vlada je 31. marca 2016 že sprejela celovit načrt, ki zajema pet faz ukrepov, ki bodo izvedeni v obdobju 2016–2022. Pogodbenici bosta nadalje razpravljali o izvajanju načrta, tudi z namenom zagotovitve približevanja med gruzijsko zakonodajo o javnih naročilih in pravnim redom EU na področju javnih naročil, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje točnih in pravočasnih informacij o načrtovanem zakonodajnem delu, ki bo vplivalo na politiko javnih naročil in njeno izvajanje, tako za približevanje zakonodaje kot za ustanovitev institucij na področju javnih naročil. Gruzijska vlada je 31. marca 2016 že sprejela celovit načrt, ki zajema pet faz ukrepov, ki bodo izvedeni v obdobju 2016–2022. Pogodbenici bosta nadalje razpravljali o izvajanju načrta, tudi z namenom zagotovitve približevanja med gruzijsko zakonodajo o javnih naročilih in pravnim redom EU na področju javnih naročil, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu.

Pravice intelektualne lastnine

Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravah Gruzije na približevanje pravnemu redu EU in mednarodnim standardom o varstvu pravic intelektualne lastnine, kamor sodijo tudi geografske označbe, kot je določeno v pridružitvenem sporazumu, zagotovili pa bosta tudi učinkovito varstvo vseh pravic intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami. Sodelovanje bo vključevalo:

Srednjeročne prednostne naloge

| — | zagotavljanje visoke stopnje zaščite in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine imetnikom pravic iz obeh pogodbenic; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje visoke stopnje zaščite in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine imetnikom pravic iz obeh pogodbenic;

| — | povečevanje zmogljivosti izvrševanja ustreznih vladnih organov ali izvajalskih agencij, pa tudi zagotavljanje ustreznega delovanja pravosodnega sistema, da se imetnikom pravic zagotovi dostop do pravnega varstva in da se sankcije izvajajo; |
| --- | --- |

—

povečevanje zmogljivosti izvrševanja ustreznih vladnih organov ali izvajalskih agencij, pa tudi zagotavljanje ustreznega delovanja pravosodnega sistema, da se imetnikom pravic zagotovi dostop do pravnega varstva in da se sankcije izvajajo;

| — | podporo delovanju gruzijskega nacionalnega centra za intelektualno lastnino Sakpatenti, da se zagotovi varstvo pravic industrijske lastnine in avtorskih pravic; razširitev sodelovanja z organi tretjih držav in industrijskimi združenji; |
| --- | --- |

—

podporo delovanju gruzijskega nacionalnega centra za intelektualno lastnino Sakpatenti, da se zagotovi varstvo pravic industrijske lastnine in avtorskih pravic; razširitev sodelovanja z organi tretjih držav in industrijskimi združenji;

| — | sprejetje ukrepov za ozaveščanje javnosti na področju varstva intelektualne in industrijske lastnine ter zagotavljanje učinkovitega dialoga z imetniki pravic; |
| --- | --- |

—

sprejetje ukrepov za ozaveščanje javnosti na področju varstva intelektualne in industrijske lastnine ter zagotavljanje učinkovitega dialoga z imetniki pravic;

| — | sprejetje učinkovitih ukrepov proti ponarejanju in piratstvu, vključno s pripravo statističnih podatkov o takih dejavnostih, ki si jih izmenjata pogodbenici. |
| --- | --- |

—

sprejetje učinkovitih ukrepov proti ponarejanju in piratstvu, vključno s pripravo statističnih podatkov o takih dejavnostih, ki si jih izmenjata pogodbenici.

Konkurenca

Srednjeročne prednostne naloge

Pogodbenici bosta sodelovali pri izvajanju poglavja pridružitvenega sporazuma o konkurenci in s tem povezanih reform. V okviru sodelovanja se bosta obravnavala institucionalni okvir in ustrezna upravna zmogljivost Gruzije za zagotovitev učinkovitega izvajanja ustrezne zakonodaje, pa tudi okrepljen dialog o izvrševanju zakonodaje na področju konkurence in povezanih zakonodaj.

Preglednost

Kratkoročne prednostne naloge

Pogodbenici bosta posebno pozornost namenjali sodelovanju pri pripravi na izvajanje obveznosti v zvezi s preglednostjo pri oblikovanju politike, povezane s trgovino. Razpravljali bosta o dobrih praksah in izkušnjah pri preglednem oblikovanju politike, izmenjavi informacij in zagotavljanju ustreznega usposabljanja, tudi o mehanizmih obveščanja in posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi, poleg tega pa bosta izvajali seminarje in druge dogodke za širšo javnost, namenjene pojasnitvi izvajanja pridružitvenega sporazuma in procesa približevanja.

Trgovina in trajnostni razvoj

Srednjeročne prednostne naloge

Pogodbenici bosta nadaljevali dialog o vprašanjih, ki so v pridružitvenem sporazumu zajeta v poglavju o trgovini in trajnostnem razvoju, zlasti v zvezi z izmenjavo informacij o razvoju ustreznega sistema delovne inšpekcije za vse mednarodne temeljne standarde dela, izvajanjem zakonika o delovnih razmerjih, izvajanjem večstranskih okoljskih sporazumov, katerih pogodbenica je ena od strani, ter izvajanjem svojih obveznosti, povezanih s trajnostnim razvojem, razpravljali pa bosta tudi o dobrih praksah za prihodnje izvajanje obveznosti iz zadevnega poglavja v zvezi s sodelovanjem zainteresiranih strani in dialogom s civilno družbo ter si take dobre prakse izmenjevali.

2.6   Gospodarski razvoj in tržne priložnosti

Pogodbenici sodelujeta z namenom, da Gruzijo podpreta pri vzpostavitvi v celoti delujočega tržnega gospodarstva ter pri postopnem približevanju njenih politik politikam EU v skladu z vodilnimi načeli makroekonomske stabilnosti, zdravih javnih financ, trdnega finančnega sistema in vzdržne plačilne bilance. V ta namen bosta spremljali makroekonomski razvoj, razpravljali o ključnih izzivih politike in izmenjevali informacije o dobrih praksah s krepitvijo rednega makroekonomskega dialoga za izboljšanje kakovosti oblikovanja gospodarske politike.

Poleg tega pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali z namenom:

Srednjeročne prednostne naloge

| — | okrepitve neodvisnosti in regulativnih pooblastil Narodne banke Gruzije ter izmenjave izkušenj EU, vključno z ECB, o monetarni politiki, politiki deviznih tečajev ter politikah na področju regulacije in nadzora finančnega in bančnega sektorja, da bi nadalje razvijali zmogljivosti Gruzije na teh področjih; |
| --- | --- |

—

okrepitve neodvisnosti in regulativnih pooblastil Narodne banke Gruzije ter izmenjave izkušenj EU, vključno z ECB, o monetarni politiki, politiki deviznih tečajev ter politikah na področju regulacije in nadzora finančnega in bančnega sektorja, da bi nadalje razvijali zmogljivosti Gruzije na teh področjih;

| — | izboljšanja vzdržnosti in upravljanja javnih financ z izvajanjem davčnih reform; |
| --- | --- |

—

izboljšanja vzdržnosti in upravljanja javnih financ z izvajanjem davčnih reform;

| — | razvoja trajnostne, celovite in dobro ciljno usmerjene mreže socialne varnosti. |
| --- | --- |

—

razvoja trajnostne, celovite in dobro ciljno usmerjene mreže socialne varnosti.

Kmetijstvo in razvoj podeželja

Pogodbenici bosta sodelovali pri:

Kratkoročne prednostne naloge

| — | sprejetju strategije Gruzije za razvoj podeželja za obdobje 2017–2020 in njenem izvajanju; |
| --- | --- |

—

sprejetju strategije Gruzije za razvoj podeželja za obdobje 2017–2020 in njenem izvajanju;

Srednjeročne prednostne naloge

| — | posodobitvi in izboljšanju učinkovitosti institucij, pristojnih za razvoj kmetijstva, med drugim s sodelovanjem vseh ustreznih zainteresiranih strani v sektorju pri tem procesu; |
| --- | --- |

—

posodobitvi in izboljšanju učinkovitosti institucij, pristojnih za razvoj kmetijstva, med drugim s sodelovanjem vseh ustreznih zainteresiranih strani v sektorju pri tem procesu;

| — | olajševanju postopnega sprejemanja tržnih standardov za kmetijske proizvode v podporo večji varnosti hrane in izvajanju shem kakovosti; |
| --- | --- |

—

olajševanju postopnega sprejemanja tržnih standardov za kmetijske proizvode v podporo večji varnosti hrane in izvajanju shem kakovosti;

| — | izboljšanju konkurenčnosti in trajnosti kmetijske proizvodnje s spodbujanjem ekonomij obsega prek tržno usmerjenih kmetijskih zadrug, razvojem sistemov svetovanja in širitve za povečanje proizvodnje in izvoza ter olajšanjem dostopa do sprejemljivih kreditov in finančnih sredstev za kmetijstvo; |
| --- | --- |

—

izboljšanju konkurenčnosti in trajnosti kmetijske proizvodnje s spodbujanjem ekonomij obsega prek tržno usmerjenih kmetijskih zadrug, razvojem sistemov svetovanja in širitve za povečanje proizvodnje in izvoza ter olajšanjem dostopa do sprejemljivih kreditov in finančnih sredstev za kmetijstvo;

| — | podpiranju razvoja učinkovitih vrednostnih verig in podpiranju MSP, da bi ta povečala svojo konkurenčnost v izbranih sektorjih z visoko izvozno vrednostjo. |
| --- | --- |

—

podpiranju razvoja učinkovitih vrednostnih verig in podpiranju MSP, da bi ta povečala svojo konkurenčnost v izbranih sektorjih z visoko izvozno vrednostjo.

| — | postopnem približevanju učinkovitim politikam za razvoj kmetijstva in podeželja ter njihovem izvajanju na podlagi preizkušenih modelov EU; |
| --- | --- |

—

postopnem približevanju učinkovitim politikam za razvoj kmetijstva in podeželja ter njihovem izvajanju na podlagi preizkušenih modelov EU;

| — | povečevanju zaposlenosti in izboljševanju življenjskih pogojev na podeželju z izboljšanim upravljanjem naravnih virov, izboljšanimi storitvami in infrastrukturo ter diverzifikacijo gospodarstva na podeželju; |
| --- | --- |

—

povečevanju zaposlenosti in izboljševanju življenjskih pogojev na podeželju z izboljšanim upravljanjem naravnih virov, izboljšanimi storitvami in infrastrukturo ter diverzifikacijo gospodarstva na podeželju;

| — | podpori pri promociji gruzijskih kmetijskih proizvodov. |
| --- | --- |

—

podpori pri promociji gruzijskih kmetijskih proizvodov.

Notranji nadzor javnih financ in zunanja revizija

Pogodbenici si bosta s sodelovanjem prizadevali za razvoj nadzora javnih financ in zunanje revizije, in sicer z:

Kratkoročne prednostne naloge

| — | nadaljnjim razvojem sistema notranjega nadzora v okviru decentraliziranega upravljanja, vključno s funkcionalno neodvisnimi notranjimi revizijami v državnih organih, in sicer z zagotavljanjem usklajenosti s splošno sprejetimi mednarodnimi standardi, okviri in dobro prakso EU. |
| --- | --- |

—

nadaljnjim razvojem sistema notranjega nadzora v okviru decentraliziranega upravljanja, vključno s funkcionalno neodvisnimi notranjimi revizijami v državnih organih, in sicer z zagotavljanjem usklajenosti s splošno sprejetimi mednarodnimi standardi, okviri in dobro prakso EU.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | nadaljnjim izboljševanjem sistema notranjega nadzora in notranje revizije v javnem sektorju v skladu z oceno vrzeli med dejansko prakso ter splošno sprejetimi mednarodnimi standardi, okviri in dobro prakso EU; |
| --- | --- |

—

nadaljnjim izboljševanjem sistema notranjega nadzora in notranje revizije v javnem sektorju v skladu z oceno vrzeli med dejansko prakso ter splošno sprejetimi mednarodnimi standardi, okviri in dobro prakso EU;

| — | zagotavljanjem nadaljnjega razvoja zunanje revizije v okviru računskega sodišča (gruzijski državni urad za revizijo) v skladu s splošno sprejetimi mednarodnimi standardi (INTOSAI). |
| --- | --- |

—

zagotavljanjem nadaljnjega razvoja zunanje revizije v okviru računskega sodišča (gruzijski državni urad za revizijo) v skladu s splošno sprejetimi mednarodnimi standardi (INTOSAI).

Obdavčitev

Pogodbenici bosta razširili in okrepili sodelovanje za izboljšanje in razvoj gruzijskega davčnega sistema in davčne uprave na podlagi standardov EU in mednarodnih standardov, vključno s pripravo na postopno približevanje pravnemu redu EU in z mednarodnimi instrumenti iz zadevne priloge k pridružitvenemu sporazumu, zlasti z:

| — | izboljševanjem in poenostavitvijo davčne zakonodaje; |
| --- | --- |

—

izboljševanjem in poenostavitvijo davčne zakonodaje;

| — | izboljšanjem mednarodnega davčnega sodelovanja za izboljšanje dobrega upravljanja na tem področju, tj. načel preglednosti, izmenjave podatkov in poštene davčne konkurence; |
| --- | --- |

—

izboljšanjem mednarodnega davčnega sodelovanja za izboljšanje dobrega upravljanja na tem področju, tj. načel preglednosti, izmenjave podatkov in poštene davčne konkurence;

| — | izboljšanjem zmogljivosti davčne uprave, zlasti s prehodom na sistem davčnega nadzora in revizije, ki je bolje usmerjen in temelji na oceni tveganja; |
| --- | --- |

—

izboljšanjem zmogljivosti davčne uprave, zlasti s prehodom na sistem davčnega nadzora in revizije, ki je bolje usmerjen in temelji na oceni tveganja;

| — | sprejetjem ukrepov za uskladitev politik na področju preprečevanja goljufij in tihotapljenja trošarinskih proizvodov ter boja proti takim goljufijam in tihotapljenju; |
| --- | --- |

—

sprejetjem ukrepov za uskladitev politik na področju preprečevanja goljufij in tihotapljenja trošarinskih proizvodov ter boja proti takim goljufijam in tihotapljenju;

| — | razvojem sodelovanja z davčnimi upravami držav članic EU z izmenjavo novih izkušenj in trendov na področju obdavčenja. |
| --- | --- |

—

razvojem sodelovanja z davčnimi upravami držav članic EU z izmenjavo novih izkušenj in trendov na področju obdavčenja.

Statistika

Pogodbenici bosta sodelovali pri:

Srednjeročne prednostne naloge

| — | obravnavi statističnega neskladja pri merjenju dvostranskih podatkov o trgovini med EU in Gruzijo; |
| --- | --- |

—

obravnavi statističnega neskladja pri merjenju dvostranskih podatkov o trgovini med EU in Gruzijo;

| — | nadaljnjem zagotavljanju razpoložljivosti statistike in podatkov za raziskovalce, novinarje in širšo javnost; |
| --- | --- |

—

nadaljnjem zagotavljanju razpoložljivosti statistike in podatkov za raziskovalce, novinarje in širšo javnost;

| — | pripravah na približevanje pravnemu redu EU, zlasti z:






  — | uvedbo poročanja o kakovosti za večino statističnih raziskav; |
| --- | --- | --- |

—

pripravah na približevanje pravnemu redu EU, zlasti z:

—

uvedbo poročanja o kakovosti za večino statističnih raziskav;

| — | dokončanjem uvedbe SNR 2008; |
| --- | --- |

—

dokončanjem uvedbe SNR 2008;

| — | uskladitvijo metodologije statistike poslovanja s standardi EU in statistiko poslovanja, usmerjeno na prihodnje zahteve po podatkih, kot jih vsebuje okvirna uredba za integrirano statistiko poslovanja; zaželeno je, da se za okrepitev usklajevanja spodbuja izmenjava izkušenj držav EU pri izvajanju uredbe FRIBS. |
| --- | --- |

—

uskladitvijo metodologije statistike poslovanja s standardi EU in statistiko poslovanja, usmerjeno na prihodnje zahteve po podatkih, kot jih vsebuje okvirna uredba za integrirano statistiko poslovanja; zaželeno je, da se za okrepitev usklajevanja spodbuja izmenjava izkušenj držav EU pri izvajanju uredbe FRIBS.

Potrošniška politika

Ob upoštevanju priprav na izvajanje pravnega reda EU in mednarodnih instrumentov, navedenih v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, bosta pogodbenici sodelovali pri:

| — | podpiranju Gruzije pri postopnem približevanju njene zakonodaje ustrezni zakonodaji EU in mednarodnim instrumentom v predvidenih rokih iz Priloge XXIX k pridružitvenemu sporazumu; |
| --- | --- |

—

podpiranju Gruzije pri postopnem približevanju njene zakonodaje ustrezni zakonodaji EU in mednarodnim instrumentom v predvidenih rokih iz Priloge XXIX k pridružitvenemu sporazumu;

| — | krepitvi varstva potrošnikov v Gruziji, zlasti z usposabljanjem vladnih uradnikov in drugih predstavnikov interesov potrošnikov o približevanju zakonodaji EU in njenem poznejšem izvajanju. |
| --- | --- |

—

krepitvi varstva potrošnikov v Gruziji, zlasti z usposabljanjem vladnih uradnikov in drugih predstavnikov interesov potrošnikov o približevanju zakonodaji EU in njenem poznejšem izvajanju.

Pravo družb, računovodstvo in revizija ter upravljanje podjetij

Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravi Gruzije na približevanje pravnemu redu EU in mednarodnim instrumentom, navedenim v ustrezni prilogi k pridružitvenemu sporazumu, zlasti pri prizadevanjih Gruzije za boljši izkoristek rednega dialoga za poglobitev sodelovanja in razpravo o ukrepih, ki jih je treba sprejeti.

Kratkoročne prednostne naloge

| — | opredelitev področij, na katerih bi lahko EU zagotovila nadaljnje usposabljanje in krepitev zmogljivosti. |
| --- | --- |

—

opredelitev področij, na katerih bi lahko EU zagotovila nadaljnje usposabljanje in krepitev zmogljivosti.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | razvoj upravne zmogljivosti ustreznih državnih institucij; |
| --- | --- |

—

razvoj upravne zmogljivosti ustreznih državnih institucij;

| — | razvoj prava družb in drugega ustreznega prava ob upoštevanju pravnega reda EU; |
| --- | --- |

—

razvoj prava družb in drugega ustreznega prava ob upoštevanju pravnega reda EU;

| — | zagotovitev izvajanja pravil, ki jih določa novo pravo družb, povezanih z dolžnostjo razkritja informacij; |
| --- | --- |

—

zagotovitev izvajanja pravil, ki jih določa novo pravo družb, povezanih z dolžnostjo razkritja informacij;

| — | uvedba ustreznih mednarodnih revizijskih standardov na nacionalni ravni ter spodbujanje njihove uporabe za vse družbe, ki kotirajo na borzi, na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

—

uvedba ustreznih mednarodnih revizijskih standardov na nacionalni ravni ter spodbujanje njihove uporabe za vse družbe, ki kotirajo na borzi, na nacionalni ravni;

| — | zagotavljanje pravočasnih, ustreznih in natančnih informacij o stanju in razvoju veljavne gruzijske zakonodaje in njene skladnosti s pravnim redom EU ter vnaprejšnja izmenjava ustreznih informacij o vzpostavitvi institucij in krepitvi zmogljivosti, ki sta potrebni za približevanje pravnemu redu EU. (Opomba: v zvezi s tem je vlada sprejela akcijski načrt za finančno poročanje in revizijsko reformo. Eden od vidnih rezultatov je zakon o računovodstvu, poročanju in reviziji, sprejet 8. junija 2016.) |
| --- | --- |

—

zagotavljanje pravočasnih, ustreznih in natančnih informacij o stanju in razvoju veljavne gruzijske zakonodaje in njene skladnosti s pravnim redom EU ter vnaprejšnja izmenjava ustreznih informacij o vzpostavitvi institucij in krepitvi zmogljivosti, ki sta potrebni za približevanje pravnemu redu EU. (Opomba: v zvezi s tem je vlada sprejela akcijski načrt za finančno poročanje in revizijsko reformo. Eden od vidnih rezultatov je zakon o računovodstvu, poročanju in reviziji, sprejet 8. junija 2016.)

Finančne storitve

Namen sodelovanja bo priprava Gruzije na posodobitev njenega finančnega regulativnega in nadzornega okvira, in sicer z uporabo zakonodaje EU in mednarodnih instrumentov iz ustreznih prilog k pridružitvenemu sporazumu kot reference za razvoj sklopa pravil, primernih za Gruzijo. To sodelovanje bo vključevalo naslednje ukrepe in prispevalo k doseganju naslednjih ciljev:

Kratkoročne prednostne naloge

| — | opredelitev področij, na katerih bi bilo treba zagotoviti usposabljanje in krepitev zmogljivosti; |
| --- | --- |

—

opredelitev področij, na katerih bi bilo treba zagotoviti usposabljanje in krepitev zmogljivosti;

| — | vzpostavitev stikov in izmenjavo informacij s finančnimi nadzorniki EU v skladu s pridružitvenim sporazumom; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev stikov in izmenjavo informacij s finančnimi nadzorniki EU v skladu s pridružitvenim sporazumom;

| — | zagotavljanje pravočasnih, ustreznih in natančnih informacij o stanju in razvoju veljavne gruzijske zakonodaje. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje pravočasnih, ustreznih in natančnih informacij o stanju in razvoju veljavne gruzijske zakonodaje.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | ustvarjanje novega regulativnega in nadzornega okvira, ki bo skladen z mednarodno dogovorjenimi regulativnimi standardi, vključno z novim nadzornim pristopom, orodji in instrumenti; |
| --- | --- |

—

ustvarjanje novega regulativnega in nadzornega okvira, ki bo skladen z mednarodno dogovorjenimi regulativnimi standardi, vključno z novim nadzornim pristopom, orodji in instrumenti;

| — | izboljšanje upravne zmogljivosti nadzornih organov; |
| --- | --- |

—

izboljšanje upravne zmogljivosti nadzornih organov;

| — | nadaljnje sodelovanje s Projektno skupino za finančno ukrepanje, Svetom Evrope, odborom MONEYVAL in ustreznimi organi v državah članicah EU ter podpis memorandumov o soglasju med finančnimi obveščevalnimi organi Gruzije in držav članic EU. |
| --- | --- |

—

nadaljnje sodelovanje s Projektno skupino za finančno ukrepanje, Svetom Evrope, odborom MONEYVAL in ustreznimi organi v državah članicah EU ter podpis memorandumov o soglasju med finančnimi obveščevalnimi organi Gruzije in držav članic EU.

Industrijska in podjetniška politika ter rudarstvo

Pogodbenici bosta sodelovali za izboljšanje poslovnega in regulativnega okolja, zlasti za MSP, vključno z mikropodjetji, zlasti z:

Kratkoročne prednostne naloge

| — | izvajanjem gruzijske strategije za MSP in ustreznega akcijskega načrta za obdobje 2016–2017; |
| --- | --- |

—

izvajanjem gruzijske strategije za MSP in ustreznega akcijskega načrta za obdobje 2016–2017;

Srednjeročne prednostne naloge

| — | izvajanjem načrta za posamezne države in priporočil iz ocene pobude za mala in srednja podjetja v Evropi v največji možni meri; |
| --- | --- |

—

izvajanjem načrta za posamezne države in priporočil iz ocene pobude za mala in srednja podjetja v Evropi v največji možni meri;

| — | povezovanjem razvoja MSP s priložnostmi, ustvarjenimi na podlagi poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini, tudi s (podpornimi) mrežami za podjetja (kot je Evropska podjetniška mreža) in podjetniškimi grozdi; |
| --- | --- |

—

povezovanjem razvoja MSP s priložnostmi, ustvarjenimi na podlagi poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini, tudi s (podpornimi) mrežami za podjetja (kot je Evropska podjetniška mreža) in podjetniškimi grozdi;

| — | krepitvijo vloge podjetij in združenj MSP (vključno s sektorskimi združenji) za izboljšanje javno-zasebnega dialoga; |
| --- | --- |

—

krepitvijo vloge podjetij in združenj MSP (vključno s sektorskimi združenji) za izboljšanje javno-zasebnega dialoga;

| — | oblikovanjem priložnosti za vstop gruzijskih zagonskih podjetij na trg EU in gruzijski trg. |
| --- | --- |

—

oblikovanjem priložnosti za vstop gruzijskih zagonskih podjetij na trg EU in gruzijski trg.

Pogodbenici bosta prek posebnega pododbora izmenjevali informacije o rudarstvu in kovinah, da bi se izboljšalo razumevanje gruzijske politike in politike EU, vključno z izvajanjem pobude EU za surovine, raziskovalnim programom Obzorje 2020 in evropskim partnerstvom za inovacije glede surovin.

Turizem

Pogodbenici si bosta prek posebnega pododbora izmenjevali informacije o razvoju turizma v Gruziji in EU, vključno z informacijami o pomembnih dogodkih in dobrih praksah, ter spodbujali Gruzijo pri izvajanju njene strategije za turizem.

Zaposlovanje, socialna politika in enake možnosti

Pogodbenici si bosta s sodelovanjem prizadevali za:

Kratkoročne prednostne naloge

| — | pripravo na približevanje in izvajanje pravnega reda EU na področju varnosti in zdravja pri delu, delovne zakonodaje in delovnih pogojev ter enakosti spolov in boja proti diskriminaciji, kot je navedeno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, ter zlasti za vzpostavitev ustreznega sistema kazenskega pregona in nadzora v skladu s pristopi EU (začenši s področjem varnosti in zdravja pri delu) ter krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev (npr. usposabljanje o zakonodaji in standardih EU na področju varnosti in zdravja pri delu ter standardih v zvezi z delovnim pravom); |
| --- | --- |

—

pripravo na približevanje in izvajanje pravnega reda EU na področju varnosti in zdravja pri delu, delovne zakonodaje in delovnih pogojev ter enakosti spolov in boja proti diskriminaciji, kot je navedeno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, ter zlasti za vzpostavitev ustreznega sistema kazenskega pregona in nadzora v skladu s pristopi EU (začenši s področjem varnosti in zdravja pri delu) ter krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev (npr. usposabljanje o zakonodaji in standardih EU na področju varnosti in zdravja pri delu ter standardih v zvezi z delovnim pravom);

| — | spremljanje trenutnega izvajanja novega storitvenega modela, namenjenega javnim službam za zaposlovanje; |
| --- | --- |

—

spremljanje trenutnega izvajanja novega storitvenega modela, namenjenega javnim službam za zaposlovanje;

| — | dopolnitev pravnega okvira, potrebnega za vzpostavitev učinkovitega sistema delovne inšpekcije; |
| --- | --- |

—

dopolnitev pravnega okvira, potrebnega za vzpostavitev učinkovitega sistema delovne inšpekcije;

| — | nadaljnje izboljšanje zmogljivosti socialnih služb ministrstva za delo, zdravje in socialne zadeve za povečanje zmogljivosti uprave, pristojne za razvoj in izvajanje politike zaposlovanja in socialne politike ob upoštevanju načel enakih možnosti. |
| --- | --- |

—

nadaljnje izboljšanje zmogljivosti socialnih služb ministrstva za delo, zdravje in socialne zadeve za povečanje zmogljivosti uprave, pristojne za razvoj in izvajanje politike zaposlovanja in socialne politike ob upoštevanju načel enakih možnosti.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | uvedbo na novo opredeljenih javnih služb za zaposlovanje z ustreznimi zmogljivostmi in v skladu z zahtevami evropskih javnih služb za zaposlovanje; |
| --- | --- |

—

uvedbo na novo opredeljenih javnih služb za zaposlovanje z ustreznimi zmogljivostmi in v skladu z zahtevami evropskih javnih služb za zaposlovanje;

| — | nadaljnjo vzpostavitev učinkovitega sistema delovne inšpekcije v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela, da se zagotovijo upravne in izvršne zmogljivosti na področjih zdravja in varnosti pri delu ter delovne zakonodaje, in krepitev zadevnih pravosodnih organov; |
| --- | --- |

—

nadaljnjo vzpostavitev učinkovitega sistema delovne inšpekcije v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela, da se zagotovijo upravne in izvršne zmogljivosti na področjih zdravja in varnosti pri delu ter delovne zakonodaje, in krepitev zadevnih pravosodnih organov;

| — | razvoj strateškega pristopa k zaposlovanju, katerega cilj so številčnejša in boljša delovna mesta z dostojnimi delovnimi pogoji, boljše povezovanje znanj in spretnosti z delovnimi mesti na trgu dela ter spodbujanje aktivnih ukrepov na trgu dela in učinkovitih služb za zaposlovanje, s posebnim poudarkom na mladih; |
| --- | --- |

—

razvoj strateškega pristopa k zaposlovanju, katerega cilj so številčnejša in boljša delovna mesta z dostojnimi delovnimi pogoji, boljše povezovanje znanj in spretnosti z delovnimi mesti na trgu dela ter spodbujanje aktivnih ukrepov na trgu dela in učinkovitih služb za zaposlovanje, s posebnim poudarkom na mladih;

| — | zagotovitev dobro delujočega socialnega dialoga z učinkovitim delovanjem tristranske komisije za socialno partnerstvo in krepitvijo zmogljivosti socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

—

zagotovitev dobro delujočega socialnega dialoga z učinkovitim delovanjem tristranske komisije za socialno partnerstvo in krepitvijo zmogljivosti socialnih partnerjev.

Sodelovanje na področju digitalnega gospodarstva in digitalne družbe

Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravah na izvajanje pravnega reda EU, navedenega v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, in podpirali Gruzijo pri:

Srednjeročne prednostne naloge

| — | prizadevanjih za približevanje zakonodaje na področju elektronskih komunikacij pravnemu redu EU; |
| --- | --- |

—

prizadevanjih za približevanje zakonodaje na področju elektronskih komunikacij pravnemu redu EU;

| — | dejavnostih za krepitev neodvisnosti in upravne zmogljivosti nacionalnega regulatorja na področju komunikacij, da se zagotovijo njegova zmožnost za sprejemanje ustreznih regulativnih ukrepov ter uveljavljanje lastnih odločitev in vseh veljavnih predpisov ter lojalna konkurenca na trgih; |
| --- | --- |

—

dejavnostih za krepitev neodvisnosti in upravne zmogljivosti nacionalnega regulatorja na področju komunikacij, da se zagotovijo njegova zmožnost za sprejemanje ustreznih regulativnih ukrepov ter uveljavljanje lastnih odločitev in vseh veljavnih predpisov ter lojalna konkurenca na trgih;

| — | krepitvi sektorja z izmenjavo informacij in izkušenj v zvezi z izvajanjem enotnega digitalnega trga; |
| --- | --- |

—

krepitvi sektorja z izmenjavo informacij in izkušenj v zvezi z izvajanjem enotnega digitalnega trga;

| — | prizadevanjih za povečanje kibernetske odpornosti glavnih sektorjev ključne infrastrukture in organizacij javnega sektorja na podlagi ustreznih izkušenj EU in v skladu z normami EU. |
| --- | --- |

—

prizadevanjih za povečanje kibernetske odpornosti glavnih sektorjev ključne infrastrukture in organizacij javnega sektorja na podlagi ustreznih izkušenj EU in v skladu z normami EU.

Ribiška in pomorska politika

Pogodbenici bosta sodelovali pri:

Kratkoročne prednostne naloge

| — | spodbujanju celostnega pristopa k pomorskim zadevam, zlasti s prispevanjem k razvoju medsektorskih pobud na področju pomorstva z ustanovitvijo delovne skupine za pomorske zadeve, ki bo sestavljena iz ustreznih ministrstev in služb, z opredelitvijo področij skupnega interesa ter dejavnim sodelovanjem z obalnimi državami in zainteresiranimi stranmi iz pomorskega sektorja v črnomorski regiji v okviru integrirane pomorske politike EU. |
| --- | --- |

—

spodbujanju celostnega pristopa k pomorskim zadevam, zlasti s prispevanjem k razvoju medsektorskih pobud na področju pomorstva z ustanovitvijo delovne skupine za pomorske zadeve, ki bo sestavljena iz ustreznih ministrstev in služb, z opredelitvijo področij skupnega interesa ter dejavnim sodelovanjem z obalnimi državami in zainteresiranimi stranmi iz pomorskega sektorja v črnomorski regiji v okviru integrirane pomorske politike EU.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | izboljševanju in krepitvi spremljanja in nadzora ribolovnih dejavnosti ter trgovine z ribiškimi proizvodi in njihove sledljivosti za učinkovit boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; |
| --- | --- |

—

izboljševanju in krepitvi spremljanja in nadzora ribolovnih dejavnosti ter trgovine z ribiškimi proizvodi in njihove sledljivosti za učinkovit boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu;

| — | izvajanju potrebnih ukrepov za trajnostni ribolov v Črnem morju v dvo- in večstranskem okviru, in sicer na podlagi ekosistemskega pristopa k upravljanju ribištva; |
| --- | --- |

—

izvajanju potrebnih ukrepov za trajnostni ribolov v Črnem morju v dvo- in večstranskem okviru, in sicer na podlagi ekosistemskega pristopa k upravljanju ribištva;

| — | krepitvi znanstvenega in tehničnega sodelovanja, da bi zagotovili zmogljivosti za nadzor ribolova na podlagi trdnih in zanesljivih podatkov ter oceno stanja morskih virov in morskega okolja. |
| --- | --- |

—

krepitvi znanstvenega in tehničnega sodelovanja, da bi zagotovili zmogljivosti za nadzor ribolova na podlagi trdnih in zanesljivih podatkov ter oceno stanja morskih virov in morskega okolja.

Javno zdravje

Pogodbenici bosta sodelovali pri:

| — | podpiranju Gruzije pri pripravah na izvajanje pravnega reda EU na področju zdravstva, kot je navedeno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, zlasti na področju varnosti krvi, nadzora nad tobakom, kakovosti in varnosti snovi človeškega izvora (krvi, tkiv, organov in celic) ter nalezljivih bolezni, tudi v skladu z mednarodnimi obveznostmi Gruzije iz Okvirne konvencije o nadzoru tobaka in Mednarodnega zdravstvenega pravilnika; |
| --- | --- |

—

podpiranju Gruzije pri pripravah na izvajanje pravnega reda EU na področju zdravstva, kot je navedeno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, zlasti na področju varnosti krvi, nadzora nad tobakom, kakovosti in varnosti snovi človeškega izvora (krvi, tkiv, organov in celic) ter nalezljivih bolezni, tudi v skladu z mednarodnimi obveznostmi Gruzije iz Okvirne konvencije o nadzoru tobaka in Mednarodnega zdravstvenega pravilnika;

| — | izboljšanju kritja stroškov s strani splošnega zdravstvenega zavarovanja in zmanjšanju dodatnih stroškov, ki jih morajo pacienti plačati iz lastnega žepa. Ta točka velja za glavno prednostno nalogo vlade ter se med drugim izraža v povečanju javnih izdatkov za zdravje in celovite reforme za okrepitev sektorja zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

—

izboljšanju kritja stroškov s strani splošnega zdravstvenega zavarovanja in zmanjšanju dodatnih stroškov, ki jih morajo pacienti plačati iz lastnega žepa. Ta točka velja za glavno prednostno nalogo vlade ter se med drugim izraža v povečanju javnih izdatkov za zdravje in celovite reforme za okrepitev sektorja zdravstvenega varstva;

| — | izboljšanju kakovosti in dostopnosti osnovnega zdravstvenega varstva z namenom preprečevanja bolezni in izboljšanja kakovosti življenja; |
| --- | --- |

—

izboljšanju kakovosti in dostopnosti osnovnega zdravstvenega varstva z namenom preprečevanja bolezni in izboljšanja kakovosti življenja;

| — | krepitvi zdravstvenih ustanov, večina katerih je v zasebni lasti, in njihove odgovornosti z določitvijo meril kakovosti, z nakupi na podlagi vrednosti in drugimi postopki za upravljanje kakovosti, vključno s priznavanjem akreditacije ustanov zdravstvenega varstva s strani mednarodnih akreditacijskih organov; |
| --- | --- |

—

krepitvi zdravstvenih ustanov, večina katerih je v zasebni lasti, in njihove odgovornosti z določitvijo meril kakovosti, z nakupi na podlagi vrednosti in drugimi postopki za upravljanje kakovosti, vključno s priznavanjem akreditacije ustanov zdravstvenega varstva s strani mednarodnih akreditacijskih organov;

| — | krepitvijo nacionalnih večsektorskih ukrepov za boj proti protimikrobni odpornosti, n primer s krepitvijo nadzora, preudarno uporabo protimikrobnih zdravil in obvladovanjem okužb v zdravstvenih ustanovah. |
| --- | --- |

—

krepitvijo nacionalnih večsektorskih ukrepov za boj proti protimikrobni odpornosti, n primer s krepitvijo nadzora, preudarno uporabo protimikrobnih zdravil in obvladovanjem okužb v zdravstvenih ustanovah.

2.7   Povezljivost, energijska učinkovitost, okolje, podnebni ukrepi in civilna zaščita

Promet

Pogodbenici bosta sodelovali pri nadaljnjem izboljševanju izvajanja pravnega reda EU pri vseh vrstah prevoza, navedenih v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, in pri zagotavljanju podpore Gruziji pri:

Srednjeročne prednostne naloge

| — | nadaljnjem izvajanju pravnega reda EU na področju letalstva, da se v celoti izkoristi sporazum o skupnem zračnem prostoru med EU in Gruzijo; |
| --- | --- |

—

nadaljnjem izvajanju pravnega reda EU na področju letalstva, da se v celoti izkoristi sporazum o skupnem zračnem prostoru med EU in Gruzijo;

| — | dejavnostih za izboljšanje varnosti vseh vrst prevoza (zračni, cestni, pomorski, železniški); |
| --- | --- |

—

dejavnostih za izboljšanje varnosti vseh vrst prevoza (zračni, cestni, pomorski, železniški);

| — | razvoju infrastrukture, zlasti z začetkom priprave in izvajanjem nadaljnjih projektov za razvoj razširjenega osrednjega omrežja TEN-T, kot so bili dogovorjeni na ministrskem srečanju v okviru dnevov TEN-T v Rotterdamu leta 2016. |
| --- | --- |

—

razvoju infrastrukture, zlasti z začetkom priprave in izvajanjem nadaljnjih projektov za razvoj razširjenega osrednjega omrežja TEN-T, kot so bili dogovorjeni na ministrskem srečanju v okviru dnevov TEN-T v Rotterdamu leta 2016.

Sodelovanje na področju energetike

Pogodbenici bosta sodelovali, da bi:

Kratkoročne prednostne naloge

| — | zaključili formalni pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi energetske skupnosti kot pogodbenice v skladu s pridružitvenim sporazumom; |
| --- | --- |

—

zaključili formalni pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi energetske skupnosti kot pogodbenice v skladu s pridružitvenim sporazumom;

| — | izvajali ustrezno zakonodajo na področju električne energije, energije iz obnovljivih virov, energijske učinkovitosti, nafte, plina, energetske statistike, z energijo povezanega okolja in iskanja ogljikovodikov, v skladu s pogoji, določenimi v protokolu o pristopu k Pogodbi o ustanovitvi energetske skupnosti in v pridružitvenem sporazumu; |
| --- | --- |

—

izvajali ustrezno zakonodajo na področju električne energije, energije iz obnovljivih virov, energijske učinkovitosti, nafte, plina, energetske statistike, z energijo povezanega okolja in iskanja ogljikovodikov, v skladu s pogoji, določenimi v protokolu o pristopu k Pogodbi o ustanovitvi energetske skupnosti in v pridružitvenem sporazumu;

Srednjeročne prednostne naloge

| — | sprejeli ukrepe za integracijo gruzijskega energetskega trga z energetskim trgom EU ter okrepili energetsko varnost in regulativno zbliževanje Gruzije z nadaljnjim izvajanjem ustrezne zakonodaje EU, vključno s povezano sekundarno zakonodajo, ki se uporablja za Gruzijo, v skladu z obveznostmi, ki izhajajo iz pridružitvenega sporazuma in članstva v Energetski skupnosti, ter v skladu s časovnim načrtom, dogovorjenim z Gruzijo v teh okvirih; |
| --- | --- |

—

sprejeli ukrepe za integracijo gruzijskega energetskega trga z energetskim trgom EU ter okrepili energetsko varnost in regulativno zbliževanje Gruzije z nadaljnjim izvajanjem ustrezne zakonodaje EU, vključno s povezano sekundarno zakonodajo, ki se uporablja za Gruzijo, v skladu z obveznostmi, ki izhajajo iz pridružitvenega sporazuma in članstva v Energetski skupnosti, ter v skladu s časovnim načrtom, dogovorjenim z Gruzijo v teh okvirih;

| — | sodelovali pri pridobivanju mednarodne podpore za razvoj trajnostne energije, vključno s podporo iz mednarodnih podnebnih skladov in drugih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

—

sodelovali pri pridobivanju mednarodne podpore za razvoj trajnostne energije, vključno s podporo iz mednarodnih podnebnih skladov in drugih finančnih instrumentov;

| — | okrepili gruzijsko energetsko infrastrukturno omrežje in medsebojne povezave, zlasti:






  — | v zvezi z električno energijo s spodbujanjem čezmejne trgovine in medsebojnih povezav s sosednjimi državami ter krepitvijo gruzijskega prenosnega omrežja; |
| --- | --- | --- |

—

okrepili gruzijsko energetsko infrastrukturno omrežje in medsebojne povezave, zlasti:

—

v zvezi z električno energijo s spodbujanjem čezmejne trgovine in medsebojnih povezav s sosednjimi državami ter krepitvijo gruzijskega prenosnega omrežja;

| — | kar zadeva zemeljski plin, razširili glavne plinovode, vključno z lajšanjem širitve zakavkaškega plinovoda na gruzijskem ozemlju, ter podprli/spodbudili druge regionalno pomembne tranzitne projekte za plin in nafto, da bi zagotovili prenos kaspijskih energetskih virov na zahodne trge, pa tudi olajšali razvoj podzemnega skladiščenja plina, s čimer bi okrepili energetsko varnost Gruzije. |
| --- | --- |

—

kar zadeva zemeljski plin, razširili glavne plinovode, vključno z lajšanjem širitve zakavkaškega plinovoda na gruzijskem ozemlju, ter podprli/spodbudili druge regionalno pomembne tranzitne projekte za plin in nafto, da bi zagotovili prenos kaspijskih energetskih virov na zahodne trge, pa tudi olajšali razvoj podzemnega skladiščenja plina, s čimer bi okrepili energetsko varnost Gruzije.

Okolje

Pogodbenici bosta sodelovali, da bi:

Kratkoročne prednostne naloge

| — | okrepili upravljanje okolja s sprejetjem in izvajanjem nove zakonodaje v Gruziji o presoji vplivov na okolje, strateški presoji vplivov na okolje ter novi zakonodaji o okoljski odgovornosti, z zagotavljanjem javnega dostopa do okoljskih informacij in udeležbe javnosti pri odločanju, z vključevanjem vseh zainteresiranih strani, pa tudi z vključevanjem okolja v druga področja politike in z izboljšanjem izmenjave okoljskih informacij v skladu z načeli skupnega okoljskega informacijskega sistema (SEIS); |
| --- | --- |

—

okrepili upravljanje okolja s sprejetjem in izvajanjem nove zakonodaje v Gruziji o presoji vplivov na okolje, strateški presoji vplivov na okolje ter novi zakonodaji o okoljski odgovornosti, z zagotavljanjem javnega dostopa do okoljskih informacij in udeležbe javnosti pri odločanju, z vključevanjem vseh zainteresiranih strani, pa tudi z vključevanjem okolja v druga področja politike in z izboljšanjem izmenjave okoljskih informacij v skladu z načeli skupnega okoljskega informacijskega sistema (SEIS);

| — | sprejeli tretji nacionalni okoljski akcijski program Gruzije (2017–2021); |
| --- | --- |

—

sprejeli tretji nacionalni okoljski akcijski program Gruzije (2017–2021);

| — | začeli izvajati nacionalno strategijo za ravnanje z radioaktivnimi odpadki. |
| --- | --- |

—

začeli izvajati nacionalno strategijo za ravnanje z radioaktivnimi odpadki.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | izvajali tretji nacionalni okoljski akcijski program Gruzije (2017–2021) v skladu s časovnim okvirom tretjega nacionalnega okoljskega akcijskega načrta; |
| --- | --- |

—

izvajali tretji nacionalni okoljski akcijski program Gruzije (2017–2021) v skladu s časovnim okvirom tretjega nacionalnega okoljskega akcijskega načrta;

| — | izvajali nacionalno strategijo za ravnanje z odpadki in ukrepe, določene v akcijskem načrtu za obdobje 2016–2020; |
| --- | --- |

—

izvajali nacionalno strategijo za ravnanje z odpadki in ukrepe, določene v akcijskem načrtu za obdobje 2016–2020;

| — | nadaljevali približevanje gruzijske zakonodaje pravnemu redu EU ter izvajali določbe direktiv in uredb EU, kot je predvideno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu; |
| --- | --- |

—

nadaljevali približevanje gruzijske zakonodaje pravnemu redu EU ter izvajali določbe direktiv in uredb EU, kot je predvideno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu;

| — | pripravili načrt za ratifikacijo in izvajanje večstranskih okoljskih sporazumov, med drugim tudi Konvencije UNECE o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer ter Konvencije UNECE o čezmejnih učinkih industrijskih nesreč; pospešili priprave za pristop h Konvenciji o presoji čezmejnih vplivov na okolje in njenemu protokolu o strateški presoji vplivov na okolje. |
| --- | --- |

—

pripravili načrt za ratifikacijo in izvajanje večstranskih okoljskih sporazumov, med drugim tudi Konvencije UNECE o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer ter Konvencije UNECE o čezmejnih učinkih industrijskih nesreč; pospešili priprave za pristop h Konvenciji o presoji čezmejnih vplivov na okolje in njenemu protokolu o strateški presoji vplivov na okolje.

Podnebne spremembe

Pogodbenici bosta sodelovali, da bi:

Kratkoročne prednostne naloge

| — | dokončali in sprejeli strategijo Gruzije za razvoj z nizkimi emisijami ogljika; |
| --- | --- |

—

dokončali in sprejeli strategijo Gruzije za razvoj z nizkimi emisijami ogljika;

| — | začeli izvajati Pariški sporazum o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

—

začeli izvajati Pariški sporazum o podnebnih spremembah;

Srednjeročne prednostne naloge

| — | približali gruzijsko zakonodajo pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom v skladu s pridružitvenim sporazumom in ustreznimi prilogami k pridružitvenemu sporazumu; |
| --- | --- |

—

približali gruzijsko zakonodajo pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom v skladu s pridružitvenim sporazumom in ustreznimi prilogami k pridružitvenemu sporazumu;

| — | pripravili posodobljeno različico dokumenta o nacionalno določenem prispevku; |
| --- | --- |

—

pripravili posodobljeno različico dokumenta o nacionalno določenem prispevku;

| — | vključili podnebne ukrepe v sektorske politike in ukrepe ter okrepili zmogljivost različnih organov za izvajanje podnebnih ukrepov v vseh sektorjih; |
| --- | --- |

—

vključili podnebne ukrepe v sektorske politike in ukrepe ter okrepili zmogljivost različnih organov za izvajanje podnebnih ukrepov v vseh sektorjih;

| — | izboljšali gruzijski okvir preglednosti za podnebne ukrepe, zlasti z zanesljivim nacionalnim sistemom za spremljanje podnebnih politik, ukrepov in emisij toplogrednih plinov ter poročanje o njih na podlagi modela EU; |
| --- | --- |

—

izboljšali gruzijski okvir preglednosti za podnebne ukrepe, zlasti z zanesljivim nacionalnim sistemom za spremljanje podnebnih politik, ukrepov in emisij toplogrednih plinov ter poročanje o njih na podlagi modela EU;

| — | razvili gruzijsko dolgoročno strategijo za razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov do sredine stoletja. |
| --- | --- |

—

razvili gruzijsko dolgoročno strategijo za razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov do sredine stoletja.

Civilna zaščita

Pogodbenici si bosta s sodelovanjem prizadevali za okrepitev preprečevanja nesreč ter pripravljenosti in odziva nanje. V ta namen bosta med drugim:

Kratkoročne prednostne naloge

| — | proučili načine za opredelitev najprimernejših elementov sodelovanja v zvezi s profilom tveganja, zakonodajnim in organizacijskim okvirom Gruzije, npr. z dvostranskimi upravnimi ureditvami ali pismi o nameri; |
| --- | --- |

—

proučili načine za opredelitev najprimernejših elementov sodelovanja v zvezi s profilom tveganja, zakonodajnim in organizacijskim okvirom Gruzije, npr. z dvostranskimi upravnimi ureditvami ali pismi o nameri;

| — | dosegli napredek pri razvoju presoje in kartiranja nevarnosti nesreč na državni ravni ter po potrebi podpirali razvoj elektronskega atlasa regionalnega tveganja in zagotovile njegovo učinkovito uporabo na nacionalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

—

dosegli napredek pri razvoju presoje in kartiranja nevarnosti nesreč na državni ravni ter po potrebi podpirali razvoj elektronskega atlasa regionalnega tveganja in zagotovile njegovo učinkovito uporabo na nacionalni in regionalni ravni.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | zagotovili učinkovito stalno komunikacijo, vključno z izmenjavo zgodnjih opozoril in informacij o izrednih razmerah večjega obsega, ki zadevajo EU in Gruzijo ter tretje države, v katerih pogodbenici sodelujeta pri odpravi posledic nesreč; |
| --- | --- |

—

zagotovili učinkovito stalno komunikacijo, vključno z izmenjavo zgodnjih opozoril in informacij o izrednih razmerah večjega obsega, ki zadevajo EU in Gruzijo ter tretje države, v katerih pogodbenici sodelujeta pri odpravi posledic nesreč;

| — | omogočili medsebojno pomoč v izrednih razmerah, kot je primerno in glede na razpoložljivost zadostnih virov; |
| --- | --- |

—

omogočili medsebojno pomoč v izrednih razmerah, kot je primerno in glede na razpoložljivost zadostnih virov;

| — | spodbujali sprejetje in izvajanje smernic EU o podpori države gostiteljice; |
| --- | --- |

—

spodbujali sprejetje in izvajanje smernic EU o podpori države gostiteljice;

| — | izboljšali bazo znanja o nevarnostih nesreč s krepitvijo sodelovanja v zvezi z dostopnostjo in primerljivostjo podatkov; |
| --- | --- |

—

izboljšali bazo znanja o nevarnostih nesreč s krepitvijo sodelovanja v zvezi z dostopnostjo in primerljivostjo podatkov;

| — | napredovali pri razvoju presoje in kartiranja nevarnosti nesreč na državni ravni ter po potrebi podpirali razvoj elektronskega atlasa regionalnega tveganja in zagotovili njegovo učinkovito uporabo na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

—

napredovali pri razvoju presoje in kartiranja nevarnosti nesreč na državni ravni ter po potrebi podpirali razvoj elektronskega atlasa regionalnega tveganja in zagotovili njegovo učinkovito uporabo na nacionalni ravni;

| — | začeli širiti sistem programa Copernicus za poznavanje poplavnih razmer (EFAS) na Gruzijo v sodelovanju s Skupnim raziskovalnim središčem Evropske komisije; |
| --- | --- |

—

začeli širiti sistem programa Copernicus za poznavanje poplavnih razmer (EFAS) na Gruzijo v sodelovanju s Skupnim raziskovalnim središčem Evropske komisije;

| — | izboljšali preprečevanje industrijskih ter naravnih in tehnoloških nesreč (t. i. nesreč NATECH) ter pripravljenosti nanje; |
| --- | --- |

—

izboljšali preprečevanje industrijskih ter naravnih in tehnoloških nesreč (t. i. nesreč NATECH) ter pripravljenosti nanje;

| — | začeli dialog o političnih vidikih preprečevanja nesreč ter pripravljenosti in odziva nanje z izmenjavo dobrih praks, skupnim usposabljanjem, vajami, študijskimi obiski, delavnicami in srečanji za izmenjavo izkušenj, pridobljenih v dejanskih izrednih razmerah ali pri vajah. |
| --- | --- |

—

začeli dialog o političnih vidikih preprečevanja nesreč ter pripravljenosti in odziva nanje z izmenjavo dobrih praks, skupnim usposabljanjem, vajami, študijskimi obiski, delavnicami in srečanji za izmenjavo izkušenj, pridobljenih v dejanskih izrednih razmerah ali pri vajah.

2.8   Mobilnost in medosebni stiki

Sodelovanje na področju raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij

Pogodbenici bosta sodelovali pri:

Kratkoročne prednostne naloge

| — | razvoju vizije in strategije za gruzijski sistem znanosti, tehnologije in inovacij (v okviru splošne strategije za sektor izobraževanja in znanosti Gruzije) kot del znotraj evropskega raziskovalnega prostora, ki bo vključeval oblikovalce politike, akademsko in raziskovalno skupnost ter vodje podjetij in voditelje iz civilne družbe; |
| --- | --- |

—

razvoju vizije in strategije za gruzijski sistem znanosti, tehnologije in inovacij (v okviru splošne strategije za sektor izobraževanja in znanosti Gruzije) kot del znotraj evropskega raziskovalnega prostora, ki bo vključeval oblikovalce politike, akademsko in raziskovalno skupnost ter vodje podjetij in voditelje iz civilne družbe;

| — | podpiranju razvoja in izvajanja inovacijske politike, vključno z regulativnim okvirom in infrastrukturo za inovacije. |
| --- | --- |

—

podpiranju razvoja in izvajanja inovacijske politike, vključno z regulativnim okvirom in infrastrukturo za inovacije.

Srednjeročne prednostne naloge

| — | zagotovitvi, da bo Gruzija zaradi pridružitve programu Obzorje 2020 imela kar največ koristi; |
| --- | --- |

—

zagotovitvi, da bo Gruzija zaradi pridružitve programu Obzorje 2020 imela kar največ koristi;

| — | spodbujanju večje udeležbe v okviru programa Euratoma za raziskave in usposabljanje ter pri dopolnjevanju programa Obzorje 2020, zlasti na področju jedrske varnosti in zaščite pred sevanjem na podlagi konkurenčnih razpisov; |
| --- | --- |

—

spodbujanju večje udeležbe v okviru programa Euratoma za raziskave in usposabljanje ter pri dopolnjevanju programa Obzorje 2020, zlasti na področju jedrske varnosti in zaščite pred sevanjem na podlagi konkurenčnih razpisov;

| — | krepitvi človeških, materialnih in institucionalnih virov za povečanje raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti. |
| --- | --- |

—

krepitvi človeških, materialnih in institucionalnih virov za povečanje raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti.

Izobraževanje, usposabljanje in mladi

Pogodbenici bosta sodelovali pri celoviti posodobitvi in reformi gruzijskih sistemov za izobraževanje, usposabljanje in mlade, zlasti z:

Srednjeročne prednostne naloge

| — | izvajanjem skupnega dela in izmenjav z namenom spodbujanja nadaljnjega vključevanja Gruzije v evropski visokošolski prostor, in sicer v okviru njenega članstva v bolonjskem procesu, tudi s krepitvijo neodvisnega in v razvoj usmerjenega sistema zagotavljanja kakovosti, spodbujanjem aktivne udeležbe zainteresiranih strani in civilne družbe v procesu reforme ter krepitvijo sodelovanja med univerzami in industrijo za večjo zaposljivost diplomantov; |
| --- | --- |

—

izvajanjem skupnega dela in izmenjav z namenom spodbujanja nadaljnjega vključevanja Gruzije v evropski visokošolski prostor, in sicer v okviru njenega članstva v bolonjskem procesu, tudi s krepitvijo neodvisnega in v razvoj usmerjenega sistema zagotavljanja kakovosti, spodbujanjem aktivne udeležbe zainteresiranih strani in civilne družbe v procesu reforme ter krepitvijo sodelovanja med univerzami in industrijo za večjo zaposljivost diplomantov;

| — | spodbujanjem akademskega sodelovanja, gradnje zmogljivosti ter mobilnosti študentov in univerzitetnega osebja prek programa Erasmus+, pa tudi mobilnosti raziskovalcev, poklicnega razvoja in usposabljanja z ukrepi Marie Skłodowske Curie; |
| --- | --- |

—

spodbujanjem akademskega sodelovanja, gradnje zmogljivosti ter mobilnosti študentov in univerzitetnega osebja prek programa Erasmus+, pa tudi mobilnosti raziskovalcev, poklicnega razvoja in usposabljanja z ukrepi Marie Skłodowske Curie;

| — | spodbujanjem strateškega pristopa k poklicnemu izobraževanju in usposabljanju, da bi se gruzijski sistem poklicnega izobraževanja in usposabljanja uskladil s posodobitvijo struktur poklicnega izobraževanja in usposabljanja EU, kakor se izvaja v okviru københavnskega procesa in z njegovimi instrumenti, ter ob spoštovanju načel enakih možnosti; |
| --- | --- |

—

spodbujanjem strateškega pristopa k poklicnemu izobraževanju in usposabljanju, da bi se gruzijski sistem poklicnega izobraževanja in usposabljanja uskladil s posodobitvijo struktur poklicnega izobraževanja in usposabljanja EU, kakor se izvaja v okviru københavnskega procesa in z njegovimi instrumenti, ter ob spoštovanju načel enakih možnosti;

| — | krepitvijo strateškega pristopa k mladinski politiki ter izboljšanjem izmenjav in sodelovanja na področju neformalnega izobraževanja za mlade in mladinske delavce, da bi se spodbujal medkulturni dialog in podpirala civilna družba, med drugim prek sklopa programa Erasmus+ za mlade; |
| --- | --- |

—

krepitvijo strateškega pristopa k mladinski politiki ter izboljšanjem izmenjav in sodelovanja na področju neformalnega izobraževanja za mlade in mladinske delavce, da bi se spodbujal medkulturni dialog in podpirala civilna družba, med drugim prek sklopa programa Erasmus+ za mlade;

| — | zagotavljanjem pravice do izobraževanja za vse otroke in mlade, tudi tiste s posebnimi izobraževalnimi potrebami, ter sprejetjem dodatnih ukrepov za spodbujanje vključujočega osnovnošolskega in srednješolskega izobraževanja. |
| --- | --- |

—

zagotavljanjem pravice do izobraževanja za vse otroke in mlade, tudi tiste s posebnimi izobraževalnimi potrebami, ter sprejetjem dodatnih ukrepov za spodbujanje vključujočega osnovnošolskega in srednješolskega izobraževanja.

Sodelovanje na področju kulture

Pogodbenici bosta:

| — | spodbujali izvajanje konvencije Unesca iz leta 2005 o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja; |
| --- | --- |

—

spodbujali izvajanje konvencije Unesca iz leta 2005 o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja;

| — | sodelovali pri razvoju vključujoče kulturne politike v Gruziji ter pri ohranjanju in vrednotenju kulturne in naravne dediščine, da bi tako spodbujale socialno-ekonomski razvoj; |
| --- | --- |

—

sodelovali pri razvoju vključujoče kulturne politike v Gruziji ter pri ohranjanju in vrednotenju kulturne in naravne dediščine, da bi tako spodbujale socialno-ekonomski razvoj;

| — | spodbujali sodelovanje gruzijskih kulturnih izvajalcev in avdiovizualnih operaterjev v programih sodelovanja na področju kulture/avdiovizualne politike, zlasti v programu Ustvarjalna Evropa. |
| --- | --- |

—

spodbujali sodelovanje gruzijskih kulturnih izvajalcev in avdiovizualnih operaterjev v programih sodelovanja na področju kulture/avdiovizualne politike, zlasti v programu Ustvarjalna Evropa.

Sodelovanje na področju avdiovizualne politike in medijev

Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravah na izvajanje pravnega reda EU, navedenega v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, in Gruzijo podpirali pri:

Srednjeročne prednostne naloge

| — | prizadevanjih za krepitev neodvisnosti in strokovnosti medijev v skladu z ustreznimi evropskimi standardi ter približevanje avdiovizualne zakonodaje pravnemu redu EU, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu, med drugim z izmenjavo stališč o avdiovizualni politiki in ustreznih mednarodnih standardih, vključno s sodelovanjem v boju proti rasizmu in ksenofobiji; |
| --- | --- |

—

prizadevanjih za krepitev neodvisnosti in strokovnosti medijev v skladu z ustreznimi evropskimi standardi ter približevanje avdiovizualne zakonodaje pravnemu redu EU, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu, med drugim z izmenjavo stališč o avdiovizualni politiki in ustreznih mednarodnih standardih, vključno s sodelovanjem v boju proti rasizmu in ksenofobiji;

| — | izmenjavi dobrih praks na področju svobode in pluralnosti medijev, dekriminalizacije obrekovanja, zaščite novinarskih virov ter vidikov kulturne raznolikosti v medijih z rednim dialogom; |
| --- | --- |

—

izmenjavi dobrih praks na področju svobode in pluralnosti medijev, dekriminalizacije obrekovanja, zaščite novinarskih virov ter vidikov kulturne raznolikosti v medijih z rednim dialogom;

| — | krepitvi zmogljivosti in neodvisnosti regulativnih organov/teles, pristojnih za medije. |
| --- | --- |

—

krepitvi zmogljivosti in neodvisnosti regulativnih organov/teles, pristojnih za medije.

Regionalni razvoj in regionalno sodelovanje

Pogodbenici bosta sodelovali v okviru politik regionalnega razvoja ter v dialogu med EU in Gruzijo o regionalni politiki v skladu s prizadevanji Gruzije za:

Kratkoročne prednostne naloge

| — | uspešno dokončanje izvajanja programa regionalnega razvoja za obdobje 2015–2017, tudi z vzpostavitvijo učinkovitih medinstitucionalnih mehanizmov usklajevanja in upravljanja na več ravneh; |
| --- | --- |

—

uspešno dokončanje izvajanja programa regionalnega razvoja za obdobje 2015–2017, tudi z vzpostavitvijo učinkovitih medinstitucionalnih mehanizmov usklajevanja in upravljanja na več ravneh;

| — | pripravo naslednjega večletnega programa, vključno z morebitnimi naložbami na področjih, kot so inovacije in MSP, za ustvarjanje trajnostne rasti za vse gruzijske regije; |
| --- | --- |

—

pripravo naslednjega večletnega programa, vključno z morebitnimi naložbami na področjih, kot so inovacije in MSP, za ustvarjanje trajnostne rasti za vse gruzijske regije;

Srednjeročne prednostne naloge

| — | nadaljnje podpiranje organov pri krepitvi upravljanja na več ravneh ter prizadevanj uprav na podnacionalni ravni in drugih instrumentov za regionalni razvoj za krepitev zmogljivosti; |
| --- | --- |

—

nadaljnje podpiranje organov pri krepitvi upravljanja na več ravneh ter prizadevanj uprav na podnacionalni ravni in drugih instrumentov za regionalni razvoj za krepitev zmogljivosti;

| — | podpiranje celostnih ukrepov več zainteresiranih strani za prostorski razvoj Gruzije, na primer na področju prostorskega načrtovanja, gospodarjenja z vodami in ravnanja z odpadki, cest, električne energije in druge osnovne infrastrukture, diverzifikacije gospodarstva na podeželju, turizma in razvoja podjetij; |
| --- | --- |

—

podpiranje celostnih ukrepov več zainteresiranih strani za prostorski razvoj Gruzije, na primer na področju prostorskega načrtovanja, gospodarjenja z vodami in ravnanja z odpadki, cest, električne energije in druge osnovne infrastrukture, diverzifikacije gospodarstva na podeželju, turizma in razvoja podjetij;

| — | nadaljnjem razvoju tematskega sodelovanja in izmenjave informacij, tudi s čim boljšo uporabo skupne izjave o dialogu o regionalni politiki med Evropsko komisijo in vlado Gruzije. |
| --- | --- |

—

nadaljnjem razvoju tematskega sodelovanja in izmenjave informacij, tudi s čim boljšo uporabo skupne izjave o dialogu o regionalni politiki med Evropsko komisijo in vlado Gruzije.

Sodelovanje v agencijah in programih EU

Pogodbenici bosta:

Srednjeročne prednostne naloge

| — | pregledali izvajanje protokola o sodelovanju v programih EU na podlagi dejanskega sodelovanja Gruzije v določenih programih EU. |
| --- | --- |

—

pregledali izvajanje protokola o sodelovanju v programih EU na podlagi dejanskega sodelovanja Gruzije v določenih programih EU.

Obveščanje javnosti in prepoznavnost

Pogodbenici bosta sodelovali pri zagotavljanju informiranih razprav, tudi s širšo javnostjo in gruzijskimi državljani, in sicer o priložnostih in posledicah gruzijskega približevanja EU, vključno s pridružitvenim načrtom ter zlasti poglobljenim in celovitim sporazumom o prosti trgovini.

---

(1)  Države članice EU, ki so izvzete iz vizumske obveznosti:

| — | države članice EU, ki so del schengenskega območja: Avstrija, Belgija, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Madžarska, Nemčija, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Slovaška, Slovenija, Španija in Švedska. |
| --- | --- |

—

države članice EU, ki so del schengenskega območja: Avstrija, Belgija, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Madžarska, Nemčija, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Slovaška, Slovenija, Španija in Švedska.

| — | države članice EU, ki schengenskega pravnega reda še ne izvajajo v celoti (tiste, ki še niso del schengenskega območja brez notranjih meja): Bolgarija, Ciper, Hrvaška in Romunija. |
| --- | --- |

—

države članice EU, ki schengenskega pravnega reda še ne izvajajo v celoti (tiste, ki še niso del schengenskega območja brez notranjih meja): Bolgarija, Ciper, Hrvaška in Romunija.

(2)  Uredba (EU) 2017/371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 1. marca 2017 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve, UL L 61, 8.3.2017, str. 1.

---