# Euroopan unionin L 258/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 258 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta6. lokakuuta 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 258

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta6. lokakuuta 2017

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2017/1792, annettu 29 päivänä toukokuuta 2017, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan vakautta turvaavia toimenpiteitä koskevan Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen kahdenvälisen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta | 1 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2017/1793, annettu 15 päivänä syyskuuta 2017, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan vakautta turvaavia toimenpiteitä koskevan Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen kahdenvälisen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta annetun päätöksen (EU) 2017/1792 muuttamisesta | 3 |
| | | Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen kahdenvälinen sopimus vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan vakautta turvaavista toimenpiteistä | 4 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1794, annettu 5 päivänä lokakuuta 2017, ostoina, varastointina ja varastojen myyntinä toteutettavien interventioiden rahoituskustannusten laskemisessa sovellettavien korkokantojen vahvistamisesta maataloustukirahaston tilikaudeksi 2018 | 22 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1795, annettu 5 päivänä lokakuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja Serbiasta peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan tutkimuksen päättämisestä | 24 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1796, annettu 5 päivänä lokakuuta 2017, tietyissä asetuksessa (EY) N:o 1187/2009 tarkoitetuissa kiintiöissä Amerikan yhdysvaltoihin vuonna 2018 vietäviä juustoja koskeviin vientitodistushakemuksiin sovellettavasta jakokertoimesta | 124 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2017/1797, annettu 23 päivänä toukokuuta 2017, tukijärjestelmästä SA.42393 (2016/C) (ex 2015/N), jonka Saksa on toteuttanut tiettyjä loppukuluttajia varten (CHP-lisämaksun alennus), ja SA.47887 (2017/N), jonka Saksa aikoo toteuttaa laajentaakseen yhteistuotantotukijärjestelmää suljetuissa verkoissa käytettävien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten osalta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 3400)

   (
  1
  ) | 127 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2017/1792, annettu 29 päivänä toukokuuta 2017, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan vakautta turvaavia toimenpiteitä koskevan Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen kahdenvälisen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

1

*

Neuvoston päätös (EU) 2017/1793, annettu 15 päivänä syyskuuta 2017, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan vakautta turvaavia toimenpiteitä koskevan Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen kahdenvälisen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta annetun päätöksen (EU) 2017/1792 muuttamisesta

3

Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen kahdenvälinen sopimus vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan vakautta turvaavista toimenpiteistä

4

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1794, annettu 5 päivänä lokakuuta 2017, ostoina, varastointina ja varastojen myyntinä toteutettavien interventioiden rahoituskustannusten laskemisessa sovellettavien korkokantojen vahvistamisesta maataloustukirahaston tilikaudeksi 2018

22

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1795, annettu 5 päivänä lokakuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja Serbiasta peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan tutkimuksen päättämisestä

24

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1796, annettu 5 päivänä lokakuuta 2017, tietyissä asetuksessa (EY) N:o 1187/2009 tarkoitetuissa kiintiöissä Amerikan yhdysvaltoihin vuonna 2018 vietäviä juustoja koskeviin vientitodistushakemuksiin sovellettavasta jakokertoimesta

124

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2017/1797, annettu 23 päivänä toukokuuta 2017, tukijärjestelmästä SA.42393 (2016/C) (ex 2015/N), jonka Saksa on toteuttanut tiettyjä loppukuluttajia varten (CHP-lisämaksun alennus), ja SA.47887 (2017/N), jonka Saksa aikoo toteuttaa laajentaakseen yhteistuotantotukijärjestelmää suljetuissa verkoissa käytettävien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten osalta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 3400)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 3400)

1

127

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 6.10.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 258/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 258/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2017/1792,

annettu 29 päivänä toukokuuta 2017,

vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan vakautta turvaavia toimenpiteitä koskevan Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen kahdenvälisen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto antoi 21 päivänä huhtikuuta 2015 komissiolle luvan aloittaa neuvottelut Amerikan yhdysvaltojen kanssa jälleenvakuutusta koskevan sopimuksen tekemiseksi. Neuvottelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen pääneuvottelijoiden välisellä kirjeenvaihdolla 12 päivänä tammikuuta 2017. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto antoi 21 päivänä huhtikuuta 2015 komissiolle luvan aloittaa neuvottelut Amerikan yhdysvaltojen kanssa jälleenvakuutusta koskevan sopimuksen tekemiseksi. Neuvottelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen pääneuvottelijoiden välisellä kirjeenvaihdolla 12 päivänä tammikuuta 2017.

| (2) | Vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan vakautta turvaavia toimenpiteitä koskeva Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen kahdenvälinen sopimus, jäljempänä ’sopimus’, olisi allekirjoitettava. |
| --- | --- |

(2)

Vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan vakautta turvaavia toimenpiteitä koskeva Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen kahdenvälinen sopimus, jäljempänä ’sopimus’, olisi allekirjoitettava.

| (3) | Jotta voidaan perustaa sopimuksen mukainen sekakomitea, joka toimii foorumina unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä sopimuksen asianmukaista täytäntöönpanoa koskevien tietojen vaihtamiseksi, ja jotta valvontaviranomaiset voivat toteuttaa unionissa yhdenmukaistettuja ryhmävalvontakäytäntöjä, jotka ovat jo mahdollisia unionin voimassa olevan säädöskehyksen nojalla tällä alalla, sopimuksen 4 ja 7 artiklaa olisi sovellettava väliaikaisesti, kunnes sopimuksen tekemistä varten tarvittavien menettelyt on saatettu päätökseen, |
| --- | --- |

(3)

Jotta voidaan perustaa sopimuksen mukainen sekakomitea, joka toimii foorumina unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä sopimuksen asianmukaista täytäntöönpanoa koskevien tietojen vaihtamiseksi, ja jotta valvontaviranomaiset voivat toteuttaa unionissa yhdenmukaistettuja ryhmävalvontakäytäntöjä, jotka ovat jo mahdollisia unionin voimassa olevan säädöskehyksen nojalla tällä alalla, sopimuksen 4 ja 7 artiklaa olisi sovellettava väliaikaisesti, kunnes sopimuksen tekemistä varten tarvittavien menettelyt on saatettu päätökseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Annetaan lupa allekirjoittaa vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan vakautta turvaavia toimenpiteitä koskeva Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen kahdenvälinen sopimus unionin puolesta sillä varauksella, että mainitun sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.

Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta.

3 artikla

Sopimuksen 4 ja 7 artiklaa sovelletaan sopimuksen 9 ja 10 artiklan mukaisesti (1) väliaikaisesti sopimuksen tekemistä varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamiseen asti.

4 artikla

Komissio edustaa unionia sopimuksen 7 artiklassa määrätyssä sekakomiteassa neuvoston finanssipalvelutyöryhmää kuultuaan sekä antaa tarvittaessa ja vähintään kerran vuodessa kyseiselle työryhmälle tietoja sopimuksen täytäntöönpanon edistymisestä.

5 artikla

Unionin puolesta esitettävät kannat vahvistetaan perussopimusten mukaisesti eli neuvoston toimesta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 1 kohdan tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaisesti.

6 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 29 päivänä toukokuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. CARDONA

---

(1)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee päivän, josta alkaen sopimusta sovelletaan väliaikaisesti, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

1

---

| 6.10.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 258/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 258/3

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2017/1793,

annettu 15 päivänä syyskuuta 2017,

vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan vakautta turvaavia toimenpiteitä koskevan Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen kahdenvälisen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta annetun päätöksen (EU) 2017/1792 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto antoi 21 päivänä huhtikuuta 2015 komissiolle luvan aloittaa neuvottelut Amerikan yhdysvaltojen kanssa jälleenvakuutusta koskevasta sopimuksesta. Neuvottelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen pääneuvottelijoiden välisellä kirjeenvaihdolla 12 päivänä tammikuuta 2017. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto antoi 21 päivänä huhtikuuta 2015 komissiolle luvan aloittaa neuvottelut Amerikan yhdysvaltojen kanssa jälleenvakuutusta koskevasta sopimuksesta. Neuvottelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen pääneuvottelijoiden välisellä kirjeenvaihdolla 12 päivänä tammikuuta 2017.

| (2) | Sopimus olisi allekirjoitettava Euroopan unionin puolesta englanninkielisenä sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin. Päätös (EU) 2017/1792 (1) olisi tätä varten muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Sopimus olisi allekirjoitettava Euroopan unionin puolesta englanninkielisenä sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin. Päätös (EU) 2017/1792 (1) olisi tätä varten muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös (EU) 2017/1792 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 artikla seuraavasti:

  ”2 artikla
  Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään (yksi tai useampi) henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta sekä kielijärjestelyitä koskeva kirjeenvaihto Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä. Sopimuksen allekirjoittaminen tapahtuu samanaikaisesti kirjeenvaihdon allekirjoittamisen kanssa.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään (yksi tai useampi) henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta sekä kielijärjestelyitä koskeva kirjeenvaihto Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä. Sopimuksen allekirjoittaminen tapahtuu samanaikaisesti kirjeenvaihdon allekirjoittamisen kanssa.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”3 a artikla
  Sopimus allekirjoitetaan englanninkielisenä. Unionin oikeuden mukaisesti unioni on laatinut sopimuksen myös bulgarian, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä. Nämä muut kielitoisinnot olisi saatettava todistusvoimaisiksi Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välisellä diplomaattisten noottien vaihdolla. Kaikki todistusvoimaisiksi saatetut toisinnot ovat samanarvoisia.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”3 a artikla

Sopimus allekirjoitetaan englanninkielisenä. Unionin oikeuden mukaisesti unioni on laatinut sopimuksen myös bulgarian, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä. Nämä muut kielitoisinnot olisi saatettava todistusvoimaisiksi Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välisellä diplomaattisten noottien vaihdolla. Kaikki todistusvoimaisiksi saatetut toisinnot ovat samanarvoisia.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 15 päivänä syyskuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. MAASIKAS

---

(1)  Neuvoston päätös (EU) 2017/1792, annettu 29 päivänä toukokuuta 2017, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan vakautta turvaavia toimenpiteitä koskevan Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen kahdenvälisen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (katso tämän virallisen lehden sivu 1).

1

---

| 6.10.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 258/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 258/4

---

KÄÄNNÖS

EUROOPAN UNIONIN

ja Amerikan yhdysvaltojen kahdenvälinen sopimus vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan vakautta turvaavista toimenpiteistä

Tämän sopimuksen osapuolet eli Euroopan unioni, jäljempänä ’Euroopan unioni’ tai ’EU’, ja Amerikan yhdysvallat, jäljempänä ’Yhdysvallat’, jotka

jakavat vakuutuksen- ja jälleenvakuutuksenottajien ja muiden kuluttajien suojaamisen tavoitteen sekä kunnioittavat kummankin osapuolen vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan valvonta- ja sääntelyjärjestelmää;

vahvistavat, että Euroopan unionissa sovellettavilla vakautta turvaavilla toimenpiteillä yhdessä tässä sopimuksessa määrättyjen vaatimusten ja velvoitteiden kanssa saavutetaan Yhdysvaltojen kannalta liittovaltion vakuutusvirastosta annetun vuoden 2010 lain (Federal Insurance Office Act) vaatimusten mukainen vakuutuksenottajien ja muiden kuluttajien suojan taso jälleenvakuutuksen luovutusten ja ryhmävalvonnan osalta;

toteavat, että EU:n ja Yhdysvaltojen valvontaviranomaisten välistä yhteistyötä, mukaan lukien luottamuksellisten tietojen vaihtaminen, tarvitaan yhä enemmän, kun otetaan huomioon vakuutus- ja jälleenvakuutusmarkkinoiden lisääntynyt globalisaatio;

ottavat huomioon, että rajat ylittävää yhteistyötä koskevat käytännön järjestelyt ovat keskeisiä vakuutuksenantajien ja jälleenvakuuttajien valvonnassa sekä vakaina aikoina että kriisiaikoina;

ottavat huomioon kunkin osapuolen sääntelykehyksestä vaihdetut tiedot ja tarkasteltuaan näitä kehyksiä huolellisesti;

panevat merkille sääntelyvarmuuden parantamisen edut kunkin osapuolen alueella toimiville vakuutuksenantajille ja jälleenvakuuttajille vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan sääntelykehyksiä sovellettaessa;

tunnustavat jälleenvakuutussopimusten riskien vähentämisvaikutukset rajat ylittävässä yhteydessä edellyttäen, että sovellettavat vakavaraisuusvaatimukset täytetään, ja ottavat huomioon vakuutuksenottajien ja muiden kuluttajien suojan;

toteavat, että vakuutuksenantajien ja jälleenvakuuttajien ryhmävalvonnan avulla valvontaviranomaiset voivat tehdä perusteltuja arvioita näiden ryhmien taloudellisesta tilanteesta;

toteavat, että ryhmää koskevaa pääomavaatimusta tai -arviointia tarvitaan sellaisten vakuutuksenantajien ja jälleenvakuuttajien osalta, jotka muodostavat molempien osapuolten alueella toimivan ryhmän, ja että maailmanlaajuisen emoyrityksen tasolla ryhmää koskeva pääomavaatimus tai -arviointi voi perustua kotipaikkaosapuolen lähestymistapaan;

vahvistavat eritelmien merkityksen ryhmää koskevan pääomavaatimuksen tai -arvioinnin osalta ryhmävalvonnassa sekä valvontaviranomaisen kyseisen vaatimuksen tai arvioinnin perusteella tarvittaessa toteuttamien korjaavien tai ennaltaehkäisevien taikka muiden asiaa koskevien toimenpiteiden merkityksen; ja

kannustavat valvontaviranomaisten väliseen tietojenvaihtoon, jotta vakuutuksenantajia ja jälleenvakuuttajia voidaan valvoa vakuutuksenottajien ja muiden kuluttajien etujen mukaisesti,

ovat sopineet seuraavaa:

1 artikla

Tavoitteet

Tässä sopimuksessa käsitellään seuraavia asioita:

| a) | osapuolen tai sen valvontaviranomaisten riskin vastaanottavalle jälleenvakuuttajalle, jonka päätoimipaikka tai kotipaikka on toisen osapuolen alueella, määräämien sellaisten paikallista läsnäoloa koskevien vaatimusten poistaminen tietyin edellytyksin, joita on pidetty edellytyksenä jälleenvakuutussopimuksen tekemiselle sellaisen luovuttavan vakuutusyrityksen kanssa, jonka päätoimipaikka tai kotipaikka on sen alueella, tai edellytyksenä sille, että luovuttava vakuutusyritys voi kirjata velan jälleenvakuutusta varten tai velan tällaisen jälleenvakuutussopimuksen riskien vähentämisvaikutuksia varten; |
| --- | --- |

a)

osapuolen tai sen valvontaviranomaisten riskin vastaanottavalle jälleenvakuuttajalle, jonka päätoimipaikka tai kotipaikka on toisen osapuolen alueella, määräämien sellaisten paikallista läsnäoloa koskevien vaatimusten poistaminen tietyin edellytyksin, joita on pidetty edellytyksenä jälleenvakuutussopimuksen tekemiselle sellaisen luovuttavan vakuutusyrityksen kanssa, jonka päätoimipaikka tai kotipaikka on sen alueella, tai edellytyksenä sille, että luovuttava vakuutusyritys voi kirjata velan jälleenvakuutusta varten tai velan tällaisen jälleenvakuutussopimuksen riskien vähentämisvaikutuksia varten;

| b) | osapuolen tai sen valvontaviranomaisten riskin vastaanottavalle jälleenvakuuttajalle, jonka päätoimipaikka tai kotipaikka on toisen osapuolen alueella, määräämien sellaisten vakuusvaatimusten poistaminen tietyin edellytyksin, joita on pidetty edellytyksenä jälleenvakuutussopimuksen tekemiselle sellaisen luovuttavan vakuutusyrityksen kanssa, jonka päätoimipaikka tai kotipaikka on sen alueella, tai edellytyksenä sille, että luovuttava vakuutusyritys voi kirjata velan jälleenvakuutusta varten tai velan tällaisen jälleenvakuutussopimuksen riskien vähentämisvaikutuksia varten; |
| --- | --- |

b)

osapuolen tai sen valvontaviranomaisten riskin vastaanottavalle jälleenvakuuttajalle, jonka päätoimipaikka tai kotipaikka on toisen osapuolen alueella, määräämien sellaisten vakuusvaatimusten poistaminen tietyin edellytyksin, joita on pidetty edellytyksenä jälleenvakuutussopimuksen tekemiselle sellaisen luovuttavan vakuutusyrityksen kanssa, jonka päätoimipaikka tai kotipaikka on sen alueella, tai edellytyksenä sille, että luovuttava vakuutusyritys voi kirjata velan jälleenvakuutusta varten tai velan tällaisen jälleenvakuutussopimuksen riskien vähentämisvaikutuksia varten;

| c) | isäntäosapuolen ja kotipaikkaosapuolen valvontaviranomaisten tehtävät sellaisen vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän, jonka maailmanlaajuinen emoyritys on kotipaikkaosapuolen alueella, toiminnan vakauden ryhmävalvonnassa, mukaan lukien tietyin edellytyksin i) isäntäosapuolen vakuutusalan vakavaraisuus- sekä pääoma-, hallinnointi- ja raportointivaatimusten poistaminen maailmanlaajuisen emoyrityksen tasolla, ja ii) sen vahvistaminen, että kotipaikkaosapuolen eikä isäntäosapuolen valvontaviranomainen huolehtii maailmanlaajuisesta vakuutusryhmän toiminnan vakauden valvonnasta, sanotun vaikuttamatta vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän ryhmävalvontaan, jota isäntäosapuoli suorittaa emoyrityksen tasolla alueellaan; ja |
| --- | --- |

c)

isäntäosapuolen ja kotipaikkaosapuolen valvontaviranomaisten tehtävät sellaisen vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän, jonka maailmanlaajuinen emoyritys on kotipaikkaosapuolen alueella, toiminnan vakauden ryhmävalvonnassa, mukaan lukien tietyin edellytyksin i) isäntäosapuolen vakuutusalan vakavaraisuus- sekä pääoma-, hallinnointi- ja raportointivaatimusten poistaminen maailmanlaajuisen emoyrityksen tasolla, ja ii) sen vahvistaminen, että kotipaikkaosapuolen eikä isäntäosapuolen valvontaviranomainen huolehtii maailmanlaajuisesta vakuutusryhmän toiminnan vakauden valvonnasta, sanotun vaikuttamatta vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän ryhmävalvontaan, jota isäntäosapuoli suorittaa emoyrityksen tasolla alueellaan; ja

| d) | osapuolten vastavuoroinen tuki kummankin osapuolen valvontaviranomaisten väliselle tietojenvaihdolle ja tällaiselle vaihdolle suositellut käytännöt. |
| --- | --- |

d)

osapuolten vastavuoroinen tuki kummankin osapuolen valvontaviranomaisten väliselle tietojenvaihdolle ja tällaiselle vaihdolle suositellut käytännöt.

2 artikla

Määritelmät

Tässä sopimuksessa tarkoitetaan:

| a) | ’luovuttavalla vakuutusyrityksellä’ vakuutuksenantajaa tai jälleenvakuuttajaa, joka on riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan vastapuoli jälleenvakuutussopimuksessa; |
| --- | --- |

a)

’luovuttavalla vakuutusyrityksellä’ vakuutuksenantajaa tai jälleenvakuuttajaa, joka on riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan vastapuoli jälleenvakuutussopimuksessa;

| b) | ’vakuudella’ varoja, kuten käteisvaroja ja rembursseja, jotka jälleenvakuuttaja on antanut vakuudeksi luovuttavan vakuutusyrityksen tai jälleenvakuuttajan eduksi taatakseen jälleenvakuutussopimuksen perusteella syntyvät riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan vastuut luovuttavalle vakuutusyritykselle; |
| --- | --- |

b)

’vakuudella’ varoja, kuten käteisvaroja ja rembursseja, jotka jälleenvakuuttaja on antanut vakuudeksi luovuttavan vakuutusyrityksen tai jälleenvakuuttajan eduksi taatakseen jälleenvakuutussopimuksen perusteella syntyvät riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan vastuut luovuttavalle vakuutusyritykselle;

| c) | ’velalla jälleenvakuutusta varten tai velalla jälleenvakuutussopimusten riskien vähentämisvaikutuksia varten’ luovuttavan vakuutusyrityksen vakavaraisuusvalvontaa koskevan sääntelykehyksen mukaista oikeutta lukea riskin vastaanottavilta jälleenvakuuttajilta luovutettuja riskejä koskeviin maksettuihin ja maksamattomiin vahinkomenoihin liittyvät saatavat varoihin tai vastuiden vähennykseksi; |
| --- | --- |

c)

’velalla jälleenvakuutusta varten tai velalla jälleenvakuutussopimusten riskien vähentämisvaikutuksia varten’ luovuttavan vakuutusyrityksen vakavaraisuusvalvontaa koskevan sääntelykehyksen mukaista oikeutta lukea riskin vastaanottavilta jälleenvakuuttajilta luovutettuja riskejä koskeviin maksettuihin ja maksamattomiin vahinkomenoihin liittyvät saatavat varoihin tai vastuiden vähennykseksi;

| d) | ’ryhmällä’ vähintään kahta yritystä, joista ainakin yksi on vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys ja joista yhdellä on määräysvalta vähintään yhdessä vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksessä tai muussa sääntelemättömässä yrityksessä; |
| --- | --- |

d)

’ryhmällä’ vähintään kahta yritystä, joista ainakin yksi on vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys ja joista yhdellä on määräysvalta vähintään yhdessä vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksessä tai muussa sääntelemättömässä yrityksessä;

| e) | ’ryhmävalvonnalla’ valvontaviranomaisen suorittamaa vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän viranomais- ja vakauden valvontaa muun muassa vakuutuksenottajien ja muiden kuluttajien suojaamiseksi sekä rahoitusvakauden ja maailmanlaajuisen sitoutumisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

e)

’ryhmävalvonnalla’ valvontaviranomaisen suorittamaa vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän viranomais- ja vakauden valvontaa muun muassa vakuutuksenottajien ja muiden kuluttajien suojaamiseksi sekä rahoitusvakauden ja maailmanlaajuisen sitoutumisen edistämiseksi;

| f) | ’kotipaikkaosapuolella’ osapuolta, jonka alueella vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän tai -yrityksen maailmanlaajuisella emoyrityksellä on päätoimipaikka tai kotipaikka; |
| --- | --- |

f)

’kotipaikkaosapuolella’ osapuolta, jonka alueella vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän tai -yrityksen maailmanlaajuisella emoyrityksellä on päätoimipaikka tai kotipaikka;

| g) | ’kotipaikkaosapuolen valvontaviranomaisella’ kotipaikkaosapuolen valvontaviranomaista; |
| --- | --- |

g)

’kotipaikkaosapuolen valvontaviranomaisella’ kotipaikkaosapuolen valvontaviranomaista;

| h) | ’isäntäosapuolella’ osapuolta, jonka alueella vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmällä tai -yrityksellä on toimintaa, mutta vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän tai -yrityksen maailmanlaajuisen emoyrityksen päätoimipaikka tai kotipaikka ei ole kyseisellä alueella; |
| --- | --- |

h)

’isäntäosapuolella’ osapuolta, jonka alueella vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmällä tai -yrityksellä on toimintaa, mutta vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän tai -yrityksen maailmanlaajuisen emoyrityksen päätoimipaikka tai kotipaikka ei ole kyseisellä alueella;

| i) | ’isäntäosapuolen valvontaviranomaisella’ isäntäosapuolen valvontaviranomaista; |
| --- | --- |

i)

’isäntäosapuolen valvontaviranomaisella’ isäntäosapuolen valvontaviranomaista;

| j) | ’vakuutuksenantajalla’ yritystä, jolla on lupa tai toimilupa harjoittaa ensivakuutustoimintaa; |
| --- | --- |

j)

’vakuutuksenantajalla’ yritystä, jolla on lupa tai toimilupa harjoittaa ensivakuutustoimintaa;

| k) | ’emoyrityksellä’ säänneltyä tai sääntelemätöntä yritystä, jonka omistuksessa tai määräysvallassa toinen yritys on suoraan tai välillisesti; |
| --- | --- |

k)

’emoyrityksellä’ säänneltyä tai sääntelemätöntä yritystä, jonka omistuksessa tai määräysvallassa toinen yritys on suoraan tai välillisesti;

| l) | ’henkilötiedoilla’ kaikenlaisia tunnistettua tai tunnistettavissa olevaa luonnollista henkilöä koskevia tietoja; |
| --- | --- |

l)

’henkilötiedoilla’ kaikenlaisia tunnistettua tai tunnistettavissa olevaa luonnollista henkilöä koskevia tietoja;

| m) | ’jälleenvakuuttajalla’ yritystä, jolla on lupa tai toimilupa harjoittaa jälleenvakuutustoimintaa; |
| --- | --- |

m)

’jälleenvakuuttajalla’ yritystä, jolla on lupa tai toimilupa harjoittaa jälleenvakuutustoimintaa;

| n) | ’jälleenvakuutustoiminnalla’ toimintaa, jonka muodostaa vakuutuksenantajan tai toisen jälleenvakuuttajan luovuttamien riskien hyväksyminen; |
| --- | --- |

n)

’jälleenvakuutustoiminnalla’ toimintaa, jonka muodostaa vakuutuksenantajan tai toisen jälleenvakuuttajan luovuttamien riskien hyväksyminen;

| o) | ’jälleenvakuutussopimuksella’ sopimusta, jolla riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja on hyväksynyt vakuutuksenantajan tai jälleenvakuuttajan luovuttaman riskin; |
| --- | --- |

o)

’jälleenvakuutussopimuksella’ sopimusta, jolla riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja on hyväksynyt vakuutuksenantajan tai jälleenvakuuttajan luovuttaman riskin;

| p) | ’valvontaviranomaisella’ vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan valvojaa Euroopan unionissa tai Yhdysvalloissa; |
| --- | --- |

p)

’valvontaviranomaisella’ vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan valvojaa Euroopan unionissa tai Yhdysvalloissa;

| q) | ’yrityksellä’ mitä tahansa taloudellista toimintaa harjoittavaa yksikköä; |
| --- | --- |

q)

’yrityksellä’ mitä tahansa taloudellista toimintaa harjoittavaa yksikköä;

| r) | ’Yhdysvaltojen osavaltiolla’ mitä tahansa Yhdysvaltojen, Columbian piirikunnan, Puerto Ricon liittovaltion, Pohjois-Mariaanien liittovaltion, Amerikan Samoan, Guamin tai Yhdysvaltain Neitsytsaarten osavaltiota, liittovaltiota, aluetta tai hallinnassa olevaa yksikköä; |
| --- | --- |

r)

’Yhdysvaltojen osavaltiolla’ mitä tahansa Yhdysvaltojen, Columbian piirikunnan, Puerto Ricon liittovaltion, Pohjois-Mariaanien liittovaltion, Amerikan Samoan, Guamin tai Yhdysvaltain Neitsytsaarten osavaltiota, liittovaltiota, aluetta tai hallinnassa olevaa yksikköä;

| s) | ’maailmanlaajuisella’ ryhmän kaikkea toimintaa paikasta riippumatta; ja |
| --- | --- |

s)

’maailmanlaajuisella’ ryhmän kaikkea toimintaa paikasta riippumatta; ja

| t) | ’maailmanlaajuisella emoyrityksellä’ ryhmän ylintä emoyritystä. |
| --- | --- |

t)

’maailmanlaajuisella emoyrityksellä’ ryhmän ylintä emoyritystä.

3 artikla

Jälleenvakuutus

1.   Ellei 4 kohdasta muuta johdu, edellytyksenä sille, että riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan, jonka päätoimipaikka tai kotipaikka on toisen osapuolen alueella, jäljempänä 3 artiklassa ’kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja’, sallitaan tehdä jälleenvakuutussopimus sellaisen luovuttavan vakuutusyrityksen kanssa, jonka päätoimipaikka tai kotipaikka on sen alueella, jäljempänä 3 artiklassa ’isäntäosapuolen luovuttava vakuutusyritys’), osapuoli ei saa tehdä seuraavaa ja sen on varmistettava, että sen valvontaviranomaiset tai muut toimivaltaiset viranomaiset eivät myöskään tee näin:

| a) | säilyttää tai hyväksyä mitään vaatimusta asettaa vakuus isäntäosapuolen luovuttavalta vakuutusyritykseltä kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottavalle jälleenvakuuttajalle tapahtuvien luovutusten yhteydessä ja mitään siihen liittyvää tällaisesta vakuuden poistamisesta johtuvaa raportointivaatimusta, tai |
| --- | --- |

a)

säilyttää tai hyväksyä mitään vaatimusta asettaa vakuus isäntäosapuolen luovuttavalta vakuutusyritykseltä kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottavalle jälleenvakuuttajalle tapahtuvien luovutusten yhteydessä ja mitään siihen liittyvää tällaisesta vakuuden poistamisesta johtuvaa raportointivaatimusta, tai

| b) | säilyttää tai hyväksyä mitään uutta vaatimusta, jolla on pääosin sama sääntelyvaikutus kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottavaan jälleenvakuuttajaan kuin tämän sopimuksen perusteella poistetuilla vakuuden asettamista koskevilla vaatimuksilla tai mitään tällaisesta vakuuden poistamisesta johtuvaa raportointivaatimusta, |
| --- | --- |

b)

säilyttää tai hyväksyä mitään uutta vaatimusta, jolla on pääosin sama sääntelyvaikutus kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottavaan jälleenvakuuttajaan kuin tämän sopimuksen perusteella poistetuilla vakuuden asettamista koskevilla vaatimuksilla tai mitään tällaisesta vakuuden poistamisesta johtuvaa raportointivaatimusta,

mikä a tai b alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa johtaa kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottavien jälleenvakuuttajien epäedullisempaan kohteluun verrattuna niihin riskin vastaanottaviin jälleenvakuuttajiin, joiden päätoimipaikka tai kotipaikka on saman valvontaviranomaisen alueella kuin isäntäosapuolen luovuttava vakuutusyritys. Tämä kohta ei estä osapuolta, jonka alueella luovuttavalla vakuutusyrityksellä on päätoimipaikka tai kotipaikka, jäljempänä 3 artiklassa ’isäntäosapuoli’, tai sen valvontaviranomaisia soveltamasta vaatimuksia edellytyksenä sille, että kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottavien jälleenvakuuttajien sallitaan tehdä jälleenvakuutussopimus isäntäosapuolen luovuttavan vakuutusyrityksen kanssa, jos samoja vaatimuksia sovelletaan sellaisten luovuttavan vakuutusyrityksen ja riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan, joiden päätoimipaikka tai kotipaikka on saman valvontaviranomaisen alueella, välisiin jälleenvakuutussopimuksiin.

2.   Ellei 4 kohdasta muuta johdu, edellytyksenä sille, että isäntäosapuolen luovuttava vakuutusyritys voi ottaa velkaa jälleenvakuutusta tai kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan kanssa tehdyn jälleenvakuutussopimuksen riskien vähentämisvaikutuksia varten, isäntäosapuoli ei saa tehdä seuraavaa ja sen on varmistettava, että sen valvontaviranomaiset tai muut toimivaltaiset viranomaiset eivät myöskään tee näin:

| a) | säilyttää tai hyväksyä mitään vaatimusta asettaa vakuus isäntäosapuolen luovuttavalta vakuutusyritykseltä kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottavalle jälleenvakuuttajalle tapahtuvien luovutusten yhteydessä ja mitään siihen liittyvää tällaisesta vakuuden poistamisesta johtuvaa raportointivaatimusta, tai |
| --- | --- |

a)

säilyttää tai hyväksyä mitään vaatimusta asettaa vakuus isäntäosapuolen luovuttavalta vakuutusyritykseltä kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottavalle jälleenvakuuttajalle tapahtuvien luovutusten yhteydessä ja mitään siihen liittyvää tällaisesta vakuuden poistamisesta johtuvaa raportointivaatimusta, tai

| b) | säilyttää tai hyväksyä mitään uutta vaatimusta, jolla on pääosin sama sääntelyvaikutus kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottavaan jälleenvakuuttajaan kuin tämän sopimuksen perusteella poistetuilla vakuuden asettamista koskevilla vaatimuksilla tai mitään tällaisesta vakuuden poistamisesta johtuvaa raportointivaatimusta, |
| --- | --- |

b)

säilyttää tai hyväksyä mitään uutta vaatimusta, jolla on pääosin sama sääntelyvaikutus kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottavaan jälleenvakuuttajaan kuin tämän sopimuksen perusteella poistetuilla vakuuden asettamista koskevilla vaatimuksilla tai mitään tällaisesta vakuuden poistamisesta johtuvaa raportointivaatimusta,

mikä a tai b alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa johtaa kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottavien jälleenvakuuttajien epäedullisempaan kohteluun verrattuna niihin riskin vastaanottaviin jälleenvakuuttajiin, joiden päätoimipaikka tai kotipaikka on saman valvontaviranomaisen alueella kuin isäntäosapuolen luovuttava vakuutusyritys. Tämä kohta ei estä isäntäosapuolta tai sen valvontaviranomaisia soveltamasta vaatimuksia edellytyksenä sille, että isäntäosapuolen luovuttava vakuutusyritys ottaa velkaa jälleenvakuutusta tai kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan kanssa tehtyjen jälleenvakuutussopimusten riskien vähentämisvaikutuksia varten, jos samoja vaatimuksia sovelletaan sellaisten luovuttavan vakuutusyrityksen ja riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan, joiden päätoimipaikka tai kotipaikka on saman valvontaviranomaisen alueella, välisiin jälleenvakuutussopimuksiin.

3.   Ellei 4 kohdasta muuta johdu, edellytyksenä jälleenvakuutussopimuksen tekemiselle isäntäosapuolen luovuttavan vakuutusyrityksen kanssa tai edellytyksenä sille, että isäntäosapuolen luovuttava vakuutusyritys voi kirjata velan tällaista jälleenvakuutusta varten tai velan tällaisen jälleenvakuutussopimuksen riskien vähentämisvaikutuksia varten, isäntäosapuoli ei saa tehdä seuraavaa ja sen on varmistettava, että sen valvontaviranomaiset tai tapauksen mukaan muut toimivaltaiset viranomaiset eivät myöskään tee näin:

| a) | säilyttää tai hyväksyä mitään vaatimusta kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan paikallisesta läsnäolosta, tai |
| --- | --- |

a)

säilyttää tai hyväksyä mitään vaatimusta kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan paikallisesta läsnäolosta, tai

| b) | säilyttää tai hyväksyä mitään uutta vaatimusta, jolla on pääosin sama sääntelyvaikutus kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottavaan jälleenvakuuttajaan kuin paikallisella läsnäololla, |
| --- | --- |

b)

säilyttää tai hyväksyä mitään uutta vaatimusta, jolla on pääosin sama sääntelyvaikutus kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottavaan jälleenvakuuttajaan kuin paikallisella läsnäololla,

mikä a tai b alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa johtaa kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan epäedullisempaan kohteluun verrattuna niihin riskin vastaanottaviin jälleenvakuuttajiin, joiden päätoimipaikka tai kotipaikka on isäntäosapuolen luovuttavan vakuutusyrityksen valvontaviranomaisen alueella tai joiden päätoimipaikka tai kotipaikka on isäntäosapuolen alueella ja joilla on toimilupa tai lupa toimia isäntäosapuolen luovuttavan vakuutusyrityksen valvontaviranomaisen alueella. Yhdysvaltojen osavaltion osalta ’luvalla toimia’ tarkoitetaan tässä säännöksessä kyseisessä osavaltiossa sallittua.

4.   Edellä olevaa 1–3 kohtaa sovelletaan seuraavin edellytyksin:

| a) | riskin vastaanottavalla jälleenvakuuttajalla on parhaillaan ja myös vastaisuudessa jatkuvasti






  i) | omaa varallisuutta tai pääomaa ja ylijäämää sen oman lainkäyttöalueen menetelmän mukaisesti laskettuna vähintään 226 miljoonaa euroa, jos luovuttavan vakuutusyrityksen päätoimipaikka on EU:ssa, tai 250 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, jos luovuttavan vakuutusyrityksen kotipaikka on Yhdysvalloissa; tai |
| --- | --- | --- |

a)

riskin vastaanottavalla jälleenvakuuttajalla on parhaillaan ja myös vastaisuudessa jatkuvasti

i)

omaa varallisuutta tai pääomaa ja ylijäämää sen oman lainkäyttöalueen menetelmän mukaisesti laskettuna vähintään 226 miljoonaa euroa, jos luovuttavan vakuutusyrityksen päätoimipaikka on EU:ssa, tai 250 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, jos luovuttavan vakuutusyrityksen kotipaikka on Yhdysvalloissa; tai

| ii) | jos riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja on yhdistys, mukaan lukien rekisteröidyt ja yksittäiset rekisteröimättömät vakuutuksenantajat:






  A) | vähimmäispääomaa ja ylijäämää (vähennettynä vastuilla) tai omaa varallisuutta sen oman lainkäyttöalueen menetelmän mukaisesti laskettuna vähintään 226 miljoonaa euroa, jos luovuttavan vakuutusyrityksen päätoimipaikka on EU:ssa, tai 250 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, jos luovuttavan vakuutusyrityksen kotipaikka on Yhdysvalloissa; ja |
| --- | --- | --- |

ii)

jos riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja on yhdistys, mukaan lukien rekisteröidyt ja yksittäiset rekisteröimättömät vakuutuksenantajat:

A)

vähimmäispääomaa ja ylijäämää (vähennettynä vastuilla) tai omaa varallisuutta sen oman lainkäyttöalueen menetelmän mukaisesti laskettuna vähintään 226 miljoonaa euroa, jos luovuttavan vakuutusyrityksen päätoimipaikka on EU:ssa, tai 250 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, jos luovuttavan vakuutusyrityksen kotipaikka on Yhdysvalloissa; ja

| B) | keskusrahasto, jonka taseen loppusumma on vähintään 226 miljoonaa euroa, jos luovuttavan vakuutusyrityksen päätoimipaikka on EU:ssa, tai 250 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, jos luovuttavan vakuutusyrityksen kotipaikka on Yhdysvalloissa; |
| --- | --- |

B)

keskusrahasto, jonka taseen loppusumma on vähintään 226 miljoonaa euroa, jos luovuttavan vakuutusyrityksen päätoimipaikka on EU:ssa, tai 250 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, jos luovuttavan vakuutusyrityksen kotipaikka on Yhdysvalloissa;

| b) | riskin vastaanottavalla jälleenvakuuttajalla on parhaillaan ja myös vastaisuudessa jatkuvasti






  i) | vakavaraisuussuhdeluku, joka on 100 prosentin vakavaraisuuspääomavaatimus (SCR) Solvenssi II -direktiivin mukaisesti tai 300 prosentin riskiperusteinen pääoma (RBC) sallitun valvonnan tasolla sen mukaisesti, mitä riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan päätoimipaikan tai kotipaikan alueella sovelletaan; tai |
| --- | --- | --- |

b)

riskin vastaanottavalla jälleenvakuuttajalla on parhaillaan ja myös vastaisuudessa jatkuvasti

i)

vakavaraisuussuhdeluku, joka on 100 prosentin vakavaraisuuspääomavaatimus (SCR) Solvenssi II -direktiivin mukaisesti tai 300 prosentin riskiperusteinen pääoma (RBC) sallitun valvonnan tasolla sen mukaisesti, mitä riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan päätoimipaikan tai kotipaikan alueella sovelletaan; tai

| ii) | jos riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja on yhdistys, mukaan lukien rekisteröidyt ja yksittäiset rekisteröimättömät vakuutuksenantajat, vakavaraisuussuhdeluku on 100 prosentin vakavaraisuuspääomavaatimus (SCR) Solvenssi II -direktiivin mukaisesti tai 300 prosentin riskiperusteinen pääoma (RBC) sallitun valvonnan tasolla sen mukaisesti, mitä riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan päätoimipaikan tai kotipaikan alueella sovelletaan; |
| --- | --- |

ii)

jos riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja on yhdistys, mukaan lukien rekisteröidyt ja yksittäiset rekisteröimättömät vakuutuksenantajat, vakavaraisuussuhdeluku on 100 prosentin vakavaraisuuspääomavaatimus (SCR) Solvenssi II -direktiivin mukaisesti tai 300 prosentin riskiperusteinen pääoma (RBC) sallitun valvonnan tasolla sen mukaisesti, mitä riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan päätoimipaikan tai kotipaikan alueella sovelletaan;

| c) | riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja suostuu toimittamaan ripeästi kirjallisen ilmoituksen ja selvityksen luovuttavan vakuutusyrityksen alueen valvontaviranomaiselle, jos






  i) | se jää a alakohdassa tarkoitetun vähimmäispääoman ja ylijäämän tai oman varallisuuden tai b alakohdassa tarkoitetun vakavaraisuus- tai pääomasuhdeluvun alapuolelle; tai |
| --- | --- | --- |

c)

riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja suostuu toimittamaan ripeästi kirjallisen ilmoituksen ja selvityksen luovuttavan vakuutusyrityksen alueen valvontaviranomaiselle, jos

i)

se jää a alakohdassa tarkoitetun vähimmäispääoman ja ylijäämän tai oman varallisuuden tai b alakohdassa tarkoitetun vakavaraisuus- tai pääomasuhdeluvun alapuolelle; tai

| ii) | sitä vastaan ryhdytään valvontatoimiin sovellettavan lainsäädännön vakavan noudattamatta jättämisen vuoksi; |
| --- | --- |

ii)

sitä vastaan ryhdytään valvontatoimiin sovellettavan lainsäädännön vakavan noudattamatta jättämisen vuoksi;

| d) | riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja toimittaa isäntäosapuolen valvontaviranomaiselle kirjallisen vahvistuksen suostumuksesta sen alueen tuomioistuinten toimivaltaan, jolla luovuttavalla vakuutusyrityksellä on päätoimipaikka tai kotipaikka, tällaisen suostumuksen antamiseen kyseisellä alueella sovellettavien vaatimusten mukaisesti. Tämä sopimus ei rajoita tai muuta jälleenvakuutussopimuksen osapuolten kelpoisuutta sopia vaihtoehtoisista riidanratkaisumekanismeista; |
| --- | --- |

d)

riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja toimittaa isäntäosapuolen valvontaviranomaiselle kirjallisen vahvistuksen suostumuksesta sen alueen tuomioistuinten toimivaltaan, jolla luovuttavalla vakuutusyrityksellä on päätoimipaikka tai kotipaikka, tällaisen suostumuksen antamiseen kyseisellä alueella sovellettavien vaatimusten mukaisesti. Tämä sopimus ei rajoita tai muuta jälleenvakuutussopimuksen osapuolten kelpoisuutta sopia vaihtoehtoisista riidanratkaisumekanismeista;

| e) | riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja toimittaa tarvittaessa tiedoksiantotarkoitusta varten isäntäosapuolen valvontaviranomaiselle kirjallisen vahvistuksen suostumuksesta siihen, että kyseinen valvontaviranomainen nimitetään tiedoksiannon toimittajaksi. Isäntäosapuolen valvontaviranomainen voi vaatia, että tällainen suostumus toimitetaan sille ja sisällytetään kuhunkin sen toimivaltaan kuuluvaan jälleenvakuutussopimukseen; |
| --- | --- |

e)

riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja toimittaa tarvittaessa tiedoksiantotarkoitusta varten isäntäosapuolen valvontaviranomaiselle kirjallisen vahvistuksen suostumuksesta siihen, että kyseinen valvontaviranomainen nimitetään tiedoksiannon toimittajaksi. Isäntäosapuolen valvontaviranomainen voi vaatia, että tällainen suostumus toimitetaan sille ja sisällytetään kuhunkin sen toimivaltaan kuuluvaan jälleenvakuutussopimukseen;

| f) | riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja antaa kirjallisen suostumuksensa siihen, että se maksaa kaikki luovuttavan vakuutusyrityksen saamat lopulliset tuomiot, jotka on todettu täytäntöönpanokelpoisiksi alueella, jossa tuomio annettiin, riippumatta siitä, missä niiden täytäntöönpanoa haetaan; |
| --- | --- |

f)

riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja antaa kirjallisen suostumuksensa siihen, että se maksaa kaikki luovuttavan vakuutusyrityksen saamat lopulliset tuomiot, jotka on todettu täytäntöönpanokelpoisiksi alueella, jossa tuomio annettiin, riippumatta siitä, missä niiden täytäntöönpanoa haetaan;

| g) | riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja suostuu kaikissa tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa jälleenvakuutussopimuksissa antamaan vakuuden 100 prosentille riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan vastuista, jotka liittyvät kyseisen sopimuksen mukaisesti luovutettuihin jälleenvakuutuksiin, jos riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja vastustaa sellaisen lopullisen tuomion täytäntöönpanoa, joka on täytäntöönpanokelpoinen sen alueen lainsäädännön nojalla, jossa tuomio annettiin, tai sellaisen asianmukaisesti täytäntöönpanokelpoisen välitystuomion täytäntöönpanoa, joka luovuttavalle vakuutusyritykselle tai mahdollisesti sen pesälle on annettu; |
| --- | --- |

g)

riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja suostuu kaikissa tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa jälleenvakuutussopimuksissa antamaan vakuuden 100 prosentille riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan vastuista, jotka liittyvät kyseisen sopimuksen mukaisesti luovutettuihin jälleenvakuutuksiin, jos riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja vastustaa sellaisen lopullisen tuomion täytäntöönpanoa, joka on täytäntöönpanokelpoinen sen alueen lainsäädännön nojalla, jossa tuomio annettiin, tai sellaisen asianmukaisesti täytäntöönpanokelpoisen välitystuomion täytäntöönpanoa, joka luovuttavalle vakuutusyritykselle tai mahdollisesti sen pesälle on annettu;

| h) | riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja tai sen mahdollinen oikeudellinen edeltäjä tai seuraaja toimittaa isäntäosapuolen valvontaviranomaiselle seuraavat asiakirjat, jos kyseinen valvontaviranomainen niitä pyytää:






  i) | päätoimipaikkansa alueella sovellettavan lain mukaisesti tarkastetut vuositilinpäätökset, ulkopuolisen tilintarkastajan lausunto mukaan luettuna, kahdelta jälleenvakuutussopimuksen tekemistä edeltävältä vuodelta ja vuosittain sen jälkeen; |
| --- | --- | --- |

h)

riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja tai sen mahdollinen oikeudellinen edeltäjä tai seuraaja toimittaa isäntäosapuolen valvontaviranomaiselle seuraavat asiakirjat, jos kyseinen valvontaviranomainen niitä pyytää:

i)

päätoimipaikkansa alueella sovellettavan lain mukaisesti tarkastetut vuositilinpäätökset, ulkopuolisen tilintarkastajan lausunto mukaan luettuna, kahdelta jälleenvakuutussopimuksen tekemistä edeltävältä vuodelta ja vuosittain sen jälkeen;

| ii) | vakavaraisuutta ja taloudellista tilaa koskeva kertomus tai vakuutusmatemaatikon lausunto kahdelta jälleenvakuutussopimuksen tekemistä edeltävältä vuodelta, jos ne on toimitettu riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan valvojalle; |
| --- | --- |

ii)

vakavaraisuutta ja taloudellista tilaa koskeva kertomus tai vakuutusmatemaatikon lausunto kahdelta jälleenvakuutussopimuksen tekemistä edeltävältä vuodelta, jos ne on toimitettu riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan valvojalle;

| iii) | ennen jälleenvakuutussopimuksen tekemistä ja enintään puolivuosittain sen jälkeen: päivitetty luettelo kaikista riitautetuista ja erääntyneistä jälleenvakuutusvaatimuksista, jotka ovat olleet maksamatta vähintään 90 päivää ja jotka koskevat luovuttavan vakuutusyrityksen lainkäyttöalueen luovuttavilta vakuutusyrityksiltä vastaanotettuja jälleenvakuutuksia; ja |
| --- | --- |

iii)

ennen jälleenvakuutussopimuksen tekemistä ja enintään puolivuosittain sen jälkeen: päivitetty luettelo kaikista riitautetuista ja erääntyneistä jälleenvakuutusvaatimuksista, jotka ovat olleet maksamatta vähintään 90 päivää ja jotka koskevat luovuttavan vakuutusyrityksen lainkäyttöalueen luovuttavilta vakuutusyrityksiltä vastaanotettuja jälleenvakuutuksia; ja

| iv) | ennen jälleenvakuutussopimuksen tekemistä ja enintään puolivuosittain sen jälkeen: tiedot riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan vastaanottamista luovuttavan vakuutusyrityksen jälleenvakuutuksista, riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan luovuttamista jälleenvakuutuksista ja riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan jälleenvakuutuksesta suoritettavaksi tulevista korvauksista, jotka koskevat maksettuja ja maksamatta olevia vahinkomenoja, 4 kohdan i alakohdassa vahvistettujen perusteiden arvioimista varten; |
| --- | --- |

iv)

ennen jälleenvakuutussopimuksen tekemistä ja enintään puolivuosittain sen jälkeen: tiedot riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan vastaanottamista luovuttavan vakuutusyrityksen jälleenvakuutuksista, riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan luovuttamista jälleenvakuutuksista ja riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan jälleenvakuutuksesta suoritettavaksi tulevista korvauksista, jotka koskevat maksettuja ja maksamatta olevia vahinkomenoja, 4 kohdan i alakohdassa vahvistettujen perusteiden arvioimista varten;

| i) | riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja noudattaa käytäntöä, jonka mukaan korvaukset maksetaan viipymättä jälleenvakuutussopimusten mukaisesti. Maksun ei katsota tapahtuneen viipymättä, jos jokin seuraavista perusteista täyttyy:






  i) | yli 15 prosenttia jälleenvakuutussopimuksista saatavista korvauksista on erääntynyt ja riitautettu valvojalle tehdyn ilmoituksen mukaan; |
| --- | --- | --- |

i)

riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja noudattaa käytäntöä, jonka mukaan korvaukset maksetaan viipymättä jälleenvakuutussopimusten mukaisesti. Maksun ei katsota tapahtuneen viipymättä, jos jokin seuraavista perusteista täyttyy:

i)

yli 15 prosenttia jälleenvakuutussopimuksista saatavista korvauksista on erääntynyt ja riitautettu valvojalle tehdyn ilmoituksen mukaan;

| ii) | yli 15 prosentilla jälleenvakuuttajan luovuttavista vakuutusyrityksistä tai jälleenvakuuttajista on maksettujen vahinkomenojen perusteella jälleenvakuutuksista saatavia korvauksia, joiden erääntymisestä on vähintään 90 päivää, joita ei ole riitautettu ja joiden määrä ylittää kunkin luovuttavan vakuutusyrityksen osalta 90 400 euroa, jos riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan päätoimipaikka on EU:ssa, tai 100 000 Yhdysvaltain dollaria, jos riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan kotipaikka on Yhdysvalloissa; tai |
| --- | --- |

ii)

yli 15 prosentilla jälleenvakuuttajan luovuttavista vakuutusyrityksistä tai jälleenvakuuttajista on maksettujen vahinkomenojen perusteella jälleenvakuutuksista saatavia korvauksia, joiden erääntymisestä on vähintään 90 päivää, joita ei ole riitautettu ja joiden määrä ylittää kunkin luovuttavan vakuutusyrityksen osalta 90 400 euroa, jos riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan päätoimipaikka on EU:ssa, tai 100 000 Yhdysvaltain dollaria, jos riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan kotipaikka on Yhdysvalloissa; tai

| iii) | maksettujen vahinkomenojen perusteella jälleenvakuutuksista saatavien korvausten, joita ei ole riitautettu mutta joiden erääntymisestä on vähintään 90 päivää, kokonaismäärä ylittää 45 200 000 euroa, jos riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan päätoimipaikka on EU:ssa, tai 50 000 000 Yhdysvaltain dollaria, jos riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan kotipaikka on Yhdysvalloissa; |
| --- | --- |

iii)

maksettujen vahinkomenojen perusteella jälleenvakuutuksista saatavien korvausten, joita ei ole riitautettu mutta joiden erääntymisestä on vähintään 90 päivää, kokonaismäärä ylittää 45 200 000 euroa, jos riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan päätoimipaikka on EU:ssa, tai 50 000 000 Yhdysvaltain dollaria, jos riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan kotipaikka on Yhdysvalloissa;

| j) | riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja vahvistaa, että se ei parhaillaan ole osallisena missään isäntäosapuolen luovuttavia vakuutusyrityksiä koskevassa maksukykyisen velkajärjestelyssä (solvent scheme of arrangement), ja sitoutuu ilmoittamaan tästä luovuttavalle vakuutusyritykselle ja sen valvontaviranomaiselle sekä antamaan luovuttavalle vakuutusyritykselle velkajärjestelyn ehtojen mukaisen 100 prosentin vakuuden, jos vastaanottava jälleenvakuutusyritys aloittaisi tällaisen velkajärjestelyn; |
| --- | --- |

j)

riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja vahvistaa, että se ei parhaillaan ole osallisena missään isäntäosapuolen luovuttavia vakuutusyrityksiä koskevassa maksukykyisen velkajärjestelyssä (solvent scheme of arrangement), ja sitoutuu ilmoittamaan tästä luovuttavalle vakuutusyritykselle ja sen valvontaviranomaiselle sekä antamaan luovuttavalle vakuutusyritykselle velkajärjestelyn ehtojen mukaisen 100 prosentin vakuuden, jos vastaanottava jälleenvakuutusyritys aloittaisi tällaisen velkajärjestelyn;

| k) | jos luovuttava vakuutusyritys tai sen edustaja on oikeudellisen kriisinratkaisu-, konkurssipesän hallinto- tai likvidaatiomenettelyn alainen, se voi hakea määräystä ja, jos tuomioistuin, jossa kriisinratkaisu-, konkurssipesän hallinto- tai likvidaatiomenettely on vireillä, katsoo sen asianmukaiseksi, saada määräyksen, jonka mukaan riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan on asetettava vakuus kaikista avoinna olevista luovutetuista vastuista; ja |
| --- | --- |

k)

jos luovuttava vakuutusyritys tai sen edustaja on oikeudellisen kriisinratkaisu-, konkurssipesän hallinto- tai likvidaatiomenettelyn alainen, se voi hakea määräystä ja, jos tuomioistuin, jossa kriisinratkaisu-, konkurssipesän hallinto- tai likvidaatiomenettely on vireillä, katsoo sen asianmukaiseksi, saada määräyksen, jonka mukaan riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan on asetettava vakuus kaikista avoinna olevista luovutetuista vastuista; ja

| l) | riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan kotipaikkaosapuolen valvontaviranomainen vahvistaa isäntäosapuolen valvontaviranomaiselle vuosittain, että riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja noudattaa b alakohtaa. |
| --- | --- |

l)

riskin vastaanottavan jälleenvakuuttajan kotipaikkaosapuolen valvontaviranomainen vahvistaa isäntäosapuolen valvontaviranomaiselle vuosittain, että riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja noudattaa b alakohtaa.

5.   Tämä sopimus ei estä riskin vastaanottavaa jälleenvakuuttajaa toimittamasta valvontaviranomaisille tietoja vapaaehtoisesti.

6.   Kummankin osapuolen on omien valvontaviranomaistensa osalta isäntäosapuolena huolehdittava siitä, että jos isäntäosapuolen valvontaviranomainen katsoo, että kotipaikkaosapuolen riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja ei enää täytä jotakin 4 kohdassa luetelluista edellytyksistä, isäntäosapuolen valvontaviranomainen määrää jonkin 1–3 kohdassa tarkoitetuista vaatimuksista ainoastaan, jos kyseinen isäntäosapuolen valvontaviranomainen noudattaa a–c alakohdassa määrättyä menettelyä:

| a) | ennen tällaisten vaatimusten määräämistä isäntäosapuolen valvontaviranomainen on yhteydessä riskin vastaanottavaan jälleenvakuuttajaan ja antaa sille 30 päivän määräajan ensimmäisestä yhteydenotosta alkaen puutteen korjaamista koskevan suunnitelman toimittamista varten ja 90 päivän määräajan ensimmäisestä yhteydenotosta alkaen puutteen korjaamista varten, paitsi jos vakuutuksenottajien ja muiden kuluttajien suoja poikkeuksellisissa olosuhteissa edellyttää tätä lyhyempiä määräaikoja, sekä ilmoittaa asiasta kotipaikkaosapuolen valvontaviranomaiselle; |
| --- | --- |

a)

ennen tällaisten vaatimusten määräämistä isäntäosapuolen valvontaviranomainen on yhteydessä riskin vastaanottavaan jälleenvakuuttajaan ja antaa sille 30 päivän määräajan ensimmäisestä yhteydenotosta alkaen puutteen korjaamista koskevan suunnitelman toimittamista varten ja 90 päivän määräajan ensimmäisestä yhteydenotosta alkaen puutteen korjaamista varten, paitsi jos vakuutuksenottajien ja muiden kuluttajien suoja poikkeuksellisissa olosuhteissa edellyttää tätä lyhyempiä määräaikoja, sekä ilmoittaa asiasta kotipaikkaosapuolen valvontaviranomaiselle;

| b) | ainoastaan silloin, jos isäntäosapuolen valvontaviranomainen 90 päivän tai poikkeuksellisissa olosuhteissa a alakohdassa määrätyn lyhyemmän määräajan kuluttua katsoo, ettei riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja ole ryhtynyt mihinkään tai riittäviin toimenpiteisiin, isäntäosapuolen valvontaviranomainen voi määrätä jonkin 1–3 kohdassa tarkoitetuista vaatimuksista; ja |
| --- | --- |

b)

ainoastaan silloin, jos isäntäosapuolen valvontaviranomainen 90 päivän tai poikkeuksellisissa olosuhteissa a alakohdassa määrätyn lyhyemmän määräajan kuluttua katsoo, ettei riskin vastaanottava jälleenvakuuttaja ole ryhtynyt mihinkään tai riittäviin toimenpiteisiin, isäntäosapuolen valvontaviranomainen voi määrätä jonkin 1–3 kohdassa tarkoitetuista vaatimuksista; ja

| c) | jos jokin 1–3 kohdassa tarkoitetuista vaatimuksista määrätään täytettäväksi, tämä selvitetään kirjallisesti ja siitä ilmoitetaan kyseiselle riskin vastaanottavalle jälleenvakuuttajalle. |
| --- | --- |

c)

jos jokin 1–3 kohdassa tarkoitetuista vaatimuksista määrätään täytettäväksi, tämä selvitetään kirjallisesti ja siitä ilmoitetaan kyseiselle riskin vastaanottavalle jälleenvakuuttajalle.

7.   Ellei sovellettavassa laissa säädetä ja tämän sopimuksen ehdoissa määrätä toisin, mikään tässä artiklassa ei rajoita tai millään tavalla muuta jälleenvakuutussopimuksen osapuolten kelpoisuutta sopia vakuutta koskevista vaatimuksista tai muista jälleenvakuutussopimuksen ehdoista.

8.   Tätä sopimusta sovelletaan ainoastaan jälleenvakuutussopimuksiin, jotka on tehty, joita on muutettu tai jotka on uusittu päivänä, jona tämän artiklan mukaisesti vakuutta vähentävä toimenpide tulee voimaan, tai sen jälkeen, ja ainoastaan sellaisten aiheutuneiden vahinkomenojen ja ilmoitettujen varausten osalta, jotka ovat aiheutuneet tai jotka on ilmoitettu i) toimenpiteen päivämäärästä alkaen tai ii) tällaisen uuden jälleenvakuutussopimuksen, muutoksen tai uusimisen voimaantulopäivästä alkaen, sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on myöhäisempi. Mikään tässä sopimuksessa ei rajoita tai millään tavalla muuta jälleenvakuutussopimuksen osapuolten kelpoisuutta neuvotella uudelleen tällaisesta jälleenvakuutussopimuksesta.

9.   Selkeyden vuoksi todetaan, että tämän sopimuksen päättyessä mikään tässä sopimuksessa ei estä valvontaviranomaisia tai muita toimivaltaisia viranomaisia edellyttämästä isäntäosapuolen riskin vastaanottavien jälleenvakuuttajien paikallista läsnäoloa tai vaatimasta vakuuden asettamista ja muiden siihen liittyvien velvollisuuksien täyttämistä taikka edellyttämästä muiden sovellettavan lain säännösten noudattamista kaikkien tässä sopimuksessa kuvattujen jälleenvakuutussopimusten mukaisten vastuiden osalta.

4 artikla

Ryhmävalvonta

Jäljempänä olevien 9 ja 10 artiklan soveltamista varten osapuolet vahvistavat seuraavat ryhmävalvontaa koskevat käytännöt:

| a) | kotipaikkaosapuolen vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmään sovelletaan ainoastaan sen kotipaikkaosapuolen valvontaviranomaisten suorittamaa maailmanlaajuista vakuutusryhmän vakauden valvontaa, mukaan lukien maailmanlaajuinen ryhmän hallinnointi, vakavaraisuus ja pääoma sekä raportointi soveltuvin osin, eikä siihen sovelleta isäntäosapuolen valvontaviranomaisen suorittamaa ryhmävalvontaa vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän maailmanlaajuisen emoyrityksen tasolla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta c–h alakohdan soveltamista ja valvontakollegioihin osallistumista; |
| --- | --- |

a)

kotipaikkaosapuolen vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmään sovelletaan ainoastaan sen kotipaikkaosapuolen valvontaviranomaisten suorittamaa maailmanlaajuista vakuutusryhmän vakauden valvontaa, mukaan lukien maailmanlaajuinen ryhmän hallinnointi, vakavaraisuus ja pääoma sekä raportointi soveltuvin osin, eikä siihen sovelleta isäntäosapuolen valvontaviranomaisen suorittamaa ryhmävalvontaa vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän maailmanlaajuisen emoyrityksen tasolla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta c–h alakohdan soveltamista ja valvontakollegioihin osallistumista;

| b) | sen estämättä, mitä a alakohdassa määrätään, isäntäosapuolen valvontaviranomaiset voivat harjoittaa kotipaikkaosapuolen vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän valvontaa c–h alakohdan mukaisesti. Isäntäosapuolen valvontaviranomaiset voivat harjoittaa tarpeen mukaan kotipaikkaosapuolen vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän ryhmävalvontaa alueellaan olevan emoyrityksen tasolla. Isäntäosapuolen valvontaviranomaiset eivät muutoin harjoita kotipaikkaosapuolen vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän maailmanlaajuista ryhmävalvontaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän ryhmävalvontaa isäntäosapuolen alueella olevan emoyrityksen tasolla; |
| --- | --- |

b)

sen estämättä, mitä a alakohdassa määrätään, isäntäosapuolen valvontaviranomaiset voivat harjoittaa kotipaikkaosapuolen vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän valvontaa c–h alakohdan mukaisesti. Isäntäosapuolen valvontaviranomaiset voivat harjoittaa tarpeen mukaan kotipaikkaosapuolen vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän ryhmävalvontaa alueellaan olevan emoyrityksen tasolla. Isäntäosapuolen valvontaviranomaiset eivät muutoin harjoita kotipaikkaosapuolen vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän maailmanlaajuista ryhmävalvontaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän ryhmävalvontaa isäntäosapuolen alueella olevan emoyrityksen tasolla;

| c) | jos kotipaikkaosapuolen vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmään sovelletaan sovellettavan lain mukaisesti maailmanlaajuista riskinhallintajärjestelmää, mistä on osoituksena maailmanlaajuisen ryhmän riski- ja vakavaraisuusarvion esittäminen, riski- ja vakavaraisuusarviota vaativa kotipaikkaosapuolen valvontaviranomainen toimittaa yhteenvedon maailmanlaajuisen ryhmän riski- ja vakavaraisuusarviosta:






  i) | viipymättä isäntäosapuolen valvontaviranomaisille, jos ne ovat vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän valvontakollegion jäseniä, ja; |
| --- | --- | --- |

c)

jos kotipaikkaosapuolen vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmään sovelletaan sovellettavan lain mukaisesti maailmanlaajuista riskinhallintajärjestelmää, mistä on osoituksena maailmanlaajuisen ryhmän riski- ja vakavaraisuusarvion esittäminen, riski- ja vakavaraisuusarviota vaativa kotipaikkaosapuolen valvontaviranomainen toimittaa yhteenvedon maailmanlaajuisen ryhmän riski- ja vakavaraisuusarviosta:

i)

viipymättä isäntäosapuolen valvontaviranomaisille, jos ne ovat vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän valvontakollegion jäseniä, ja;

| ii) | kyseisen ryhmän merkittävien tytäryhtiöiden tai sivukonttoreiden valvontaviranomaisille isäntäosapuolen alueella kyseisten valvontaviranomaisten pyynnöstä. |
| --- | --- |

ii)

kyseisen ryhmän merkittävien tytäryhtiöiden tai sivukonttoreiden valvontaviranomaisille isäntäosapuolen alueella kyseisten valvontaviranomaisten pyynnöstä.

Jos kotipaikkaosapuolen vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmään ei sovellettavan lain mukaisesti sovelleta maailmanlaajuisen ryhmän riski- ja vakavaraisuusarviota, asiaankuuluva Yhdysvaltojen osavaltion tai EU:n jäsenvaltion valvontaviranomainen toimittaa vastaavat asiakirjat, jotka laaditaan kotipaikkaosapuolen valvontaviranomaisen alueella sovellettavan lain mukaisesti edellä i ja ii alakohdassa tarkoitetulla tavalla;

| d) | maailmanlaajuisen ryhmän riski- ja vakavaraisuusarvion yhteenveto tai c alakohdassa tarkoitetut vastaavat asiakirjat sisältävät seuraavat seikat:






  i) | kuvaus vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän riskinhallintakehyksestä; |
| --- | --- | --- |

d)

maailmanlaajuisen ryhmän riski- ja vakavaraisuusarvion yhteenveto tai c alakohdassa tarkoitetut vastaavat asiakirjat sisältävät seuraavat seikat:

i)

kuvaus vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän riskinhallintakehyksestä;

| ii) | arvio vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän riskien määrästä; ja |
| --- | --- |

ii)

arvio vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän riskien määrästä; ja

| iii) | ryhmäarvio riskipääomasta ja tulevaisuuden vakavaraisuusarvio; |
| --- | --- |

iii)

ryhmäarvio riskipääomasta ja tulevaisuuden vakavaraisuusarvio;

| e) | sen estämättä, mitä a alakohdassa määrätään, jos maailmanlaajuisen ryhmän riski- ja vakavaraisuusarvion yhteenvedosta tai mahdollisista c alakohdassa tarkoitetuista vastaavista asiakirjoista ilmenee vakava uhka vakuutuksenottajien suojalle tai rahoitusvakaudelle isäntäosapuolen valvontaviranomaisen alueella, kyseinen isäntäosapuolen valvontaviranomainen voi määrätä isäntäosapuolen vakuutuksenantajiin tai jälleenvakuuttajiin liittyviä ennaltaehkäiseviä, korjaavia tai muita asiaa koskevia toimenpiteitä.
  Ennen tällaisten toimenpiteiden määräämistä isäntäosapuolen valvontaviranomainen kuulee vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän asiaankuuluvaa kotipaikkaosapuolen valvontaviranomaista. Osapuolet kannustavat valvontaviranomaisia jatkamaan vakuutusryhmän vakavaraisuusvalvontaan liittyvien asioiden käsittelyä valvontakollegioissa; |
| --- | --- |

e)

sen estämättä, mitä a alakohdassa määrätään, jos maailmanlaajuisen ryhmän riski- ja vakavaraisuusarvion yhteenvedosta tai mahdollisista c alakohdassa tarkoitetuista vastaavista asiakirjoista ilmenee vakava uhka vakuutuksenottajien suojalle tai rahoitusvakaudelle isäntäosapuolen valvontaviranomaisen alueella, kyseinen isäntäosapuolen valvontaviranomainen voi määrätä isäntäosapuolen vakuutuksenantajiin tai jälleenvakuuttajiin liittyviä ennaltaehkäiseviä, korjaavia tai muita asiaa koskevia toimenpiteitä.

Ennen tällaisten toimenpiteiden määräämistä isäntäosapuolen valvontaviranomainen kuulee vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän asiaankuuluvaa kotipaikkaosapuolen valvontaviranomaista. Osapuolet kannustavat valvontaviranomaisia jatkamaan vakuutusryhmän vakavaraisuusvalvontaan liittyvien asioiden käsittelyä valvontakollegioissa;

| f) | isäntäosapuolen alueella sovellettavan lain mukaisia vakuutusryhmän vakavaraisuusvalvontaa koskevia raportointivaatimuksia ei sovelleta vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän maailmanlaajuisen emoyrityksen tasolla, elleivät ne liity suoraan riskiin vakavasta vaikutuksesta vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmään kuuluvien yritysten kykyyn maksaa korvauksia isäntäosapuolen alueella; |
| --- | --- |

f)

isäntäosapuolen alueella sovellettavan lain mukaisia vakuutusryhmän vakavaraisuusvalvontaa koskevia raportointivaatimuksia ei sovelleta vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän maailmanlaajuisen emoyrityksen tasolla, elleivät ne liity suoraan riskiin vakavasta vaikutuksesta vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmään kuuluvien yritysten kykyyn maksaa korvauksia isäntäosapuolen alueella;

| g) | isäntäosapuolen valvontaviranomainen säilyttää mahdollisuuden vaatia ja saada vakuutusryhmän vakavaraisuusvalvontaa varten tietoja sen alueella toimintaa harjoittavalta vakuutuksenantajalta tai jälleenvakuuttajalta, jonka maailmanlaajuisen emoyrityksen päätoimipaikka on kotipaikkaosapuolen alueella, jos isäntäosapuolen valvontaviranomainen pitää tällaisia tietoja tarpeellisina vakuutuksenottajien suojaamiseksi vakavalta haitalta tai rahoitusvakauden vakavalta uhalta suojautumiseksi taikka suojautumiseksi vakavalta vaikutukselta vakuutuksenantajan tai jälleenvakuuttajan kykyyn maksaa korvauksiaan isäntäosapuolen valvontaviranomaisen alueella. Isäntäosapuolen valvontaviranomaisen tällaisen tietopyynnön on perustuttava vakavaraisuuden valvontakriteereihin, ja sen on mahdollisuuksien mukaan vältettävä kuormittavia ja päällekkäisiä pyyntöjä. Pyynnön esittänyt valvontaviranomainen ilmoittaa valvontakollegiolle tällaisesta pyynnöstä.
  Sen estämättä, mitä a alakohdassa määrätään, vakuutuksenantajan tai jälleenvakuuttajan laiminlyönti noudattaa tällaista tietopyyntöä voi johtaa ennaltaehkäisevien, korjaavien tai muiden asiaa koskevien toimenpiteiden määräämiseen isäntäosapuolen valvontaviranomaisen alueella; |
| --- | --- |

g)

isäntäosapuolen valvontaviranomainen säilyttää mahdollisuuden vaatia ja saada vakuutusryhmän vakavaraisuusvalvontaa varten tietoja sen alueella toimintaa harjoittavalta vakuutuksenantajalta tai jälleenvakuuttajalta, jonka maailmanlaajuisen emoyrityksen päätoimipaikka on kotipaikkaosapuolen alueella, jos isäntäosapuolen valvontaviranomainen pitää tällaisia tietoja tarpeellisina vakuutuksenottajien suojaamiseksi vakavalta haitalta tai rahoitusvakauden vakavalta uhalta suojautumiseksi taikka suojautumiseksi vakavalta vaikutukselta vakuutuksenantajan tai jälleenvakuuttajan kykyyn maksaa korvauksiaan isäntäosapuolen valvontaviranomaisen alueella. Isäntäosapuolen valvontaviranomaisen tällaisen tietopyynnön on perustuttava vakavaraisuuden valvontakriteereihin, ja sen on mahdollisuuksien mukaan vältettävä kuormittavia ja päällekkäisiä pyyntöjä. Pyynnön esittänyt valvontaviranomainen ilmoittaa valvontakollegiolle tällaisesta pyynnöstä.

Sen estämättä, mitä a alakohdassa määrätään, vakuutuksenantajan tai jälleenvakuuttajan laiminlyönti noudattaa tällaista tietopyyntöä voi johtaa ennaltaehkäisevien, korjaavien tai muiden asiaa koskevien toimenpiteiden määräämiseen isäntäosapuolen valvontaviranomaisen alueella;

| h) | kun on kyse kotipaikkaosapuolen vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmästä, jolla on toimintaa isäntäosapuolen alueella ja johon sovelletaan seuraavat ehdot täyttävää, ryhmää koskevaa pääoma-arviointia kotipaikkaosapuolen alueella:






  i) | ryhmää koskevaan pääoma-arviointiin sisältyy maailmanlaajuisen ryhmän pääoman laskenta, jossa otetaan huomioon riski koko ryhmän tasolla, mukaan lukien vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän maailmanlaajuinen emoyritys, joka voi vaikuttaa toisen osapuolen alueella harjoitettavaan vakuutus- tai jälleenvakuutustoimintaan; ja |
| --- | --- | --- |

h)

kun on kyse kotipaikkaosapuolen vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmästä, jolla on toimintaa isäntäosapuolen alueella ja johon sovelletaan seuraavat ehdot täyttävää, ryhmää koskevaa pääoma-arviointia kotipaikkaosapuolen alueella:

i)

ryhmää koskevaan pääoma-arviointiin sisältyy maailmanlaajuisen ryhmän pääoman laskenta, jossa otetaan huomioon riski koko ryhmän tasolla, mukaan lukien vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän maailmanlaajuinen emoyritys, joka voi vaikuttaa toisen osapuolen alueella harjoitettavaan vakuutus- tai jälleenvakuutustoimintaan; ja

| ii) | valvontaviranomaisella sen osapuolen alueella, jolla edellä i alakohdassa tarkoitettua, ryhmää koskevaa pääoma-arviointia sovelletaan, on toimivalta määrätä arvioinnin perusteella ennaltaehkäiseviä, korjaavia tai muita asiaa koskevia toimenpiteitä, mukaan lukien pääomitustoimenpiteiden vaatiminen tarvittaessa, |
| --- | --- |

ii)

valvontaviranomaisella sen osapuolen alueella, jolla edellä i alakohdassa tarkoitettua, ryhmää koskevaa pääoma-arviointia sovelletaan, on toimivalta määrätä arvioinnin perusteella ennaltaehkäiseviä, korjaavia tai muita asiaa koskevia toimenpiteitä, mukaan lukien pääomitustoimenpiteiden vaatiminen tarvittaessa,

isäntäosapuolen valvontaviranomainen ei määrää ryhmää koskevaa pääoma-arviointia tai vaatimusta vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän maailmanlaajuisen emoyrityksen tasolla alueellaan sovellettavan lain mukaisesti.

Jos kotipaikkaosapuolen vakuutuksenantajaan tai jälleenvakuuttajaan sovelletaan ryhmää koskevaa pääomavaatimusta kotipaikkaosapuolen alueella, isäntäosapuolen valvontaviranomainen ei määrää ryhmää koskevaa pääomavaatimusta tai arviointia vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän maailmanlaajuisen emoyrityksen tasolla;

| i) | sen estämättä, mitä tässä sopimuksessa määrätään, tällä sopimuksella ei rajoiteta eikä sillä ole tarkoitus rajoittaa EU:n valvontaviranomaisten mahdollisuutta valvoa tai säännellä yksikköjä tai ryhmiä, jotka omistavat tai joiden määräysvallassa on luottolaitoksia EU:ssa, joilla on pankkitoimintaa EU:ssa tai joiden merkittävien rahoitusvaikeuksien tai luonteen, laajuuden, koon, mittakaavan, keskittymisen, keskinäisten sidosten tai erilaisten toimintojen on katsottu voivan muodostaa uhan rahoitusvakaudelle EU:ssa, mukaan lukien soveltamalla seuraavia säädöksiä: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/87/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta sekä neuvoston direktiivien 73/239/ETY, 79/267/ETY, 92/49/ETY, 92/96/ETY, 93/6/ETY ja 93/22/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 98/78/EY ja 2000/12/EY muuttamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (CRD IV-paketti), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (CRR-paketti), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivin 82/891/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY, 2011/35/EU, 2012/30/EU ja 2013/36/EU ja asetusten (EU) N:o 1093/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 806/2014, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2014, yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä
  asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta ja neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille, tai muut asiaan liittyvät lait tai asetukset.
  Sen estämättä, mitä tässä sopimuksessa määrätään, tällä sopimuksella ei rajoiteta eikä sillä ole tarkoitus rajoittaa asiaankuuluvan Yhdysvaltain valvontaviranomaisen mahdollisuutta valvoa tai säännellä yksikköjä tai ryhmiä, jotka omistavat tai joiden määräysvallassa on talletuslaitoksia Yhdysvalloissa, joilla on pankkitoimintaa Yhdysvalloissa tai joiden merkittävien rahoitusvaikeuksien tai luonteen, laajuuden, koon, mittakaavan, keskittymisen, keskinäisten sidosten tai erilaisten toimintojen on katsottu voivan muodostaa uhan rahoitusvakaudelle Yhdysvalloissa, mukaan lukien soveltamalla seuraavia säädöksiä: pankkiholdingyhtiöistä annettu laki (Bank Holding Company Act, 12 U.S.C. § 1841 ja sitä seuraavat pykälät), asuntolainoista annettu laki (Home Owners' Loan Act, 12 U.S.C. § 1461 ja sitä seuraavat pykälät), kansainvälisestä pankkitoiminnasta annettu laki (International Banking Act, 12 U.S.C. § 3101 ja sitä seuraavat pykälät), rahoitusalan uudistuksista ja kuluttajien suojasta annettu laki (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act, 12 U.S.C. § 5301 ja sitä seuraavat pykälät), tai muut asiaan liittyvät lait tai asetukset. |
| --- | --- |

i)

sen estämättä, mitä tässä sopimuksessa määrätään, tällä sopimuksella ei rajoiteta eikä sillä ole tarkoitus rajoittaa EU:n valvontaviranomaisten mahdollisuutta valvoa tai säännellä yksikköjä tai ryhmiä, jotka omistavat tai joiden määräysvallassa on luottolaitoksia EU:ssa, joilla on pankkitoimintaa EU:ssa tai joiden merkittävien rahoitusvaikeuksien tai luonteen, laajuuden, koon, mittakaavan, keskittymisen, keskinäisten sidosten tai erilaisten toimintojen on katsottu voivan muodostaa uhan rahoitusvakaudelle EU:ssa, mukaan lukien soveltamalla seuraavia säädöksiä: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/87/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta sekä neuvoston direktiivien 73/239/ETY, 79/267/ETY, 92/49/ETY, 92/96/ETY, 93/6/ETY ja 93/22/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 98/78/EY ja 2000/12/EY muuttamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (CRD IV-paketti), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (CRR-paketti), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivin 82/891/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY, 2011/35/EU, 2012/30/EU ja 2013/36/EU ja asetusten (EU) N:o 1093/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 806/2014, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2014, yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä

asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta ja neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille, tai muut asiaan liittyvät lait tai asetukset.

Sen estämättä, mitä tässä sopimuksessa määrätään, tällä sopimuksella ei rajoiteta eikä sillä ole tarkoitus rajoittaa asiaankuuluvan Yhdysvaltain valvontaviranomaisen mahdollisuutta valvoa tai säännellä yksikköjä tai ryhmiä, jotka omistavat tai joiden määräysvallassa on talletuslaitoksia Yhdysvalloissa, joilla on pankkitoimintaa Yhdysvalloissa tai joiden merkittävien rahoitusvaikeuksien tai luonteen, laajuuden, koon, mittakaavan, keskittymisen, keskinäisten sidosten tai erilaisten toimintojen on katsottu voivan muodostaa uhan rahoitusvakaudelle Yhdysvalloissa, mukaan lukien soveltamalla seuraavia säädöksiä: pankkiholdingyhtiöistä annettu laki (Bank Holding Company Act, 12 U.S.C. § 1841 ja sitä seuraavat pykälät), asuntolainoista annettu laki (Home Owners' Loan Act, 12 U.S.C. § 1461 ja sitä seuraavat pykälät), kansainvälisestä pankkitoiminnasta annettu laki (International Banking Act, 12 U.S.C. § 3101 ja sitä seuraavat pykälät), rahoitusalan uudistuksista ja kuluttajien suojasta annettu laki (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act, 12 U.S.C. § 5301 ja sitä seuraavat pykälät), tai muut asiaan liittyvät lait tai asetukset.

5 artikla

Tietojenvaihto

1.   Osapuolet kannustavat valvontaviranomaisia tekemään lainkäyttöalueellaan yhteistyötä tietojen vaihtamiseksi liitteessä esitettyjen käytäntöjen mukaisesti. Osapuolet ymmärtävät, että tällaisten käytäntöjen käyttö tehostaa yhteistyötä ja tietojenvaihtoa, ja noudattavat korkeatasoista luottamuksellisuuden suojaa.

2.   Tämä sopimus ei koske vaatimuksia, joita voidaan soveltaa valvontaviranomaisten väliseen henkilötietojen vaihtamiseen.

6 artikla

Liite

Tämän sopimuksen liite on erottamaton osa tätä sopimusta.

7 artikla

Sekakomitea

1.   Osapuolet perustavat Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin edustajista muodostuvan sekakomitean, joka toimii foorumina osapuolten kuulemiseksi ja tietojen vaihtamiseksi sopimuksen hallinnoinnista ja sen asianmukaisesta täytäntöönpanosta.

2.   Osapuolet kuulevat toisiaan sekakomiteassa tähän sopimukseen liittyvistä asioista:

| a) | osapuolten keskinäisellä sopimuksella, jos jompikumpi osapuoli ehdottaa kuulemista; |
| --- | --- |

a)

osapuolten keskinäisellä sopimuksella, jos jompikumpi osapuoli ehdottaa kuulemista;

| b) | vähintään kerran 180 päivän kuluessa tämän sopimuksen voimaantulopäivästä tai sen väliaikaisen soveltamisen alkamispäivästä sen mukaan, kumpi on aiempi, ja sen jälkeen kerran vuodessa, elleivät osapuolet toisin päätä; |
| --- | --- |

b)

vähintään kerran 180 päivän kuluessa tämän sopimuksen voimaantulopäivästä tai sen väliaikaisen soveltamisen alkamispäivästä sen mukaan, kumpi on aiempi, ja sen jälkeen kerran vuodessa, elleivät osapuolet toisin päätä;

| c) | jos jompikumpi osapuoli pyytää kirjallisesti pakollista kuulemista; ja |
| --- | --- |

c)

jos jompikumpi osapuoli pyytää kirjallisesti pakollista kuulemista; ja

| d) | jos jompikumpi osapuoli antaa kirjallisen ilmoituksen aikomuksestaan irtisanoa sopimus. |
| --- | --- |

d)

jos jompikumpi osapuoli antaa kirjallisen ilmoituksen aikomuksestaan irtisanoa sopimus.

3.   Sekakomitea voi käsitellä:

| a) | sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä asioita; |
| --- | --- |

a)

sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä asioita;

| b) | vaikutuksia, joita sopimuksella on osapuolten lainkäyttöalueilla vakuutus- ja jälleenvakuutusalan kuluttajiin sekä vakuutuksenantajien ja jälleenvakuuttajien kaupalliseen toimintaan; |
| --- | --- |

b)

vaikutuksia, joita sopimuksella on osapuolten lainkäyttöalueilla vakuutus- ja jälleenvakuutusalan kuluttajiin sekä vakuutuksenantajien ja jälleenvakuuttajien kaupalliseen toimintaan;

| c) | tämän sopimuksen muutoksia, joita jompikumpi osapuoli on ehdottanut; |
| --- | --- |

c)

tämän sopimuksen muutoksia, joita jompikumpi osapuoli on ehdottanut;

| d) | asioita, jotka edellyttävät pakollista kuulemista; |
| --- | --- |

d)

asioita, jotka edellyttävät pakollista kuulemista;

| e) | ilmoitusta aikomuksesta irtisanoa tämä sopimus; ja |
| --- | --- |

e)

ilmoitusta aikomuksesta irtisanoa tämä sopimus; ja

| f) | muita osapuolten päättämiä asioita. |
| --- | --- |

f)

muita osapuolten päättämiä asioita.

4.   Sekakomitea voi vahvistaa työjärjestyksensä.

5.   Kumpikin osapuoli toimii sekakomitean puheenjohtajana vuorotellen vuoden, ellei toisin päätetä. Sekakomitean puheenjohtaja voi kutsua sekakomitean koolle ajankohtana ja tavalla, josta osapuolet voivat päättää.

6.   Sekakomitea voi kutsua koolle työryhmän työnsä helpottamiseksi.

8 artikla

Voimaantulo

Tämä sopimus tulee voimaan seitsemän päivän kuluttua siitä päivästä, jona osapuolet vaihtavat kirjalliset ilmoitukset, joilla vahvistetaan, että ne ovat täyttäneet sisäiset vaatimuksensa ja saattaneet päätökseen sisäiset menettelynsä, tai muuna osapuolten sopimana päivänä.

9 artikla

Sopimuksen täytäntöönpano

1.   Osapuolet kannustavat asiaankuuluvia viranomaisia pidättymään tämän sopimuksen voimaantulopäivästä tai sen väliaikaisen soveltamisen alkamispäivästä sen mukaan, kumpi on aiempi, toteuttamasta sopimuksen minkä tahansa ehdon tai velvoitteen, mukaan lukien vakuuden poistamista ja paikallista läsnäoloa koskevat 3 artiklan mukaiset vaatimukset, kanssa ristiriidassa olevia toimenpiteitä. Tähän voi tarpeen mukaan sisältyä kirjeenvaihto asiaankuuluvien viranomaisten välillä tähän sopimukseen liittyvistä asioista.

2.   Osapuolet toteuttavat tämän sopimuksen voimaantulopäivästä tai sen väliaikaisen soveltamisen alkamispäivästä sen mukaan, kumpi on aiempi, tarpeen mukaan kaikki toimenpiteet tämän sopimuksen täytäntöön panemiseksi ja soveltamiseksi mahdollisimman pian 10 artiklan mukaisesti.

3.   Yhdysvallat kannustaa kaikkia Yhdysvaltojen osavaltioita hyväksymään tämän sopimuksen voimaantulopäivästä tai sen väliaikaisen soveltamisen alkamispäivästä sen mukaan, kumpi on aiempi, ripeästi seuraavat toimenpiteet:

| a) | kunkin osavaltion edellyttämän vakuuden määrän vähentäminen joka vuosi tämän sopimuksen voimaantulopäivän tai sen väliaikaisen soveltamisen alkamispäivän jälkeen 20 prosentilla siitä vakuudesta, jota Yhdysvaltojen osavaltio edellytti 1 päivästä tammikuuta ennen tämän sopimuksen allekirjoittamista täyden velan mahdollistamiseksi jälleenvakuutusta varten; ja |
| --- | --- |

a)

kunkin osavaltion edellyttämän vakuuden määrän vähentäminen joka vuosi tämän sopimuksen voimaantulopäivän tai sen väliaikaisen soveltamisen alkamispäivän jälkeen 20 prosentilla siitä vakuudesta, jota Yhdysvaltojen osavaltio edellytti 1 päivästä tammikuuta ennen tämän sopimuksen allekirjoittamista täyden velan mahdollistamiseksi jälleenvakuutusta varten; ja

| b) | asiaankuuluvien jälleenvakuutusta varten otettavaa velkaa koskevien 3 artiklan mukaisten Yhdysvaltojen osavaltion lakien ja asetusten täytäntöönpano keinona hyväksyä kyseisen artiklan 1 ja 2 kohdan mukaiset toimenpiteet. |
| --- | --- |

b)

asiaankuuluvien jälleenvakuutusta varten otettavaa velkaa koskevien 3 artiklan mukaisten Yhdysvaltojen osavaltion lakien ja asetusten täytäntöönpano keinona hyväksyä kyseisen artiklan 1 ja 2 kohdan mukaiset toimenpiteet.

4.   Edellyttäen, että tämä sopimus on tullut voimaan, Yhdysvallat alkaa viimeistään kuukauden ensimmäisenä päivänä 42 kuukautta tämän sopimuksen allekirjoittamispäivästä arvioida liittovaltion lainsäädännön mahdollista etusijalle asettamista lakiensa ja asetustensa mukaisesti jokaisen sellaisen Yhdysvaltain osavaltion vakuutustoimenpiteen osalta, jonka Yhdysvallat katsoo olevan ristiriidassa tämän sopimuksen kanssa ja joka johtaa EU:ssa olevan vakuutuksenantajan tai jälleenvakuuttajan epäedullisempaan kohteluun verrattuna sellaiseen yhdysvaltalaiseen vakuutuksenantajaan tai jälleenvakuuttajaan, jolla on kotipaikka tai toimilupa kyseisessä Yhdysvaltojen osavaltiossa tai joka on muutoin sallittu siellä. Edellyttäen, että tämä sopimus on tullut voimaan, Yhdysvallat saattaa viimeistään kuukauden ensimmäisenä päivänä 60 kuukautta tämän sopimuksen allekirjoittamispäivästä päätökseen kaikki tarvittavat lakiensa ja asetustensa mukaiset liittovaltion lainsäädännön etusijalle asettamiset jokaisen sellaisen Yhdysvaltojen osavaltion vakuutustoimenpiteen osalta, josta on tehty tällainen arviointi. Tätä kohtaa sovellettaessa Yhdysvallat ottaa liittovaltion lainsäädännön mahdollista etusijalle asettamista arvioidessaan ensiksi huomioon osavaltiot, joissa luovutettujen jälleenvakuutusten kokonaismäärä on korkein.

10 artikla

Sopimuksen soveltaminen

1.   Ellei toisin määrätä, tätä sopimusta sovelletaan sen voimaantulopäivästä tai päivästä, joka on 60 kuukautta tämän sopimuksen allekirjoittamispäivästä, sen mukaan, kumpi on myöhempi.

2.   Sen estämättä, mitä 8 artiklassa ja tämän artiklan 1 kohdassa määrätään:

| a) | Euroopan unioni soveltaa tämän sopimuksen 4 artiklaa väliaikaisesti tämän sopimuksen voimaantulopäivään saakka ja soveltaa 4 artiklaa sen jälkeen varmistaen, että valvontaviranomaiset ja muut toimivaltaiset viranomaiset noudattavat siinä määrättyjä käytäntöjä sitä päivää seuraavan kuukauden seitsemännestä päivästä, jona osapuolet ilmoittivat toisilleen, että niiden tämän sopimuksen väliaikaisen soveltamisen edellyttämät sisäiset vaatimukset on täytetty ja sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen.
  Yhdysvallat soveltaa tämän sopimuksen 4 artiklaa väliaikaisesti tämän sopimuksen voimaantulopäivään saakka ja soveltaa 4 artiklaa sen jälkeen tehden parhaansa ja kannustaen valvontaviranomaisia ja muita toimivaltaisia viranomaisia noudattamaan siinä määrättyjä käytäntöjä sitä päivää seuraavan kuukauden seitsemännestä päivästä, jona osapuolet ilmoittivat toisilleen, että niiden tämän sopimuksen väliaikaisen soveltamisen edellyttämät sisäiset vaatimukset on täytetty ja sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen; |
| --- | --- |

a)

Euroopan unioni soveltaa tämän sopimuksen 4 artiklaa väliaikaisesti tämän sopimuksen voimaantulopäivään saakka ja soveltaa 4 artiklaa sen jälkeen varmistaen, että valvontaviranomaiset ja muut toimivaltaiset viranomaiset noudattavat siinä määrättyjä käytäntöjä sitä päivää seuraavan kuukauden seitsemännestä päivästä, jona osapuolet ilmoittivat toisilleen, että niiden tämän sopimuksen väliaikaisen soveltamisen edellyttämät sisäiset vaatimukset on täytetty ja sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen.

Yhdysvallat soveltaa tämän sopimuksen 4 artiklaa väliaikaisesti tämän sopimuksen voimaantulopäivään saakka ja soveltaa 4 artiklaa sen jälkeen tehden parhaansa ja kannustaen valvontaviranomaisia ja muita toimivaltaisia viranomaisia noudattamaan siinä määrättyjä käytäntöjä sitä päivää seuraavan kuukauden seitsemännestä päivästä, jona osapuolet ilmoittivat toisilleen, että niiden tämän sopimuksen väliaikaisen soveltamisen edellyttämät sisäiset vaatimukset on täytetty ja sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen;

| b) | tämän sopimuksen voimaantulopäivästä tai 60 kuukautta tämän sopimuksen allekirjoittamisesta sen mukaan, kumpi on myöhempi:






  i) | sovelletaan 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa sekä 9 artiklassa asetettuja osapuolen velvoitteita ainoastaan, jos ja niin kauan kuin toisen osapuolen valvontaviranomaiset harjoittavat 4 artiklan mukaista valvontaa ja täyttävät 3 artiklan 3 kohdassa asetetut velvoitteet; |
| --- | --- | --- |

b)

tämän sopimuksen voimaantulopäivästä tai 60 kuukautta tämän sopimuksen allekirjoittamisesta sen mukaan, kumpi on myöhempi:

i)

sovelletaan 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa sekä 9 artiklassa asetettuja osapuolen velvoitteita ainoastaan, jos ja niin kauan kuin toisen osapuolen valvontaviranomaiset harjoittavat 4 artiklan mukaista valvontaa ja täyttävät 3 artiklan 3 kohdassa asetetut velvoitteet;

| ii) | sovelletaan osapuolen 4 artiklassa vahvistettuja käytäntöjä ja 3 artiklan 3 kohdassa asetettuja velvoitteita ainoastaan, jos ja niin kauan kuin toisen osapuolen valvontaviranomaiset täyttävät 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa asetetut velvoitteet; ja |
| --- | --- |

ii)

sovelletaan osapuolen 4 artiklassa vahvistettuja käytäntöjä ja 3 artiklan 3 kohdassa asetettuja velvoitteita ainoastaan, jos ja niin kauan kuin toisen osapuolen valvontaviranomaiset täyttävät 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa asetetut velvoitteet; ja

| iii) | sovelletaan 3 artiklan 3 kohdassa asetettuja osapuolen velvoitteita ainoastaan, jos ja niin kauan kuin toisen osapuolen valvontaviranomaiset harjoittavat 4 artiklan mukaista valvontaa ja täyttävät 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa asetetut velvoitteet; |
| --- | --- |

iii)

sovelletaan 3 artiklan 3 kohdassa asetettuja osapuolen velvoitteita ainoastaan, jos ja niin kauan kuin toisen osapuolen valvontaviranomaiset harjoittavat 4 artiklan mukaista valvontaa ja täyttävät 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa asetetut velvoitteet;

| c) | jos asianomaiset Yhdysvaltojen valvontaviranomaiset soveltavat 4 artiklan i alakohdan mukaisesti toimenpiteitä Yhdysvaltojen alueen ulkopuolella EU:ssa olevaan vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmään, jonka rahoitusvaikeuksien tai toiminnan rahoitusvakauden valvontaneuvosto (Financial Stability Oversight Council) on katsonut voivan muodostaa uhan rahoitusvakaudelle Yhdysvalloissa sovellettaessa rahoitusalan uudistuksista ja kuluttajien suojasta annettua lakia (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act, 12 U.S.C. § 5301 ja sitä seuraavat pykälät), kumpi tahansa osapuoli voi päättää tämän sopimuksen nopeutetun pakollisen kuulemis- ja irtisanomismenettelyn mukaisesti. Jos EU:n valvontaviranomainen soveltaa 4 artiklan i alakohdan mukaisesti Euroopan unionin alueen ulkopuolella Yhdysvalloista olevaan vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmään toimenpiteitä, jotka liittyvät uhkaan EU:n rahoitusvakaudelle, kumpi tahansa osapuoli voi päättää tämän sopimuksen nopeutetun pakollisen kuulemis- ja irtisanomismenettelyn mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

jos asianomaiset Yhdysvaltojen valvontaviranomaiset soveltavat 4 artiklan i alakohdan mukaisesti toimenpiteitä Yhdysvaltojen alueen ulkopuolella EU:ssa olevaan vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmään, jonka rahoitusvaikeuksien tai toiminnan rahoitusvakauden valvontaneuvosto (Financial Stability Oversight Council) on katsonut voivan muodostaa uhan rahoitusvakaudelle Yhdysvalloissa sovellettaessa rahoitusalan uudistuksista ja kuluttajien suojasta annettua lakia (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act, 12 U.S.C. § 5301 ja sitä seuraavat pykälät), kumpi tahansa osapuoli voi päättää tämän sopimuksen nopeutetun pakollisen kuulemis- ja irtisanomismenettelyn mukaisesti. Jos EU:n valvontaviranomainen soveltaa 4 artiklan i alakohdan mukaisesti Euroopan unionin alueen ulkopuolella Yhdysvalloista olevaan vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmään toimenpiteitä, jotka liittyvät uhkaan EU:n rahoitusvakaudelle, kumpi tahansa osapuoli voi päättää tämän sopimuksen nopeutetun pakollisen kuulemis- ja irtisanomismenettelyn mukaisesti;

| d) | b alakohdassa vahvistettuun päivään saakka ja tämän vaikuttamatta kyseisessä alakohdassa vahvistettujen mekanismien soveltamiseen 3 artiklan 1 ja 2 kohdan määräyksiä jälleenvakuutuksesta sovelletaan EU:sta oleviin jälleenvakuuttajiin Yhdysvaltojen osavaltiossa ajankohdasta, joka on seuraavista aiempi:






  i) | edellä 3 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisen toimenpiteen hyväksyminen tällaisessa Yhdysvaltojen osavaltiossa; tai |
| --- | --- | --- |

d)

b alakohdassa vahvistettuun päivään saakka ja tämän vaikuttamatta kyseisessä alakohdassa vahvistettujen mekanismien soveltamiseen 3 artiklan 1 ja 2 kohdan määräyksiä jälleenvakuutuksesta sovelletaan EU:sta oleviin jälleenvakuuttajiin Yhdysvaltojen osavaltiossa ajankohdasta, joka on seuraavista aiempi:

i)

edellä 3 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisen toimenpiteen hyväksyminen tällaisessa Yhdysvaltojen osavaltiossa; tai

| ii) | tosiasiallinen ajankohta, jona Yhdysvallat vahvistaa lakiensa ja asetustensa mukaisesti, että Yhdysvaltojen osavaltion vakuutustoimenpide estetään, koska se ei ole tämän sopimuksen mukainen ja johtaa EU:ssa olevan vakuutuksenantajan tai jälleenvakuuttajan epäedullisempaan kohteluun verrattuna yhdysvaltalaiseen vakuutuksenantajaan tai jälleenvakuuttajaan, jolla on kotipaikka tai toimilupa kyseisessä Yhdysvaltojen osavaltiossa tai joka on muutoin sallittu siellä; |
| --- | --- |

ii)

tosiasiallinen ajankohta, jona Yhdysvallat vahvistaa lakiensa ja asetustensa mukaisesti, että Yhdysvaltojen osavaltion vakuutustoimenpide estetään, koska se ei ole tämän sopimuksen mukainen ja johtaa EU:ssa olevan vakuutuksenantajan tai jälleenvakuuttajan epäedullisempaan kohteluun verrattuna yhdysvaltalaiseen vakuutuksenantajaan tai jälleenvakuuttajaan, jolla on kotipaikka tai toimilupa kyseisessä Yhdysvaltojen osavaltiossa tai joka on muutoin sallittu siellä;

| e) | a alakohdassa vahvistetusta väliaikaisen soveltamisen alkamispäivästä ja 60 kuukauden ajan sen jälkeen sovellettaessa 4 artiklan h alakohtaa valvontaviranomaiset Euroopan unionissa eivät saa määrätä ryhmää koskevaa pääomavaatimusta vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän maailmanlaajuisen emoyrityksen tasolla sellaiselle yhdysvaltalaiselle vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmälle, jolla on toimintaa Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

e)

a alakohdassa vahvistetusta väliaikaisen soveltamisen alkamispäivästä ja 60 kuukauden ajan sen jälkeen sovellettaessa 4 artiklan h alakohtaa valvontaviranomaiset Euroopan unionissa eivät saa määrätä ryhmää koskevaa pääomavaatimusta vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän maailmanlaajuisen emoyrityksen tasolla sellaiselle yhdysvaltalaiselle vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmälle, jolla on toimintaa Euroopan unionissa;

| f) | jos osapuoli ei täytä paikallista läsnäoloa koskeviin vaatimuksiin liittyviä 3 artiklan velvoitteita, toisen osapuolen valvontaviranomaiset voivat pakollisen kuulemisen jälkeen määrätä tämän sopimuksen allekirjoittamispäivästä alkaen b alakohdassa tarkoitetun 60 kuukauden ajan ryhmää koskevan pääoma-arvioinnin tai pääomavaatimuksen sellaisen vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän maailmanlaajuisen emoyrityksen tasolla, jonka päätoimipaikka tai kotipaikka on toisen osapuolen alueella; |
| --- | --- |

f)

jos osapuoli ei täytä paikallista läsnäoloa koskeviin vaatimuksiin liittyviä 3 artiklan velvoitteita, toisen osapuolen valvontaviranomaiset voivat pakollisen kuulemisen jälkeen määrätä tämän sopimuksen allekirjoittamispäivästä alkaen b alakohdassa tarkoitetun 60 kuukauden ajan ryhmää koskevan pääoma-arvioinnin tai pääomavaatimuksen sellaisen vakuutus- tai jälleenvakuutusryhmän maailmanlaajuisen emoyrityksen tasolla, jonka päätoimipaikka tai kotipaikka on toisen osapuolen alueella;

| g) | edellä 3 artiklan 3 kohta pannaan täytäntöön ja sitä sovelletaan EU:n alueella viimeistään 24 kuukauden kuluttua tämän sopimuksen allekirjoittamispäivästä edellyttäen, että sopimusta on sovellettu väliaikaisesti tai se on tullut voimaan; |
| --- | --- |

g)

edellä 3 artiklan 3 kohta pannaan täytäntöön ja sitä sovelletaan EU:n alueella viimeistään 24 kuukauden kuluttua tämän sopimuksen allekirjoittamispäivästä edellyttäen, että sopimusta on sovellettu väliaikaisesti tai se on tullut voimaan;

| h) | ellei b ja d alakohdasta muuta johdu, 3 artiklan 1 ja 2 kohta pannaan täytäntöön ja niitä sovelletaan täysimääräisesti molempien osapuolten koko alueella viimeistään 60 kuukauden kuluttua päivästä, jona molemmat osapuolet ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen edellyttäen, että sopimus on tullut voimaan; ja |
| --- | --- |

h)

ellei b ja d alakohdasta muuta johdu, 3 artiklan 1 ja 2 kohta pannaan täytäntöön ja niitä sovelletaan täysimääräisesti molempien osapuolten koko alueella viimeistään 60 kuukauden kuluttua päivästä, jona molemmat osapuolet ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen edellyttäen, että sopimus on tullut voimaan; ja

| i) | molemmat osapuolet soveltavat 7, 11 ja 12 artiklaa tämän sopimuksen voimaantulopäivästä tai sen väliaikaisen soveltamisen alkamispäivästä sen mukaan, kumpi on aiempi. |
| --- | --- |

i)

molemmat osapuolet soveltavat 7, 11 ja 12 artiklaa tämän sopimuksen voimaantulopäivästä tai sen väliaikaisen soveltamisen alkamispäivästä sen mukaan, kumpi on aiempi.

3.   Jos osapuoli ei noudata 2 kohtaa siinä vahvistettuihin päivämääriin mennessä, toinen osapuoli voi pyytää pakollista kuulemista sekakomitean kautta.

11 artikla

Irtisanominen ja pakollinen kuuleminen

1.   Kumpi tahansa osapuoli voi pakollisen kuulemisen jälkeen irtisanoa tämän sopimuksen milloin tahansa antamalla kirjallisen ilmoituksen toiselle osapuolelle tässä artiklassa määrättyjä menettelyjä noudattaen. Elleivät osapuolet ole kirjallisesti toisin sopineet, irtisanominen tulee voimaan 180 päivän kuluttua tällaisen ilmoituksen antamispäivästä tai, jos kyse on 10 artiklan 2 kohdan c alakohdassa kuvatusta irtisanomisesta, 90 päivän kuluttua tällaisen ilmoituksen antamispäivästä. Osapuolet voivat erityisesti irtisanoa tämän sopimuksen, jos jompikumpi osapuoli ei ole noudattanut tämän sopimuksen mukaisia velvoitteitaan tai on toteuttanut toimenpiteitä, jotka ovat ristiriidassa tämän sopimuksen tavoitteiden kanssa.

2.   Ennen ilmoituksen antamista päätöksestä irtisanoa tämä sopimus, myös 10 artiklan määräysten osalta, osapuolen on ilmoitettava asiasta sekakomitean puheenjohtajalle.

3.   Osapuolet toteuttavat tarvittavat toimenpiteet ilmoittaakseen asianomaisille osapuolille irtisanomisen vaikutuksista vakuutuksenantajiin ja jälleenvakuuttajiin lainkäyttöalueellaan.

4.   Pakollista kuulemista sekakomiteassa edellytetään, jos jompikumpi osapuoli sitä pyytää sekakomitean puheenjohtajalta, ja kuuleminen alkaa viimeistään 30 päivän kuluttua pyynnöstä tai, jos pyyntö on tehty 10 artiklan 2 kohdan c alakohdassa kuvatulla tavalla, 7 päivän kuluttua pyynnöstä, elleivät osapuolet toisin sovi. Pakollista kuulemista pyytävä osapuoli antaa kirjallisen ilmoituksen tällaisen kuulemisen perusteista. Pakollinen kuuleminen voidaan järjestää osapuolten määrittämässä paikassa, ja jos osapuolet eivät pääse sopimukseen paikasta, pakollista kuulemista pyytävä osapuoli ehdottaa kolmea neutraalia paikkaa kummankin osapuolen alueen ulkopuolelta, ja toinen osapuoli valitsee yhden ehdotetuista kolmesta neutraalista paikasta.

5.   Pakollista kuulemista edellytetään ennen tämän sopimuksen irtisanomista, myös 10 artiklan määräysten osalta.

6.   Jos osapuoli kieltäytyy osallistumasta tässä artiklassa määrättyyn pakolliseen kuulemiseen, sopimuksen irtisanomiseen pyrkivä osapuoli voi irtisanoa sopimuksen tämän artiklan 1 kohdassa määrätyllä tavalla.

12 artikla

Muuttaminen

1.   Sopimuspuolet voivat kirjallisesti sopia tämän sopimuksen muuttamisesta.

2.   Jos osapuoli haluaa muuttaa tätä sopimusta, sen on ilmoitettava toiselle osapuolelle kirjallisesti pyynnöstä aloittaa neuvottelut sopimuksen muuttamiseksi.

3.   Pyynnöstä aloittaa neuvottelut sopimuksen muuttamiseksi on ilmoitettava sekakomitealle.

Done at Washington on the twenty second day of September in the year two thousand and seventeen.

---

LIITE

Yhteisymmärryspöytäkirjan malli: valvontaviranomaisten välistä tietojenvaihtoa koskevat määräykset

1 artikla

Tavoite

1.   (Yhdysvaltain osavaltion nimi):n valvontaviranomainen ja (EU:n jäsenvaltion nimi):n kansallinen valvontaviranomainen, tämän yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittavat viranomaiset, tunnustavat tarpeen tehdä yhteistyötä tietojenvaihdon alalla.

2.   Viranomaiset tunnustavat, että rajatylittävää yhteistyötä ja tietojenvaihtoa koskevat käytännön järjestelyt ovat keskeisiä sekä kriisitilanteissa että päivittäisessä valvonnassa.

3.   Tämän yhteisymmärryspöytäkirjan tarkoitus on helpottaa viranomaisten välistä yhteistyötä tietojenvaihdossa sovellettavan lain sallimissa rajoissa ja valvonta- ja sääntelytarkoitusten mukaisesti.

4.   Viranomaiset tunnustavat, että tämä yhteisymmärryspöytäkirja ei koske vaatimuksia, jotka voivat soveltua valvontaviranomaisten väliseen henkilötietojen vaihtamiseen.

5.   Luottamuksellisten tietojen vaihtoon ja suojaan sovellettava laki on voimassa viranomaisten alueella, ja sen tarkoituksena on suojata viranomaisten välillä tämän yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti vaihdettavien tietojen luottamuksellisuutta. Sovellettavassa laissa pyritään varmistamaan muun muassa, että:

| a) | luottamuksellisia tietoja vaihdetaan ainoastaan viranomaisten valvontatehtävien täyttämiseen suoraan liittyvissä tarkoituksissa; ja |
| --- | --- |

a)

luottamuksellisia tietoja vaihdetaan ainoastaan viranomaisten valvontatehtävien täyttämiseen suoraan liittyvissä tarkoituksissa; ja

| b) | kaikki tehtäviensä hoidon aikana pääsyn luottamuksellisiin tietoihin saavat henkilöt säilyttävät tällaisten tietojen luottamuksellisuuden, tiettyjä 7 artiklassa määriteltyjä olosuhteita lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

b)

kaikki tehtäviensä hoidon aikana pääsyn luottamuksellisiin tietoihin saavat henkilöt säilyttävät tällaisten tietojen luottamuksellisuuden, tiettyjä 7 artiklassa määriteltyjä olosuhteita lukuun ottamatta.

2 artikla

Määritelmät

Tässä yhteisymmärryspöytäkirjassa tarkoitetaan:

| a) | ’sovellettavalla lailla’ kaikkia lakeja, asetuksia, hallinnollisia säännöksiä tai muuta viranomaisen lainkäyttöalueella sovellettavaa oikeuskäytäntöä, jotka liittyvät vakuutusten ja jälleenvakuutusten valvontaan, valvontatietojen vaihtoon, luottamuksellisuuden suojaan sekä tietojen käsittelyyn ja luovuttamiseen; |
| --- | --- |

a)

’sovellettavalla lailla’ kaikkia lakeja, asetuksia, hallinnollisia säännöksiä tai muuta viranomaisen lainkäyttöalueella sovellettavaa oikeuskäytäntöä, jotka liittyvät vakuutusten ja jälleenvakuutusten valvontaan, valvontatietojen vaihtoon, luottamuksellisuuden suojaan sekä tietojen käsittelyyn ja luovuttamiseen;

| b) | ’luottamuksellisilla tiedoilla’ kaikenlaisia toimitettuja tietoja, joita pidetään luottamuksellisina vastaanottajaviranomaisen lainkäyttöalueella; |
| --- | --- |

b)

’luottamuksellisilla tiedoilla’ kaikenlaisia toimitettuja tietoja, joita pidetään luottamuksellisina vastaanottajaviranomaisen lainkäyttöalueella;

| c) | ’vakuutuksenantajalla’ yritystä, jolla on lupa tai toimilupa harjoittaa ensivakuutustoimintaa; |
| --- | --- |

c)

’vakuutuksenantajalla’ yritystä, jolla on lupa tai toimilupa harjoittaa ensivakuutustoimintaa;

| d) | ’henkilöllä’ luonnollista henkilöä, oikeushenkilöä, kumppanuutta tai rekisteröimätöntä yhdistystä; |
| --- | --- |

d)

’henkilöllä’ luonnollista henkilöä, oikeushenkilöä, kumppanuutta tai rekisteröimätöntä yhdistystä;

| e) | ’henkilötiedoilla’ kaikenlaisia tunnistettua tai tunnistettavissa olevaa luonnollista henkilöä koskevia tietoja; |
| --- | --- |

e)

’henkilötiedoilla’ kaikenlaisia tunnistettua tai tunnistettavissa olevaa luonnollista henkilöä koskevia tietoja;

| f) | ’toimitetuilla tiedoilla’ kaikenlaisia tietoja, jotka vastaanottajaviranomainen on toimittanut esittäjäviranomaiselle vastauksena tietopyyntöön; |
| --- | --- |

f)

’toimitetuilla tiedoilla’ kaikenlaisia tietoja, jotka vastaanottajaviranomainen on toimittanut esittäjäviranomaiselle vastauksena tietopyyntöön;

| g) | ’säännellyllä yhteisöllä’ vakuutuksenantajaa tai jälleenvakuuttajaa, jolle Euroopan unionin tai Yhdysvaltojen valvontaviranomainen antaa luvan toimia tai jota se valvoo; |
| --- | --- |

g)

’säännellyllä yhteisöllä’ vakuutuksenantajaa tai jälleenvakuuttajaa, jolle Euroopan unionin tai Yhdysvaltojen valvontaviranomainen antaa luvan toimia tai jota se valvoo;

| h) | ’jälleenvakuuttajalla’ yritystä, jolla on lupa tai toimilupa harjoittaa jälleenvakuutustoimintaa; |
| --- | --- |

h)

’jälleenvakuuttajalla’ yritystä, jolla on lupa tai toimilupa harjoittaa jälleenvakuutustoimintaa;

| i) | ’vastaanottajaviranomaisella’ viranomaista, jolle tietopyyntö tehdään; |
| --- | --- |

i)

’vastaanottajaviranomaisella’ viranomaista, jolle tietopyyntö tehdään;

| j) | ’esittäjäviranomaisella’ viranomaista, joka esittää tietopyynnön; |
| --- | --- |

j)

’esittäjäviranomaisella’ viranomaista, joka esittää tietopyynnön;

| k) | ’valvontaviranomaisella’ mitä tahansa vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan valvojaa Euroopan unionissa tai Yhdysvalloissa; ja |
| --- | --- |

k)

’valvontaviranomaisella’ mitä tahansa vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan valvojaa Euroopan unionissa tai Yhdysvalloissa; ja

| l) | ’yrityksellä’ mitä tahansa taloudellista toimintaa harjoittavaa yksikköä. |
| --- | --- |

l)

’yrityksellä’ mitä tahansa taloudellista toimintaa harjoittavaa yksikköä.

3 artikla

Yhteistyö

1.   Vastaanottajaviranomaisen olisi sovellettavan lain mukaisesti suhtauduttava esittäjäviranomaisen pyyntöihin vakavasti ja vastattava niihin ripeästi. Sen olisi annettava esittäjäviranomaiselle mahdollisimman tyhjentävä vastaus tietopyyntöön sääntelytehtäviensä mukaisesti.

2.   Sekä vastaanottajaviranomaisten että esittäjäviranomaisten olisi sovellettavan lain mukaisesti käsiteltävä luottamuksellisena tietopyynnön olemassaoloa ja sen sisältöä, elleivät molemmat viranomaiset molemminpuolisesti toisin päätä.

4 artikla

Toimitettujen tietojen käyttö

1.   Esittäjäviranomaisen olisi esitettävä tietopyyntöjä ainoastaan, jos sillä on pyynnölle hyväksyttävä sääntely- tai valvontatarkoitus, jolla on välitöntä merkitystä esittäjäviranomaisen suorittaman säännellyn yhteisön lainmukaisen valvonnan kannalta. Hyväksyttävänä sääntely- tai valvontatarkoituksena ei yleensä pidetä sitä, että esittäjäviranomainen pyytää tietoja yksityishenkilöistä, ellei pyynnöllä ole välitöntä merkitystä valvontatehtävien suorittamisen kannalta.

2.   Esittäjäviranomaisen olisi käytettävä toimitettuja tietoja ainoastaan lainmukaisiin tarkoituksiin, jotka liittyvät viranomaisen sääntely-, valvonta- taikka rahoitusvakautta tai toiminnan vakautta turvaaviin tehtäviin.

3.   Toimitetut tiedot, joita on vaihdettu, kuuluvat vastaanottajaviranomaiselle ja säilyvät sen omistuksessa sovellettavan lain mukaisesti.

5 artikla

Tietojen pyytäminen

1.   Esittäjäviranomaisen tietopyynnöt olisi tehtävä kirjallisesti tai kiireellisissä tapauksissa 2 kohdan mukaisesti, ja niiden olisi sisällettävä seuraavat seikat:

| a) | viranomaiset, joita asia koskee, valvonnan kohteena oleva ala ja tarkoitus, johon tietoja pyydetään; |
| --- | --- |

a)

viranomaiset, joita asia koskee, valvonnan kohteena oleva ala ja tarkoitus, johon tietoja pyydetään;

| b) | kyseessä olevan henkilön tai säännellyn yhteisön nimi; |
| --- | --- |

b)

kyseessä olevan henkilön tai säännellyn yhteisön nimi;

| c) | pyynnön yksityiskohdat, joihin voi sisältyä kuvaus pyynnön perusteena olevista tosiseikoista, tutkittavana olevat erityiset kysymykset ja maininta pyynnön mahdollisesta arkaluonteisuudesta; |
| --- | --- |

c)

pyynnön yksityiskohdat, joihin voi sisältyä kuvaus pyynnön perusteena olevista tosiseikoista, tutkittavana olevat erityiset kysymykset ja maininta pyynnön mahdollisesta arkaluonteisuudesta;

| d) | pyydetyt tiedot; |
| --- | --- |

d)

pyydetyt tiedot;

| e) | päivämäärä, johon mennessä tietoja pyydetään ja asiaankuuluvat oikeudelliset määräajat; ja |
| --- | --- |

e)

päivämäärä, johon mennessä tietoja pyydetään ja asiaankuuluvat oikeudelliset määräajat; ja

| f) | tarpeen mukaan se, voidaanko tietoja 7 artiklan mukaisesti toimittaa sekä miten ja kenelle. |
| --- | --- |

f)

tarpeen mukaan se, voidaanko tietoja 7 artiklan mukaisesti toimittaa sekä miten ja kenelle.

2.   Kiireelliset pyynnöt voidaan esittää suullisesti, ja niistä olisi ilman aiheetonta viivytystä toimitettava kirjallinen vahvistus.

3.   Vastaanottajaviranomaisen olisi käsiteltävä pyyntö seuraavasti:

| a) | Vastaanottajaviranomaisen olisi vahvistettava vastaanottaneensa pyynnön. |
| --- | --- |

a)

Vastaanottajaviranomaisen olisi vahvistettava vastaanottaneensa pyynnön.

| b) | Vastaanottajaviranomaisen olisi arvioitava jokainen pyyntö tapauskohtaisesti sen määrittämiseksi, miten paljon tietoja voidaan enintään toimittaa tämän yhteisymmärryspöytäkirjan ehtojen ja vastaanottajaviranomaisen lainkäyttöalueella sovellettavien menettelyjen mukaisesti. Päättäessään siitä, voidaanko pyyntö toteuttaa ja missä laajuudessa, vastaanottajaviranomainen voi ottaa huomioon:






  i) | onko pyyntö yhteisymmärryspöytäkirjan mukainen; |
| --- | --- | --- |

b)

Vastaanottajaviranomaisen olisi arvioitava jokainen pyyntö tapauskohtaisesti sen määrittämiseksi, miten paljon tietoja voidaan enintään toimittaa tämän yhteisymmärryspöytäkirjan ehtojen ja vastaanottajaviranomaisen lainkäyttöalueella sovellettavien menettelyjen mukaisesti. Päättäessään siitä, voidaanko pyyntö toteuttaa ja missä laajuudessa, vastaanottajaviranomainen voi ottaa huomioon:

i)

onko pyyntö yhteisymmärryspöytäkirjan mukainen;

| ii) | olisiko pyynnön toteuttaminen niin työlästä, että se haittaisi vastaanottajaviranomaisen tehtävien asianmukaista hoitamista; |
| --- | --- |

ii)

olisiko pyynnön toteuttaminen niin työlästä, että se haittaisi vastaanottajaviranomaisen tehtävien asianmukaista hoitamista;

| iii) | olisiko pyydettyjen tietojen toimittaminen muulla tavoin vastaanottajaviranomaisen lainkäyttöalueen keskeisten etujen vastaista; |
| --- | --- |

iii)

olisiko pyydettyjen tietojen toimittaminen muulla tavoin vastaanottajaviranomaisen lainkäyttöalueen keskeisten etujen vastaista;

| iv) | muut vastaanottajaviranomaisen lainkäyttöalueen sovellettavassa laissa esitetyt seikat (erityisesti luottamuksellisuuteen ja salassapitovelvollisuuteen, tietosuojaan ja yksityisyyden suojaan sekä oikeudenmukaiseen menettelyyn liittyvät seikat); ja |
| --- | --- |

iv)

muut vastaanottajaviranomaisen lainkäyttöalueen sovellettavassa laissa esitetyt seikat (erityisesti luottamuksellisuuteen ja salassapitovelvollisuuteen, tietosuojaan ja yksityisyyden suojaan sekä oikeudenmukaiseen menettelyyn liittyvät seikat); ja

| v) | voiko pyynnön toteuttaminen muutoin haitata vastaanottajaviranomaisen tehtävien hoitamista. |
| --- | --- |

v)

voiko pyynnön toteuttaminen muutoin haitata vastaanottajaviranomaisen tehtävien hoitamista.

| c) | Jos vastaanottajaviranomainen kieltäytyy toimittamasta kaikkia pyydettyjä tietoja tai osaa niistä, tai ei pysty toimittamaan niitä, vastaanottajaviranomaisen olisi, jos se on sovellettavan lain mukaan käytännössä järkevää ja asianmukaista, esitettävä perustelunsa tietojen toimittamatta jättämiselle ja harkittava mahdollisia vaihtoehtoisia tapoja esittäjäviranomaisen valvontatavoitteen toteuttamiseksi. Vastaanottajaviranomainen voi evätä tietopyynnön erityisesti, jos pyyntö vaatisi vastaanottajaviranomaista toimimaan sen sovellettavaa lakia loukkaavalla tavalla. |
| --- | --- |

c)

Jos vastaanottajaviranomainen kieltäytyy toimittamasta kaikkia pyydettyjä tietoja tai osaa niistä, tai ei pysty toimittamaan niitä, vastaanottajaviranomaisen olisi, jos se on sovellettavan lain mukaan käytännössä järkevää ja asianmukaista, esitettävä perustelunsa tietojen toimittamatta jättämiselle ja harkittava mahdollisia vaihtoehtoisia tapoja esittäjäviranomaisen valvontatavoitteen toteuttamiseksi. Vastaanottajaviranomainen voi evätä tietopyynnön erityisesti, jos pyyntö vaatisi vastaanottajaviranomaista toimimaan sen sovellettavaa lakia loukkaavalla tavalla.

6 artikla

Luottamuksellisten tietojen käsittely

1.   Kaikkia tämän yhteisymmärryspöytäkirjan perusteella vastaanotettuja tietoja olisi lähtökohtaisesti käsiteltävä luottamuksellisina tietoina, ellei toisin ole ilmoitettu.

2.   Esittäjäviranomaisen olisi toteutettava kaikki lainmukaiset ja kohtuudella toteutettavissa olevat toimet luottamuksellisten tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi.

3.   Jollei 7 artiklasta ja sovellettavasta laista muuta johdu, esittäjäviranomaisen olisi rajattava pääsy vastaanottajaviranomaiselta saatuihin luottamuksellisiin tietoihin esittäjäviranomaisessa työskenteleviin tai sen puolesta toimiviin henkilöihin,

| a) | joihin sovelletaan esittäjäviranomaiseen sen lainkäyttöalueella sovellettavia velvoitteita estää luottamuksellisten tietojen luvaton luovuttaminen; |
| --- | --- |

a)

joihin sovelletaan esittäjäviranomaiseen sen lainkäyttöalueella sovellettavia velvoitteita estää luottamuksellisten tietojen luvaton luovuttaminen;

| b) | jotka ovat esittäjäviranomaisen valvonnassa; |
| --- | --- |

b)

jotka ovat esittäjäviranomaisen valvonnassa;

| c) | jotka tarvitsevat tällaisia tietoja edellyttäen, että tämä on lainmukaisen sääntely- ja valvontatarkoituksen mukaista ja liittyy siihen välittömästi; ja |
| --- | --- |

c)

jotka tarvitsevat tällaisia tietoja edellyttäen, että tämä on lainmukaisen sääntely- ja valvontatarkoituksen mukaista ja liittyy siihen välittömästi; ja

| d) | joihin sovelletaan luottamuksellisuutta koskevia vaatimuksia edelleen heidän lähdettyään esittäjäviranomaisesta. |
| --- | --- |

d)

joihin sovelletaan luottamuksellisuutta koskevia vaatimuksia edelleen heidän lähdettyään esittäjäviranomaisesta.

7 artikla

Toimitettujen tietojen jakaminen edelleen

1.   Jollei 7 artiklan 2 kohdassa toisin määrätä, esittäjäviranomainen ei saisi siirtää vastaanottajaosapuolelta saatuja toimitettuja tietoja kolmannelle osapuolelle, ellei:

| a) | esittäjäviranomainen ole saanut kirjallista ennakkosuostumusta vastaanottajaviranomaiselta tällaisten tietojen edelleen jakamista varten, paitsi jos pyyntö on kiireellinen, jolloin pyyntö voidaan esittää suullisesti ja toimittaa sen jälkeen kirjallinen vahvistus ilman aiheetonta viivytystä; ja |
| --- | --- |

a)

esittäjäviranomainen ole saanut kirjallista ennakkosuostumusta vastaanottajaviranomaiselta tällaisten tietojen edelleen jakamista varten, paitsi jos pyyntö on kiireellinen, jolloin pyyntö voidaan esittää suullisesti ja toimittaa sen jälkeen kirjallinen vahvistus ilman aiheetonta viivytystä; ja

| b) | kolmas osapuoli sitoutuu noudattamaan rajoituksia, joilla säilytetään olennaisin osin samantasoinen luottamuksellisuus kuin mitä esittäjäviranomaiseen sovelletaan tämän yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

kolmas osapuoli sitoutuu noudattamaan rajoituksia, joilla säilytetään olennaisin osin samantasoinen luottamuksellisuus kuin mitä esittäjäviranomaiseen sovelletaan tämän yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti.

2.   Jos esittäjäviranomaista vaaditaan sovellettavan lain mukaisesti lain nojalla luovuttamaan toimitetut tiedot tai sillä on oikeudellinen velvollisuus luovuttaa ne, esittäjäviranomaisen olisi ilmoitettava vastaanottajaviranomaiselle kohtuulliseksi katsottavassa laajuudessa tällaisesta vaatimuksesta ja siihen liittyvästä menettelystä väliintulomahdollisuuksien helpottamiseksi ja etuoikeuden puolustamiseksi. Jos vastaanottajaviranomainen ei anna suostumustaan toimitettujen tietojen esittämiselle, esittäjäviranomaisen olisi ryhdyttävä tarvittaessa kaikkiin kohtuullisiin toimiin tietojen luovuttamisen vastustamiseksi, mukaan lukien oikeuskeinojen käyttäminen tällaisen luovuttamisen vastustamiseksi ja kaikkien sellaisten luottamuksellisten tietojen luottamuksellisuuden puolustamiseksi ja suojaamiseksi, joiden mahdollista luovuttamista vaaditaan.

---

KÄÄNNÖS

Bryssel, 18. syyskuuta 2017

| The Honorable Ambassador Lighthizer |
| --- |
| United States Trade Representative |
| Office of the United States Trade Representative |
| 600 17th Street NW |
| Washington, DC 20508 |
| USA |

The Honorable Ambassador Lighthizer

United States Trade Representative

Office of the United States Trade Representative

600 17th Street NW

Washington, DC 20508

USA

Arvoisa suurlähettiläs Lighthizer

Olen tyytyväinen voidessani allekirjoittaa tämän kirjeen liitteenä olevan Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen kahdenvälisen sopimuksen vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan vakautta turvaavista toimenpiteistä (jäljempänä ”sopimus”). Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin edustajat hyväksyivät lopullisen englanninkielisen sopimustekstin 12. tammikuuta 2017.

Osapuolet ovat saattaneet päätökseen kaikki sopimuksen allekirjoittamisen edellyttämät sisäiset menettelyt. Osapuolet tunnustavat Euroopan unionin kielijärjestelyn. Euroopan komissio on pannut merkille 15. syyskuuta 2017 hyväksytyssä neuvoston päätöksessä olevan lausekkeen, jossa todetaan sopimuksen osalta seuraavaa:

Tämä sopimus allekirjoitetaan englanninkielisenä. Unionin lainsäädännön mukaisesti unioni laatii tämän sopimuksen myös bulgarian, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä. Näiden kielitoisintojen todistusvoimaisuus olisi vahvistettava Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen välisellä diplomaattisten noottien vaihdolla. Kaikki vahvistetut toisinnot ovat samanarvoisia.

Yhdysvallat vahvistaa sitoutuvansa toimimaan Euroopan unionin kanssa neuvoston päätöksen mukaisesti sopimuksen kielitoisintojen vahvistamista koskeviin pyyntöihin vastaamiseksi.

Voin vahvistaa, että englanninkielisen sopimuksen allekirjoittaminen on perusta osapuolten kirjeenvaihdolle sopimuksen väliaikaisen soveltamisen aloittamiseksi. Sopimuksen voimaantuloon liittyvät menettelyt, kuten menettelyt, jotka koskevat väliaikaista soveltamista allekirjoittamisen jälkeen, eivät ole riippuvaisia muiden kielitoisintojen vahvistamisesta.

Euroopan unioni julkaisee tämän kirjeenvaihdon yhdessä sopimustekstin kanssa.

Olen lähettänyt saman kirjeen ministeri Mnuchinille.

Kunnioittavasti,

Valdis DOMBROVSKIS

Euroopan komission varapuheenjohtaja

Bryssel, 18. syyskuuta 2017

| The Honorable Steven Mnuchin |
| --- |
| Secretary of the U.S. Treasury |
| 1500 Pennsylvania Avenue, NW |
| Washington, DC 20220 |

The Honorable Steven Mnuchin

Secretary of the U.S. Treasury

1500 Pennsylvania Avenue, NW

Washington, DC 20220

Arvoisa ministeri Mnuchin

Olen tyytyväinen voidessani allekirjoittaa tämän kirjeen liitteenä olevan Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen kahdenvälisen sopimuksen vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan vakautta turvaavista toimenpiteistä (jäljempänä ”sopimus”). Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin edustajat hyväksyivät lopullisen englanninkielisen sopimustekstin 12. tammikuuta 2017.

Osapuolet ovat saattaneet päätökseen kaikki sopimuksen allekirjoittamisen edellyttämät sisäiset menettelyt. Osapuolet tunnustavat Euroopan unionin kielijärjestelyn. Euroopan komissio on pannut merkille 15. syyskuuta 2017 hyväksytyssä neuvoston päätöksessä olevan lausekkeen, jossa todetaan sopimuksen osalta seuraavaa:

Tämä sopimus allekirjoitetaan englanninkielisenä. Unionin lainsäädännön mukaisesti unioni laatii tämän sopimuksen myös bulgarian, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä. Näiden kielitoisintojen todistusvoimaisuus olisi vahvistettava Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen välisellä diplomaattisten noottien vaihdolla. Kaikki vahvistetut toisinnot ovat samanarvoisia.

Yhdysvallat vahvistaa sitoutuvansa toimimaan Euroopan unionin kanssa neuvoston päätöksen mukaisesti sopimuksen kielitoisintojen vahvistamista koskeviin pyyntöihin vastaamiseksi.

Voin vahvistaa, että englanninkielisen sopimuksen allekirjoittaminen on perusta osapuolten kirjeenvaihdolle sopimuksen väliaikaisen soveltamisen aloittamiseksi. Sopimuksen voimaantuloon liittyvät menettelyt, kuten menettelyt, jotka koskevat väliaikaista soveltamista allekirjoittamisen jälkeen, eivät ole riippuvaisia muiden kielitoisintojen vahvistamisesta.

Euroopan unioni julkaisee tämän kirjeenvaihdon yhdessä sopimustekstin kanssa.

Olen lähettänyt saman kirjeen suurlähettiläs Lighthizerille.

Kunnioittavasti,

Valdis DOMBROVSKIS

Euroopan komission varapuheenjohtaja

22. syyskuuta 2017

Valdis Dombrovskis

Varapuheenjohtaja

Euroopan komissio

Bryssel, Belgia

Arvoisa varapuheenjohtaja Dombrovskis

Olemme tyytyväisiä voidessamme allekirjoittaa tämän kirjeen liitteenä olevan Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin kahdenvälisen sopimuksen vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan vakautta turvaavista toimenpiteistä (jäljempänä ”sopimus”). Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin edustajat hyväksyivät lopullisen englanninkielisen sopimustekstin 12. tammikuuta 2017.

Osapuolet ovat saattaneet päätökseen kaikki sopimuksen allekirjoittamisen edellyttämät sisäiset menettelyt. Osapuolet tunnustavat Euroopan unionin kielijärjestelyn. Euroopan komissio on pannut merkille 15. syyskuuta 2017 hyväksytyssä neuvoston päätöksessä olevan lausekkeen, jossa todetaan sopimuksen osalta seuraavaa:

Tämä sopimus allekirjoitetaan englanninkielisenä. Unionin lainsäädännön mukaisesti unioni laatii tämän sopimuksen myös bulgarian, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä. Näiden kielitoisintojen todistusvoimaisuus olisi vahvistettava Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen välisellä diplomaattisten noottien vaihdolla. Kaikki vahvistetut toisinnot ovat samanarvoisia.

Yhdysvallat vahvistaa sitoutuvansa toimimaan Euroopan unionin kanssa neuvoston päätöksen mukaisesti sopimuksen kielitoisintojen vahvistamista koskeviin pyyntöihin vastaamiseksi.

Voimme vahvistaa, että englanninkielisen sopimuksen allekirjoittaminen on perusta osapuolten kirjeenvaihdolle sopimuksen väliaikaisen soveltamisen aloittamiseksi. Sopimuksen voimaantuloon liittyvät menettelyt, kuten menettelyt, jotka koskevat väliaikaista soveltamista allekirjoittamisen jälkeen, eivät ole riippuvaisia muiden kielitoisintojen vahvistamisesta.

Euroopan unioni julkaisee tämän kirjeenvaihdon yhdessä sopimustekstin kanssa.

Kunnioittavasti,

Ministeri Steven T. MNUCHIN

U.S. Department of the Treasury

Suurlähettiläs Robert E. LIGHTHIZER

United States Trade Representative

---

ASETUKSET

| 6.10.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 258/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 258/22

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1794,

annettu 5 päivänä lokakuuta 2017,

ostoina, varastointina ja varastojen myyntinä toteutettavien interventioiden rahoituskustannusten laskemisessa sovellettavien korkokantojen vahvistamisesta maataloustukirahaston tilikaudeksi 2018

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (1) ja erityisesti sen 20 artiklan 1 ja 4 kohdan,

on kuullut maatalousrahastojen komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 (2) 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden tuotteiden ostoon osoittamiin varoihin liittyvistä rahoituskustannuksista aiheutuvat menot määritetään mainitun asetuksen liitteessä I vahvistettujen laskentasääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 (2) 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden tuotteiden ostoon osoittamiin varoihin liittyvistä rahoituskustannuksista aiheutuvat menot määritetään mainitun asetuksen liitteessä I vahvistettujen laskentasääntöjen mukaisesti.

| (2) | Delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 liitteessä I olevan I osan 1 kohdan mukaan kyseiset rahoituskustannukset lasketaan unionissa yhdenmukaisesti sovellettavan, komission kunkin tilikauden alussa vahvistaman korkokannan perusteella. Kyseinen korkokanta vastaa mainitussa liitteessä olevan I osan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyn jäsenvaltioiden ilmoituksen toimittamista edeltäneen kuuden kuukauden viitekauden, jonka komissio määrittää, aikana todettujen kolmen kuukauden euriborkorkojen, jotka painotetaan yhdellä kolmasosalla, ja kahdentoista kuukauden euriborkorkojen, jotka painotetaan kahdella kolmasosalla, keskiarvoa. |
| --- | --- |

(2)

Delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 liitteessä I olevan I osan 1 kohdan mukaan kyseiset rahoituskustannukset lasketaan unionissa yhdenmukaisesti sovellettavan, komission kunkin tilikauden alussa vahvistaman korkokannan perusteella. Kyseinen korkokanta vastaa mainitussa liitteessä olevan I osan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyn jäsenvaltioiden ilmoituksen toimittamista edeltäneen kuuden kuukauden viitekauden, jonka komissio määrittää, aikana todettujen kolmen kuukauden euriborkorkojen, jotka painotetaan yhdellä kolmasosalla, ja kahdentoista kuukauden euriborkorkojen, jotka painotetaan kahdella kolmasosalla, keskiarvoa.

| (3) | Delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 liitteessä I olevan I osan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, että tilikaudella sovellettavien korkokantojen määrittämiseksi jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän pyynnöstä kyseisessä liitteessä olevan I osan 1 kohdassa tarkoitetun viitekauden aikana toteutunut keskimääräinen korkokantansa viimeistään kyseisessä pyynnössä tarkoitetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(3)

Delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 liitteessä I olevan I osan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, että tilikaudella sovellettavien korkokantojen määrittämiseksi jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän pyynnöstä kyseisessä liitteessä olevan I osan 1 kohdassa tarkoitetun viitekauden aikana toteutunut keskimääräinen korkokantansa viimeistään kyseisessä pyynnössä tarkoitetussa määräajassa.

| (4) | Lisäksi delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 liitteessä I olevan I osan 2 kohdan toisen alakohdan mukaan jäsenvaltiossa toteutuneen korkokannan on katsottava olevan 0 prosenttia, jos jäsenvaltio ei toimita ilmoitusta mainitun kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa muodossa ja määräajassa. Jos jäsenvaltio ilmoittaa, ettei sille ole aiheutunut korkokuluja, koska sillä ei ollut viitekaudella maataloustuotteita julkisessa varastoinnissa, komissio vahvistaa kyseisen korkokannan mainitun kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 liitteessä I olevan I osan 2 kohdan toisen alakohdan mukaan jäsenvaltiossa toteutuneen korkokannan on katsottava olevan 0 prosenttia, jos jäsenvaltio ei toimita ilmoitusta mainitun kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa muodossa ja määräajassa. Jos jäsenvaltio ilmoittaa, ettei sille ole aiheutunut korkokuluja, koska sillä ei ollut viitekaudella maataloustuotteita julkisessa varastoinnissa, komissio vahvistaa kyseisen korkokannan mainitun kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

| (5) | Delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 liitteessä I olevan I osan 3 kohdan mukaan mainitussa liitteessä olevan I osan 2 kohdan perusteella määritettyä korkokantaa on verrattava kyseisen liitteen I osan 1 kohdan perusteella vahvistettuun yhdenmukaiseen korkokantaan. Kuhunkin jäsenvaltioon on sovellettava sitä korkokantaa, joka on näistä kahdesta korkokannasta pienempi. Negatiivisia korkokantoja ei kuitenkaan voida ottaa huomioon jäsenvaltioiden menojen korvaamisessa. |
| --- | --- |

(5)

Delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 liitteessä I olevan I osan 3 kohdan mukaan mainitussa liitteessä olevan I osan 2 kohdan perusteella määritettyä korkokantaa on verrattava kyseisen liitteen I osan 1 kohdan perusteella vahvistettuun yhdenmukaiseen korkokantaan. Kuhunkin jäsenvaltioon on sovellettava sitä korkokantaa, joka on näistä kahdesta korkokannasta pienempi. Negatiivisia korkokantoja ei kuitenkaan voida ottaa huomioon jäsenvaltioiden menojen korvaamisessa.

| (6) | Maataloustukirahaston tilikaudella 2018 sovellettavat korkokannat olisi vahvistettava ottaen huomioon nämä eri tekijät. |
| --- | --- |

(6)

Maataloustukirahaston tilikaudella 2018 sovellettavat korkokannat olisi vahvistettava ottaen huomioon nämä eri tekijät.

| (7) | Jotta vältetään interventioiden rahoituskustannuksista aiheutuvien menojen laskennassa sovellettavaa korkokantaa koskeva oikeudellinen tyhjiö, on aiheellista soveltaa uutta korkokantaa takautuvasti 1 päivästä lokakuuta 2017, |
| --- | --- |

(7)

Jotta vältetään interventioiden rahoituskustannuksista aiheutuvien menojen laskennassa sovellettavaa korkokantaa koskeva oikeudellinen tyhjiö, on aiheellista soveltaa uutta korkokantaa takautuvasti 1 päivästä lokakuuta 2017,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Jäsenvaltioiden interventiotuotteiden ostoon osoittamiin varoihin liittyvien rahoituskustannuksista aiheutuvien ja Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tilikaudelle 2018 kirjattavien menojen osalta delegoidun asetuksen (EU) N:o 906/2014 liitteessä I säädetyksi korkokannaksi vahvistetaan mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti 0 prosenttia.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 2017.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä lokakuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 906/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 täydentämisestä julkisen intervention menojen osalta (EUVL L 255, 28.8.2014, s. 1).

2

---

| 6.10.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 258/24 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 258/24

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1795,

annettu 5 päivänä lokakuuta 2017,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja Serbiasta peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan tutkimuksen päättämisestä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

on kuullut jäsenvaltioita

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Vireillepano

Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 7 päivänä heinäkuuta 2016 vireille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan nojalla polkumyynnin vastaisen tutkimuksen, joka koski Brasiliasta, Iranista, Venäjältä, Serbiasta ja Ukrainasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia unioniin. Komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 7 päivänä heinäkuuta 2016 vireille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan nojalla polkumyynnin vastaisen tutkimuksen, joka koski Brasiliasta, Iranista, Venäjältä, Serbiasta ja Ukrainasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia unioniin. Komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (2) | Tutkimus pantiin vireille sen jälkeen, kun European Steel Association, jäljempänä ’Eurofer’ tai ’valituksen tekijä’, oli 23 päivänä toukokuuta 2016 esittänyt valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden kokonaistuotannosta unionissa on yli 90 prosenttia. |
| --- | --- |

(2)

Tutkimus pantiin vireille sen jälkeen, kun European Steel Association, jäljempänä ’Eurofer’ tai ’valituksen tekijä’, oli 23 päivänä toukokuuta 2016 esittänyt valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden kokonaistuotannosta unionissa on yli 90 prosenttia.

1.2   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (3) | Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ilmoittautumaan tutkimukseen osallistumista varten. Se ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta nimenomaisesti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, asianomaisten maiden viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ilmoittautumaan tutkimukseen osallistumista varten. Se ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta nimenomaisesti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, asianomaisten maiden viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

| (4) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia kirjallisesti ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(4)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia kirjallisesti ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

1.3   Otanta

Otanta

| (5) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

a)   Unionin tuottajia koskeva otanta

Unionin tuottajia koskeva otanta

| (6) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen suurimman edustavan tuonti- ja myyntimäärän perusteella ja varmisti samalla tasapuolisen maantieteellisen jakauman. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta, mutta tällaisia huomautuksia ei esitetty. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen suurimman edustavan tuonti- ja myyntimäärän perusteella ja varmisti samalla tasapuolisen maantieteellisen jakauman. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta, mutta tällaisia huomautuksia ei esitetty.

| (7) | Lopulliseen otokseen kuului täten kuusi unionin tuottajaa viidestä eri jäsenvaltiosta. Otokseen sisältyvien tuottajien osuus unionin tuotannosta on yli 45 prosenttia. |
| --- | --- |

(7)

Lopulliseen otokseen kuului täten kuusi unionin tuottajaa viidestä eri jäsenvaltiosta. Otokseen sisältyvien tuottajien osuus unionin tuotannosta on yli 45 prosenttia.

b)   Etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta

Etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta

| (8) | Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Kaikki seitsemän ilmoittautunutta tuojaa olivat Consortium for Imports of Hot-Rolled Flats -nimisen konsortion, jäljempänä ’konsortio’, jäseniä. Konsortion olivat tätä tutkimusta varten perustaneet yli 30 käyttäjää ja etuyhteydetöntä tuojaa, joka toimivat pääasiassa mutta eivät yksinomaan Italiassa. Se koostui pääasiassa pk-yrityksistä. |
| --- | --- |

(8)

Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Kaikki seitsemän ilmoittautunutta tuojaa olivat Consortium for Imports of Hot-Rolled Flats -nimisen konsortion, jäljempänä ’konsortio’, jäseniä. Konsortion olivat tätä tutkimusta varten perustaneet yli 30 käyttäjää ja etuyhteydetöntä tuojaa, joka toimivat pääasiassa mutta eivät yksinomaan Italiassa. Se koostui pääasiassa pk-yrityksistä.

Consortium for Imports of Hot-Rolled Flats

| (9) | Stemcor London Ltd, joka on konsortion jäsen, ilmoitti toimivansa täydessä yhteistyössä täyttämällä kyselylomakkeen.. Tämä etuyhteydetön tuoja sijaitsee Lontoossa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja se kävi kauppaa tarkasteltavana olevalla tuotteella yli 30 miljoonan Englannin punnan arvosta tutkimusajanjaksolla. Tämän etuyhteydettömän tuojan toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti. |
| --- | --- |

(9)

Stemcor London Ltd, joka on konsortion jäsen, ilmoitti toimivansa täydessä yhteistyössä täyttämällä kyselylomakkeen.. Tämä etuyhteydetön tuoja sijaitsee Lontoossa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja se kävi kauppaa tarkasteltavana olevalla tuotteella yli 30 miljoonan Englannin punnan arvosta tutkimusajanjaksolla. Tämän etuyhteydettömän tuojan toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti.

c)   Vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

Vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (10) | Koska Iranissa, Venäjällä, Serbiassa ja Ukrainassa oli vain vähäinen määrä tiedossa olevia vientiä harjoittavia tuottajia, otantamenetelmää ei harkittu käytettäväksi näissä maissa. |
| --- | --- |

(10)

Koska Iranissa, Venäjällä, Serbiassa ja Ukrainassa oli vain vähäinen määrä tiedossa olevia vientiä harjoittavia tuottajia, otantamenetelmää ei harkittu käytettäväksi näissä maissa.

| (11) | Koska vientiä harjoittavia brasilialaisia tuottajia voi olla runsaasti, komissio pyysi kaikkia brasilialaisia etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot, jotta se voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen. Lisäksi komissio pyysi Brasilian edustustoa Euroopan unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(11)

Koska vientiä harjoittavia brasilialaisia tuottajia voi olla runsaasti, komissio pyysi kaikkia brasilialaisia etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot, jotta se voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen. Lisäksi komissio pyysi Brasilian edustustoa Euroopan unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (12) | Viisi tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio totesi, että kaksi näistä yrityksistä oli etuyhteydessä toisiinsa, joten se käsitteli niitä yhtenä vientiä harjoittavien tuottajien ryhmänä. |
| --- | --- |

(12)

Viisi tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio totesi, että kaksi näistä yrityksistä oli etuyhteydessä toisiinsa, joten se käsitteli niitä yhtenä vientiä harjoittavien tuottajien ryhmänä.

| (13) | Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmen vientiä harjoittavan tuottajan otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja Brasilian viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Huomautuksia ei esitetty. |
| --- | --- |

(13)

Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmen vientiä harjoittavan tuottajan otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja Brasilian viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Huomautuksia ei esitetty.

| (14) | Valittu otos edustaa 97,3:a prosenttia neljän yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamasta Brasilian kokonaisviennistä unioniin. |
| --- | --- |

(14)

Valittu otos edustaa 97,3:a prosenttia neljän yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamasta Brasilian kokonaisviennistä unioniin.

1.4   Vastaukset kyselyyn

Vastaukset kyselyyn

| (15) | Komissio lähetti kyselylomakkeet valituksen tekijälle, kaikille otokseen valituille unionin tuottajille, kaikille tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Iranissa, Venäjällä, Serbiassa ja Ukrainassa sekä kolmelle otokseen valitulle tuottajalle Brasiliassa ja niille käyttäjille ja tuojille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. |
| --- | --- |

(15)

Komissio lähetti kyselylomakkeet valituksen tekijälle, kaikille otokseen valituille unionin tuottajille, kaikille tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Iranissa, Venäjällä, Serbiassa ja Ukrainassa sekä kolmelle otokseen valitulle tuottajalle Brasiliassa ja niille käyttäjille ja tuojille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetuissa määräajoissa.

| (16) | Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset Euroferiltä, kuudelta otokseen valitulta unionin tuottajalta ja niihin etuyhteydessä olevilta teräspalvelukeskuksilta, yhdeltä käyttäjältä konsortion puolesta, yhdeltä otokseen valitulta etuyhteydettömältä tuojalta ja yhdeksältä vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä asianomaisissa maissa. |
| --- | --- |

(16)

Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset Euroferiltä, kuudelta otokseen valitulta unionin tuottajalta ja niihin etuyhteydessä olevilta teräspalvelukeskuksilta, yhdeltä käyttäjältä konsortion puolesta, yhdeltä otokseen valitulta etuyhteydettömältä tuojalta ja yhdeksältä vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä asianomaisissa maissa.

| (17) | Lisäksi konsortio esitti huomautuksia menettelyn vireillepanon jälkeen. Myös useat muut käyttäjät, lähinnä Puolasta ja Baltian maista, Latvian työnantajien liitto sekä Latvian kone- ja laiteteollisuuden ja metallintyöstöteollisuuden yhdistys esittivät huomautuksia menettelyn vireillepanon jälkeen. |
| --- | --- |

(17)

Lisäksi konsortio esitti huomautuksia menettelyn vireillepanon jälkeen. Myös useat muut käyttäjät, lähinnä Puolasta ja Baltian maista, Latvian työnantajien liitto sekä Latvian kone- ja laiteteollisuuden ja metallintyöstöteollisuuden yhdistys esittivät huomautuksia menettelyn vireillepanon jälkeen.

1.5   Tarkastuskäynnit

Tarkastuskäynnit

| (18) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: | Unionin tuottajat:






  — | ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Saksa |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Unionin tuottajat:

—

ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Saksa

| — | Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Alankomaat |
| --- | --- |

—

Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Alankomaat

| — | Tata Steel UK Limited, Port Talbot, Etelä-Wales, Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited, Port Talbot, Etelä-Wales, Yhdistynyt kuningaskunta

| — | ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Ranska |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Ranska

| — | ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Ranska |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Ranska

| — | ArcelorMittal España SA, Gozón, Espanja |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal España SA, Gozón, Espanja

| | Käyttäjä:






  — | Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italia |
| --- | --- | --- |

Käyttäjä:

—

Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italia

| | Etuyhteydetön tuoja:






  — | Stemcor London Ltd, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydetön tuoja:

—

Stemcor London Ltd, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta

| | Iranissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja






  — | Mobarakeh Steel Company, Mobarakeh, Esfahan, Iran |
| --- | --- | --- |

Iranissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja

—

Mobarakeh Steel Company, Mobarakeh, Esfahan, Iran

| | Etuyhteydessä oleva unionin kauppias:






  — | Tara Steel Trading GmbH, Düsseldorf, Saksa |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydessä oleva unionin kauppias:

—

Tara Steel Trading GmbH, Düsseldorf, Saksa

| | Venäjällä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:






  — | Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron & Steel Works, jäljempänä ’PJSC MMK’ tai ’MMK’, Magnitogorsk |
| --- | --- | --- |

Venäjällä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:

—

Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron & Steel Works, jäljempänä ’PJSC MMK’ tai ’MMK’, Magnitogorsk

| — | Novolipetsk Steel, jäljempänä myös ’NLMK’, Lipetsk |
| --- | --- |

—

Novolipetsk Steel, jäljempänä myös ’NLMK’, Lipetsk

| — | PAO Severstal, jäljempänä ’Severstal’, Tšerepovets. |
| --- | --- |

—

PAO Severstal, jäljempänä ’Severstal’, Tšerepovets.

| | Unionin etuyhteydessä oleva teräspalvelukeskus / kauppias / tuoja:






  — | SIA Severstal Distribution, Riika, Latvia |
| --- | --- | --- |

Unionin etuyhteydessä oleva teräspalvelukeskus / kauppias / tuoja:

—

SIA Severstal Distribution, Riika, Latvia

| | Etuyhteydessä olevat kauppiaat/tuojat unionin ulkopuolella:






  — | NOVEX Trading (Swiss) SA, jäljempänä ’Novex’, Lugano, Sveitsi |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydessä olevat kauppiaat/tuojat unionin ulkopuolella:

—

NOVEX Trading (Swiss) SA, jäljempänä ’Novex’, Lugano, Sveitsi

| — | MMK Steel Trade AG, Lugano, Sveitsi |
| --- | --- |

—

MMK Steel Trade AG, Lugano, Sveitsi

| — | Severstal Export GmbH, jäljempänä ’SSE’, Lugano, Sveitsi. |
| --- | --- |

—

Severstal Export GmbH, jäljempänä ’SSE’, Lugano, Sveitsi.

| | Serbiassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja:






  — | Zelezara Smederevo d.o.o., Smederevo, Serbia |
| --- | --- | --- |

Serbiassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja:

—

Zelezara Smederevo d.o.o., Smederevo, Serbia

| | Etuyhteydessä oleva unionin tuoja:






  — | Pikaro, s.r.o., Kosice, Slovakia |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydessä oleva unionin tuoja:

—

Pikaro, s.r.o., Kosice, Slovakia

| | Ukrainassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat: | Metinvest Group






  — | Integrated Iron and Steel Works ”Zaporizhstal”, PJSC, Zaporozhye, Ukraina |
| --- | --- | --- | --- |

Ukrainassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:

Metinvest Group

—

Integrated Iron and Steel Works ”Zaporizhstal”, PJSC, Zaporozhye, Ukraina

| — | Ilyich Iron and Steel Works of Mariupol, PJSC, Mariupol, Ukraina (etätarkastus Metinvest International SA:n tiloissa, Geneve, Sveitsi) |
| --- | --- |

—

Ilyich Iron and Steel Works of Mariupol, PJSC, Mariupol, Ukraina (etätarkastus Metinvest International SA:n tiloissa, Geneve, Sveitsi)

| | Etuyhteydessä oleva kauppias Ukrainassa:






  — | Limited Liability Company Metinvest-SMC, LLC, Kiova, Ukraina |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydessä oleva kauppias Ukrainassa:

—

Limited Liability Company Metinvest-SMC, LLC, Kiova, Ukraina

| | Etuyhteydessä oleva kauppias unionin ulkopuolella:






  — | Metinvest International SA, Geneve, Sveitsi |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydessä oleva kauppias unionin ulkopuolella:

—

Metinvest International SA, Geneve, Sveitsi

| | Etuyhteydessä oleva unionin tuoja:






  — | Ferriera Valsider S.p.A, Vallese di Oppeano VR, Italia |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydessä oleva unionin tuoja:

—

Ferriera Valsider S.p.A, Vallese di Oppeano VR, Italia

| | Brasiliassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:






  — | ArcelorMittal Brasil S.A, Serra, Brasilia |
| --- | --- | --- |

Brasiliassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:

—

ArcelorMittal Brasil S.A, Serra, Brasilia

| — | Companhia Siderúrgica Nacional, São Paulo, Brasilia |
| --- | --- |

—

Companhia Siderúrgica Nacional, São Paulo, Brasilia

| — | Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA, Belo Horizonte, Brasilia |
| --- | --- |

—

Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA, Belo Horizonte, Brasilia

| | Unionin etuyhteydessä oleva teräspalvelukeskus / kauppias / tuoja:






  — | Lusosider Aços Planos S.A, Lissabon, Portugali |
| --- | --- | --- |

Unionin etuyhteydessä oleva teräspalvelukeskus / kauppias / tuoja:

—

Lusosider Aços Planos S.A, Lissabon, Portugali

1.6   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (19) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2015 ja 30 päivän kesäkuuta 2016 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’.Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2013 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(19)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2015 ja 30 päivän kesäkuuta 2016 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’.Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2013 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.7   Tuonnin kirjaaminen

Tuonnin kirjaaminen

| (20) | Valituksen tekijä toimitti 11 päivänä lokakuuta 2016 pyynnön, joka koski asianomaisista maista peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnin kirjaamista perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti. 21 päivänä marraskuuta 2016 valituksen tekijä toimitti päivitettyjä tietoja, jotka koskevat sen esittämää kirjaamispyyntöä. Tarkasteltuaan huolellisesti pyyntöä ja sen tueksi esitettyjä tietoja komissio päätteli, että kirjaamisen edellytykset täyttyivät ainoastaan Brasiliasta ja Venäjältä peräisin olevassa tuonnissa. |
| --- | --- |

(20)

Valituksen tekijä toimitti 11 päivänä lokakuuta 2016 pyynnön, joka koski asianomaisista maista peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnin kirjaamista perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti. 21 päivänä marraskuuta 2016 valituksen tekijä toimitti päivitettyjä tietoja, jotka koskevat sen esittämää kirjaamispyyntöä. Tarkasteltuaan huolellisesti pyyntöä ja sen tueksi esitettyjä tietoja komissio päätteli, että kirjaamisen edellytykset täyttyivät ainoastaan Brasiliasta ja Venäjältä peräisin olevassa tuonnissa.

| (21) | Näin ollen komissio julkaisi 6 päivänä tammikuuta 2017 komission täytäntöönpanoasetuksen (3), jolla tiettyjen Venäjältä ja Brasiliasta peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonti asetettiin kirjaamisvelvoitteen alaiseksi 6 päivästä tammikuuta 2017. |
| --- | --- |

(21)

Näin ollen komissio julkaisi 6 päivänä tammikuuta 2017 komission täytäntöönpanoasetuksen (3), jolla tiettyjen Venäjältä ja Brasiliasta peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonti asetettiin kirjaamisvelvoitteen alaiseksi 6 päivästä tammikuuta 2017.

3

1.8   Myöhempi menettely

Myöhempi menettely

| (22) | Komissio ilmoitti 4 päivänä huhtikuuta 2017 kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitusasiakirjalla, jäljempänä ’ilmoitusasiakirja’, että se jatkaa tutkimusta ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä asianomaisista maista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa unioniin. Ilmoitusasiakirjaan sisältyvät ne olannaiset tosiseikat ja huomiot, joiden pohjalta komissio päätti jatkaa tutkimusta ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(22)

Komissio ilmoitti 4 päivänä huhtikuuta 2017 kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitusasiakirjalla, jäljempänä ’ilmoitusasiakirja’, että se jatkaa tutkimusta ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä asianomaisista maista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa unioniin. Ilmoitusasiakirjaan sisältyvät ne olannaiset tosiseikat ja huomiot, joiden pohjalta komissio päätti jatkaa tutkimusta ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä.

| (23) | Ilmoitusasiakirjan sisältämien tietojen ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet esittivät kirjallisia huomautuksia asiakirjaan sisältyväistä tiedoista ja päätelmistä. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet. |
| --- | --- |

(23)

Ilmoitusasiakirjan sisältämien tietojen ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet esittivät kirjallisia huomautuksia asiakirjaan sisältyväistä tiedoista ja päätelmistä. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet.

| (24) | Valituksen tekijä osallistui kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa järjestettyyn kuulemiseen 4 päivänä toukokuuta 2017. Kahden vientiä harjoittavan tuottajan eli MNK:n ja PAO Severstalin kanssa järjestettiin kuuleminen 15 päivänä toukokuuta 2017. Konsortion kanssa järjestettiin kuuleminen 1 päivänä kesäkuuta 2017. Valituksen tekijä osallistui 8 päivänä kesäkuuta 2017 järjestettyyn toiseen kuulemiseen. Lisäksi ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja Metinvest osallistui 13 päivänä kesäkuuta 2017 järjestettyyn kuulemiseen. |
| --- | --- |

(24)

Valituksen tekijä osallistui kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa järjestettyyn kuulemiseen 4 päivänä toukokuuta 2017. Kahden vientiä harjoittavan tuottajan eli MNK:n ja PAO Severstalin kanssa järjestettiin kuuleminen 15 päivänä toukokuuta 2017. Konsortion kanssa järjestettiin kuuleminen 1 päivänä kesäkuuta 2017. Valituksen tekijä osallistui 8 päivänä kesäkuuta 2017 järjestettyyn toiseen kuulemiseen. Lisäksi ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja Metinvest osallistui 13 päivänä kesäkuuta 2017 järjestettyyn kuulemiseen.

| (25) | Ennen lopullisten päätelmien tekemistä komissio otti huomioon kaikki ilmoitusasiakirjaan saadut suulliset ja kirjalliset huomautukset, jotka asianomaiset osapuolet olivat esittäneet. Näitä huomautuksia käsitellään tässä asetuksessa. |
| --- | --- |

(25)

Ennen lopullisten päätelmien tekemistä komissio otti huomioon kaikki ilmoitusasiakirjaan saadut suulliset ja kirjalliset huomautukset, jotka asianomaiset osapuolet olivat esittäneet. Näitä huomautuksia käsitellään tässä asetuksessa.

| (26) | Lisäksi komissio pyysi käyttäjiä, jotka olivat ilmoittautuneet tutkimuksen vireillepanovaiheessa, antamaan lisätietoja kone- ja laiteteollisuuden toimialasta ja muista toimialoista, jotta se voisi arvioida toimenpiteiden mahdollisia vaikutuksia tuotantoketjun loppupään muihin toimialoihin kuin nimenomaan putkiin. Se kehotti lisäksi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia mahdollisten toimenpiteiden soveltuvasta muodosta. |
| --- | --- |

(26)

Lisäksi komissio pyysi käyttäjiä, jotka olivat ilmoittautuneet tutkimuksen vireillepanovaiheessa, antamaan lisätietoja kone- ja laiteteollisuuden toimialasta ja muista toimialoista, jotta se voisi arvioida toimenpiteiden mahdollisia vaikutuksia tuotantoketjun loppupään muihin toimialoihin kuin nimenomaan putkiin. Se kehotti lisäksi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia mahdollisten toimenpiteiden soveltuvasta muodosta.

| (27) | Ilmoitusasiakirjan sisältämien tietojen ilmoittamisen jälkeen 18 muuta käyttäjää ilmoittautui ja pyysi rekisteröimistä asianomaiseksi osapuoleksi. Näistä 18:sta käyttäjästä 17 rekisteröitiin asianomaiseksi osapuoleksi. Seitsemän näistä 18:sta käyttäjästä pyysi nimetöntä käsittelyä, sillä ne pelkäsivät vastatoimia. Tähän pyyntöön suostuttiin kuudessa näistä seitsemästä tapauksesta. Yhtä käyttäjää ei rekisteröity asianomaiseksi osapuoleksi, sillä se ei useista muistutuksista huolimatta perustelleet nimetöntä käsittelyä koskevaa pyyntöään. |
| --- | --- |

(27)

Ilmoitusasiakirjan sisältämien tietojen ilmoittamisen jälkeen 18 muuta käyttäjää ilmoittautui ja pyysi rekisteröimistä asianomaiseksi osapuoleksi. Näistä 18:sta käyttäjästä 17 rekisteröitiin asianomaiseksi osapuoleksi. Seitsemän näistä 18:sta käyttäjästä pyysi nimetöntä käsittelyä, sillä ne pelkäsivät vastatoimia. Tähän pyyntöön suostuttiin kuudessa näistä seitsemästä tapauksesta. Yhtä käyttäjää ei rekisteröity asianomaiseksi osapuoleksi, sillä se ei useista muistutuksista huolimatta perustelleet nimetöntä käsittelyä koskevaa pyyntöään.

| (28) | lisäksi komissio jatkoi kaikkien lopullisten päätelmien tekoa varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Tätä varten se lähetti tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa, jäljempänä ’tutkimusajanjakson jälkeinen aika’, koskevan täydentävän kyselylomakkeen kuudelle otokseen valitulle unionin tuottajalle, 74 käyttäjälle (konsortion jäsenet mukaan luettuina) ja 12:lle käyttäjien järjestölle. |
| --- | --- |

(28)

lisäksi komissio jatkoi kaikkien lopullisten päätelmien tekoa varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Tätä varten se lähetti tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa, jäljempänä ’tutkimusajanjakson jälkeinen aika’, koskevan täydentävän kyselylomakkeen kuudelle otokseen valitulle unionin tuottajalle, 74 käyttäjälle (konsortion jäsenet mukaan luettuina) ja 12:lle käyttäjien järjestölle.

| (29) | Tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kaikilta kuudelta unionin tuottajalta ja 23 käyttäjältä. Lisäksi kahdestatoista käyttäjien järjestöstä kaksi toimitti lisätietoja. Valituksen tekijälle, yhdelle unionin tuottajalle (4) ja (lähinnä (5) maantieteellisen jakauman pohjalta) valituille käyttäjille ilmoitettiin, että komission yksiköt tekisivät paikallisesti tapahtuvia tarkastuksia. |
| --- | --- |

(29)

Tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kaikilta kuudelta unionin tuottajalta ja 23 käyttäjältä. Lisäksi kahdestatoista käyttäjien järjestöstä kaksi toimitti lisätietoja. Valituksen tekijälle, yhdelle unionin tuottajalle (4) ja (lähinnä (5) maantieteellisen jakauman pohjalta) valituille käyttäjille ilmoitettiin, että komission yksiköt tekisivät paikallisesti tapahtuvia tarkastuksia.

4

5

| (30) | Tämän jälkeen tehtiin viisi uutta tarkastuskäyntiä 29 päivän toukokuuta ja 9 päivän kesäkuuta 2017 välisenä aikana seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin Euroopan unionissa:






  — | ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Saksa (unionin tuottaja) |
| --- | --- | --- |

(30)

Tämän jälkeen tehtiin viisi uutta tarkastuskäyntiä 29 päivän toukokuuta ja 9 päivän kesäkuuta 2017 välisenä aikana seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin Euroopan unionissa:

—

ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Saksa (unionin tuottaja)

| — | HUS Ltd, Plovdiv, Bulgaria (käyttäjä, konsortion jäsen, kuten (8) kappaleessa mainitaan) |
| --- | --- |

—

HUS Ltd, Plovdiv, Bulgaria (käyttäjä, konsortion jäsen, kuten (8) kappaleessa mainitaan)

| — | Technotubi SpA, Alfianello, Italia (käyttäjä, konsortion jäsen) |
| --- | --- |

—

Technotubi SpA, Alfianello, Italia (käyttäjä, konsortion jäsen)

| — | italialainen käyttäjä, joka ei konsortion jäsen ja joka oli pyytänyt nimetöntä käsittelyä |
| --- | --- |

—

italialainen käyttäjä, joka ei konsortion jäsen ja joka oli pyytänyt nimetöntä käsittelyä

| — | Eurofer |
| --- | --- |

—

Eurofer

| (31) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin ne olennaiset tosiseikat ja huomiot, joiden perusteella komissiolla oli tarkoitus ottaa käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä lopullisesta ilmoituksesta johtuvia huomautuksia. |
| --- | --- |

(31)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin ne olennaiset tosiseikat ja huomiot, joiden perusteella komissiolla oli tarkoitus ottaa käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä lopullisesta ilmoituksesta johtuvia huomautuksia.

| (32) | Lopulliset päätelmät ilmoitettiin 17 päivänä heinäkuuta 2017, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’, minkä jälkeen järjestettiin kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa 27 päivänä heinäkuuta 2017 uusi kuuleminen, johon valituksen tekijä osallistui. Tässä kuulemisessa Eurofer toi esiin joitakin menettelyllisiä ja sisällöllisiä seikkoja. |
| --- | --- |

(32)

Lopulliset päätelmät ilmoitettiin 17 päivänä heinäkuuta 2017, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’, minkä jälkeen järjestettiin kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa 27 päivänä heinäkuuta 2017 uusi kuuleminen, johon valituksen tekijä osallistui. Tässä kuulemisessa Eurofer toi esiin joitakin menettelyllisiä ja sisällöllisiä seikkoja.

| (33) | Ensiksi mainittujen osalta se väitti, että komissio ei ollut toteuttanut kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan suosituksia, jotka oli annettu 4 päivänä toukokuuta järjestetyn kuulemistilaisuuden jälkeen (ks. (24) kappale). Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja katsoi, että ennen unionin edun tarkastelun toteuttamista komission yksiköiden olisi ilmoitettava polkumyynti- ja vahinkomarginaali ilman todellisia laskelmissa käytettyjä tietoja (6). Lisäksi neuvonantaja kehotti komissiota ilmoittamaan lopullisen asiakirjan asianomaisille osapuolille hyvissä ajoin, jotta niille jää riittävästi aikaa huomautusten esittämiseen, vähintään 30 päivää tavanomaisen 10 päivän sijaan (7). |
| --- | --- |

(33)

Ensiksi mainittujen osalta se väitti, että komissio ei ollut toteuttanut kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan suosituksia, jotka oli annettu 4 päivänä toukokuuta järjestetyn kuulemistilaisuuden jälkeen (ks. (24) kappale). Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja katsoi, että ennen unionin edun tarkastelun toteuttamista komission yksiköiden olisi ilmoitettava polkumyynti- ja vahinkomarginaali ilman todellisia laskelmissa käytettyjä tietoja (6). Lisäksi neuvonantaja kehotti komissiota ilmoittamaan lopullisen asiakirjan asianomaisille osapuolille hyvissä ajoin, jotta niille jää riittävästi aikaa huomautusten esittämiseen, vähintään 30 päivää tavanomaisen 10 päivän sijaan (7).

ilman todellisia laskelmissa käytettyjä tietoja

6

ilmoittamaan lopullisen asiakirjan asianomaisille osapuolille hyvissä ajoin, jotta niille jää riittävästi aikaa huomautusten esittämiseen, vähintään 30 päivää tavanomaisen 10 päivän sijaan

7

| (34) | Komissio totesi, että se oli vastaanottanut kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan suositukset 23 päivänä kesäkuuta 2017, mikä oli lähellä lopullisten päätelmien ilmoittamisen päivämäärää (17 päivä heinäkuuta 2017). Vahinkomarginaalin osalta päätettiin, ettei ollut tarkoituksenmukaista ilmoittaa perusteena olevia lukuja ilman taustalaskelmia kesäkuun lopussa ylimääräisenä vaiheena, kun asianomaisten osapuolten oli joka tapauksessa pian määrä saada vahinkomarginaalia koskevat täydelliset laskemat lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä. Eurofer vahvistikin 27 päivänä heinäkuuta 2017, että se oli saanut kattavat tiedot vahinkomarginaalista yleisen päätelmien ilmoittamista koskevassa asiakirjassa ja että kysymys oli nyt merkityksetön. Lopullisia päätelmiä koskevien huomautusten määräajasta perusasetuksen 20 artiklan 5 kohdassa säädetään, että lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen tehdyt havainnot ”voidaan huomioon ainoastaan, jos ne saadaan määräajassa, jonka komissio vahvistaa [...], mutta joka on vähintään kymmenen päivää”. Lopulliset päätelmät ilmoitettiin asianomaisille osapuolille 17 päivänä heinäkuuta 2017, ja huomautusten määräaika oli 7 elokuuta 2017 eli aikaa oli kolme viikkoa. Vaikka tämä määräaika on lyhyempi kuin kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan suosittelema 30 päivää, se on kuitenkin kaksinkertainen säädettyyn vähimmäisaikaan nähden. Tämän vuoksi komissio katsoi täyttäneensä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan suosituksen olennaisilta osin eli antaneensa ’riittävästi’ aikaa hyödyllisten huomautusten esittämiseksi asiakirjasta, jossa toistettiin suurilta osin tiedot, joita komissio oli jo jakanut osapuolille 4 päivänä huhtikuuta antamassaan ilmoitusasiakirjassa (ks. (22) kappale). |
| --- | --- |

(34)

Komissio totesi, että se oli vastaanottanut kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan suositukset 23 päivänä kesäkuuta 2017, mikä oli lähellä lopullisten päätelmien ilmoittamisen päivämäärää (17 päivä heinäkuuta 2017). Vahinkomarginaalin osalta päätettiin, ettei ollut tarkoituksenmukaista ilmoittaa perusteena olevia lukuja ilman taustalaskelmia kesäkuun lopussa ylimääräisenä vaiheena, kun asianomaisten osapuolten oli joka tapauksessa pian määrä saada vahinkomarginaalia koskevat täydelliset laskemat lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä. Eurofer vahvistikin 27 päivänä heinäkuuta 2017, että se oli saanut kattavat tiedot vahinkomarginaalista yleisen päätelmien ilmoittamista koskevassa asiakirjassa ja että kysymys oli nyt merkityksetön. Lopullisia päätelmiä koskevien huomautusten määräajasta perusasetuksen 20 artiklan 5 kohdassa säädetään, että lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen tehdyt havainnot ”voidaan huomioon ainoastaan, jos ne saadaan määräajassa, jonka komissio vahvistaa [...], mutta joka on vähintään kymmenen päivää”. Lopulliset päätelmät ilmoitettiin asianomaisille osapuolille 17 päivänä heinäkuuta 2017, ja huomautusten määräaika oli 7 elokuuta 2017 eli aikaa oli kolme viikkoa. Vaikka tämä määräaika on lyhyempi kuin kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan suosittelema 30 päivää, se on kuitenkin kaksinkertainen säädettyyn vähimmäisaikaan nähden. Tämän vuoksi komissio katsoi täyttäneensä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan suosituksen olennaisilta osin eli antaneensa ’riittävästi’ aikaa hyödyllisten huomautusten esittämiseksi asiakirjasta, jossa toistettiin suurilta osin tiedot, joita komissio oli jo jakanut osapuolille 4 päivänä huhtikuuta antamassaan ilmoitusasiakirjassa (ks. (22) kappale).

| (35) | Mitä tulee kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan läsnä ollessa esitettyihin asiakysymyksiin, komissio päätti käsitellä niitä tämän asetuksen asiaankuuluvissa osissa jäljempänä, sillä ne tuotiin esiin uudelleen kirjallisissa huomautuksissa, jotka saatiin lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(35)

Mitä tulee kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan läsnä ollessa esitettyihin asiakysymyksiin, komissio päätti käsitellä niitä tämän asetuksen asiaankuuluvissa osissa jäljempänä, sillä ne tuotiin esiin uudelleen kirjallisissa huomautuksissa, jotka saatiin lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä.

| (36) | Iranilaisen vientiä harjoittavan tuottajan eli Mobarakeh Steel Companyn kanssa järjestettiin kuuleminen 3 päivänä elokuuta 2017. Kyseinen iranilainen vientiä harjoittava tuottaja toi kuulemisessa esiin kysymyksen laskuvirheestä sitä koskevassa polkumyyntilaskelmassa. Vientiä harjoittava tuottaja selitti, että tietyt arvot oli pyöristetty virheellisesti, luultavasti niiden pituuden vuoksi. |
| --- | --- |

(36)

Iranilaisen vientiä harjoittavan tuottajan eli Mobarakeh Steel Companyn kanssa järjestettiin kuuleminen 3 päivänä elokuuta 2017. Kyseinen iranilainen vientiä harjoittava tuottaja toi kuulemisessa esiin kysymyksen laskuvirheestä sitä koskevassa polkumyyntilaskelmassa. Vientiä harjoittava tuottaja selitti, että tietyt arvot oli pyöristetty virheellisesti, luultavasti niiden pituuden vuoksi.

| (37) | Komissio tarkasteli tätä väitettä ja totesi, että iranilaista vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevassa polkumyyntilaskelmassa oli todellakin laskuvirhe, joka oli korjattava. Siihen perustuvat polkumyyntilaskelma ja vähimmäistuontihinta oli laskettava uudelleen, jolloin tuloksena oli seuraava: Mobarakeh Steel Companyn tarkistettu polkumyyntimarginaali ja polkumyyntitulli olivat 17,9 %, jolloin tarkistetun vähimmäistuontihinta, joka oli oikaistu raaka-ainehintojen nousun osalta, oli 468,49 euroa tonnilta. |
| --- | --- |

(37)

Komissio tarkasteli tätä väitettä ja totesi, että iranilaista vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevassa polkumyyntilaskelmassa oli todellakin laskuvirhe, joka oli korjattava. Siihen perustuvat polkumyyntilaskelma ja vähimmäistuontihinta oli laskettava uudelleen, jolloin tuloksena oli seuraava: Mobarakeh Steel Companyn tarkistettu polkumyyntimarginaali ja polkumyyntitulli olivat 17,9 %, jolloin tarkistetun vähimmäistuontihinta, joka oli oikaistu raaka-ainehintojen nousun osalta, oli 468,49 euroa tonnilta.

| (38) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin asianmukaisesti tästä tarkistuksesta 4 päivänä 2017 täydentävien lopullisten päätelmien ilmoittamisella, ja niitä kehotettiin esittämään huomautuksia asiasta. |
| --- | --- |

(38)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin asianmukaisesti tästä tarkistuksesta 4 päivänä 2017 täydentävien lopullisten päätelmien ilmoittamisella, ja niitä kehotettiin esittämään huomautuksia asiasta.

| (39) | Ennen lopullisia päätelmiään komissio tarkasteli kaikkia lopullisten päätelmien ja täydentävien lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä asianomaisilta osapuolilta saatuja suullisia ja kirjallisia huomautuksia. Nämä huomautukset on asianmukaisesti otettu huomioon tässä asetuksessa, ja tarvittaessa komissio on muuttanut päätelmiään niiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(39)

Ennen lopullisia päätelmiään komissio tarkasteli kaikkia lopullisten päätelmien ja täydentävien lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä asianomaisilta osapuolilta saatuja suullisia ja kirjallisia huomautuksia. Nämä huomautukset on asianmukaisesti otettu huomioon tässä asetuksessa, ja tarvittaessa komissio on muuttanut päätelmiään niiden mukaisesti.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (40) | Kuumavalssattuja teräslevytuotteita valmistetaan kuumavalssauksella; kyseessä on metallinmuokkausprosessi, jossa kuuma metalli kulkee yhden tai useamman kuumavalssin läpi, jotta siitä tulee ohuempaa ja paksuudeltaan yhdenmukaista, ja jossa metallin lämpötila on rekristallisaatiolämpötilaa korkeampi. Ne voidaan toimittaa eri muodoissa, kuten keloina (myös öljyttyinä tai peitattuina), määrämittaan leikattuna (levyt) tai ohuina liuskoina. |
| --- | --- |

(40)

Kuumavalssattuja teräslevytuotteita valmistetaan kuumavalssauksella; kyseessä on metallinmuokkausprosessi, jossa kuuma metalli kulkee yhden tai useamman kuumavalssin läpi, jotta siitä tulee ohuempaa ja paksuudeltaan yhdenmukaista, ja jossa metallin lämpötila on rekristallisaatiolämpötilaa korkeampi. Ne voidaan toimittaa eri muodoissa, kuten keloina (myös öljyttyinä tai peitattuina), määrämittaan leikattuna (levyt) tai ohuina liuskoina.

| (41) | Kuumavalssatuilla teräslevytuotteilla on kaksi pääasiallista käyttötarkoitusta. Ne ovat perusraaka-ainetta erilaisten teräksestä valmistettujen lisäarvollisten jatkojalostustuotteiden tuotannossa, kuten kylmävalssatut (8) teräslevytuotteet ja pinnoitetut terästuotteet. Niitä käytetään myös teollisuudessa raaka-aineena, jota loppukäyttäjät ostavat käytettäväksi eri tarkoituksiin esimerkiksi rakennusalalla (teräsputkien tuotanto), laivanrakennuksessa, kaasusäiliöissä, autoissa, paineastioissa ja energiaputkistoissa. |
| --- | --- |

(41)

Kuumavalssatuilla teräslevytuotteilla on kaksi pääasiallista käyttötarkoitusta. Ne ovat perusraaka-ainetta erilaisten teräksestä valmistettujen lisäarvollisten jatkojalostustuotteiden tuotannossa, kuten kylmävalssatut (8) teräslevytuotteet ja pinnoitetut terästuotteet. Niitä käytetään myös teollisuudessa raaka-aineena, jota loppukäyttäjät ostavat käytettäväksi eri tarkoituksiin esimerkiksi rakennusalalla (teräsputkien tuotanto), laivanrakennuksessa, kaasusäiliöissä, autoissa, paineastioissa ja energiaputkistoissa.

8

| (42) | Komissio sulki työkaluteräksen ja pikateräksen tuotemääritelmän ulkopuolelle tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevassa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä (9). |
| --- | --- |

(42)

Komissio sulki työkaluteräksen ja pikateräksen tuotemääritelmän ulkopuolelle tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevassa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä (9).

9

| (43) | Koska nyt käsillä olevassa nimenomaisessa tutkimuksessa ei esitetty tuotemääritelmää koskevia huomautuksia ja jotta tiettyjä raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettuja kuumavalssattuja levyvalmisteita koskevissa eri menettelyissä voitaisiin käyttää samaa tuotemääritelmää, komissio päätti sulkea työkaluteräksen ja pikateräksen tuotemääritelmän ulkopuolelle myös tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(43)

Koska nyt käsillä olevassa nimenomaisessa tutkimuksessa ei esitetty tuotemääritelmää koskevia huomautuksia ja jotta tiettyjä raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettuja kuumavalssattuja levyvalmisteita koskevissa eri menettelyissä voitaisiin käyttää samaa tuotemääritelmää, komissio päätti sulkea työkaluteräksen ja pikateräksen tuotemääritelmän ulkopuolelle myös tässä tapauksessa.

| (44) | Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin näistä tuotemääritelmän rajauksista ilmoitusasiakirjalla. Komissio ei saanut mitään tähän liittyviä huomautuksia. |
| --- | --- |

(44)

Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin näistä tuotemääritelmän rajauksista ilmoitusasiakirjalla. Komissio ei saanut mitään tähän liittyviä huomautuksia.

| (45) | Tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi määritellään näin ollen tietyt Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevat raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistetut valssatut levyvalmisteet, kelatut tai kelaamattomat (määrämittaan leikatut tuotteet ja ohuet liuskat mukaan luettuina), ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut, pleteroimattomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomat, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
  Tarkasteltavana oleva tuote ei sisällä seuraavia:






  — | tuotteet, jotka ovat ruostumatonta terästä tai kidesuunnattua piiseosteista sähköteknistä terästä, |
| --- | --- | --- |

(45)

Tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi määritellään näin ollen tietyt Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevat raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistetut valssatut levyvalmisteet, kelatut tai kelaamattomat (määrämittaan leikatut tuotteet ja ohuet liuskat mukaan luettuina), ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut, pleteroimattomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomat, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

Tarkasteltavana oleva tuote ei sisällä seuraavia:

—

tuotteet, jotka ovat ruostumatonta terästä tai kidesuunnattua piiseosteista sähköteknistä terästä,

| — | tuotteet, jotka ovat työkaluterästä ja pikaterästä, |
| --- | --- |

—

tuotteet, jotka ovat työkaluterästä ja pikaterästä,

| — | tuotteet, jotka ovat kelaamattomia ja ilman pintakuviointia ja joiden paksuus on yli 10 mm ja leveys vähintään 600 mm, ja |
| --- | --- |

—

tuotteet, jotka ovat kelaamattomia ja ilman pintakuviointia ja joiden paksuus on yli 10 mm ja leveys vähintään 600 mm, ja

| — | tuotteet, jotka ovat kelaamattomia ja ilman pintakuviointia ja joiden paksuus on vähintään 4,75 mm mutta enintään 10 mm ja leveys vähintään 2 050 mm. |
| --- | --- |

—

tuotteet, jotka ovat kelaamattomia ja ilman pintakuviointia ja joiden paksuus on vähintään 4,75 mm mutta enintään 10 mm ja leveys vähintään 2 050 mm.

Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 ja 7226 91 99.

2.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (46) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset:






  a) | tarkasteltavana oleva tuote, |
| --- | --- | --- |

(46)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset:

a)

tarkasteltavana oleva tuote,

| b) | asianomaisten maiden kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; |
| --- | --- |

b)

asianomaisten maiden kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote;

| c) | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

c)

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (47) | Koska huomautuksia ei esitetty, komissio vahvisti, että asianomaisissa maissa tuotettu ja myyty tuote ja unionin tuotannonalan tuottama ja myymä tuote ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(47)

Koska huomautuksia ei esitetty, komissio vahvisti, että asianomaisissa maissa tuotettu ja myyty tuote ja unionin tuotannonalan tuottama ja myymä tuote ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   POLKUMYYNTI

POLKUMYYNTI

3.1   Yleinen menetelmä

Yleinen menetelmä

| (48) | Komissio esittelee tässä jaksossa yleiset menetelmät, joita se käytti polkumyyntilaskelmissa. Tarpeen mukaan laskelmien kannalta merkityksellisiä maa- tai yrityskohtaisia seikkoja käsitellään jäljempänä olevissa maakohtaisissa osissa. |
| --- | --- |

(48)

Komissio esittelee tässä jaksossa yleiset menetelmät, joita se käytti polkumyyntilaskelmissa. Tarpeen mukaan laskelmien kannalta merkityksellisiä maa- tai yrityskohtaisia seikkoja käsitellään jäljempänä olevissa maakohtaisissa osissa.

3.1.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (49) | Komissio tutki ensin, oliko kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin osuus vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
  Muiden kuin edustavien tuotelajien (eli niiden, joiden kotimarkkinamyynti oli alle viisi prosenttia vientimyynnistä unioniin tai joita ei myyty lainkaan kotimarkkinoilla) osalta normaaliarvo laskettiin käyttäen perustana tuotelajikohtaisia valmistuskustannuksia, joihin lisättiin tietty summa myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittoa varten. Tavanomaisessa kaupankäynnissä toteutuneen kotimarkkinamyynnin osalta käytettiin saatua tarkasteltavien tuotelajien tuotelajikohtaista voittoa. Kaikissa muissa liiketoimissa, joita ei toteutettu tavanomaisessa kaupankäynnissä, käytettiin keskimääräistä voittoa.
  Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin, ja tutki, oliko kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti kunkin tuotelajin osalta edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin. |
| --- | --- |

(49)

Komissio tutki ensin, oliko kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin osuus vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana.

Muiden kuin edustavien tuotelajien (eli niiden, joiden kotimarkkinamyynti oli alle viisi prosenttia vientimyynnistä unioniin tai joita ei myyty lainkaan kotimarkkinoilla) osalta normaaliarvo laskettiin käyttäen perustana tuotelajikohtaisia valmistuskustannuksia, joihin lisättiin tietty summa myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittoa varten. Tavanomaisessa kaupankäynnissä toteutuneen kotimarkkinamyynnin osalta käytettiin saatua tarkasteltavien tuotelajien tuotelajikohtaista voittoa. Kaikissa muissa liiketoimissa, joita ei toteutettu tavanomaisessa kaupankäynnissä, käytettiin keskimääräistä voittoa.

Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin, ja tutki, oliko kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti kunkin tuotelajin osalta edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin.

| (50) | Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskennassa tosiasiallisia kotimarkkinoiden myyntihintoja perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(50)

Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskennassa tosiasiallisia kotimarkkinoiden myyntihintoja perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (51) | Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos






  d) | vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; ja |
| --- | --- | --- |

(51)

Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos

d)

vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; ja

| e) | tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia. |
| --- | --- |

e)

tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia.

| (52) | Tässä tapauksessa normaaliarvo oli kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(52)

Tässä tapauksessa normaaliarvo oli kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjakson aikana.

| (53) | Normaaliarvo perustui tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtaiseen tosiasialliseen kotimarkkinahintaan tutkimusajanjakson aikana, jos






  a) | tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai |
| --- | --- | --- |

(53)

Normaaliarvo perustui tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtaiseen tosiasialliseen kotimarkkinahintaan tutkimusajanjakson aikana, jos

a)

tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai

| b) | tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta on alle tuotannon yksikkökustannusten. |
| --- | --- |

b)

tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta on alle tuotannon yksikkökustannusten.

| (54) | Jos samankaltaisen tuotteen tuotelajia ei myyty lainkaan tai ei myyty riittävästi tavanomaisessa kaupankäynnissä tai jos tuotelajia ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(54)

Jos samankaltaisen tuotteen tuotelajia ei myyty lainkaan tai ei myyty riittävästi tavanomaisessa kaupankäynnissä tai jos tuotelajia ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti.

| (55) | Laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana seuraavat:






  a) | painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka aiheutuivat kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana; ja |
| --- | --- | --- |

(55)

Laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana seuraavat:

a)

painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka aiheutuivat kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana; ja

| b) | kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan saama painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

b)

kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan saama painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana.

3.1.2   Vientihinta

Vientihinta

| (56) | Vientiä harjoittavat tuottajat veivät unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai kauppiaina ja/tai tuojina toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta. |
| --- | --- |

(56)

Vientiä harjoittavat tuottajat veivät unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai kauppiaina ja/tai tuojina toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta.

| (57) | Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, myös kauppiaiden kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(57)

Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, myös kauppiaiden kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

| (58) | Kun vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tuojana toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta, vientihinta muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Saman artiklan mukaisesti vientihinta muodostettiin laskennallisesti myös siinä tapauksessa, että tarkasteltavana olevaa tuotetta ei jälleenmyyty siinä kunnossa, jossa se tuotiin. Tällöin hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä voittojen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(58)

Kun vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tuojana toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta, vientihinta muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Saman artiklan mukaisesti vientihinta muodostettiin laskennallisesti myös siinä tapauksessa, että tarkasteltavana olevaa tuotetta ei jälleenmyyty siinä kunnossa, jossa se tuotiin. Tällöin hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä voittojen huomioon ottamiseksi.

3.1.3   Vertailu

Vertailu

| (59) | Komissio vertaili normaaliarvoa ja vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(59)

Komissio vertaili normaaliarvoa ja vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (60) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(60)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

3.2   Brasilia

Brasilia

| (61) | Brasiliassa oli tutkimusajanjaksolla viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa. Otoksen valinnan jälkeen yksi vientiä harjoittava yritys, Aperam Inox América do Sul SA, selitti komissiolle, että se oli virheellisesti ilmoittanut Afrikan-myyntiä, joka oli ainoastaan kulkenut unionin kautta, unioniin suuntautuvana vientimyyntinä. Näin olleen se ei tutkimusajanjaksolla ollut vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin. Se myös selvitti, että sillä on yhteinen osakkeenomistajuus ArcelorMittal Brasil S.A:n, jäljempänä ’AMB’ kanssa. Tämän pohjalta komissio päätti käsitellä näitä kahta etuyhteydessä olevina yrityksinä.
  Myös yrityksillä Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA, jäljempänä ’Usiminas’, ja Companhia Siderúrgica Nacional, jäljempänä ’CSN’, on yhteinen osakkeenomistajuus. Usiminas väitti, että niitä pitäisi käsitellä etuyhteydettöminä yrityksinä, sillä Brasilian kilpailuviranomaisten kanssa on parhaillaan käynnissä menettely, joka estää CSN:ää käyttämästä mitään oikeuksiaan Usiminasin osalta. Komissio tarkisti väitteen ja Usiminas toimittaman näytön ja päätteli, että CSN ei kyennyt käyttämään oikeuksiaan Usiminasin suhteen. Komissio hyväksyi tämän ja käsitteli näitä yrityksiä etuyhteydettöminä. Kumpikaan yritys ei vastustanut, kun komissio ilmoitti päätöksensä asiakirjassa, jossa kerrottiin yrityksille, että väliaikaisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön. Päätös siitä, ovatko nämä kaksi yritystä etuyhteydessä toisiinsa, voi muuttua myöhemmissä tarkasteluissa, jos Brasilian kilpailuviranomainen päätyy myöhemmin erilaiseen päätökseen. |
| --- | --- |

(61)

Brasiliassa oli tutkimusajanjaksolla viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa. Otoksen valinnan jälkeen yksi vientiä harjoittava yritys, Aperam Inox América do Sul SA, selitti komissiolle, että se oli virheellisesti ilmoittanut Afrikan-myyntiä, joka oli ainoastaan kulkenut unionin kautta, unioniin suuntautuvana vientimyyntinä. Näin olleen se ei tutkimusajanjaksolla ollut vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin. Se myös selvitti, että sillä on yhteinen osakkeenomistajuus ArcelorMittal Brasil S.A:n, jäljempänä ’AMB’ kanssa. Tämän pohjalta komissio päätti käsitellä näitä kahta etuyhteydessä olevina yrityksinä.

Myös yrityksillä Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA, jäljempänä ’Usiminas’, ja Companhia Siderúrgica Nacional, jäljempänä ’CSN’, on yhteinen osakkeenomistajuus. Usiminas väitti, että niitä pitäisi käsitellä etuyhteydettöminä yrityksinä, sillä Brasilian kilpailuviranomaisten kanssa on parhaillaan käynnissä menettely, joka estää CSN:ää käyttämästä mitään oikeuksiaan Usiminasin osalta. Komissio tarkisti väitteen ja Usiminas toimittaman näytön ja päätteli, että CSN ei kyennyt käyttämään oikeuksiaan Usiminasin suhteen. Komissio hyväksyi tämän ja käsitteli näitä yrityksiä etuyhteydettöminä. Kumpikaan yritys ei vastustanut, kun komissio ilmoitti päätöksensä asiakirjassa, jossa kerrottiin yrityksille, että väliaikaisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön. Päätös siitä, ovatko nämä kaksi yritystä etuyhteydessä toisiinsa, voi muuttua myöhemmissä tarkasteluissa, jos Brasilian kilpailuviranomainen päätyy myöhemmin erilaiseen päätökseen.

| (62) | Kotimarkkinoilla kaikki vientiä harjoittavat tuottajat myivät samankaltaista tuotetta sekä suoraan että etuyhteydessä olevien ja etuyhteydettömien kauppiaiden kautta. Suurin osan myydystä samankaltaisesta tuotteesta jalostettiin edelleen tuotteeksi, joka oli edelleen samankaltainen tuote tai muu jatkojalostustuote. |
| --- | --- |

(62)

Kotimarkkinoilla kaikki vientiä harjoittavat tuottajat myivät samankaltaista tuotetta sekä suoraan että etuyhteydessä olevien ja etuyhteydettömien kauppiaiden kautta. Suurin osan myydystä samankaltaisesta tuotteesta jalostettiin edelleen tuotteeksi, joka oli edelleen samankaltainen tuote tai muu jatkojalostustuote.

| (63) | Usiminas vei tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa. Muut kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa veivät unioniin lähinnä jalostamattomia (ei-pitkittäisleikattuja) keloja, jotka joko myytiin edelleen tai jotka niihin etuyhteydessä oleva yritys jalosti edelleen unionissa. |
| --- | --- |

(63)

Usiminas vei tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa. Muut kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa veivät unioniin lähinnä jalostamattomia (ei-pitkittäisleikattuja) keloja, jotka joko myytiin edelleen tai jotka niihin etuyhteydessä oleva yritys jalosti edelleen unionissa.

3.2.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (64) | Näiden kolmen vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvo määritettiin edellä 3.1.1 kohdassa esitetyn yleisen menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(64)

Näiden kolmen vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvo määritettiin edellä 3.1.1 kohdassa esitetyn yleisen menetelmän mukaisesti.

| (65) | Kolmen vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvo perustui kotimarkkinahintaan, joka koski 14:ää, 35:tä ja 91:tä prosenttia unioniin viedyistä tuotelajeista ja 4:ää, 78:aa ja 99:ää prosenttia unioniin suuntautuneen vientimyynnin määrästä. Muiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin laskennallisesti, kuten 54 ja 55 kappaleessa selvitetään. |
| --- | --- |

(65)

Kolmen vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvo perustui kotimarkkinahintaan, joka koski 14:ää, 35:tä ja 91:tä prosenttia unioniin viedyistä tuotelajeista ja 4:ää, 78:aa ja 99:ää prosenttia unioniin suuntautuneen vientimyynnin määrästä. Muiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin laskennallisesti, kuten 54 ja 55 kappaleessa selvitetään.

| (66) | Ilmoitusasiakirjan toimittamisen jälkeen Usiminas väitti, että myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ei ollut laskettu noudettuna lähettäjältä -tasolla ja että tietyt kustannukset eivät liittyneet tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, joten ne olisi pitänyt sulkea pois myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määrästä. |
| --- | --- |

(66)

Ilmoitusasiakirjan toimittamisen jälkeen Usiminas väitti, että myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ei ollut laskettu noudettuna lähettäjältä -tasolla ja että tietyt kustannukset eivät liittyneet tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, joten ne olisi pitänyt sulkea pois myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määrästä.

| (67) | Komissio hyväksyi tämän ja korjasi myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määrää tätä vastaavasti. |
| --- | --- |

(67)

Komissio hyväksyi tämän ja korjasi myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määrää tätä vastaavasti.

| (68) | Kun ilmoitusasiakirja oli toimitettu, CSN väitti, että myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määrittämiseen olisi pitänyt käyttää tarkastuskäynnin aikana annettua viimeisintä versiota myynti-, hallinto- ja yleiskustannustaulukosta. Tämä versio olisi tarkempi, koska tietyt vientiin liittyvät kustannukset oli kohdennettu ainoastaan vientimyyntiin eikä kotimarkkinamyyntiin. |
| --- | --- |

(68)

Kun ilmoitusasiakirja oli toimitettu, CSN väitti, että myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määrittämiseen olisi pitänyt käyttää tarkastuskäynnin aikana annettua viimeisintä versiota myynti-, hallinto- ja yleiskustannustaulukosta. Tämä versio olisi tarkempi, koska tietyt vientiin liittyvät kustannukset oli kohdennettu ainoastaan vientimyyntiin eikä kotimarkkinamyyntiin.

| (69) | Komissio hylkäsi tämän väitteen, sillä yrityksen toimittamassa myynti-, hallinto- ja yleiskustannustaulukon viimeisimmässä versiossa käytettyä kohdentamismenetelmää ei voitu todentaa, koska se oli toimitettu tarkastuskäynnin lopulla. Sen sijaan komissio laski myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määrän aiemman version pohjalta, joka oli toimitettu tarkastuskäynnin aikana ja joka voitiin todentaa. Tähän versioon sisältyi kuitenkin joitakin virheitä, jotka komissio korjasi manuaalisesti ja joista se ilmoitti CSN:lle. CSN ei esittänyt lisähuomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Komissio ei kohdentanut vientikustannuksia kotimarkkinamyyntiin tässä laskelmassa. CSN ei asettanut kyseenalaiseksi komission käyttämää kustannusten kohdentamismenetelmää. |
| --- | --- |

(69)

Komissio hylkäsi tämän väitteen, sillä yrityksen toimittamassa myynti-, hallinto- ja yleiskustannustaulukon viimeisimmässä versiossa käytettyä kohdentamismenetelmää ei voitu todentaa, koska se oli toimitettu tarkastuskäynnin lopulla. Sen sijaan komissio laski myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määrän aiemman version pohjalta, joka oli toimitettu tarkastuskäynnin aikana ja joka voitiin todentaa. Tähän versioon sisältyi kuitenkin joitakin virheitä, jotka komissio korjasi manuaalisesti ja joista se ilmoitti CSN:lle. CSN ei esittänyt lisähuomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Komissio ei kohdentanut vientikustannuksia kotimarkkinamyyntiin tässä laskelmassa. CSN ei asettanut kyseenalaiseksi komission käyttämää kustannusten kohdentamismenetelmää.

3.2.2   Vientihinta

Vientihinta

| (70) | Näiden kolmen vientiä harjoittavan tuottajan vientihinta määritettiin edellä 3.1.2 kohdassa esitetyn yleisen menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(70)

Näiden kolmen vientiä harjoittavan tuottajan vientihinta määritettiin edellä 3.1.2 kohdassa esitetyn yleisen menetelmän mukaisesti.

| (71) | Usiminas myi tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, ja sen vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(71)

Usiminas myi tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, ja sen vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

| (72) | Kaksi muuta vientiä harjoittavaa tuottajaa myi tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin etuyhteydessä olevien osapuolten välityksellä. Myös näiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti, sillä komissio pystyi tarkistamaan, että etuyhteydessä olevien osapuolten väliset hinnat toteutuivat tavanomaisin markkinaehdoin ja kuvastivat markkinahintoja. |
| --- | --- |

(72)

Kaksi muuta vientiä harjoittavaa tuottajaa myi tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin etuyhteydessä olevien osapuolten välityksellä. Myös näiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti, sillä komissio pystyi tarkistamaan, että etuyhteydessä olevien osapuolten väliset hinnat toteutuivat tavanomaisin markkinaehdoin ja kuvastivat markkinahintoja.

3.2.3   Vertailu

Vertailu

| (73) | Komissio vertaili normaaliarvoa ja vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(73)

Komissio vertaili normaaliarvoa ja vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (74) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten (3,4–4,6 prosenttia ilmaistuna prosentteina nettoliikevaihdosta), alennusten, hyvitysten ja määrien (0,2–3,5 prosenttia ilmaistuna prosentteina nettoliikevaihdosta) ja luottokustannusten (1,8–2,3 prosenttia ilmaistuna prosentteina nettoliikevaihdosta) osalta. |
| --- | --- |

(74)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten (3,4–4,6 prosenttia ilmaistuna prosentteina nettoliikevaihdosta), alennusten, hyvitysten ja määrien (0,2–3,5 prosenttia ilmaistuna prosentteina nettoliikevaihdosta) ja luottokustannusten (1,8–2,3 prosenttia ilmaistuna prosentteina nettoliikevaihdosta) osalta.

| (75) | Kaikki vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan nojalla tullinpalautusta koskevaa oikaisua ja väittivät, että tiettyjen raaka-aineiden tullinpalautusjärjestelmä merkitsisi sitä, että niiden kaikki kotimarkkinamyynti sisältää välillisen veron vientimyyntiin verrattuna. |
| --- | --- |

(75)

Kaikki vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan nojalla tullinpalautusta koskevaa oikaisua ja väittivät, että tiettyjen raaka-aineiden tullinpalautusjärjestelmä merkitsisi sitä, että niiden kaikki kotimarkkinamyynti sisältää välillisen veron vientimyyntiin verrattuna.

| (76) | Vientiä harjoittavat tuottajat eivät kuitenkaan kyenneet osoittamaan, että pelkkä tullinpalautusjärjestelmän olemassa olo vaikuttaisi hintojen vertailtavuuteen. Lisäksi tarkastuskäynnin aikana vientiä harjoittavat tuottajat vahvistivat, että tullinpalautusjärjestelmä ei vaikuta myyntihintaan. Tätä väitettä ei sen vuoksi voitu hyväksyä. |
| --- | --- |

(76)

Vientiä harjoittavat tuottajat eivät kuitenkaan kyenneet osoittamaan, että pelkkä tullinpalautusjärjestelmän olemassa olo vaikuttaisi hintojen vertailtavuuteen. Lisäksi tarkastuskäynnin aikana vientiä harjoittavat tuottajat vahvistivat, että tullinpalautusjärjestelmä ei vaikuta myyntihintaan. Tätä väitettä ei sen vuoksi voitu hyväksyä.

| (77) | Usiminas pyysi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdan mukaista kaupan portaan mukaan tehtävää oikaisua ja väitti, että kaikki sen kotimarkkinamyynti suuntautui loppukäyttäjille ja kaikki vientimyynti unioniin suuntautui etuyhteydessä oleville tai etuyhteydettömille kauppiaille. |
| --- | --- |

(77)

Usiminas pyysi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdan mukaista kaupan portaan mukaan tehtävää oikaisua ja väitti, että kaikki sen kotimarkkinamyynti suuntautui loppukäyttäjille ja kaikki vientimyynti unioniin suuntautui etuyhteydessä oleville tai etuyhteydettömille kauppiaille.

| (78) | Tämä vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan kyennyt osoittamaan johdonmukaisia ja selviä hintaeroja eri kaupan portaissa kotimarkkinoillaan tai vientimarkkinoillaan. Tätä väitettä ei sen vuoksi voitu hyväksyä. |
| --- | --- |

(78)

Tämä vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan kyennyt osoittamaan johdonmukaisia ja selviä hintaeroja eri kaupan portaissa kotimarkkinoillaan tai vientimarkkinoillaan. Tätä väitettä ei sen vuoksi voitu hyväksyä.

| (79) | Ilmoitusasiakirjan antamisen jälkeen Usiminas väitti, että luottokustannuksia koskeva oikaisu olisi pitänyt vähentää myös määritettäessä normaaliarvoa laskennallisesti. |
| --- | --- |

(79)

Ilmoitusasiakirjan antamisen jälkeen Usiminas väitti, että luottokustannuksia koskeva oikaisu olisi pitänyt vähentää myös määritettäessä normaaliarvoa laskennallisesti.

| (80) | Komissio hylkäsi tämän väitteen, koska luottokustannusoikaisu tehdään todellisiin hintoihin, jotta ne kuvastavat sovittua luottojaksoa riippumatta tosiasiallisesta maksupäivästä. Se on puhdas hinnan oikaisu, joka ei ole perusteltu, kun normaaliarvo määritetään laskennallisesti. |
| --- | --- |

(80)

Komissio hylkäsi tämän väitteen, koska luottokustannusoikaisu tehdään todellisiin hintoihin, jotta ne kuvastavat sovittua luottojaksoa riippumatta tosiasiallisesta maksupäivästä. Se on puhdas hinnan oikaisu, joka ei ole perusteltu, kun normaaliarvo määritetään laskennallisesti.

3.2.4   Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntimarginaali

| (81) | Komissio vertasi vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(81)

Komissio vertasi vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (82) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa CSN väitti, että hintojen alittavuutta koskevan marginaalin laskemiseen käytettyjä CIF-arvoja olisi pitänyt käyttää myös polkumyyntimarginaalia koskeviin laskelmiin. Tämä väite hyväksyttiin ja polkumyyntilaskelmaa korjattiin vastaavasti. |
| --- | --- |

(82)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa CSN väitti, että hintojen alittavuutta koskevan marginaalin laskemiseen käytettyjä CIF-arvoja olisi pitänyt käyttää myös polkumyyntimarginaalia koskeviin laskelmiin. Tämä väite hyväksyttiin ja polkumyyntilaskelmaa korjattiin vastaavasti.

| (83) | Otokseen kuulumattomien, yhteistyössä toimineiden tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Tämä marginaali laskettiin kolmelle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettyjen marginaalien perusteella. |
| --- | --- |

(83)

Otokseen kuulumattomien, yhteistyössä toimineiden tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Tämä marginaali laskettiin kolmelle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettyjen marginaalien perusteella.

| (84) | Yhteistyössä toimimisen aste Brasiliassa on korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin osuus unioniin suuntautuvasta Brasilian kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla oli lähes 100 prosenttia. Tältä pohjalta komissio päätti määrittää koko maata koskevan ja kaikkiin muihin tuottajiin sovellettavan polkumyyntimarginaalin samalle tasolle kuin korkein otokseen kuuluville yrityksille määritetty polkumyyntimarginaali eli Usiminasin marginaali. |
| --- | --- |

(84)

Yhteistyössä toimimisen aste Brasiliassa on korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin osuus unioniin suuntautuvasta Brasilian kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla oli lähes 100 prosenttia. Tältä pohjalta komissio päätti määrittää koko maata koskevan ja kaikkiin muihin tuottajiin sovellettavan polkumyyntimarginaalin samalle tasolle kuin korkein otokseen kuuluville yrityksille määritetty polkumyyntimarginaali eli Usiminasin marginaali.

| (85) | Polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| ArcelorMittal Brasil S.A | 16,3 % |
| Aperam Inox América do Sul SA. | 16,3 % |
| Companhia Siderúrgica Nacional | 73,0 % |
| Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA. | 65,9 % |
| Muu yhteistyössä toiminut yritys (Gerdau Açominas SA) | 49,3 % |
| Kaikki muut yritykset | 73,0 % |

(85)

Polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

ArcelorMittal Brasil S.A

16,3 %

Aperam Inox América do Sul SA.

16,3 %

Companhia Siderúrgica Nacional

73,0 %

Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA.

65,9 %

Muu yhteistyössä toiminut yritys (Gerdau Açominas SA)

49,3 %

Kaikki muut yritykset

73,0 %

3.3   Iran

Iran

| (86) | Iranissa on vain yksi tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja, ja se toimi täydessä yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Suurin osa sen myynnistä unioniin oli suoraa myyntiä riippumattomille ostajille, mutta osa myynnistä tapahtui etuyhteydessä olevan Saksassa toimivan kauppiaan välityksellä. |
| --- | --- |

(86)

Iranissa on vain yksi tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja, ja se toimi täydessä yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Suurin osa sen myynnistä unioniin oli suoraa myyntiä riippumattomille ostajille, mutta osa myynnistä tapahtui etuyhteydessä olevan Saksassa toimivan kauppiaan välityksellä.

3.3.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (87) | Tämän ainoan vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvo määritettiin 3.1.1 kohdassa esitetyn yleisen menetelmän mukaisesti. Tämän tuloksena saatu normaaliarvo 61 prosentille tuotelajeja, jotka vastaavat 67 prosentista vientiä harjoittavan tuottajan unioniin suuntautuvan viennin määrää, perustui hintaan kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä. Muiden tuotelajien normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti. Jos tuotelajien painotettu keskimääräinen hinta oli alle tuotannon yksikkökustannusten, normaaliarvo määritettiin kuitenkin edellä 55 kappaleessa esitetyn menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(87)

Tämän ainoan vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvo määritettiin 3.1.1 kohdassa esitetyn yleisen menetelmän mukaisesti. Tämän tuloksena saatu normaaliarvo 61 prosentille tuotelajeja, jotka vastaavat 67 prosentista vientiä harjoittavan tuottajan unioniin suuntautuvan viennin määrää, perustui hintaan kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä. Muiden tuotelajien normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti. Jos tuotelajien painotettu keskimääräinen hinta oli alle tuotannon yksikkökustannusten, normaaliarvo määritettiin kuitenkin edellä 55 kappaleessa esitetyn menetelmän mukaisesti.

| (88) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että komissio oli käyttänyt väärää myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten suhdetta tavanomaisen kaupankäynnin määrittämistestissä ja normaaliarvon laskennallisessa määrittämisessä. Kyseessä oli todellakin pyöristysvirhe, joka on sittemmin korjattu. Tämä muutos ei vaikuttanut 98 kappaleessa vahvistettuun polkumyyntimarginaaliin. |
| --- | --- |

(88)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että komissio oli käyttänyt väärää myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten suhdetta tavanomaisen kaupankäynnin määrittämistestissä ja normaaliarvon laskennallisessa määrittämisessä. Kyseessä oli todellakin pyöristysvirhe, joka on sittemmin korjattu. Tämä muutos ei vaikuttanut 98 kappaleessa vahvistettuun polkumyyntimarginaaliin.

3.3.2   Vientihinta

Vientihinta

| (89) | Vientihinta määritettiin edellä 3.1.2 kohdassa ja erityisesti 2 artiklan 8 kohdassa esitettyä yleistä menetelmää käyttäen. |
| --- | --- |

(89)

Vientihinta määritettiin edellä 3.1.2 kohdassa ja erityisesti 2 artiklan 8 kohdassa esitettyä yleistä menetelmää käyttäen.

3.3.3   Vertailu

Vertailu

| (90) | Komissio vertasi normaaliarvoa ja ainoan vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(90)

Komissio vertasi normaaliarvoa ja ainoan vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (91) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten (1–3 %), pakkauskustannusten (0–1 %), luottokustannusten (1–3 %), palkkioiden (0,1–2 %), muiden alennusten (0–0,5 %) ja muiden tekijöiden (0–1 %) osalta. Lisäksi tehtiin 2 artiklan 10 kohdan ensimmäisen kohdan i alakohdan nojalla etuyhteydessä olevan kauppiaan kautta unioniin tapahtunutta vientimyyntiä koskeva oikaisu (2–6 %). |
| --- | --- |

(91)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten (1–3 %), pakkauskustannusten (0–1 %), luottokustannusten (1–3 %), palkkioiden (0,1–2 %), muiden alennusten (0–0,5 %) ja muiden tekijöiden (0–1 %) osalta. Lisäksi tehtiin 2 artiklan 10 kohdan ensimmäisen kohdan i alakohdan nojalla etuyhteydessä olevan kauppiaan kautta unioniin tapahtunutta vientimyyntiä koskeva oikaisu (2–6 %).

| (92) | Lopullisista päätelmistä ilmoittamiseen antamissaan huomautuksissa valituksen tekijä väitti, että nämä oikaisut vaikuttavat suurilta, ja pyysi komissiota antamaan lisäselvityksiä niistä. Komissio ei voi antaa lisätietoja näistä oikaisuista paljastamatta liikesalaisuuteen kuuluvia tietoja. Komissio tarkasteli kaikki näitä oikaisuja ja varmensi ne perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisten velvollisuuksiensa mukaisesti. |
| --- | --- |

(92)

Lopullisista päätelmistä ilmoittamiseen antamissaan huomautuksissa valituksen tekijä väitti, että nämä oikaisut vaikuttavat suurilta, ja pyysi komissiota antamaan lisäselvityksiä niistä. Komissio ei voi antaa lisätietoja näistä oikaisuista paljastamatta liikesalaisuuteen kuuluvia tietoja. Komissio tarkasteli kaikki näitä oikaisuja ja varmensi ne perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisten velvollisuuksiensa mukaisesti.

| (93) | Ilmoitusasiakirjaan antamissaan huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja väitti, että normaaliarvoa muodostettaessa komissio ei ollut vähentänyt kustannuksiin liittyviä korvauksia. Tämä väite on asiasisällöltään virheellinen, sillä komissio vähensi tällaiset korvaukset. Vientiä harjoittava tuottaja toisti tämän väitteen lopullisista päätelmiä koskevissa huomautuksissaan. Komissio selitti menetelmänsä tässä vaiheessa vientiä harjoittavalle tuottajalle, eikä muita huomautuksia esitetty. |
| --- | --- |

(93)

Ilmoitusasiakirjaan antamissaan huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja väitti, että normaaliarvoa muodostettaessa komissio ei ollut vähentänyt kustannuksiin liittyviä korvauksia. Tämä väite on asiasisällöltään virheellinen, sillä komissio vähensi tällaiset korvaukset. Vientiä harjoittava tuottaja toisti tämän väitteen lopullisista päätelmiä koskevissa huomautuksissaan. Komissio selitti menetelmänsä tässä vaiheessa vientiä harjoittavalle tuottajalle, eikä muita huomautuksia esitetty.

| (94) | Arvioidessaan näitä korvauksia komissio tarkasteli tullinpalautusjärjestelmää koskevaan oikaisuun liittyvää näyttöä. Komission käytettävissä oleva näyttö osoitti, että vaikka vientiä harjoittava tuottaja sai väittämänsä tullihyvityksen, ei ollut näyttöä siitä, että se olisi alun perin maksanut tullia, sillä vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tietojen mukaan kaikki tärkeimmät raaka-aineet oli hankittu kotimarkkinoilta. Näin ollen tullia ei ollut kannettu tuotteesta tai siihen fyysisesti sisältyvistä materiaaleista perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti, mikä on oikaisun edellytys. Näin ollen tällaista oikaisua ei tehty. |
| --- | --- |

(94)

Arvioidessaan näitä korvauksia komissio tarkasteli tullinpalautusjärjestelmää koskevaan oikaisuun liittyvää näyttöä. Komission käytettävissä oleva näyttö osoitti, että vaikka vientiä harjoittava tuottaja sai väittämänsä tullihyvityksen, ei ollut näyttöä siitä, että se olisi alun perin maksanut tullia, sillä vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tietojen mukaan kaikki tärkeimmät raaka-aineet oli hankittu kotimarkkinoilta. Näin ollen tullia ei ollut kannettu tuotteesta tai siihen fyysisesti sisältyvistä materiaaleista perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti, mikä on oikaisun edellytys. Näin ollen tällaista oikaisua ei tehty.

3.3.4   Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntimarginaali

| (95) | Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(95)

Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (96) | Lopullisten päätelmien ilmoittamista koskevissa huomautuksissaan vientiä harjoittava tuottaja otti esiin laskuvirheen polkumyyntilaskelmassa. Komissio korjasi laskuvirheen, joka johtui tiettyjen pitkin lukujen tarpeettomasta pyöristämisestä, ja muutti laskelmaansa vastaavasti. Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin tästä muutoksesta täydentävissä lopullisissa päätelmissä. |
| --- | --- |

(96)

Lopullisten päätelmien ilmoittamista koskevissa huomautuksissaan vientiä harjoittava tuottaja otti esiin laskuvirheen polkumyyntilaskelmassa. Komissio korjasi laskuvirheen, joka johtui tiettyjen pitkin lukujen tarpeettomasta pyöristämisestä, ja muutti laskelmaansa vastaavasti. Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin tästä muutoksesta täydentävissä lopullisissa päätelmissä.

| (97) | Yhteistyössä toimimisen aste Iranissa oli erittäin korkea, koska yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan viennin osuus kokonaisviennistä unioniin tutkimusajanjaksolla oli noin 100 prosenttia. Tämän perusteella komissio määritti koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin ainoan vientiä harjoittavan tuottajan kanssa samalle tasolle. |
| --- | --- |

(97)

Yhteistyössä toimimisen aste Iranissa oli erittäin korkea, koska yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan viennin osuus kokonaisviennistä unioniin tutkimusajanjaksolla oli noin 100 prosenttia. Tämän perusteella komissio määritti koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin ainoan vientiä harjoittavan tuottajan kanssa samalle tasolle.

| (98) | Polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Mobarakeh Steel Company | 17,9 % |
| Kaikki muut yritykset | 17,9 % |

(98)

Polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Mobarakeh Steel Company

17,9 %

Kaikki muut yritykset

17,9 %

| (99) | Ilmoitusasiakirjaa koskevissa huomautuksissaan valituksen tekijä väitti, että sen kokoamien tietojen pohjalta laskettu polkumyyntimarginaali oli merkittävästi suurempi. Asianomainen osapuoli pyysi komissiota toimittamaan lisätietoja siitä, miten Iranin polkumyyntimarginaali oli laskettu. |
| --- | --- |

(99)

Ilmoitusasiakirjaa koskevissa huomautuksissaan valituksen tekijä väitti, että sen kokoamien tietojen pohjalta laskettu polkumyyntimarginaali oli merkittävästi suurempi. Asianomainen osapuoli pyysi komissiota toimittamaan lisätietoja siitä, miten Iranin polkumyyntimarginaali oli laskettu.

| (100) | Komission laskelma pohjautui yrityksen todellisiin tietoihin, jotka komissio varmensi paikan päällä. Kyseisellä asianomaisella osapuolella ei ollut käytössään tämän tasoisia tietoja, mikä voi selittää eron. Komissio ei voi antaa tarkempia tietoja tästä laskemasta paljastamatta vientiä harjoittavan tuottajan liikesalaisuuksia. |
| --- | --- |

(100)

Komission laskelma pohjautui yrityksen todellisiin tietoihin, jotka komissio varmensi paikan päällä. Kyseisellä asianomaisella osapuolella ei ollut käytössään tämän tasoisia tietoja, mikä voi selittää eron. Komissio ei voi antaa tarkempia tietoja tästä laskemasta paljastamatta vientiä harjoittavan tuottajan liikesalaisuuksia.

| (101) | Täydentäviä lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan valituksen tekijä pyysi lisätietoja tästä pyöristysvirheestä ja huomautti, että polkumyyntimarginaalin pienentyminen 5 prosenttiyksiköllä ei todennäköisesti johtunut pyöristysvirheestä. |
| --- | --- |

(101)

Täydentäviä lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan valituksen tekijä pyysi lisätietoja tästä pyöristysvirheestä ja huomautti, että polkumyyntimarginaalin pienentyminen 5 prosenttiyksiköllä ei todennäköisesti johtunut pyöristysvirheestä.

| (102) | Komissio ei voi paljastaa yksityiskohtaisia polkumyyntilaskelmia muille kuin suoraan asianomaisena osapuolena olevalle taholle, sillä tämä merkitsisi liikesalaisuuksien paljastamista. Kuten edellä 96 kappaleessa selitetään, virheessä oli kyse tiettyjen yli 13-numeroisten lukujen aiheettomasta pyöristämisestä (esimerkiksi 112.769.871.468,69 oli virheellisesti otettu laskelmaan arvona 1,13) Tällaiset pitkät luvut koskivat suurimpia vientitoimia, jotka oli muunnettu Iranin valuutaksi polkumyyntilaskelmia varten. Tämä johti polkumyyntimarginaalin pienentymiseen 5,1 prosenttiyksiköllä. |
| --- | --- |

(102)

Komissio ei voi paljastaa yksityiskohtaisia polkumyyntilaskelmia muille kuin suoraan asianomaisena osapuolena olevalle taholle, sillä tämä merkitsisi liikesalaisuuksien paljastamista. Kuten edellä 96 kappaleessa selitetään, virheessä oli kyse tiettyjen yli 13-numeroisten lukujen aiheettomasta pyöristämisestä (esimerkiksi 112.769.871.468,69 oli virheellisesti otettu laskelmaan arvona 1,13) Tällaiset pitkät luvut koskivat suurimpia vientitoimia, jotka oli muunnettu Iranin valuutaksi polkumyyntilaskelmia varten. Tämä johti polkumyyntimarginaalin pienentymiseen 5,1 prosenttiyksiköllä.

3.4   Venäjä

Venäjä

| (103) | Venäjällä on kolme tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka toimivat täydessä yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Ne vastasivat lähes kokonaisuudessaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Venäjältä unioniin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(103)

Venäjällä on kolme tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka toimivat täydessä yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Ne vastasivat lähes kokonaisuudessaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Venäjältä unioniin tutkimusajanjaksolla.

3.4.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (104) | Näiden kaikkien kolmen vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvo määritettiin edellä 3.1.1 kohdassa esitetyn yleisen menetelmän mukaisesti. Tämän tuloksena saatu normaaliarvo suurimmalle osalle tuotelajeja, joita kaikki kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa vievät unioniin, perustui kotimarkkinahintoihin (76 %, mikä vastaa 98,9 %:a viedyistä määristä, 49 % mikä vastaa 86,7 %:a viedyistä määristä ja 73 % mikä vastaa 96,6 %:a viedyistä määristä). |
| --- | --- |

(104)

Näiden kaikkien kolmen vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvo määritettiin edellä 3.1.1 kohdassa esitetyn yleisen menetelmän mukaisesti. Tämän tuloksena saatu normaaliarvo suurimmalle osalle tuotelajeja, joita kaikki kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa vievät unioniin, perustui kotimarkkinahintoihin (76 %, mikä vastaa 98,9 %:a viedyistä määristä, 49 % mikä vastaa 86,7 %:a viedyistä määristä ja 73 % mikä vastaa 96,6 %:a viedyistä määristä).

| (105) | Muiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttämällä edellä (54) ja 55 kappaleessa kuvattua menetelmää joko siksi, että kotimarkkinamyyntiä ei ollut, tai siksi, että kotimarkkinat olivat liian pienet, jotta niitä olisi voitu pitää edustavina (vähemmän kuin 75 tonnia tuotelajia kohden). |
| --- | --- |

(105)

Muiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttämällä edellä (54) ja 55 kappaleessa kuvattua menetelmää joko siksi, että kotimarkkinamyyntiä ei ollut, tai siksi, että kotimarkkinat olivat liian pienet, jotta niitä olisi voitu pitää edustavina (vähemmän kuin 75 tonnia tuotelajia kohden).

3.4.2   Vientihinta

Vientihinta

| (106) | Vientiä harjoittavat tuottajat veivät unioniin joko suoraan tai Sveitsissä toimivien etuyhteydessä olevien kauppiaiden tai tuojien kautta. Etuyhteydessä olevat Sveitsissä toimivat yritykset ostivat tarkasteltavana olevaa tuotetta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja myivät sitä unioniin ja muihin maihin. |
| --- | --- |

(106)

Vientiä harjoittavat tuottajat veivät unioniin joko suoraan tai Sveitsissä toimivien etuyhteydessä olevien kauppiaiden tai tuojien kautta. Etuyhteydessä olevat Sveitsissä toimivat yritykset ostivat tarkasteltavana olevaa tuotetta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja myivät sitä unioniin ja muihin maihin.

| (107) | Vientihinta määritettiin 3.1.2 kohdassa esitetyn yleisen menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(107)

Vientihinta määritettiin 3.1.2 kohdassa esitetyn yleisen menetelmän mukaisesti.

| (108) | Ilmoitusasiakirjan tietojen antamisen jälkeen Severstal kiisti niiden oikaisujen sovellettavuuden, jotka tehtiin myynti- hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton osalta perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan nojalla siihen etuyhteydessä olevan sveitsiläisen kauppiaan/tuojan myynnistä. |
| --- | --- |

(108)

Ilmoitusasiakirjan tietojen antamisen jälkeen Severstal kiisti niiden oikaisujen sovellettavuuden, jotka tehtiin myynti- hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton osalta perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan nojalla siihen etuyhteydessä olevan sveitsiläisen kauppiaan/tuojan myynnistä.

| (109) | Niiden mukaan oikaisut ovat asianmukaisia ainoastaan liiketoimikohtaisesti liiketoimissa, joissa myyntiehdot edellyttävät, että tuote toimitetaan tulliselvityksen jälkeen eli liiketoimissa, joissa etuyhteydessä oleva osapuoli toimii tuojana. Suurimassa osassa Sveitsissä sijaitsevan etuyhteydessä olevan kauppiaan/tuojan välityksellä tapahtuneesta myynnistä toimitusehdoissa ei edellytetä, että kauppias/tuoja hoitaa tavaran tulliselvityksen. Samalla Severstal väitti, että siihen etuyhteydessä olevia Sveitsissä toimivia kauppiaita/tuojia olisi pidettävä osana tuottajan vientiverkostoa eikä tuojina. |
| --- | --- |

(109)

Niiden mukaan oikaisut ovat asianmukaisia ainoastaan liiketoimikohtaisesti liiketoimissa, joissa myyntiehdot edellyttävät, että tuote toimitetaan tulliselvityksen jälkeen eli liiketoimissa, joissa etuyhteydessä oleva osapuoli toimii tuojana. Suurimassa osassa Sveitsissä sijaitsevan etuyhteydessä olevan kauppiaan/tuojan välityksellä tapahtuneesta myynnistä toimitusehdoissa ei edellytetä, että kauppias/tuoja hoitaa tavaran tulliselvityksen. Samalla Severstal väitti, että siihen etuyhteydessä olevia Sveitsissä toimivia kauppiaita/tuojia olisi pidettävä osana tuottajan vientiverkostoa eikä tuojina.

| (110) | Komissio hylkäsi tämän väitteen. Tutkimuksessa vahvistui, että SSE hoiti tuontitehtäviä tarkasteltava olevan tuotteen myynnissä tutkimusajanjakson aikana. Eri Incoterms-toimitusehdot (CIF, CFR, FOB, DAP tai CIF) eivät muuta sitä tosiseikkaa, että SSE toimi etuyhteydessä olevana tuojana unionin markkinoilla. Kun otetaan huomioon, että kauppias/tuoja on etuyhteydessä vientiä harjoittavaan tuottajaan, perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti tällaisen kauppiaan/tuojan tiedot ovat epäluotettavia, joten tietojen oikaiseminen on tarpeen. |
| --- | --- |

(110)

Komissio hylkäsi tämän väitteen. Tutkimuksessa vahvistui, että SSE hoiti tuontitehtäviä tarkasteltava olevan tuotteen myynnissä tutkimusajanjakson aikana. Eri Incoterms-toimitusehdot (CIF, CFR, FOB, DAP tai CIF) eivät muuta sitä tosiseikkaa, että SSE toimi etuyhteydessä olevana tuojana unionin markkinoilla. Kun otetaan huomioon, että kauppias/tuoja on etuyhteydessä vientiä harjoittavaan tuottajaan, perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti tällaisen kauppiaan/tuojan tiedot ovat epäluotettavia, joten tietojen oikaiseminen on tarpeen.

| (111) | Komissio totesi myös, että SSE:tä ei voitu pitää osana tuottajan vientiverkostoa. Emoyhtiön ja Sveitsissä toimivan tytäryhtiön välillä ei ollut minkäänlaista yksinoikeussuhdetta EU:hun suuntautuvan myynnin osalta. Tutkimuksessa vahvistettiin, että myös muut ryhmään kuuluvat myyntiosastot hoitivat EU:hun suuntautuvaa vientiä. Venäjällä toimiva emoyhtiö väitti erityisesti, että tarkasteltavana olevalla tuotteella oli kolme eri vientikanavaa EU:hun eli suora myynti, myynti etuyhteydessä olevan Latviassa toimivan palvelukeskuksen kautta ja myynti etuyhteydessä olevan Sveitsissä sijaitsevan kauppiaan/tuojan välityksellä. |
| --- | --- |

(111)

Komissio totesi myös, että SSE:tä ei voitu pitää osana tuottajan vientiverkostoa. Emoyhtiön ja Sveitsissä toimivan tytäryhtiön välillä ei ollut minkäänlaista yksinoikeussuhdetta EU:hun suuntautuvan myynnin osalta. Tutkimuksessa vahvistettiin, että myös muut ryhmään kuuluvat myyntiosastot hoitivat EU:hun suuntautuvaa vientiä. Venäjällä toimiva emoyhtiö väitti erityisesti, että tarkasteltavana olevalla tuotteella oli kolme eri vientikanavaa EU:hun eli suora myynti, myynti etuyhteydessä olevan Latviassa toimivan palvelukeskuksen kautta ja myynti etuyhteydessä olevan Sveitsissä sijaitsevan kauppiaan/tuojan välityksellä.

| (112) | Komissio päätteli näin ollen, että Sveitsissä toimivan kauppiaan/tuojan välityksellä toteutettuihin myyntitoimiin olisi kaikissa tuotelajeissa sovellettava oikaisuja myynti- hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton osalta perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(112)

Komissio päätteli näin ollen, että Sveitsissä toimivan kauppiaan/tuojan välityksellä toteutettuihin myyntitoimiin olisi kaikissa tuotelajeissa sovellettava oikaisuja myynti- hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton osalta perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti.

| (113) | Päätelmien ilmoittamisen yhteydessä Severstal toisti olevansa vahvasti eri mieltä siitä, miten komissio soveltaa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohtaa. Lisäksi se väitti, että komissio kohteli sitä epäjohdonmukaisesti verrattuna muihin vientiä harjoittaviin tuottajiin, joilla on etuyhteydessä olevia tuojia/kauppiaita joko unionissa tai sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

(113)

Päätelmien ilmoittamisen yhteydessä Severstal toisti olevansa vahvasti eri mieltä siitä, miten komissio soveltaa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohtaa. Lisäksi se väitti, että komissio kohteli sitä epäjohdonmukaisesti verrattuna muihin vientiä harjoittaviin tuottajiin, joilla on etuyhteydessä olevia tuojia/kauppiaita joko unionissa tai sen ulkopuolella.

| (114) | Komissio vahvisti, että etuyhteydessä olevia kauppiaita/tuojia voidaan käsitellä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan nojalla, kun ne suorittavat tuontitoimia, vaikka ne sijaitsevat unionin ulkopuolella. Kuten 110 kappaleessa todettiin, tämä koskee SSE:tä, mutta muiden vientiä harjoittavien tuottajien etuyhteydessä olevat kauppiaat/tuojat olivat erilaisissa tilanteissa kunkin yrityksen eri toimintojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(114)

Komissio vahvisti, että etuyhteydessä olevia kauppiaita/tuojia voidaan käsitellä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan nojalla, kun ne suorittavat tuontitoimia, vaikka ne sijaitsevat unionin ulkopuolella. Kuten 110 kappaleessa todettiin, tämä koskee SSE:tä, mutta muiden vientiä harjoittavien tuottajien etuyhteydessä olevat kauppiaat/tuojat olivat erilaisissa tilanteissa kunkin yrityksen eri toimintojen mukaisesti.

| (115) | Lisäksi Severstal oli eri mieltä komission päätelmästä, jonka mukaan SSE:tä ei voitu pitää osana sen vientiverkostoa. Komissio kuitenkin katsoo, että Severstalin väitteiden taustalla oleva päättely, kuten se, että SSE on täysin emoyhtiön hallinnassa, ja voittojen ja tappioiden jakaminen emoyhtiölle, eivät syrjäytä vastakkaiseen suuntaan viittaavia tekijöitä, jotka esitettiin 111 kappaleessa. Näin ollen SSE:tä ei voida pitää Severstalin sisäisenä vientiosastona. |
| --- | --- |

(115)

Lisäksi Severstal oli eri mieltä komission päätelmästä, jonka mukaan SSE:tä ei voitu pitää osana sen vientiverkostoa. Komissio kuitenkin katsoo, että Severstalin väitteiden taustalla oleva päättely, kuten se, että SSE on täysin emoyhtiön hallinnassa, ja voittojen ja tappioiden jakaminen emoyhtiölle, eivät syrjäytä vastakkaiseen suuntaan viittaavia tekijöitä, jotka esitettiin 111 kappaleessa. Näin ollen SSE:tä ei voida pitää Severstalin sisäisenä vientiosastona.

| (116) | Ilmoitusasiakirjan tietojen antamisen jälkeen myös vientiä harjoittava tuottaja NLMK kiisti niiden oikaisujen sovellettavuuden, jotka tehtiin myynti- hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton osalta perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan nojalla siihen etuyhteydessä olevan sveitsiläisen tytäryhtiön myynnistä. |
| --- | --- |

(116)

Ilmoitusasiakirjan tietojen antamisen jälkeen myös vientiä harjoittava tuottaja NLMK kiisti niiden oikaisujen sovellettavuuden, jotka tehtiin myynti- hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton osalta perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan nojalla siihen etuyhteydessä olevan sveitsiläisen tytäryhtiön myynnistä.

| (117) | Se väitti, että Novex ei toiminut etuyhteydessä olevana tuojana, sillä se ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin. Koska 2 artiklan 9 kohdan soveltaminen merkitsisi sitä, että etuyhteydessä oleva osapuoli toimii tuojana, 2 artiklan 9 kohdan nojalla ei voitaisi tehdä oikaisua Novexin vientihintaan. |
| --- | --- |

(117)

Se väitti, että Novex ei toiminut etuyhteydessä olevana tuojana, sillä se ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin. Koska 2 artiklan 9 kohdan soveltaminen merkitsisi sitä, että etuyhteydessä oleva osapuoli toimii tuojana, 2 artiklan 9 kohdan nojalla ei voitaisi tehdä oikaisua Novexin vientihintaan.

| (118) | Tämän väitteen tueksi NLMK väitti, että se myy vientimarkkinoilla rauta- ja terästuotteita järjestelmällisesti kahden etuyhteydessä olevan kauppiaan eli Sveitsissä toimivan Novexin ja Kyproksella toimivan yrityksen Novexco (Cyprus) Limitedin välityksellä. Novex vastaa vientimyynnistä unioniin ja Novexco myy muualle maailmaan. Nämä yritykset toimivat NLMK:n vientimyyntiosastona, eikä NLMK Groupin sisällä ole muuta toimintoa tai osastoa, joka vastaisi tällaisesta vientimyynnistä. NLMK ei harjoita lainkaan rauta- ja terästuotteiden suoraa vientimyyntiä. |
| --- | --- |

(118)

Tämän väitteen tueksi NLMK väitti, että se myy vientimarkkinoilla rauta- ja terästuotteita järjestelmällisesti kahden etuyhteydessä olevan kauppiaan eli Sveitsissä toimivan Novexin ja Kyproksella toimivan yrityksen Novexco (Cyprus) Limitedin välityksellä. Novex vastaa vientimyynnistä unioniin ja Novexco myy muualle maailmaan. Nämä yritykset toimivat NLMK:n vientimyyntiosastona, eikä NLMK Groupin sisällä ole muuta toimintoa tai osastoa, joka vastaisi tällaisesta vientimyynnistä. NLMK ei harjoita lainkaan rauta- ja terästuotteiden suoraa vientimyyntiä.

| (119) | Novex ja Novexco ovat NLMK:n 100-prosenttisesti omistamia tytäryhtiöitä, joille NLMK on uskonut koko tuotevalikoimansa – eikä siis ainoastaan tarkasteltavan olevan tuotteen – vientimyyntitoiminnan. Nämä kaksi etuyhteydessä olevaa yritystä toimivat NLMK:n taloudellisessa valvonnassa sekä NLMK Groupin pääomarakenteen osalta että taloudellisesta näkökulmasta tarkasteltuina. Merkittävää on myös se, että Novex ja Novexco myyvät markkinoilla ainoastaan niihin etuyhteydessä olevien NLMK Groupin yritysten tuotteita. Niillä ei siis ollut lainkaan itsenäistä taloudellista toimintaa, jota voitaisiin toteuttaa NLMK Groupin ulkopuolella siitä riippumatta. |
| --- | --- |

(119)

Novex ja Novexco ovat NLMK:n 100-prosenttisesti omistamia tytäryhtiöitä, joille NLMK on uskonut koko tuotevalikoimansa – eikä siis ainoastaan tarkasteltavan olevan tuotteen – vientimyyntitoiminnan. Nämä kaksi etuyhteydessä olevaa yritystä toimivat NLMK:n taloudellisessa valvonnassa sekä NLMK Groupin pääomarakenteen osalta että taloudellisesta näkökulmasta tarkasteltuina. Merkittävää on myös se, että Novex ja Novexco myyvät markkinoilla ainoastaan niihin etuyhteydessä olevien NLMK Groupin yritysten tuotteita. Niillä ei siis ollut lainkaan itsenäistä taloudellista toimintaa, jota voitaisiin toteuttaa NLMK Groupin ulkopuolella siitä riippumatta.

| (120) | Vaikka NLMK:n kaikki rauta- ja terästuotteiden vientimyynti tapahtuu Novexin ja Novexcon kautta, nämä etuyhteydessä olevat yritykset eivät yleensä toimi tällaisten tuotteiden tuojina EU:hun tai muulle, lukuun ottamatta suuntaisrakeisia sähköteknisiä levyvalmisteita (GOES), joita myydään DDP-toimitusehdoin. Kaikki muu Novexin ja Novexcon vientimyynti perustuu toimitusehtoihin, joihin ei kuulu niiden toiminta kyseisten rauta- ja terästuotteiden tuojina. |
| --- | --- |

(120)

Vaikka NLMK:n kaikki rauta- ja terästuotteiden vientimyynti tapahtuu Novexin ja Novexcon kautta, nämä etuyhteydessä olevat yritykset eivät yleensä toimi tällaisten tuotteiden tuojina EU:hun tai muulle, lukuun ottamatta suuntaisrakeisia sähköteknisiä levyvalmisteita (GOES), joita myydään DDP-toimitusehdoin. Kaikki muu Novexin ja Novexcon vientimyynti perustuu toimitusehtoihin, joihin ei kuulu niiden toiminta kyseisten rauta- ja terästuotteiden tuojina.

| (121) | NLMK katsoi tämän vuoksi, että Novexia ei voitaisi pitää tarkasteltavana olevien tuotteiden ’tuojana’, sillä ei toteuttanut tavaroiden tulliselvitystä tai mitään muita tuojalle kuuluvia tehtäviä. |
| --- | --- |

(121)

NLMK katsoi tämän vuoksi, että Novexia ei voitaisi pitää tarkasteltavana olevien tuotteiden ’tuojana’, sillä ei toteuttanut tavaroiden tulliselvitystä tai mitään muita tuojalle kuuluvia tehtäviä.

| (122) | Lisäksi NLMK katsoi, että Novexin henkilöstö osallistuu NLMK Groupin myyntistrategian suunnittelukomiteaan ja antaa vientimarkkinatuntemuksensa pohjalta panoksen ryhmän myynnin suunnitteluun ja hinnoitteluun. Näin olleen NLMK ei ole täysin tietoinen Novexin hinnasta ensimmäiselle etuyhteydettömälle asiakkaalle, vaan tällaisen hinnan määrittää yhteistyössä toimiva NLMK:n ja Novexin henkilöstö. Tarkasteltavana olevan tuotteen sektorilla tärkeimmät asiakkaat ovat ainakin NLMK:n unioniin suuntautuvan viennin tapauksessa kauppayrityksiä, jotka haluavat itse hoitaa tuotteiden tullauksen voidakseen optimoida kustannukset. Tarkasteltavana olevan tuotteen ostaminen FOB-, vientisatama- tai CIF-ehdoin antaa lisäksi kauppayrityksille lyhyellä varoitusajalla mahdollisuuden myydä rahti mihin tahansa määränpäähän, jossa tarjotaan paras hinta ja joka ei välttämättä ole unionissa. Kauppiaalle ei ole juurikaan merkitystä sillä, että tavarantoimittaja on hoitanut tulliselvityksen unioniin. |
| --- | --- |

(122)

Lisäksi NLMK katsoi, että Novexin henkilöstö osallistuu NLMK Groupin myyntistrategian suunnittelukomiteaan ja antaa vientimarkkinatuntemuksensa pohjalta panoksen ryhmän myynnin suunnitteluun ja hinnoitteluun. Näin olleen NLMK ei ole täysin tietoinen Novexin hinnasta ensimmäiselle etuyhteydettömälle asiakkaalle, vaan tällaisen hinnan määrittää yhteistyössä toimiva NLMK:n ja Novexin henkilöstö. Tarkasteltavana olevan tuotteen sektorilla tärkeimmät asiakkaat ovat ainakin NLMK:n unioniin suuntautuvan viennin tapauksessa kauppayrityksiä, jotka haluavat itse hoitaa tuotteiden tullauksen voidakseen optimoida kustannukset. Tarkasteltavana olevan tuotteen ostaminen FOB-, vientisatama- tai CIF-ehdoin antaa lisäksi kauppayrityksille lyhyellä varoitusajalla mahdollisuuden myydä rahti mihin tahansa määränpäähän, jossa tarjotaan paras hinta ja joka ei välttämättä ole unionissa. Kauppiaalle ei ole juurikaan merkitystä sillä, että tavarantoimittaja on hoitanut tulliselvityksen unioniin.

| (123) | Tiivistettynä voidaan todeta, että NLMK katsoi, että suuntaisrakeisia sähköteknisiä levyvalmisteita (GOES) tarjotaan useimmiten suoraan jalostajille mutta muita rauta- ja terästuotteita tarjotaan lähinnä etuyhteydettömille kauppiaille unionissa. Asiakastyyppien ero aiheuttaa erot sovituissa Incoterm-toimitusehdoissa ja Novexin ja Novexcon vastaavissa tehtävissä. Seurauksena on tilanne, jossa suuntaisrakeisia sähköteknisiä levyvalmisteita (GOES) koskeva tutkimus ei NLMK:n mukaan edusta Novexin todellista asemaa tarkasteltavana olevan tuotteen tai muiden rauta- ja terästuotteiden osalta. NLMK katsoi, että Novexia olisi pidettävä NLMK:n sisäisenä myyntiosastona. |
| --- | --- |

(123)

Tiivistettynä voidaan todeta, että NLMK katsoi, että suuntaisrakeisia sähköteknisiä levyvalmisteita (GOES) tarjotaan useimmiten suoraan jalostajille mutta muita rauta- ja terästuotteita tarjotaan lähinnä etuyhteydettömille kauppiaille unionissa. Asiakastyyppien ero aiheuttaa erot sovituissa Incoterm-toimitusehdoissa ja Novexin ja Novexcon vastaavissa tehtävissä. Seurauksena on tilanne, jossa suuntaisrakeisia sähköteknisiä levyvalmisteita (GOES) koskeva tutkimus ei NLMK:n mukaan edusta Novexin todellista asemaa tarkasteltavana olevan tuotteen tai muiden rauta- ja terästuotteiden osalta. NLMK katsoi, että Novexia olisi pidettävä NLMK:n sisäisenä myyntiosastona.

| (124) | Komissio muistutti, että arvioitaessa, olisiko tuottajaa ja siihen etuyhteydessä olevaa kauppiasta pidettävä yhtenä taloudellisena yksikkönä ja etuyhteydessä olevaa kauppiasta tuottajan sisäisenä myyntiosastona, on otettava huomioon etuyhteydessä olevan kauppiaan yleiset toiminnot ja tämän vuoksi myös otettava huomioon myös muihin kuin tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvät toiminnot (10). |
| --- | --- |

(124)

Komissio muistutti, että arvioitaessa, olisiko tuottajaa ja siihen etuyhteydessä olevaa kauppiasta pidettävä yhtenä taloudellisena yksikkönä ja etuyhteydessä olevaa kauppiasta tuottajan sisäisenä myyntiosastona, on otettava huomioon etuyhteydessä olevan kauppiaan yleiset toiminnot ja tämän vuoksi myös otettava huomioon myös muihin kuin tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvät toiminnot (10).

10

| (125) | Vaikka tutkimuksessa vahvistettiin, että Novexilla ei tutkimusajanjaksolla ollut tarkasteltavana olevan tuotteen tuontitehtäviä, on pantava merkille seuraavat seikat, jotka vaikuttavat Novexin aseman määrittämiseen tämän tapauksen osalta. Novex on Sveitsin lainsäädännön mukaisesti perustettu kauppias (11). Yhtiöjärjestyksen mukaan sen toimialaan kuuluu terästuotteiden ja raaka-aineiden hankinta, myynti, jakelu ja kauppa Sveitsissä ja ulkomailla. Mitään virallisia rajoituksia ei ole myytävän tuotteen toimittajalle. Lisäksi NLMK ja Novex ovat allekirjoittaneet kattavia puitesopimuksia, jotka koskevat osapuolten välisiä ostoja ja myyntiä. Näissä sopimuksissa esimerkiksi vahvistetaan yksityiskohtaiset menettelyt vaatimusten vastaisia tavaroita koskeviin väitteisiin, määrätään seuraamuksista maksujen tai tavaroiden toimittamisen myöhästyessä sekä kolmannen osapuolen sovittelumenettelystä riitatapauksissa. Komissio myös pani merkille, että Novexin keskeiset toiminnot vuoden 2015 tilinpäätöksen mukaan ovat teräskauppa, mukaan lukien mahdolliset korkoa tuottavat toiminnot, ja että merkittävä osa sen teräsostoista tapahtui NLMK Groupin yrityksiltä. |
| --- | --- |

(125)

Vaikka tutkimuksessa vahvistettiin, että Novexilla ei tutkimusajanjaksolla ollut tarkasteltavana olevan tuotteen tuontitehtäviä, on pantava merkille seuraavat seikat, jotka vaikuttavat Novexin aseman määrittämiseen tämän tapauksen osalta. Novex on Sveitsin lainsäädännön mukaisesti perustettu kauppias (11). Yhtiöjärjestyksen mukaan sen toimialaan kuuluu terästuotteiden ja raaka-aineiden hankinta, myynti, jakelu ja kauppa Sveitsissä ja ulkomailla. Mitään virallisia rajoituksia ei ole myytävän tuotteen toimittajalle. Lisäksi NLMK ja Novex ovat allekirjoittaneet kattavia puitesopimuksia, jotka koskevat osapuolten välisiä ostoja ja myyntiä. Näissä sopimuksissa esimerkiksi vahvistetaan yksityiskohtaiset menettelyt vaatimusten vastaisia tavaroita koskeviin väitteisiin, määrätään seuraamuksista maksujen tai tavaroiden toimittamisen myöhästyessä sekä kolmannen osapuolen sovittelumenettelystä riitatapauksissa. Komissio myös pani merkille, että Novexin keskeiset toiminnot vuoden 2015 tilinpäätöksen mukaan ovat teräskauppa, mukaan lukien mahdolliset korkoa tuottavat toiminnot, ja että merkittävä osa sen teräsostoista tapahtui NLMK Groupin yrityksiltä.

11

| (126) | Lisäksi NLMK on itsekin myöntänyt 7 päivänä kesäkuuta 2017 päivätyissä huomautuksissaan, että suuntaisrakeisten sähköteknisten levyvalmisteiden (GOES) osalta Novex toimii etuyhteydessä olevana tuojana, mikä vahvistaa päätelmän, jonka mukaan Novex ei ole rinnastettavissa NLMK:n sisäiseen myyntiosastoon. |
| --- | --- |

(126)

Lisäksi NLMK on itsekin myöntänyt 7 päivänä kesäkuuta 2017 päivätyissä huomautuksissaan, että suuntaisrakeisten sähköteknisten levyvalmisteiden (GOES) osalta Novex toimii etuyhteydessä olevana tuojana, mikä vahvistaa päätelmän, jonka mukaan Novex ei ole rinnastettavissa NLMK:n sisäiseen myyntiosastoon.

| (127) | Näistä syistä komissio päätteli, että Novexin suhde NLMK:hon ei vastannut kiinteää sisäistä myyntiosastoa, jolloin kyseessä olisi kaksi yhden taloudellisen yksikön muodostavaa oikeudellista yksikköä, vaan sen sijaan perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdassa tarkoitettua palkkioperusteisesti toimivaa edustajaa. |
| --- | --- |

(127)

Näistä syistä komissio päätteli, että Novexin suhde NLMK:hon ei vastannut kiinteää sisäistä myyntiosastoa, jolloin kyseessä olisi kaksi yhden taloudellisen yksikön muodostavaa oikeudellista yksikköä, vaan sen sijaan perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdassa tarkoitettua palkkioperusteisesti toimivaa edustajaa.

| (128) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NLMK toisti väitteensä, jonka mukaan se ja siihen etuyhteydessä oleva kauppias Novex muodostavat yhden taloudellisen yksikön. Se katsoi, että komissio ei ollut ottanut huomioon näiden kahden yksikön välisen suhteen taloudellisia tosiseikkoja. Se erityisesti arvosteli sitä, että komission lähestymistapa oli muodollinen ja teoreettinen. Novexia ei ollut rekisteröity kauppayhtiöksi ja muodollisen rajoituksen puuttuminen oli merkityksetöntä, sillä tosiasiallisesti se ei tehnyt hankintoja muista lähteistä. Lisäksi vaikka NLMK:n ja Novexin välillä olisi sopimus, näiden kahden yksikön välillä olisi todellisuudessa yhteisvastuuta. Väitettiin, että Novexin tulokset oli täysin konsolidoitu yritysryhmän tilinpäätökseen. |
| --- | --- |

(128)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NLMK toisti väitteensä, jonka mukaan se ja siihen etuyhteydessä oleva kauppias Novex muodostavat yhden taloudellisen yksikön. Se katsoi, että komissio ei ollut ottanut huomioon näiden kahden yksikön välisen suhteen taloudellisia tosiseikkoja. Se erityisesti arvosteli sitä, että komission lähestymistapa oli muodollinen ja teoreettinen. Novexia ei ollut rekisteröity kauppayhtiöksi ja muodollisen rajoituksen puuttuminen oli merkityksetöntä, sillä tosiasiallisesti se ei tehnyt hankintoja muista lähteistä. Lisäksi vaikka NLMK:n ja Novexin välillä olisi sopimus, näiden kahden yksikön välillä olisi todellisuudessa yhteisvastuuta. Väitettiin, että Novexin tulokset oli täysin konsolidoitu yritysryhmän tilinpäätökseen.

| (129) | Komissio hylkäsi nämä väitteet. Novexin ja NLMK:n välistä suhdetta arvioitaessa näiden kahden yksikön välillä myyntiä ja ostoja sääntelevän puitesopimuksen olemassaoloa ei voida sivuuttaa teoreettisena tai muodollisena. Pikemminkin se osoittaa, että näillä kahdella yksiköllä on eri tehtävät ja että niiden välinen suhde ei ole mitenkään alisteinen. Lisäksi on epätavallista, että sisäinen myyntiosasto hoitaisi tuontitehtäviä, mikä oli Novexin tehtävä vähintään yhden terästuotteen (GOES) osalta. Novex voi milloin tahansa päättää ostaa tarkasteltavana olevaa tuotetta muista lähteistä, mikä ei olisi mahdollista kiinteälle vientimyyntiosastolle. Näin ollen komissio pitäytyy kannassaan, jonka mukaan perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan nojalla tehty oikaisu oli perusteltu. |
| --- | --- |

(129)

Komissio hylkäsi nämä väitteet. Novexin ja NLMK:n välistä suhdetta arvioitaessa näiden kahden yksikön välillä myyntiä ja ostoja sääntelevän puitesopimuksen olemassaoloa ei voida sivuuttaa teoreettisena tai muodollisena. Pikemminkin se osoittaa, että näillä kahdella yksiköllä on eri tehtävät ja että niiden välinen suhde ei ole mitenkään alisteinen. Lisäksi on epätavallista, että sisäinen myyntiosasto hoitaisi tuontitehtäviä, mikä oli Novexin tehtävä vähintään yhden terästuotteen (GOES) osalta. Novex voi milloin tahansa päättää ostaa tarkasteltavana olevaa tuotetta muista lähteistä, mikä ei olisi mahdollista kiinteälle vientimyyntiosastolle. Näin ollen komissio pitäytyy kannassaan, jonka mukaan perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan nojalla tehty oikaisu oli perusteltu.

| (130) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen myös MMK asetti ensimmäistä kertaa kyseenalaiseksi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan soveltamisen siihen etuyhteydessä olevan kauppiaan, MMK Trade Steel AG:n osalta. Se seurasi Severstalin oikeudellisia näkemyksiä ja väitti samoin, että emoyhtiön harjoittama täysi hallinta ja voittojen ja tappioiden jakaminen venäläiselle emoyhtiölle osoittivat, että MMK Trade Steel AG oli osa yhtenäistä vientiverkostoa. |
| --- | --- |

(130)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen myös MMK asetti ensimmäistä kertaa kyseenalaiseksi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan soveltamisen siihen etuyhteydessä olevan kauppiaan, MMK Trade Steel AG:n osalta. Se seurasi Severstalin oikeudellisia näkemyksiä ja väitti samoin, että emoyhtiön harjoittama täysi hallinta ja voittojen ja tappioiden jakaminen venäläiselle emoyhtiölle osoittivat, että MMK Trade Steel AG oli osa yhtenäistä vientiverkostoa.

| (131) | Komissio toisti oikeudellisen kantansa, että etuyhteydessä olevia kauppiaita/tuojia voidaan käsitellä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan nojalla, kun ne suorittavat tuontitoimia, vaikka ne sijaitsevat unionin ulkopuolella. MMK Trade Steel AG kuului tähän ryhmään, kuten jo todettiin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia kylmävalssattuja teräslevytuotteita koskeneessa tutkimuksessa (12). |
| --- | --- |

(131)

Komissio toisti oikeudellisen kantansa, että etuyhteydessä olevia kauppiaita/tuojia voidaan käsitellä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan nojalla, kun ne suorittavat tuontitoimia, vaikka ne sijaitsevat unionin ulkopuolella. MMK Trade Steel AG kuului tähän ryhmään, kuten jo todettiin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia kylmävalssattuja teräslevytuotteita koskeneessa tutkimuksessa (12).

12

| (132) | Tämän vuoksi komissio ei voinut hyväksyä väitettä, jonka mukaan MMK ja MMK Trade Steel AG muodostaisivat yhtenäisen taloudellisen yksikön. MMK:lla on joka tapauksessa oma myyntiosasto Venäjällä ja se myi osan teräksestään suoraan Eurooppaan. Näin ollen MMK Trade Steel AG:tä ei voida pitää MMK:n sisäisenä vientiosastona. |
| --- | --- |

(132)

Tämän vuoksi komissio ei voinut hyväksyä väitettä, jonka mukaan MMK ja MMK Trade Steel AG muodostaisivat yhtenäisen taloudellisen yksikön. MMK:lla on joka tapauksessa oma myyntiosasto Venäjällä ja se myi osan teräksestään suoraan Eurooppaan. Näin ollen MMK Trade Steel AG:tä ei voida pitää MMK:n sisäisenä vientiosastona.

3.4.3   Vertailu

Vertailu

| (133) | Komissio vertaili normaaliarvoa ja vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(133)

Komissio vertaili normaaliarvoa ja vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (134) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin fyysisten perusominaisuuksien (0–2 %), kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten (1–3 %), pakkauskustannusten (0–1 %), luottokustannusten (0–2 %), palkkioiden (0–4 %) ja muiden tekijöiden (0–1 %) osalta. |
| --- | --- |

(134)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin fyysisten perusominaisuuksien (0–2 %), kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten (1–3 %), pakkauskustannusten (0–1 %), luottokustannusten (0–2 %), palkkioiden (0–4 %) ja muiden tekijöiden (0–1 %) osalta.

| (135) | Ilmoitusasiakirjan tietojen ilmoittamisen jälkeen Severstal väitti, että jotkin myynti- hallinto- ja yleiskustannuksia koskevat oikaisut eli rahoitustuottoa ja kuljetuskustannuksia koskevat oikaisut oli tehty väärin. |
| --- | --- |

(135)

Ilmoitusasiakirjan tietojen ilmoittamisen jälkeen Severstal väitti, että jotkin myynti- hallinto- ja yleiskustannuksia koskevat oikaisut eli rahoitustuottoa ja kuljetuskustannuksia koskevat oikaisut oli tehty väärin.

| (136) | Yrityksen mukaan rahoitustuotto olisi pitänyt ottaa huomioon määritettäessä myynti- hallinto- ja yleiskustannusten prosenttiosuuksia. Lisäksi tällainen Sveitsissä toimivan, etuyhteydessä olevan tytäryhtiön tuotto oli samanaikaisesti Severstalin kuluja, kuten sen kyselylomakevastuksen G-PL-taulukossa ilmoitettiin, mikä oli vuorostaan otettu huomioon määritettäessä, oliko kotimarkkinamyynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(136)

Yrityksen mukaan rahoitustuotto olisi pitänyt ottaa huomioon määritettäessä myynti- hallinto- ja yleiskustannusten prosenttiosuuksia. Lisäksi tällainen Sveitsissä toimivan, etuyhteydessä olevan tytäryhtiön tuotto oli samanaikaisesti Severstalin kuluja, kuten sen kyselylomakevastuksen G-PL-taulukossa ilmoitettiin, mikä oli vuorostaan otettu huomioon määritettäessä, oliko kotimarkkinamyynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä.

| (137) | Komissio hylkäsi tämän väitteen. Severstal valmistaa ja myy suurta määrää eri tuotteita, eikä se pystynyt osoittamaan, että kyseiset rahoitustulot, jotka ovat Sveitsin tytäryhtiön emoyhtiölle myöntämä yleislaina, olivat yhteydessä tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. |
| --- | --- |

(137)

Komissio hylkäsi tämän väitteen. Severstal valmistaa ja myy suurta määrää eri tuotteita, eikä se pystynyt osoittamaan, että kyseiset rahoitustulot, jotka ovat Sveitsin tytäryhtiön emoyhtiölle myöntämä yleislaina, olivat yhteydessä tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.

| (138) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen Severstal toisti väitteensä ja totesi, että edellä mainittu rahoitustulo on ”korkotuloja lainoista, jotka on myönnetty Severstalin pitkän tuotantokierron tuotteiden rahoittamiseen, ja tarkasteltavana oleva tuote kuuluu tällaisiin tuotteisiin”. Lisäksi se pyysi, että soveltuva määrä kohdennetaan ainoastaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Komission mielestä tällaista väitettä ei voida esittää, kun mitään yksityiskohtaista tietoa ei ole siitä, miksi pitkän tuotantokierron tuotteiden rahoittamiseen tarkoitettu yleislaina liittyi myös tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. |
| --- | --- |

(138)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen Severstal toisti väitteensä ja totesi, että edellä mainittu rahoitustulo on ”korkotuloja lainoista, jotka on myönnetty Severstalin pitkän tuotantokierron tuotteiden rahoittamiseen, ja tarkasteltavana oleva tuote kuuluu tällaisiin tuotteisiin”. Lisäksi se pyysi, että soveltuva määrä kohdennetaan ainoastaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Komission mielestä tällaista väitettä ei voida esittää, kun mitään yksityiskohtaista tietoa ei ole siitä, miksi pitkän tuotantokierron tuotteiden rahoittamiseen tarkoitettu yleislaina liittyi myös tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.

| (139) | Mitä tulee kuljetuskustannusten oikaisuun, Severstal väitti, että komissio oli vähentänyt väärän kuljetuskustannusmäärän osana myynti- hallinto- ja yleiskustannuksia. |
| --- | --- |

(139)

Mitä tulee kuljetuskustannusten oikaisuun, Severstal väitti, että komissio oli vähentänyt väärän kuljetuskustannusmäärän osana myynti- hallinto- ja yleiskustannuksia.

| (140) | Komissio hyväksyi kuljetuskustannuksia koskevan Severstalin väitteen ja käytti laskemiin yrityksen ilmoittamia todellisia kuljetuskustannuksia. Kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi ne määritettiin nollatasolle, sillä ne oli jo otettu huomioon vähennyksiä laskettaessa. |
| --- | --- |

(140)

Komissio hyväksyi kuljetuskustannuksia koskevan Severstalin väitteen ja käytti laskemiin yrityksen ilmoittamia todellisia kuljetuskustannuksia. Kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi ne määritettiin nollatasolle, sillä ne oli jo otettu huomioon vähennyksiä laskettaessa.

3.4.4   Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntimarginaali

| (141) | Komissio vertasi vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(141)

Komissio vertasi vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (142) | Yhteistyössä toimimisen aste Venäjällä on korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin osuus unioniin suuntautuvasta Venäjän kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla oli lähes 100 prosenttia. Tämän vuoksi komissio päätti määrittää koko maata koskevan ja kaikkiin muihin tuottajiin sovellettavan polkumyyntimarginaalin samalle tasolle kuin korkein yritykselle määritetty polkumyyntimarginaali eli Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron & Steel Works (PJSC MMK) -ryhmän marginaali. |
| --- | --- |

(142)

Yhteistyössä toimimisen aste Venäjällä on korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin osuus unioniin suuntautuvasta Venäjän kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla oli lähes 100 prosenttia. Tämän vuoksi komissio päätti määrittää koko maata koskevan ja kaikkiin muihin tuottajiin sovellettavan polkumyyntimarginaalin samalle tasolle kuin korkein yritykselle määritetty polkumyyntimarginaali eli Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron & Steel Works (PJSC MMK) -ryhmän marginaali.

| (143) | Polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK) | 33,0 % |
| PAO Severstal | 5,3 % |
| Novolipetsk Steel | 15,0 % |
| Kaikki muut yritykset | 33,0 % |

(143)

Polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK)

33,0 %

PAO Severstal

5,3 %

Novolipetsk Steel

15,0 %

Kaikki muut yritykset

33,0 %

3.5   Serbia

Serbia

| (144) | Serbiassa on vain yksi tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja, ja se toimi täydessä yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Suurin osa sen myynnistä unioniin oli suoraa myyntiä riippumattomille ostajille, mutta osa myynnistä tapahtui etuyhteydessä olevan Slovakiassa toimivan kauppiaan välityksellä. |
| --- | --- |

(144)

Serbiassa on vain yksi tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja, ja se toimi täydessä yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Suurin osa sen myynnistä unioniin oli suoraa myyntiä riippumattomille ostajille, mutta osa myynnistä tapahtui etuyhteydessä olevan Slovakiassa toimivan kauppiaan välityksellä.

3.5.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (145) | Tämän ainoan vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvo määritettiin 3.1.1 kohdassa esitetyn yleisen menetelmän mukaisesti. Tämän tuloksena saatu normaaliarvo 23 prosentille tuotelajeja, jotka vastaavat 71 prosentista vientiä harjoittavan tuottajan unioniin suuntautuvan viennin määrää, perustui hintaan kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä. Jos tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähemmän kuin 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin, kyseisen tuotelajin normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttämällä tuotelajin myynti- hallinto- ja yleiskustannuksia ja voittoa painotettujen keskimääräisten myynti- hallinto- ja yleiskustannusten ja voiton sijaan. Jos tuotelajien painotettu keskimääräinen hinta oli alle tuotannon yksikkökustannusten, normaaliarvo määritettiin kuitenkin edellä 55 kappaleessa esitetyn menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(145)

Tämän ainoan vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvo määritettiin 3.1.1 kohdassa esitetyn yleisen menetelmän mukaisesti. Tämän tuloksena saatu normaaliarvo 23 prosentille tuotelajeja, jotka vastaavat 71 prosentista vientiä harjoittavan tuottajan unioniin suuntautuvan viennin määrää, perustui hintaan kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä. Jos tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähemmän kuin 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin, kyseisen tuotelajin normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttämällä tuotelajin myynti- hallinto- ja yleiskustannuksia ja voittoa painotettujen keskimääräisten myynti- hallinto- ja yleiskustannusten ja voiton sijaan. Jos tuotelajien painotettu keskimääräinen hinta oli alle tuotannon yksikkökustannusten, normaaliarvo määritettiin kuitenkin edellä 55 kappaleessa esitetyn menetelmän mukaisesti.

3.5.2   Vientihinta

Vientihinta

| (146) | Vientihinta määritettiin edellä 3.1.2 kohdassa ja erityisesti 2 artiklan 8 kohdassa esitettyä yleistä menetelmää käyttäen. Etuyhteydessä olevan tuojan kautta tapahtuneen myynnin vientihinta muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan pohjalta. |
| --- | --- |

(146)

Vientihinta määritettiin edellä 3.1.2 kohdassa ja erityisesti 2 artiklan 8 kohdassa esitettyä yleistä menetelmää käyttäen. Etuyhteydessä olevan tuojan kautta tapahtuneen myynnin vientihinta muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan pohjalta.

3.5.3   Vertailu

Vertailu

| (147) | Komissio vertasi normaaliarvoa ja ainoan vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(147)

Komissio vertasi normaaliarvoa ja ainoan vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (148) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten (5–9 %), luottokustannusten (0–1,5 %), pankkimaksujen (0–1 %) ja palkkioiden (0,5–2 %)osalta. |
| --- | --- |

(148)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten (5–9 %), luottokustannusten (0–1,5 %), pankkimaksujen (0–1 %) ja palkkioiden (0,5–2 %)osalta.

3.5.4   Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntimarginaali

| (149) | Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(149)

Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (150) | Yhteistyössä toimimisen aste Serbiassa oli erittäin korkea, koska yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan viennin osuus kokonaisviennistä unioniin tutkimusajanjaksolla oli noin 100 prosenttia. Tämän perusteella komissio määritti koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin ainoan vientiä harjoittavan tuottajan kanssa samalle tasolle. |
| --- | --- |

(150)

Yhteistyössä toimimisen aste Serbiassa oli erittäin korkea, koska yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan viennin osuus kokonaisviennistä unioniin tutkimusajanjaksolla oli noin 100 prosenttia. Tämän perusteella komissio määritti koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin ainoan vientiä harjoittavan tuottajan kanssa samalle tasolle.

| (151) | Polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Zelezara Smederevo d.o.o. | 38,7 % |
| Kaikki muut yritykset | 38,7 % |

(151)

Polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Zelezara Smederevo d.o.o.

38,7 %

Kaikki muut yritykset

38,7 %

3.6   Ukraina

Ukraina

| (152) | Ukrainassa on vain yksi tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistava kolmen etuyhteydessä olevan vientiä harjoittavan tuottajan muodostama ryhmä, johon viitataan tässä osassa nimityksellä ’vientiä harjoittava tuottaja’, ja se toimi täydessä yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Kaksi tuotantolaitosta sijaitsee Mariupolissa Donetskin alueella, joka oli tutkimuksen aikana konfliktialue. Vientiä harjoittavan tuottajan pyynnön jälkeen komissio päätti jättää nämä laitokset laskelmien ulkopuolelle, millä oli vain vähäinen vaikutus unioniin suuntautuneen viennin määrään. |
| --- | --- |

(152)

Ukrainassa on vain yksi tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistava kolmen etuyhteydessä olevan vientiä harjoittavan tuottajan muodostama ryhmä, johon viitataan tässä osassa nimityksellä ’vientiä harjoittava tuottaja’, ja se toimi täydessä yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Kaksi tuotantolaitosta sijaitsee Mariupolissa Donetskin alueella, joka oli tutkimuksen aikana konfliktialue. Vientiä harjoittavan tuottajan pyynnön jälkeen komissio päätti jättää nämä laitokset laskelmien ulkopuolelle, millä oli vain vähäinen vaikutus unioniin suuntautuneen viennin määrään.

| (153) | Ilmoitusasiakirjaan antamissaan huomautuksissa valituksen tekijä pyysi komissiota selittämään päätöksensä jättää yksi ukrainalainen yritys polkumyyntimarginaalia koskevan laskelman ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(153)

Ilmoitusasiakirjaan antamissaan huomautuksissa valituksen tekijä pyysi komissiota selittämään päätöksensä jättää yksi ukrainalainen yritys polkumyyntimarginaalia koskevan laskelman ulkopuolelle.

| (154) | Komissio jätti kyseisen yrityksen tarkastelun ulkopuolelle, sillä sen osuus ryhmän myynnistä oli vähäinen eikä olisi vaikuttanut polkumyyntimarginaaliin. Lisäksi alueella käytiin sotatoimia, joten kyseisten tietojen todentaminen oli mahdotonta. Komissio katsoi, että kyseessä on ylivoimainen este. |
| --- | --- |

(154)

Komissio jätti kyseisen yrityksen tarkastelun ulkopuolelle, sillä sen osuus ryhmän myynnistä oli vähäinen eikä olisi vaikuttanut polkumyyntimarginaaliin. Lisäksi alueella käytiin sotatoimia, joten kyseisten tietojen todentaminen oli mahdotonta. Komissio katsoi, että kyseessä on ylivoimainen este.

| (155) | Vientiä harjoittava tuottaja myi kotimarkkinoilla samankaltaista tuotetta sekä suoraan että etuyhteydessä olevan kappiaan välityksellä. |
| --- | --- |

(155)

Vientiä harjoittava tuottaja myi kotimarkkinoilla samankaltaista tuotetta sekä suoraan että etuyhteydessä olevan kappiaan välityksellä.

| (156) | Kaikki vientiä harjoittavan tuottajan myynti unioniin tapahtui Sveitsissä toimivan etuyhteydessä olevan kauppiaan välityksellä. Kauppias myi tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä etuyhteydessä oleville että etuyhteydettömille tuojille unionissa. |
| --- | --- |

(156)

Kaikki vientiä harjoittavan tuottajan myynti unioniin tapahtui Sveitsissä toimivan etuyhteydessä olevan kauppiaan välityksellä. Kauppias myi tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä etuyhteydessä oleville että etuyhteydettömille tuojille unionissa.

3.6.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (157) | Tämän vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvo määritettiin 3.1.1 kohdassa esitetyn yleisen menetelmän mukaisesti. Yhden tuotantolaitoksen normaaliarvo perustui yksinomaan kotimaan hintoihin tavanomaisessa kaupankäynnissä. Toisen tuotantolaitoksen normaaliarvo perustui osittain kotimaan hintoihin tavanomaisessa kaupankäynnissä (38 prosentissa tuotelajeja, mikä vastaa 12 prosenttia kyseisen tuotantolaitoksen unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä) ja osittain se muodostettiin laskennallisesti. Jos tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähemmän kuin 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin, kyseisen tuotelajin normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttämällä tuotelajin myynti- hallinto- ja yleiskustannuksia ja voittoa painotettujen keskimääräisten myynti- hallinto- ja yleiskustannusten ja voiton sijaan. Jos tuotelajien painotettu keskimääräinen hinta oli alle tuotannon yksikkökustannusten, normaaliarvo määritettiin kuitenkin edellä 55 kappaleessa esitetyn menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(157)

Tämän vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvo määritettiin 3.1.1 kohdassa esitetyn yleisen menetelmän mukaisesti. Yhden tuotantolaitoksen normaaliarvo perustui yksinomaan kotimaan hintoihin tavanomaisessa kaupankäynnissä. Toisen tuotantolaitoksen normaaliarvo perustui osittain kotimaan hintoihin tavanomaisessa kaupankäynnissä (38 prosentissa tuotelajeja, mikä vastaa 12 prosenttia kyseisen tuotantolaitoksen unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä) ja osittain se muodostettiin laskennallisesti. Jos tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähemmän kuin 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin, kyseisen tuotelajin normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttämällä tuotelajin myynti- hallinto- ja yleiskustannuksia ja voittoa painotettujen keskimääräisten myynti- hallinto- ja yleiskustannusten ja voiton sijaan. Jos tuotelajien painotettu keskimääräinen hinta oli alle tuotannon yksikkökustannusten, normaaliarvo määritettiin kuitenkin edellä 55 kappaleessa esitetyn menetelmän mukaisesti.

| (158) | Vientiä harjoittava tuottaja pyysi oikaisua tuotantokustannuksiin yhdelle konfliktialueella sijaitsevalle tuotantolaitokselle eli Ilyich Iron and Steel Works of Mariupolille, jäljempänä ’Ilyich’, sillä perusteella, että sotilaallisista operaatioista alueella aiheutuu epäsuorasti ja suorasti epätavallisia tuotantokustannuksia. Vientiä harjoittava tuottaja ehdotti oikaisun tason määrittämiseksi yksikkökustannusten kehityksen vertailua Ilyichin ja sellaisen tuotantolaitoksen välillä, johon konflikti ei vaikuta, tässä tapauksessa Integrated Iron and Steel Works Zaporizhstal, jäljempänä ’Zaporizhstal’. Vientiä harjoittavan tuottajan käyttämiä ’yksikkökustannuksia’ varten vientiä harjoittava tuottaja on ottanut kunkin tuotantolaitoksen osalta kaikkien myytyjen tavaroiden kustannukset ja jakanut sen kunakin kalenterivuonna tuotettujen kuumavalssattujen terästuotteiden määrällä. Vientiä harjoittava tuottaja seurasi tätä menettelyä vuodesta 2013 (konfliktia edeltävä jakso) vuoteen 2015, ja ehdotti tältä pohjalta Ilyichin kustannusten oikaisua tietyllä prosenttimäärällä. |
| --- | --- |

(158)

Vientiä harjoittava tuottaja pyysi oikaisua tuotantokustannuksiin yhdelle konfliktialueella sijaitsevalle tuotantolaitokselle eli Ilyich Iron and Steel Works of Mariupolille, jäljempänä ’Ilyich’, sillä perusteella, että sotilaallisista operaatioista alueella aiheutuu epäsuorasti ja suorasti epätavallisia tuotantokustannuksia. Vientiä harjoittava tuottaja ehdotti oikaisun tason määrittämiseksi yksikkökustannusten kehityksen vertailua Ilyichin ja sellaisen tuotantolaitoksen välillä, johon konflikti ei vaikuta, tässä tapauksessa Integrated Iron and Steel Works Zaporizhstal, jäljempänä ’Zaporizhstal’. Vientiä harjoittavan tuottajan käyttämiä ’yksikkökustannuksia’ varten vientiä harjoittava tuottaja on ottanut kunkin tuotantolaitoksen osalta kaikkien myytyjen tavaroiden kustannukset ja jakanut sen kunakin kalenterivuonna tuotettujen kuumavalssattujen terästuotteiden määrällä. Vientiä harjoittava tuottaja seurasi tätä menettelyä vuodesta 2013 (konfliktia edeltävä jakso) vuoteen 2015, ja ehdotti tältä pohjalta Ilyichin kustannusten oikaisua tietyllä prosenttimäärällä.

| (159) | Huolellisen harkinnan jälkeen komissio katsoi, että oikaisun määrittämiseen käytetty menetelmä ei ollut sopiva. Ensinnäkin ’yksikkökustannuksilla’ ei viitattu kuumavalssattujen teräslevyjen yksikön kustannuksiin, sillä niihin sisältyivät kaikkien myytyjen tavaroiden kustannukset, siis myös muita tavaroita. Nämä muut tavarat muodostavat merkittävän osan Zaporizhstalin ja vieläkin suuremman osan Ilyichin tuotannosta. Oikaisun määrittämiseen käytetyssä menetelmässä jätettiin täysin huomioimatta muiden tuotteiden tuotannon ja kustannusten kehitys. Muiden tuotteiden tuotanto ja kustannukset eivät pysyneet vakaina kaudella, jota vientiä harjoittava tuottaja ehdotti käytettäväksi tässä menetelmässä. Itse asiassa vientiä harjoittava tuottaja myönsi huomautuksissaan, että Ilyichin eräiden muiden tuotanto lisääntyi huomattavasti vuosina 2012–2016. Oikaisun määrittämiseen käytetyssä menetelmässä nämä kasvaneet kustannukset luettiin kuumavalssattujen teräslevyjen vähentyneeseen tuotantoon, jolloin paisuteltiin mahdollisesti merkittävästi ’yksikkökustannuksia’. Vaikka vientiä harjoittavan tuottajan kustannukset, joita ehdotettiin käytettäviksi, olisivat kuumavalssattujen teräslevytuotteiden todelliset tuotantokustannukset, ehdotukseen kuului tuotannon määrän vertailu myyntikustannuksiin, jolloin jätettiin huomiotta varastojen muutos. Vientiä harjoittavan tuottajan olisi pitänyt verrata joko tuotannon määrää tuotantokustannuksiin tai myynnin määrää myyntikustannuksiin. Oikaisun määrittämiseen käytetyssä menetelmässä verrattiin kehityssuuntausta kalenterivuoteen 2015 saakka ja ehdotettiin laskelman tuloksen – eli vähennyksen – soveltamista tutkimusajanjakson (1 päivästä heinäkuuta 201530 päivään kesäkuuta 2016) tietoihin. Tämä on virheellistä, sillä menetelmällä olisi pitänyt seurata kehityssuuntausta tutkimusajanjakson loppuun asti. |
| --- | --- |

(159)

Huolellisen harkinnan jälkeen komissio katsoi, että oikaisun määrittämiseen käytetty menetelmä ei ollut sopiva. Ensinnäkin ’yksikkökustannuksilla’ ei viitattu kuumavalssattujen teräslevyjen yksikön kustannuksiin, sillä niihin sisältyivät kaikkien myytyjen tavaroiden kustannukset, siis myös muita tavaroita. Nämä muut tavarat muodostavat merkittävän osan Zaporizhstalin ja vieläkin suuremman osan Ilyichin tuotannosta. Oikaisun määrittämiseen käytetyssä menetelmässä jätettiin täysin huomioimatta muiden tuotteiden tuotannon ja kustannusten kehitys. Muiden tuotteiden tuotanto ja kustannukset eivät pysyneet vakaina kaudella, jota vientiä harjoittava tuottaja ehdotti käytettäväksi tässä menetelmässä. Itse asiassa vientiä harjoittava tuottaja myönsi huomautuksissaan, että Ilyichin eräiden muiden tuotanto lisääntyi huomattavasti vuosina 2012–2016. Oikaisun määrittämiseen käytetyssä menetelmässä nämä kasvaneet kustannukset luettiin kuumavalssattujen teräslevyjen vähentyneeseen tuotantoon, jolloin paisuteltiin mahdollisesti merkittävästi ’yksikkökustannuksia’. Vaikka vientiä harjoittavan tuottajan kustannukset, joita ehdotettiin käytettäviksi, olisivat kuumavalssattujen teräslevytuotteiden todelliset tuotantokustannukset, ehdotukseen kuului tuotannon määrän vertailu myyntikustannuksiin, jolloin jätettiin huomiotta varastojen muutos. Vientiä harjoittavan tuottajan olisi pitänyt verrata joko tuotannon määrää tuotantokustannuksiin tai myynnin määrää myyntikustannuksiin. Oikaisun määrittämiseen käytetyssä menetelmässä verrattiin kehityssuuntausta kalenterivuoteen 2015 saakka ja ehdotettiin laskelman tuloksen – eli vähennyksen – soveltamista tutkimusajanjakson (1 päivästä heinäkuuta 201530 päivään kesäkuuta 2016) tietoihin. Tämä on virheellistä, sillä menetelmällä olisi pitänyt seurata kehityssuuntausta tutkimusajanjakson loppuun asti.

| (160) | Ilmoitusasiakirjaan antamissaan huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja ei käsitellyt edellä kuvattuja oikaisun määrittämiseen ehdotetun menetelmän puutteita. Sen sijaan se vertasi valmistuskustannuksia tuotelajeittain kahdella tuotantopaikalla tutkimusajanjakson aikana ja väitti, että tämän vertailun tulos on samanlainen kuin oikaisun määrittämiseen ehdotetulla menetelmällä saatu. Vientiä harjoittava tuottaja ei ole ottanut huomioon sitä, että oikaisun määrittämiseen käytetty menetelmä kehitettiin nimenomaan siksi, että kahden tuotantolaitoksen kustannuksia ei tiettynä vuonna voida suoraan vertailla, sillä ne olivat jo erilaisia ennen konfliktin alkamista. Itse asiassa määrittämismenetelmässä käytettyjen tietojen mukaan Ilyichin ”yksikkökustannukset” olivat vuonna 2013 huomattavasti suuremmat kuin Zaporizhstalin ’yksikkökustannukset’. Suhdelukuna ilmaistu ero on suurempi kuin kahden tuotantolaitoksen välinen tuotelajittainen valmistuskustannusten ero, jota vientiä harjoittava tuottaja halusi käyttää menetelmän tueksi. |
| --- | --- |

(160)

Ilmoitusasiakirjaan antamissaan huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja ei käsitellyt edellä kuvattuja oikaisun määrittämiseen ehdotetun menetelmän puutteita. Sen sijaan se vertasi valmistuskustannuksia tuotelajeittain kahdella tuotantopaikalla tutkimusajanjakson aikana ja väitti, että tämän vertailun tulos on samanlainen kuin oikaisun määrittämiseen ehdotetulla menetelmällä saatu. Vientiä harjoittava tuottaja ei ole ottanut huomioon sitä, että oikaisun määrittämiseen käytetty menetelmä kehitettiin nimenomaan siksi, että kahden tuotantolaitoksen kustannuksia ei tiettynä vuonna voida suoraan vertailla, sillä ne olivat jo erilaisia ennen konfliktin alkamista. Itse asiassa määrittämismenetelmässä käytettyjen tietojen mukaan Ilyichin ”yksikkökustannukset” olivat vuonna 2013 huomattavasti suuremmat kuin Zaporizhstalin ’yksikkökustannukset’. Suhdelukuna ilmaistu ero on suurempi kuin kahden tuotantolaitoksen välinen tuotelajittainen valmistuskustannusten ero, jota vientiä harjoittava tuottaja halusi käyttää menetelmän tueksi.

| (161) | Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissio ei ollut käynyt rakentavaa vuoropuhelua vientiä harjoittavan tuottajan kanssa eikä ollut pyytänyt tai täsmentänyt niitä lisätietoja, jotka olisivat mahdollisesti olleet sen mukaan tarpeellisia väitteen asianmukaista arviointia varten. Vientiä harjoittavan tuottajan mukaan komissio kertoi vasta lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä 17 päivänä heinäkuuta 2017, mitä tietoja ja menetelmiä tarvittaisiin väitteen arvioimiseksi. |
| --- | --- |

(161)

Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissio ei ollut käynyt rakentavaa vuoropuhelua vientiä harjoittavan tuottajan kanssa eikä ollut pyytänyt tai täsmentänyt niitä lisätietoja, jotka olisivat mahdollisesti olleet sen mukaan tarpeellisia väitteen asianmukaista arviointia varten. Vientiä harjoittavan tuottajan mukaan komissio kertoi vasta lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä 17 päivänä heinäkuuta 2017, mitä tietoja ja menetelmiä tarvittaisiin väitteen arvioimiseksi.

| (162) | Komissio huomautti, että väite on asiasisällöltään virheellinen. Oikaisun määrittämiseen ehdotetun menetelmän puutteista annettiin yksityiskohtainen selitys vientiä harjoittavalle tuottajalle 4 päivänä huhtikuuta 2017 ilmoitusasiakirjan liitteessä 4. Tämä yksityiskohtainen kuvaus sisällytettiin asiakirjana, jotta vientiä harjoittava tuottajalle annettaisiin mahdollisuus ja riittävästi aikaa näiden puutteiden korjaamiseen. Kuten 160 kappaleessa todetaan, vientiä harjoittava tuottaja ei tehnyt näin. |
| --- | --- |

(162)

Komissio huomautti, että väite on asiasisällöltään virheellinen. Oikaisun määrittämiseen ehdotetun menetelmän puutteista annettiin yksityiskohtainen selitys vientiä harjoittavalle tuottajalle 4 päivänä huhtikuuta 2017 ilmoitusasiakirjan liitteessä 4. Tämä yksityiskohtainen kuvaus sisällytettiin asiakirjana, jotta vientiä harjoittava tuottajalle annettaisiin mahdollisuus ja riittävästi aikaa näiden puutteiden korjaamiseen. Kuten 160 kappaleessa todetaan, vientiä harjoittava tuottaja ei tehnyt näin.

| (163) | Lopullisista päätelmistä ilmoittamista koskevissa huomautuksissaan vientiä harjoittava tuottaja väitti, että muut tavarat kuin 159 kappaleessa tarkoitetut kuumavalssatut terästuotteet eivät muodostaneet merkittävää osaa tuotannosta Zaporizhstalissa ja Ilyichissä. Väitteensä tueksi vientiä harjoittava tuottaja viittasi komissiolle 16 päivänä helmikuuta 2017 toimitettuihin Ilyichin tuotantomääriä koskeviin tietoihin. |
| --- | --- |

(163)

Lopullisista päätelmistä ilmoittamista koskevissa huomautuksissaan vientiä harjoittava tuottaja väitti, että muut tavarat kuin 159 kappaleessa tarkoitetut kuumavalssatut terästuotteet eivät muodostaneet merkittävää osaa tuotannosta Zaporizhstalissa ja Ilyichissä. Väitteensä tueksi vientiä harjoittava tuottaja viittasi komissiolle 16 päivänä helmikuuta 2017 toimitettuihin Ilyichin tuotantomääriä koskeviin tietoihin.

| (164) | Tältä osin komissio totesi, että vientiä harjoittavan tuottajan tarkoittamat tiedot toimitettiin tarkastuskäynnin jälkeen, joten niitä ei voitu todentaa. Lisäksi tiedot koskevat tuotannon tonnimääriä eivätkä tuotannon kustannuksia tai sen arvoa. Tuotettu määrä ei näin ollen kuvasta tuotantokustannuksia, erityisesti kun otetaan huomioon, että muihin tuotteisiin, kuten kylmävalssattuihin ja galvanoituihin tuotteisiin, sisältyy enemmän lisäarvoa ja ne ovat näin ollen lisäkustannustuotteita. Mitä tulee komission väitteidensä tueksi käyttämiin tietoihin, vientiä harjoittava tuottaja toimitti polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa tietoja koko laitoksen tuottamasta liikevaihdosta, laitoksen merkityksellisen osaston tuottamasta liikevaihdosta ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuottamasta liikevaihdosta. Komissio varmensi nämä liikevaihtoa koskevat tiedot tarkastuskäynnin aikana, ja niitä käytettiin kustannusten korvaavana indikaattorina, joka osoitti, että muut kuin kuumavalssatut terästuotteet muodosti merkittävän osan tuotannosta Ilyichissä. |
| --- | --- |

(164)

Tältä osin komissio totesi, että vientiä harjoittavan tuottajan tarkoittamat tiedot toimitettiin tarkastuskäynnin jälkeen, joten niitä ei voitu todentaa. Lisäksi tiedot koskevat tuotannon tonnimääriä eivätkä tuotannon kustannuksia tai sen arvoa. Tuotettu määrä ei näin ollen kuvasta tuotantokustannuksia, erityisesti kun otetaan huomioon, että muihin tuotteisiin, kuten kylmävalssattuihin ja galvanoituihin tuotteisiin, sisältyy enemmän lisäarvoa ja ne ovat näin ollen lisäkustannustuotteita. Mitä tulee komission väitteidensä tueksi käyttämiin tietoihin, vientiä harjoittava tuottaja toimitti polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa tietoja koko laitoksen tuottamasta liikevaihdosta, laitoksen merkityksellisen osaston tuottamasta liikevaihdosta ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuottamasta liikevaihdosta. Komissio varmensi nämä liikevaihtoa koskevat tiedot tarkastuskäynnin aikana, ja niitä käytettiin kustannusten korvaavana indikaattorina, joka osoitti, että muut kuin kuumavalssatut terästuotteet muodosti merkittävän osan tuotannosta Ilyichissä.

| (165) | Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen esittämissään lisähuomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja kiisti komission 159 kappaleessa esittämät huomautukset, jotka koskivat muiden kuin kuumavalssattujen terästuotteiden tuotannon kasvun aiheuttamaa ’yksikkökustannusten’ perusteetonta paisuttamista, jota ehdotetussa menetelmässä oli käytetty. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Ilyichin myymien tavaroiden yleinen kokonaiskustannusten nousu on vastoin komission päättelyn logiikkaa, jonka mukaan muiden tuotteiden tuotannon kasvu voi kasvattaa kuumavalssatuille terästuotteille laskettuja ’yksikkökustannuksia’. |
| --- | --- |

(165)

Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen esittämissään lisähuomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja kiisti komission 159 kappaleessa esittämät huomautukset, jotka koskivat muiden kuin kuumavalssattujen terästuotteiden tuotannon kasvun aiheuttamaa ’yksikkökustannusten’ perusteetonta paisuttamista, jota ehdotetussa menetelmässä oli käytetty. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Ilyichin myymien tavaroiden yleinen kokonaiskustannusten nousu on vastoin komission päättelyn logiikkaa, jonka mukaan muiden tuotteiden tuotannon kasvu voi kasvattaa kuumavalssatuille terästuotteille laskettuja ’yksikkökustannuksia’.

| (166) | Komissio on tästä huomautuksesta eri mieltä. Kuten edellä on mainittu, vientiä harjoittava tuottaja määritti ’yksikkökustannukset’ jakamalla myytyjen tavaroiden (mukaan lukien muut kuin kuumavalssatut terästuotteet) kokonaiskustannukset laitoksessa kyseisinä ajanjaksoina tuotettujen kuumavalssattujen terästavaroiden määrällä. Kuten vientiä harjoittava tuottaja itsekin myönsi, menetelmässä käsitellyn ajanjakson aikana eräiden muiden kuin kuumavalssattujen terästuotteiden määrä kasvoi merkittävästi. Tästä johtuva kyseisten tuotteiden tuotantokustannusten kasvu luettiin vientiä harjoittavan tuottajan ehdottamassa menetelmässä kuumavalssattuihin terästuotteisiin, mikä keinotekoisesti kasvatti ’yksikkökustannuksia’ (eli lisäsi ’yksikkökustannusten’ kasvua koko kyseisellä ajanjaksolla), joiden pohjalta vientiä harjoittava tuottaja ehdotti Ilyitchin kustannusten oikaisua. Tämä pätee siitä riippumatta, kasvoivatko, pienenivätkö vai pysyivätkö laitoksen myymien tavaroiden kokonaiskustannukset ennallaan. |
| --- | --- |

(166)

Komissio on tästä huomautuksesta eri mieltä. Kuten edellä on mainittu, vientiä harjoittava tuottaja määritti ’yksikkökustannukset’ jakamalla myytyjen tavaroiden (mukaan lukien muut kuin kuumavalssatut terästuotteet) kokonaiskustannukset laitoksessa kyseisinä ajanjaksoina tuotettujen kuumavalssattujen terästavaroiden määrällä. Kuten vientiä harjoittava tuottaja itsekin myönsi, menetelmässä käsitellyn ajanjakson aikana eräiden muiden kuin kuumavalssattujen terästuotteiden määrä kasvoi merkittävästi. Tästä johtuva kyseisten tuotteiden tuotantokustannusten kasvu luettiin vientiä harjoittavan tuottajan ehdottamassa menetelmässä kuumavalssattuihin terästuotteisiin, mikä keinotekoisesti kasvatti ’yksikkökustannuksia’ (eli lisäsi ’yksikkökustannusten’ kasvua koko kyseisellä ajanjaksolla), joiden pohjalta vientiä harjoittava tuottaja ehdotti Ilyitchin kustannusten oikaisua. Tämä pätee siitä riippumatta, kasvoivatko, pienenivätkö vai pysyivätkö laitoksen myymien tavaroiden kokonaiskustannukset ennallaan.

| (167) | Mitä tulee komission 159 kappaleessa esittämään huomautukseen, jonka mukaan menetelmässä olisi pitänyt seurata kehityssuuntauksia tutkimusajanjaksoon asti, vientiä harjoittava tuottaja väitti lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen tekemissään huomautuksissa, että se ei voinut toimittaa tietoja tutkimusajanjaksolta menetelmässä käytettäväksi, sillä vuoden 2016 tilintarkastuskertomus on ollut saatavilla vasta äskettäin. |
| --- | --- |

(167)

Mitä tulee komission 159 kappaleessa esittämään huomautukseen, jonka mukaan menetelmässä olisi pitänyt seurata kehityssuuntauksia tutkimusajanjaksoon asti, vientiä harjoittava tuottaja väitti lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen tekemissään huomautuksissa, että se ei voinut toimittaa tietoja tutkimusajanjaksolta menetelmässä käytettäväksi, sillä vuoden 2016 tilintarkastuskertomus on ollut saatavilla vasta äskettäin.

| (168) | Tältä osin komissio huomautti, että vientiä harjoittava tuottaja pystyi toimittamaan suuria määriä tutkimusajanjakson tietoja polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen täyttämistä varten. Tämän vuoksi ei ole ilmeistä, miksi kyseinen vientiä harjoittava tuottaja ei pystynyt toimittamaan tutkimusajanjakson tietoja käytettäviksi ehdotetun menetelmän tueksi. Tämä on epäselvää sitäkin suuremmalla syyllä, että vientiä harjoittavalla tuottajalla oli mahdollisuus ja aikaa tämän tekemiseen, kuten 162 kappaleessa mainitaan. |
| --- | --- |

(168)

Tältä osin komissio huomautti, että vientiä harjoittava tuottaja pystyi toimittamaan suuria määriä tutkimusajanjakson tietoja polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen täyttämistä varten. Tämän vuoksi ei ole ilmeistä, miksi kyseinen vientiä harjoittava tuottaja ei pystynyt toimittamaan tutkimusajanjakson tietoja käytettäviksi ehdotetun menetelmän tueksi. Tämä on epäselvää sitäkin suuremmalla syyllä, että vientiä harjoittavalla tuottajalla oli mahdollisuus ja aikaa tämän tekemiseen, kuten 162 kappaleessa mainitaan.

| (169) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen antamissaan huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja väitti edelleen, että 160 kappaleessa käsitelty tuotantolaitosten välinen tuotelajikohtaisten tuotantokustannusten ero tutkimusajanjaksolla tukee oikaisumenetelmää, sillä ero on samanlainen kuin menetelmän avulla saatu. |
| --- | --- |

(169)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen antamissaan huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja väitti edelleen, että 160 kappaleessa käsitelty tuotantolaitosten välinen tuotelajikohtaisten tuotantokustannusten ero tutkimusajanjaksolla tukee oikaisumenetelmää, sillä ero on samanlainen kuin menetelmän avulla saatu.

| (170) | Komissio on tästä huomautuksesta eri mieltä. Huomautuksissaan vientiä harjoittava tuottaja ei käsitellyt sitä tosiseikka, että määrittämismenetelmään käytettyjen tietojen mukaan vuoden 2013 (eli konfliktia edeltäneissä tavanomaisissa olosuhteissa) Iljyichin ’yksikkökustannukset’ olivat paljon suuremmat kuin Zaporizhstalissa. Suhdelukuna ilmaistu ero on suurempi kuin kahden tuotantolaitoksen välinen tuotelajikohtainen valmistuskustannusten ero. Tämä merkitsee sitä, että joko yksikkökustannusten välinen vero on pienentynyt Ilyichin ja Zaporizhstalin välillä vuodesta 2013 tutkimusajanjaksoon (eli Ilyichin yksikkökustannukset ovat pienentyneet suhteessa Zaporizhstalin yksikkökustannuksiin) tai menetelmässä käytetyt ’yksikkökustannukset’ ovat täysin epäluotettavia. Kuten edellä 159 kappaleessa selitetään, väitteistä ainakin jälkimmäinen pitää paikkansa, sillä menetelmän mukaisia ’yksikkökustannuksia’ vääristää muiden tuotteiden, joiden kehitys oli kyseisellä ajanjaksolla erilaista näissä kahdessa tuotantopaikassa, myyntikustannusten sisällyttäminen tietoihin. Tästä seuraa, että tuotelajikohtaisten tuotantokustannusten ero tutkimusajanjaksolla ei tue vientiä harjoittavan tuottajan ehdottaman menetelmän tarkkuutta. |
| --- | --- |

(170)

Komissio on tästä huomautuksesta eri mieltä. Huomautuksissaan vientiä harjoittava tuottaja ei käsitellyt sitä tosiseikka, että määrittämismenetelmään käytettyjen tietojen mukaan vuoden 2013 (eli konfliktia edeltäneissä tavanomaisissa olosuhteissa) Iljyichin ’yksikkökustannukset’ olivat paljon suuremmat kuin Zaporizhstalissa. Suhdelukuna ilmaistu ero on suurempi kuin kahden tuotantolaitoksen välinen tuotelajikohtainen valmistuskustannusten ero. Tämä merkitsee sitä, että joko yksikkökustannusten välinen vero on pienentynyt Ilyichin ja Zaporizhstalin välillä vuodesta 2013 tutkimusajanjaksoon (eli Ilyichin yksikkökustannukset ovat pienentyneet suhteessa Zaporizhstalin yksikkökustannuksiin) tai menetelmässä käytetyt ’yksikkökustannukset’ ovat täysin epäluotettavia. Kuten edellä 159 kappaleessa selitetään, väitteistä ainakin jälkimmäinen pitää paikkansa, sillä menetelmän mukaisia ’yksikkökustannuksia’ vääristää muiden tuotteiden, joiden kehitys oli kyseisellä ajanjaksolla erilaista näissä kahdessa tuotantopaikassa, myyntikustannusten sisällyttäminen tietoihin. Tästä seuraa, että tuotelajikohtaisten tuotantokustannusten ero tutkimusajanjaksolla ei tue vientiä harjoittavan tuottajan ehdottaman menetelmän tarkkuutta.

| (171) | Edellä esitetyistä syistä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(171)

Edellä esitetyistä syistä väite hylättiin.

| (172) | Zaporizhstalin tilinpäätökseen oli kirjattu merkittäviä valuuttakurssien eroista johtuvia tappioita sellaisista liiketoimista, jotka suoritettiin muussa valuutassa kuin Ukrainan hryvniassa. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että nämä menot, jotka eivät olleet koituneet tavanomaisessa kaupankäynnissä, olisi määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti, ja rajattava tasolle, joka vastaa yrityksen tavanomaisia toimintaoloja. |
| --- | --- |

(172)

Zaporizhstalin tilinpäätökseen oli kirjattu merkittäviä valuuttakurssien eroista johtuvia tappioita sellaisista liiketoimista, jotka suoritettiin muussa valuutassa kuin Ukrainan hryvniassa. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että nämä menot, jotka eivät olleet koituneet tavanomaisessa kaupankäynnissä, olisi määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti, ja rajattava tasolle, joka vastaa yrityksen tavanomaisia toimintaoloja.

| (173) | Komissio kiisti tämän väitteen. Tappiot kirjattiin asianmukaisesti yrityksen kirjanpitoon, ja ne aiheutuivat tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen ja katsoi tappiot osaksi yrityksen toimintaan liittyviä myynti- hallinto- ja yleiskustannuksia ja sisällytti ne normaaliarvoa koskevaan laskelmaan. |
| --- | --- |

(173)

Komissio kiisti tämän väitteen. Tappiot kirjattiin asianmukaisesti yrityksen kirjanpitoon, ja ne aiheutuivat tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen ja katsoi tappiot osaksi yrityksen toimintaan liittyviä myynti- hallinto- ja yleiskustannuksia ja sisällytti ne normaaliarvoa koskevaan laskelmaan.

| (174) | Ilmoitusasiakirjaan antamissaan huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja myönsi, että Zaporizhstalin myynti- hallinto- ja yleiskustannusten laskemiseen käytetyt rahoitusmenot oli asianmukaisesti sisällytetty yrityksen kirjanpitoon ja että ne olivat koituneet tutkimusajanjaksolla. Vientiä harjoittava tuottaja toisti tämän jälkeen väitteen, jonka mukaan kyseiset myynti- hallinto- ja yleiskustannukset oli pitänyt määrittää perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan pohjalta, sillä tietyt rahoitusmenot eivät liittyneet tuotteiden tuotantoon ja/ tai myyntiin. Tämän väitteen tueksi kyseinen vientiä harjoittava tuottaja toimitti uusia tietokokonaisuuksia selvästi sen jälkeen, kun tarkastuskäynti oli tehty ja väite alun perin esitetty. Lopuksi vientiä harjoittava tuottaja nosti esiin useita perusasetuksen säännöksiä, jotka koskevat myynti- hallinto- ja yleiskustannusten laskennallista määrittämistä ja joiden mukaan tällaisen määrittämisen on oltava ’kohtuullista’. |
| --- | --- |

(174)

Ilmoitusasiakirjaan antamissaan huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja myönsi, että Zaporizhstalin myynti- hallinto- ja yleiskustannusten laskemiseen käytetyt rahoitusmenot oli asianmukaisesti sisällytetty yrityksen kirjanpitoon ja että ne olivat koituneet tutkimusajanjaksolla. Vientiä harjoittava tuottaja toisti tämän jälkeen väitteen, jonka mukaan kyseiset myynti- hallinto- ja yleiskustannukset oli pitänyt määrittää perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan pohjalta, sillä tietyt rahoitusmenot eivät liittyneet tuotteiden tuotantoon ja/ tai myyntiin. Tämän väitteen tueksi kyseinen vientiä harjoittava tuottaja toimitti uusia tietokokonaisuuksia selvästi sen jälkeen, kun tarkastuskäynti oli tehty ja väite alun perin esitetty. Lopuksi vientiä harjoittava tuottaja nosti esiin useita perusasetuksen säännöksiä, jotka koskevat myynti- hallinto- ja yleiskustannusten laskennallista määrittämistä ja joiden mukaan tällaisen määrittämisen on oltava ’kohtuullista’.

| (175) | Komissio kiisti tämän analyysin. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaan myynti- hallinto- ja yleiskustannusten on perustuttava todellisiin tuotanto- ja myyntitietoihin. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohtaa sovelletaan vain, jos näitä ei voida määrittää. Kuten vientiä harjoittava tuottaja itsekin myönsi, todelliset myynti- hallinto- ja yleiskustannustiedot ovat saatavilla sen kirjanpidossa ja niihin sisältyvät nyt kyseessä olevat rahoitusmenot. Väite, jonka mukaan osa rahoitusmenoista ei liity tuotteiden tuotantoon ja/tai myyntiin, on hylättävä. Vientiä harjoittavan tuottajan väitteensä tueksi toimittamia tietoja ei ensinnäkään voida tutkimuksen tässä vaiheessa todentaa. Vientiä harjoittavalla tuottajalla oli runsaasti aikaa ja sille oli annettu näiden tietojen toimittamista koskeva pyyntö ennakolta, kun tarkastuskäynti tehtiin, mutta se ei hyödyntäneet tätä mahdollisuutta. Toiseksi Zaporizhstal toimii ainoastaan tuotteidensa tuotannon ja myynnin alalla. Vientiä harjoittava tuottaja ei ole missään vaiheessa esittänyt näyttöä päinvastaisesta. Viittaus vaatimukseen, jonka mukaan myynti- hallinto- ja yleiskustannusten määrittämisen on oltava kohtuullista, on virheellinen, sillä komissio ei määrittänyt myynti- hallinto- ja yleiskustannuksia laskennallisesti vaan perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(175)

Komissio kiisti tämän analyysin. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaan myynti- hallinto- ja yleiskustannusten on perustuttava todellisiin tuotanto- ja myyntitietoihin. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohtaa sovelletaan vain, jos näitä ei voida määrittää. Kuten vientiä harjoittava tuottaja itsekin myönsi, todelliset myynti- hallinto- ja yleiskustannustiedot ovat saatavilla sen kirjanpidossa ja niihin sisältyvät nyt kyseessä olevat rahoitusmenot. Väite, jonka mukaan osa rahoitusmenoista ei liity tuotteiden tuotantoon ja/tai myyntiin, on hylättävä. Vientiä harjoittavan tuottajan väitteensä tueksi toimittamia tietoja ei ensinnäkään voida tutkimuksen tässä vaiheessa todentaa. Vientiä harjoittavalla tuottajalla oli runsaasti aikaa ja sille oli annettu näiden tietojen toimittamista koskeva pyyntö ennakolta, kun tarkastuskäynti tehtiin, mutta se ei hyödyntäneet tätä mahdollisuutta. Toiseksi Zaporizhstal toimii ainoastaan tuotteidensa tuotannon ja myynnin alalla. Vientiä harjoittava tuottaja ei ole missään vaiheessa esittänyt näyttöä päinvastaisesta. Viittaus vaatimukseen, jonka mukaan myynti- hallinto- ja yleiskustannusten määrittämisen on oltava kohtuullista, on virheellinen, sillä komissio ei määrittänyt myynti- hallinto- ja yleiskustannuksia laskennallisesti vaan perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (176) | Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen yhteydessä esittämissään huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kyseiset menot liittyivät laitoksen yleiseen taloudelliseen toimintaan mutta eivät toimintaan, johon kuuluu tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto ja myynti. Vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että komissio ei ollut ottanut huomioon näyttöä, joka liittyi sen pyyntöön näiden menojen sulkemiseksi tarkastelun ulkopuolelle. Tämän jälkeen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissio oli hylännyt myös sen tosiseikan, että väitteen tueksi olisi edes esitetty näyttöä, väittäessään, että mitään näyttöä ei ollut esitetty sitä vastaan, että Zaporizhstal toimi ainoastaan tuotteidensa tuotannon ja myynnin alalla. Mitä tulee komission esittämiin huomautuksiin uudesta tietokokonaisuudesta, jolla pyrittiin tukemaan tiettyjen rahoitusmenojen sulkemista tarkastelun ulkopuolelle, vientiä harjoittava tuottaja totesi lopuksi, että väite sinällään esitettiin vastauksena polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen ja että kyseiset tiedot olivat vastauksen kanssa toimitetussa tilintarkastuskertomuksessa. |
| --- | --- |

(176)

Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen yhteydessä esittämissään huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kyseiset menot liittyivät laitoksen yleiseen taloudelliseen toimintaan mutta eivät toimintaan, johon kuuluu tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto ja myynti. Vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että komissio ei ollut ottanut huomioon näyttöä, joka liittyi sen pyyntöön näiden menojen sulkemiseksi tarkastelun ulkopuolelle. Tämän jälkeen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissio oli hylännyt myös sen tosiseikan, että väitteen tueksi olisi edes esitetty näyttöä, väittäessään, että mitään näyttöä ei ollut esitetty sitä vastaan, että Zaporizhstal toimi ainoastaan tuotteidensa tuotannon ja myynnin alalla. Mitä tulee komission esittämiin huomautuksiin uudesta tietokokonaisuudesta, jolla pyrittiin tukemaan tiettyjen rahoitusmenojen sulkemista tarkastelun ulkopuolelle, vientiä harjoittava tuottaja totesi lopuksi, että väite sinällään esitettiin vastauksena polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen ja että kyseiset tiedot olivat vastauksen kanssa toimitetussa tilintarkastuskertomuksessa.

| (177) | Vastauksessaan komissio totesi, että vientiä harjoittava tuottaja oli esittänyt kaksi tähän väitteeseen liittyvää pyyntöä. Ensimmäinen pyyntö, joka esitettiin vastauksena polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen ja jota sen jälkeen sitä täsmennettiin 5 päivänä tammikuuta 2017 annetussa ilmoituksessa, koski Zaporizhstalin rahoitusmenojen oikaisemista tavanomaisissa toimintaolosuhteissa aiemmin vallinneelle tasolle. Toinen pyyntö, joka esitettiin ensimmäisen kerran ilmoitusasiakirjaan 2 päivänä toukokuuta 2017 annetuissa huomautuksissa, Zaporizhstalin tarkastuskäynnin jälkeen, koski myynti- hallinto- ja yleiskustannusten oikaisua jättämällä tarkastelun ulkopuolelle menot, joiden väitettiin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin liittymättömiä. |
| --- | --- |

(177)

Vastauksessaan komissio totesi, että vientiä harjoittava tuottaja oli esittänyt kaksi tähän väitteeseen liittyvää pyyntöä. Ensimmäinen pyyntö, joka esitettiin vastauksena polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen ja jota sen jälkeen sitä täsmennettiin 5 päivänä tammikuuta 2017 annetussa ilmoituksessa, koski Zaporizhstalin rahoitusmenojen oikaisemista tavanomaisissa toimintaolosuhteissa aiemmin vallinneelle tasolle. Toinen pyyntö, joka esitettiin ensimmäisen kerran ilmoitusasiakirjaan 2 päivänä toukokuuta 2017 annetuissa huomautuksissa, Zaporizhstalin tarkastuskäynnin jälkeen, koski myynti- hallinto- ja yleiskustannusten oikaisua jättämällä tarkastelun ulkopuolelle menot, joiden väitettiin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin liittymättömiä.

| (178) | Kuten edellä 175 kappaleessa todettiin, komissio ei voi oikaista Zaporizhstalin rahoituskustannuksia tavanomaisten toimintaolosuhteiden mukaiselle aiemmalle tasolle, sillä perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti- hallinto- ja yleiskustannusten on perustuttava tuotantoa ja myyntiä koskeviin todellisiin tietoihin. Tiedot olivat komission saatavilla ja niitä käytettiin asiaa koskevassa laskelmassa. Päätelmien lopullista ilmoittamista koskevissa vientiä harjoittavan tuottajan huomautuksissa ei tässä vaiheessa esitetty uusia väitteitä, joten lisäselvitykset eivät olleet tarpeen. |
| --- | --- |

(178)

Kuten edellä 175 kappaleessa todettiin, komissio ei voi oikaista Zaporizhstalin rahoituskustannuksia tavanomaisten toimintaolosuhteiden mukaiselle aiemmalle tasolle, sillä perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti- hallinto- ja yleiskustannusten on perustuttava tuotantoa ja myyntiä koskeviin todellisiin tietoihin. Tiedot olivat komission saatavilla ja niitä käytettiin asiaa koskevassa laskelmassa. Päätelmien lopullista ilmoittamista koskevissa vientiä harjoittavan tuottajan huomautuksissa ei tässä vaiheessa esitetty uusia väitteitä, joten lisäselvitykset eivät olleet tarpeen.

| (179) | Mitä tulee toiseen pyyntöön eli Zaporizhstalin normaaliarvon mukauttamiseen siten, että kustannukset, joiden väitettiin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin liittymättömiä, jätettäisiin tarkastelun ulkopuolelle, komissio huomautti, että ilmoitusasiakirjaan annettujen huomioiden pohjalta ei ollut selvää, että nämä kustannukset eivät liittyisi suoraan tai välillisesti tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin. Kuten edellä mainittiin, komission käsityksen mukaan Zaporizhstalin toiminta rajoittui tuotteensa tuotantoon ja myyntiin. Sen rahoitusmenot olisivat yleensä näin ollen tavalla tai toisella yhteydessä näihin toimintoihin. Itse asiassa vientiä harjoittavan tuottajan ilmoitusasiakirjaan antamissaan huomautuksissa mainitsemiin seikkoihin, joiden väitetään olevan vailla yhteyttä tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen ja/tai myyntiin, kuuluu kassavirtaan liittyviä investointeja, lainoja raaka-aineita tuottaville tytäryhtiöille tai työntekijöiden etuuksista johtuvia velkoja. Nämä kustannukset näyttävät ainakin epäsuorasti liittyvän tarkasteltavan olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin. |
| --- | --- |

(179)

Mitä tulee toiseen pyyntöön eli Zaporizhstalin normaaliarvon mukauttamiseen siten, että kustannukset, joiden väitettiin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin liittymättömiä, jätettäisiin tarkastelun ulkopuolelle, komissio huomautti, että ilmoitusasiakirjaan annettujen huomioiden pohjalta ei ollut selvää, että nämä kustannukset eivät liittyisi suoraan tai välillisesti tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin. Kuten edellä mainittiin, komission käsityksen mukaan Zaporizhstalin toiminta rajoittui tuotteensa tuotantoon ja myyntiin. Sen rahoitusmenot olisivat yleensä näin ollen tavalla tai toisella yhteydessä näihin toimintoihin. Itse asiassa vientiä harjoittavan tuottajan ilmoitusasiakirjaan antamissaan huomautuksissa mainitsemiin seikkoihin, joiden väitetään olevan vailla yhteyttä tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen ja/tai myyntiin, kuuluu kassavirtaan liittyviä investointeja, lainoja raaka-aineita tuottaville tytäryhtiöille tai työntekijöiden etuuksista johtuvia velkoja. Nämä kustannukset näyttävät ainakin epäsuorasti liittyvän tarkasteltavan olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin.

| (180) | Kysymyksen lisävarmentaminen oli mahdotonta, sillä pyyntö esitettiin vasta 2 päivänä toukokuuta 2017, mikä oli selvästi tähän liittyvän tarkastuskäynnin päättymisen jälkeen (eli 24 päivän marraskuuta 2016 jälkeen). Ilmoituksessaan 5 päivänä tammikuuta 2017, joka siis myös toimitettiin kyseisen tarkastuskäynnin jälkeen, vientiä harjoittava tuottaja mainitsi, että jotkin rahoituskustannukset liittyivät lainoihin, jotka oli otettu yleisiin tarkoituksiin ja jotka eivät liittyneet tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin. Tässä yhteydessä ei toimitettu yksityiskohtaisempia tietoja, sillä vientiä harjoittava tuottaja ei pyytänyt näiden lainojen poissulkemista vaan vaati edelleen, että Zaporizhstalin rahoituskustannukset olisi pidettävä aiemmalla, tavanomaisissa toimintaolosuhteissa vallinneella tasolla. |
| --- | --- |

(180)

Kysymyksen lisävarmentaminen oli mahdotonta, sillä pyyntö esitettiin vasta 2 päivänä toukokuuta 2017, mikä oli selvästi tähän liittyvän tarkastuskäynnin päättymisen jälkeen (eli 24 päivän marraskuuta 2016 jälkeen). Ilmoituksessaan 5 päivänä tammikuuta 2017, joka siis myös toimitettiin kyseisen tarkastuskäynnin jälkeen, vientiä harjoittava tuottaja mainitsi, että jotkin rahoituskustannukset liittyivät lainoihin, jotka oli otettu yleisiin tarkoituksiin ja jotka eivät liittyneet tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin. Tässä yhteydessä ei toimitettu yksityiskohtaisempia tietoja, sillä vientiä harjoittava tuottaja ei pyytänyt näiden lainojen poissulkemista vaan vaati edelleen, että Zaporizhstalin rahoituskustannukset olisi pidettävä aiemmalla, tavanomaisissa toimintaolosuhteissa vallinneella tasolla.

| (181) | Lopullisten päätelmien ilmoittamista koskevissa huomautuksissaan vientiä harjoittava tuottaja väitti tältä osin, että komissiolle oli tarkastuskäynnin aikana Zaporizhstalissa toimitettu ”täydellinen ja kattava toisinto tilintarkastuskertomuksista, joissa selvästi otetaan esiin kysymys tehtaan rahoituksen lisämenoista, jotka eivät liity tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin”. Tämän jälkeen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissio olisi tässä yhteydessä voinut tarkastaa Zaporizhstalin esittämän näytön ja tarvittaessa pyytää selvennyksiä. |
| --- | --- |

(181)

Lopullisten päätelmien ilmoittamista koskevissa huomautuksissaan vientiä harjoittava tuottaja väitti tältä osin, että komissiolle oli tarkastuskäynnin aikana Zaporizhstalissa toimitettu ”täydellinen ja kattava toisinto tilintarkastuskertomuksista, joissa selvästi otetaan esiin kysymys tehtaan rahoituksen lisämenoista, jotka eivät liity tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin”. Tämän jälkeen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissio olisi tässä yhteydessä voinut tarkastaa Zaporizhstalin esittämän näytön ja tarvittaessa pyytää selvennyksiä.

| (182) | Komissio totesi aluksi, että kuten vientiä harjoittava tuottaja oli huomauttanut, Zaporizhstalin täydellisiä vuosikertomuksia ei toimitettu ennen tarkastuskäyntiä, vaikka niitä oli pyydetty polkumyyntiä koskevassa kyselylomakkeessa. Tämän jälkeen komissio totesi, että kuten vientiä harjoittavalle tuottajalle oli ilmoitettu 27 päivänä lokakuuta 2016 päivätyssä tarkastuskäyntiä edeltävässä kirjeessä, käynnin tarkoituksena oli tarkastaa kyselylomakkeeseen annettu vastaus täsmäyttämällä siihen kirjatut tiedot lähdeasiakirjoihin, kustannus- ja rahoituskirjanpidon tietoihin sekä tarkistettuihin tilinpäätöksiin. Kysymys siitä, että joidenkin Zaporizhstalin rahoituskustannusten väitettiin olevan vailla yhteyttä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin, otettiin esiin vasta 2 päivänä toukokuuta 2017 ja se ainoastaan mainittiin 5 päivänä tammikuuta 2017 annetussa ilmoituksessa. Kumpikin tapahtui sen jälkeen, kun Zaporizhstalin tarkastuskäynnit olivat jo päättyneet. Tämän vuoksi näiden kysymysten tarkastelu ja kyseisten kustannusten tarkastaminen eivät kuuluneet eivätkä olisi voineetkaan kuulua komission työohjelmaan kyseisen käynnin aikana. Kun väitetään, että kysymys tuotantoon tai myyntiin liittymättömistä rahoituskustannuksista otettiin esiin pelkästään kirjaamalla nämä kustannukset tarkastettuihin tilintarkastuskertomuksiin, sivuutetaan tarkastuskäynnin tarkoitus ja siihen liittyvä komission rooli, jotka ilmoitettiin vientiä harjoittavalle tuottajalle ennen tarkastuskäyntiä edeltävässä kirjeessä ennen käynnin aloittamista. Kun tätä tarkastellaan yhdessä sen tosiseikan kanssa, että täydelliset tarkastusraportit toimitettiin vasta tarkastuskäynnin aikana ja, kuten edellä on mainittu, ei ole lainkaan ilmeistä, että kyseiset kustannukset eivät liity tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin, päätelmänä on oltava väitteen hylkääminen. |
| --- | --- |

(182)

Komissio totesi aluksi, että kuten vientiä harjoittava tuottaja oli huomauttanut, Zaporizhstalin täydellisiä vuosikertomuksia ei toimitettu ennen tarkastuskäyntiä, vaikka niitä oli pyydetty polkumyyntiä koskevassa kyselylomakkeessa. Tämän jälkeen komissio totesi, että kuten vientiä harjoittavalle tuottajalle oli ilmoitettu 27 päivänä lokakuuta 2016 päivätyssä tarkastuskäyntiä edeltävässä kirjeessä, käynnin tarkoituksena oli tarkastaa kyselylomakkeeseen annettu vastaus täsmäyttämällä siihen kirjatut tiedot lähdeasiakirjoihin, kustannus- ja rahoituskirjanpidon tietoihin sekä tarkistettuihin tilinpäätöksiin. Kysymys siitä, että joidenkin Zaporizhstalin rahoituskustannusten väitettiin olevan vailla yhteyttä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin, otettiin esiin vasta 2 päivänä toukokuuta 2017 ja se ainoastaan mainittiin 5 päivänä tammikuuta 2017 annetussa ilmoituksessa. Kumpikin tapahtui sen jälkeen, kun Zaporizhstalin tarkastuskäynnit olivat jo päättyneet. Tämän vuoksi näiden kysymysten tarkastelu ja kyseisten kustannusten tarkastaminen eivät kuuluneet eivätkä olisi voineetkaan kuulua komission työohjelmaan kyseisen käynnin aikana. Kun väitetään, että kysymys tuotantoon tai myyntiin liittymättömistä rahoituskustannuksista otettiin esiin pelkästään kirjaamalla nämä kustannukset tarkastettuihin tilintarkastuskertomuksiin, sivuutetaan tarkastuskäynnin tarkoitus ja siihen liittyvä komission rooli, jotka ilmoitettiin vientiä harjoittavalle tuottajalle ennen tarkastuskäyntiä edeltävässä kirjeessä ennen käynnin aloittamista. Kun tätä tarkastellaan yhdessä sen tosiseikan kanssa, että täydelliset tarkastusraportit toimitettiin vasta tarkastuskäynnin aikana ja, kuten edellä on mainittu, ei ole lainkaan ilmeistä, että kyseiset kustannukset eivät liity tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin, päätelmänä on oltava väitteen hylkääminen.

| (183) | Edellä esitetyistä syistä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(183)

Edellä esitetyistä syistä väite hylättiin.

3.6.2   Vientihinta

Vientihinta

| (184) | Vientihinta määritettiin edellä 3.1.2 kohdassa ja erityisesti 2 artiklan 8 kohdassa esitettyä yleistä menetelmää käyttäen. Etuyhteydessä olevien tuojien kautta tapahtuneen myynnin vientihinta muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan pohjalta. |
| --- | --- |

(184)

Vientihinta määritettiin edellä 3.1.2 kohdassa ja erityisesti 2 artiklan 8 kohdassa esitettyä yleistä menetelmää käyttäen. Etuyhteydessä olevien tuojien kautta tapahtuneen myynnin vientihinta muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan pohjalta.

| (185) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sveitsiläinen kauppias – Metinvest International SA, jäljempänä ’MISA’ – oli pelkkä tuotantolaitosten vientiosasto, koska se ei toteuttanut unioniin toimitettavien tavaroiden tulliselvitystä. Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kauppiaan myynti- hallinto- ja yleiskustannuksien ja voiton (tai nimellisen palkkion osalta ei olisi pitänyt tehdä vähennystä, sillä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohtaa ei voida soveltaa nyt käsillä olevaan tapaukseen, koska kauppias ei ole sijoittautunut unioniin. |
| --- | --- |

(185)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sveitsiläinen kauppias – Metinvest International SA, jäljempänä ’MISA’ – oli pelkkä tuotantolaitosten vientiosasto, koska se ei toteuttanut unioniin toimitettavien tavaroiden tulliselvitystä. Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kauppiaan myynti- hallinto- ja yleiskustannuksien ja voiton (tai nimellisen palkkion osalta ei olisi pitänyt tehdä vähennystä, sillä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohtaa ei voida soveltaa nyt käsillä olevaan tapaukseen, koska kauppias ei ole sijoittautunut unioniin.

| (186) | Komissio ei määrittänyt sveitsiläisen kauppiaan välityksellä riippumattomille ostajille tapahtuneen vientimyynnin vientivientihintaa laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Vaikka vastuu tulliselvityksestä on ostajalla, tämä ei kuitenkaan muuta sitä tosiseikkaa, että myynnin hoitaa etuyhteydessä oleva kauppias, joka vastaa myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista ja joka yleensä pyrkii hankkimaan voittoa palveluistaan. Näin ollen, kuten 194 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukainen oikaisu on oikeutettu. |
| --- | --- |

(186)

Komissio ei määrittänyt sveitsiläisen kauppiaan välityksellä riippumattomille ostajille tapahtuneen vientimyynnin vientivientihintaa laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Vaikka vastuu tulliselvityksestä on ostajalla, tämä ei kuitenkaan muuta sitä tosiseikkaa, että myynnin hoitaa etuyhteydessä oleva kauppias, joka vastaa myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista ja joka yleensä pyrkii hankkimaan voittoa palveluistaan. Näin ollen, kuten 194 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukainen oikaisu on oikeutettu.

| (187) | Ilmoitusasiakirjaan antamissaan huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja väitti, että MISA ei ole voittoa tavoitteleva kauppias vaan etuyhteydessä oleva yritys, jonka tehtävät yleensä kuuluvat sisäiselle vientimyyntiosastolle. |
| --- | --- |

(187)

Ilmoitusasiakirjaan antamissaan huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja väitti, että MISA ei ole voittoa tavoitteleva kauppias vaan etuyhteydessä oleva yritys, jonka tehtävät yleensä kuuluvat sisäiselle vientimyyntiosastolle.

| (188) | Käytettävissään olevan näytön pohjalta komissio voinut hyväksyä tätä väitettä. MISA on voittoa tavoitteleva yritys, joko oman kuvauksensa mukaan pyrkii sopivaan tasapainoon voitollisuuden, asiakastyytyväisyyden ja riskienhallinnan välillä. MISAn toiminnot eivät rajoitu pelkästään Metinvest Groupin tuotteiden myyntiin. MISAlla ja tuotantolaitoksilla on eri omistajia. MISA on myös allekirjoittanut yksityiskohtaiset myynti- ja ostosopimukset tuotantolaitosten kanssa. Näihin sopimuksiin sisältyy seuraamuslausekkeita, jotka koskevat kummankin osapuolen velvoitteiden täyttämättä jättämistä tai vajavaista noudattamista sekä kolmannen osapuolen toteuttamaa riitojen ratkaisua ja joita yleisemmin esiintyy riippumattomien kauppiaiden kanssa tehtävissä sopimuksissa eikä yhden yrityksen tuotanto- ja myyntiosaston välillä tehtävissä sopimuksissa. Tämän näytön perusteella komissio päättelee, että MISAn ja kahden tuotantolaitoksen välinen suhde on pikemminkin samanlainen kuin laitoksen suhde edustajaan eikä kiinteään myyntiosastoon. Kuten 194 kappaleessa selitetään, kyseinen oikaisu on perusteltu silloin, kun MISA osallistuu liiketoimeen. |
| --- | --- |

(188)

Käytettävissään olevan näytön pohjalta komissio voinut hyväksyä tätä väitettä. MISA on voittoa tavoitteleva yritys, joko oman kuvauksensa mukaan pyrkii sopivaan tasapainoon voitollisuuden, asiakastyytyväisyyden ja riskienhallinnan välillä. MISAn toiminnot eivät rajoitu pelkästään Metinvest Groupin tuotteiden myyntiin. MISAlla ja tuotantolaitoksilla on eri omistajia. MISA on myös allekirjoittanut yksityiskohtaiset myynti- ja ostosopimukset tuotantolaitosten kanssa. Näihin sopimuksiin sisältyy seuraamuslausekkeita, jotka koskevat kummankin osapuolen velvoitteiden täyttämättä jättämistä tai vajavaista noudattamista sekä kolmannen osapuolen toteuttamaa riitojen ratkaisua ja joita yleisemmin esiintyy riippumattomien kauppiaiden kanssa tehtävissä sopimuksissa eikä yhden yrityksen tuotanto- ja myyntiosaston välillä tehtävissä sopimuksissa. Tämän näytön perusteella komissio päättelee, että MISAn ja kahden tuotantolaitoksen välinen suhde on pikemminkin samanlainen kuin laitoksen suhde edustajaan eikä kiinteään myyntiosastoon. Kuten 194 kappaleessa selitetään, kyseinen oikaisu on perusteltu silloin, kun MISA osallistuu liiketoimeen.

| (189) | Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen tekemissään huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja päätteli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan soveltamisesta MISAn kautta tapahtuneeseen myyntiin, että komissio oli hyväksynyt väitteen, jonka mukaan MISA toimii ryhmän vientimyyntiosastona. Vientiä harjoittava tuottaja vastusti jälleen perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan soveltamista ja katsoi, että MISA ei toimi edustajana eikä kauppiaana. Tämän korostamiseksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että MISA myy vain määrältään merkityksettömiä ja kapean erikoisalan tuotteita, jotka eivät ole ryhmän valmistamia. Tämän lisäksi vientiä harjoittavan tuottajan mukaan se tosiseikka, että MISA pyrkii sopivaan tasapainoon voitollisuuden, asiakastyytyväisyyden ja riskienhallinnan välillä tai että se on allekirjoittanut yksityiskohtaiset myynti- ja ostosopimukset tuotantolaitosten kanssa tai että sillä on oma johtaja ja henkilöstö, jotka eivät ole samat kuin Ukrainan tuotantolaitoksissa, johtuisi vaatimuksesta noudattaa Ukrainan ja Sveitsin oikeudellisia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(189)

Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen tekemissään huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja päätteli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan soveltamisesta MISAn kautta tapahtuneeseen myyntiin, että komissio oli hyväksynyt väitteen, jonka mukaan MISA toimii ryhmän vientimyyntiosastona. Vientiä harjoittava tuottaja vastusti jälleen perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan soveltamista ja katsoi, että MISA ei toimi edustajana eikä kauppiaana. Tämän korostamiseksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että MISA myy vain määrältään merkityksettömiä ja kapean erikoisalan tuotteita, jotka eivät ole ryhmän valmistamia. Tämän lisäksi vientiä harjoittavan tuottajan mukaan se tosiseikka, että MISA pyrkii sopivaan tasapainoon voitollisuuden, asiakastyytyväisyyden ja riskienhallinnan välillä tai että se on allekirjoittanut yksityiskohtaiset myynti- ja ostosopimukset tuotantolaitosten kanssa tai että sillä on oma johtaja ja henkilöstö, jotka eivät ole samat kuin Ukrainan tuotantolaitoksissa, johtuisi vaatimuksesta noudattaa Ukrainan ja Sveitsin oikeudellisia vaatimuksia.

| (190) | Kuten edellä on todettu, komissio hyväksynyt väitettä, että MISA toimii ryhmän vientimyyntiosastona. MISA toimi etuyhteydessä olevana kauppiaana, minkä vuoksi komissio sovelsi perusasetuksen 2 artiklan 8 kohtaa yhdessä sen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan kanssa. Lisäksi MISA myy muutakin kuin vain määrältään merkityksettömiä ja kapean erikoisalan tuotteita, jotka eivät ole ryhmän valmistamia, vaikka tälläkin jo sinällään on huomattava merkitys tätä päätelmää varten. MISA myy myös huomattavia määriä kolmansien osapuolten tuotteita ryhmälle. Mitä tulee 188 kappaleessa kuvattuun näyttöön, vientiä harjoittava tuottaja väitti ainoastaan, että nämä seikat vastaavat lain vaatimuksia eivätkä poista MISAn asema vientiosastona. Mitään muuta tietoa laillisista vaatimuksista ei tarjottu. Vientiä harjoittava tuottaja ei myöskään selittänyt, miksi sellaiset seikat kuten voiton tavoittelu (minkä vientiä harjoittava tuottaja oli aiemmin kiistänyt ilmoitusasiakirjaa koskevissa huomautuksissaan) tai sopimuksiin sisältyvät seuraamuslausekkeet, jotka koskevat kummankin osapuolen velvoitteiden täyttämättä jättämistä tai vajavaista noudattamista sekä kolmannen osapuolen toteuttamaa riitojen ratkaisua, eivät poistaisi MISAn asemaa vientiosastona. Näin ollen tämä kohta ei edellytä lisähuomautuksia. |
| --- | --- |

(190)

Kuten edellä on todettu, komissio hyväksynyt väitettä, että MISA toimii ryhmän vientimyyntiosastona. MISA toimi etuyhteydessä olevana kauppiaana, minkä vuoksi komissio sovelsi perusasetuksen 2 artiklan 8 kohtaa yhdessä sen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan kanssa. Lisäksi MISA myy muutakin kuin vain määrältään merkityksettömiä ja kapean erikoisalan tuotteita, jotka eivät ole ryhmän valmistamia, vaikka tälläkin jo sinällään on huomattava merkitys tätä päätelmää varten. MISA myy myös huomattavia määriä kolmansien osapuolten tuotteita ryhmälle. Mitä tulee 188 kappaleessa kuvattuun näyttöön, vientiä harjoittava tuottaja väitti ainoastaan, että nämä seikat vastaavat lain vaatimuksia eivätkä poista MISAn asema vientiosastona. Mitään muuta tietoa laillisista vaatimuksista ei tarjottu. Vientiä harjoittava tuottaja ei myöskään selittänyt, miksi sellaiset seikat kuten voiton tavoittelu (minkä vientiä harjoittava tuottaja oli aiemmin kiistänyt ilmoitusasiakirjaa koskevissa huomautuksissaan) tai sopimuksiin sisältyvät seuraamuslausekkeet, jotka koskevat kummankin osapuolen velvoitteiden täyttämättä jättämistä tai vajavaista noudattamista sekä kolmannen osapuolen toteuttamaa riitojen ratkaisua, eivät poistaisi MISAn asemaa vientiosastona. Näin ollen tämä kohta ei edellytä lisähuomautuksia.

| (191) | Edellä esitetyistä syistä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(191)

Edellä esitetyistä syistä väite hylättiin.

3.6.3   Vertailu

Vertailu

| (192) | Komissio vertasi normaaliarvoa ja ainoan vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(192)

Komissio vertasi normaaliarvoa ja ainoan vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (193) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin tuontimaksujen (0,1–0,7 %), kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten (1–8 %), pakkauskustannusten (0–0,1 %), luottokustannusten (0–0,7 %), myynnin jälkeisten kustannusten (0,1–0,4 %), pankkimaksujen (0–0,3 %) ja palkkioiden (0–0,2 %) osalta. |
| --- | --- |

(193)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin tuontimaksujen (0,1–0,7 %), kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten (1–8 %), pakkauskustannusten (0–0,1 %), luottokustannusten (0–0,7 %), myynnin jälkeisten kustannusten (0,1–0,4 %), pankkimaksujen (0–0,3 %) ja palkkioiden (0–0,2 %) osalta.

| (194) | Koska kaikki myynti unioniin tapahtui etuyhteydessä olevan sveitsiläisen kauppiaan välityksellä, tehtiin myös asianmukainen oikaisu perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan pohjalta. |
| --- | --- |

(194)

Koska kaikki myynti unioniin tapahtui etuyhteydessä olevan sveitsiläisen kauppiaan välityksellä, tehtiin myös asianmukainen oikaisu perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan pohjalta.

| (195) | Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja pyysi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdan mukaista kaupan portaan mukaan tehtävää oikaisua ja väitti, että samankaltaisen tuotteen myyntikanavat kotimarkkinoilla erosivat merkittävästi niistä, joita käytettiin tarkasteltavana olevan tuotteen myynnissä unioniin, mikä vaikutti hintojen vertailukelpoisuuteen. Se myös väitti, että eri kaupan portaiden toiminnoissa ja hinnoissa on pysyviä ja selviä eroja viejämaan kotimarkkinoiden ja unioniin suuntautuvan vientimyynnin välillä. |
| --- | --- |

(195)

Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja pyysi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdan mukaista kaupan portaan mukaan tehtävää oikaisua ja väitti, että samankaltaisen tuotteen myyntikanavat kotimarkkinoilla erosivat merkittävästi niistä, joita käytettiin tarkasteltavana olevan tuotteen myynnissä unioniin, mikä vaikutti hintojen vertailukelpoisuuteen. Se myös väitti, että eri kaupan portaiden toiminnoissa ja hinnoissa on pysyviä ja selviä eroja viejämaan kotimarkkinoiden ja unioniin suuntautuvan vientimyynnin välillä.

| (196) | Vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan osoittanut kaupan eri portaiden osalta myyjän toimintojen ja hintojen pysyviä ja selviä eroja viejämaan kotimarkkinoilla. Vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat tiedot eivät itse asiassa tukeneet tällaista toteamusta. Tämän vuoksi komissio hylkäsi väitteen. |
| --- | --- |

(196)

Vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan osoittanut kaupan eri portaiden osalta myyjän toimintojen ja hintojen pysyviä ja selviä eroja viejämaan kotimarkkinoilla. Vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat tiedot eivät itse asiassa tukeneet tällaista toteamusta. Tämän vuoksi komissio hylkäsi väitteen.

| (197) | Ilmoitusasiakirjaan antamissaan huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja vastusti voimakkaasti tätä perustelua ja piti sitä mielivaltaisena ja perusteettomana. Vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan toimittanut mitään näyttöä, joka olisi osoittanut kaupan eri portaiden osalta myyjän toimintojen ja hintojen pysyviä ja selviä eroja viejämaan kotimarkkinoilla. Sen sijaan se keskittyi ainoastaan tämän väitteen ensimmäiseen osaan ja väitti, että kaupan eri portaiden osalta myynnin toimintojen ja hintojen välillä on pysyviä ja selviä eroja eri markkinoilla, ja sivuutti vaatimuksen, jonka mukaan tämä olisi osoitettava kotimarkkinoilla. Komissio tarkastikin myyjän hinnat eri kaupan portaissa kotimaanmarkkinoilla eikä pystynyt löytämään johdonmukaisia ja selviä eroja. |
| --- | --- |

(197)

Ilmoitusasiakirjaan antamissaan huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja vastusti voimakkaasti tätä perustelua ja piti sitä mielivaltaisena ja perusteettomana. Vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan toimittanut mitään näyttöä, joka olisi osoittanut kaupan eri portaiden osalta myyjän toimintojen ja hintojen pysyviä ja selviä eroja viejämaan kotimarkkinoilla. Sen sijaan se keskittyi ainoastaan tämän väitteen ensimmäiseen osaan ja väitti, että kaupan eri portaiden osalta myynnin toimintojen ja hintojen välillä on pysyviä ja selviä eroja eri markkinoilla, ja sivuutti vaatimuksen, jonka mukaan tämä olisi osoitettava kotimarkkinoilla. Komissio tarkastikin myyjän hinnat eri kaupan portaissa kotimaanmarkkinoilla eikä pystynyt löytämään johdonmukaisia ja selviä eroja.

| (198) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komission pitäisi turvautua perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii alakohtaan, jos komissio uskoi, että perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohtaa ei voida soveltaa. Tässä yhteydessä vientiä harjoittava tuottaja viittasi epämääräisesti alustavaan näyttöön mutta ei esittänyt mitään perusteita sille, miksi tätä säännöstä voitaisiin soveltaa. Kotimarkkinoilla oli kyseiset kaupan portaat, eikä ollut selkeästi osoitettu, että tietyt toiminnot liittyvät muihin kaupan portaisiin kuin niihin, joita vertailussa oli käytetty. Tätä säännöstä ei tämän vuoksi voida soveltaa kyseiseen toimenpiteeseen. |
| --- | --- |

(198)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komission pitäisi turvautua perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii alakohtaan, jos komissio uskoi, että perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohtaa ei voida soveltaa. Tässä yhteydessä vientiä harjoittava tuottaja viittasi epämääräisesti alustavaan näyttöön mutta ei esittänyt mitään perusteita sille, miksi tätä säännöstä voitaisiin soveltaa. Kotimarkkinoilla oli kyseiset kaupan portaat, eikä ollut selkeästi osoitettu, että tietyt toiminnot liittyvät muihin kaupan portaisiin kuin niihin, joita vertailussa oli käytetty. Tätä säännöstä ei tämän vuoksi voida soveltaa kyseiseen toimenpiteeseen.

| (199) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä esittämissään huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissio esitti keskenään ristiriitaisia väitteitä, ja huomautti, että vaikka kotimarkkinoilla oli useita kaupan portaita, vientiä harjoittava tuottaja ei osoittanut kaupan eri portaiden osalta myyjän toimintojen ja hintojen pysyviä ja selviä eroja näillä tasoilla. |
| --- | --- |

(199)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä esittämissään huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissio esitti keskenään ristiriitaisia väitteitä, ja huomautti, että vaikka kotimarkkinoilla oli useita kaupan portaita, vientiä harjoittava tuottaja ei osoittanut kaupan eri portaiden osalta myyjän toimintojen ja hintojen pysyviä ja selviä eroja näillä tasoilla.

| (200) | Komissio ei näe mitään ristiriitaista tässä lausunnossa. |
| --- | --- |

(200)

Komissio ei näe mitään ristiriitaista tässä lausunnossa.

| (201) | Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että se oli 5 päivänä tammikuuta 2017 toimittamassaan ilmoituksessa antanut komissiolle kaupan oman analyysinsa ja vertailun eri kaupan portaissa kotimarkkinoilla, nimennyt ja vertaillut eri kaupan portaita kotimarkkinoilla ja osoittanut toimintojen ja hintojen pysyviä ja selviä eroja näiden tasojen välillä. |
| --- | --- |

(201)

Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että se oli 5 päivänä tammikuuta 2017 toimittamassaan ilmoituksessa antanut komissiolle kaupan oman analyysinsa ja vertailun eri kaupan portaissa kotimarkkinoilla, nimennyt ja vertaillut eri kaupan portaita kotimarkkinoilla ja osoittanut toimintojen ja hintojen pysyviä ja selviä eroja näiden tasojen välillä.

| (202) | Komissio vastasi todeten, että kyseisessä yrityksen ilmoituksessa verrattiin yhden sen tuotantolaitoksen osalta erilaisia kotimarkkinoiden myyntikanavia – ei kaupan portaita. Tämän jo alusta alkaen virheellisen vertailun lisäksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kanava, joka parhaiten on vertailtavissa unionin myyntikanaviin on suora eli ilman kotimaisen kauppiaan osallistumista toteutuva myyntikanava. Mitään näyttöä ei esitetty siitä, miksi tämä olisi totta, erityisesti kun otetaan huomioon, että kaikki sen unioniin suuntautuva myynti toteutui sveitsiläisen etuyhteydessä olevan kauppiaan eli MISAn kautta. Komissio pysyi näin ollen kanssaan, jonka mukaan vientiä harjoittava tuottaja ei ollut osoittanut, että kaupan eri portaiden osalta oli myyjän toimintojen ja hintojen pysyviä ja selviä eroja viejämaan kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(202)

Komissio vastasi todeten, että kyseisessä yrityksen ilmoituksessa verrattiin yhden sen tuotantolaitoksen osalta erilaisia kotimarkkinoiden myyntikanavia – ei kaupan portaita. Tämän jo alusta alkaen virheellisen vertailun lisäksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kanava, joka parhaiten on vertailtavissa unionin myyntikanaviin on suora eli ilman kotimaisen kauppiaan osallistumista toteutuva myyntikanava. Mitään näyttöä ei esitetty siitä, miksi tämä olisi totta, erityisesti kun otetaan huomioon, että kaikki sen unioniin suuntautuva myynti toteutui sveitsiläisen etuyhteydessä olevan kauppiaan eli MISAn kautta. Komissio pysyi näin ollen kanssaan, jonka mukaan vientiä harjoittava tuottaja ei ollut osoittanut, että kaupan eri portaiden osalta oli myyjän toimintojen ja hintojen pysyviä ja selviä eroja viejämaan kotimarkkinoilla.

| (203) | Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen antamissaan huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että komissio ei ollut käsitellyt sitä tosiseikkaa, että se oli toimittanut tarkistetun vientimyyntiluettelon etuyhteydessä olevasta yrityksestä eli MISAsta. Vientiä harjoittava tuottaja oli luettelossa vastannut komission huomautukseen, joka koski kaupan portaan nimeämistä suurelle määrälle liiketoimia, mikä oli tehty epätarkasti alkuperäisessä vastauksessa polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että ei voida sanoa, että nämä tiedot oli toimitettu liian myöhäisessä vaiheessa tutkimusta, sillä komissio olisi tarvittaessa voinut tarkastaa ne yritykseen etuyhteydessä olevissa yksiköissä tekemänsä tarkastuskäynnin aikana. |
| --- | --- |

(203)

Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen antamissaan huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että komissio ei ollut käsitellyt sitä tosiseikkaa, että se oli toimittanut tarkistetun vientimyyntiluettelon etuyhteydessä olevasta yrityksestä eli MISAsta. Vientiä harjoittava tuottaja oli luettelossa vastannut komission huomautukseen, joka koski kaupan portaan nimeämistä suurelle määrälle liiketoimia, mikä oli tehty epätarkasti alkuperäisessä vastauksessa polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että ei voida sanoa, että nämä tiedot oli toimitettu liian myöhäisessä vaiheessa tutkimusta, sillä komissio olisi tarvittaessa voinut tarkastaa ne yritykseen etuyhteydessä olevissa yksiköissä tekemänsä tarkastuskäynnin aikana.

| (204) | Komissio on tästä eri mieltä. MISAn myyntiedoista annettiin lisätietoja MISAn tarkastuskäynnin jälkeen. Jotta nimenomaan voidaan varmistaa tällainen tilanne, komissio oli ennen MISAn toimitiloihin tehtyä tarkastuskäyntiä 17 päivänä tammikuuta 2017 antamassaan ilmoituksessa muistuttanut yritystä siitä, että jos jokin väite tai siihen sisältyvät näkökohdat edellyttävät tarkastusta, väite on esitettävä kohtuullisessa ajassa ennen tarkastuskäyntiä, jotta tapauksen käsittelijät voivat valmistella käynnin tämän osan. Vaikka komissio pystyisikin lopulta varmentamaan nämä tiedot MISAn toimitiloissa, se ei muuttaisi sitä tosiseikkaa, että, kuten edellä on todettu, vientiä harjoittava tuottaja ei ollut osoittanut, että kaupan eri portaiden osalta oli myyjän toimintojen ja hintojen pysyviä ja selviä eroja viejämaan kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(204)

Komissio on tästä eri mieltä. MISAn myyntiedoista annettiin lisätietoja MISAn tarkastuskäynnin jälkeen. Jotta nimenomaan voidaan varmistaa tällainen tilanne, komissio oli ennen MISAn toimitiloihin tehtyä tarkastuskäyntiä 17 päivänä tammikuuta 2017 antamassaan ilmoituksessa muistuttanut yritystä siitä, että jos jokin väite tai siihen sisältyvät näkökohdat edellyttävät tarkastusta, väite on esitettävä kohtuullisessa ajassa ennen tarkastuskäyntiä, jotta tapauksen käsittelijät voivat valmistella käynnin tämän osan. Vaikka komissio pystyisikin lopulta varmentamaan nämä tiedot MISAn toimitiloissa, se ei muuttaisi sitä tosiseikkaa, että, kuten edellä on todettu, vientiä harjoittava tuottaja ei ollut osoittanut, että kaupan eri portaiden osalta oli myyjän toimintojen ja hintojen pysyviä ja selviä eroja viejämaan kotimarkkinoilla.

| (205) | Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen yhteydessä antamissaan huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja toisti myös väitteensä, jonka mukaan, jos komissio katsoi, että yrityksen toimittama näyttö perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdan mukaisen väitteensä tueksi ei riittänyt osoittamaan johdonmukaisia ja selviä eroja myyjän toiminnoissa ja hinnoissa eri kaupan eri portaissa kotimarkkinoilla, komission olisi pitänyt käyttää nimenomaan tätä samaa näyttöä 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii alakohdan mukaisen erityisoikaisun soveltamiseksi eli tapauksissa, joissa kyseiset kaupan portaat puuttuvat viejämaiden kotimarkkinoilta. Kuten edellä kuitenkin mainittiin, komissio totesi eri kaupan portaiden esiintyvän kotimarkkinoilla. Vientiä harjoittava tuottaja ei osoittanut, että näiden eri portaiden osalta oli myyjän toimintojen ja hintojen pysyviä ja selviä eroja, mutta tämä ei muuta sitä tosiseikkaa, että nämä tasot olivat läsnä kotimarkkinoilla. Näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii alakohdan soveltamisedellytykset eivät täyttyneet. |
| --- | --- |

(205)

Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen yhteydessä antamissaan huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja toisti myös väitteensä, jonka mukaan, jos komissio katsoi, että yrityksen toimittama näyttö perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdan mukaisen väitteensä tueksi ei riittänyt osoittamaan johdonmukaisia ja selviä eroja myyjän toiminnoissa ja hinnoissa eri kaupan eri portaissa kotimarkkinoilla, komission olisi pitänyt käyttää nimenomaan tätä samaa näyttöä 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii alakohdan mukaisen erityisoikaisun soveltamiseksi eli tapauksissa, joissa kyseiset kaupan portaat puuttuvat viejämaiden kotimarkkinoilta. Kuten edellä kuitenkin mainittiin, komissio totesi eri kaupan portaiden esiintyvän kotimarkkinoilla. Vientiä harjoittava tuottaja ei osoittanut, että näiden eri portaiden osalta oli myyjän toimintojen ja hintojen pysyviä ja selviä eroja, mutta tämä ei muuta sitä tosiseikkaa, että nämä tasot olivat läsnä kotimarkkinoilla. Näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii alakohdan soveltamisedellytykset eivät täyttyneet.

| (206) | Edellä esitetyistä syistä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(206)

Edellä esitetyistä syistä väite hylättiin.

| (207) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että tasapuolisen vertailun varmistamiseksi normaaliarvoa olisi oikaistava samankaltaisen tuotteen kuljetuskustannusten huomioon ottamiseksi tuotantopaikalta yhteydessä olevalle kotimarkkinoiden kauppiaalle. |
| --- | --- |

(207)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että tasapuolisen vertailun varmistamiseksi normaaliarvoa olisi oikaistava samankaltaisen tuotteen kuljetuskustannusten huomioon ottamiseksi tuotantopaikalta yhteydessä olevalle kotimarkkinoiden kauppiaalle.

| (208) | Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan e alakohdan mukaan on tehtävä oikaisu niiden kustannusten erojen mukaisesti, jotka liittyvät suoraan tuotteeseen ja jotka ovat aiheutuneet tarkasteltavan olevan ja/tai samankaltaisen tuotteen kuljettamisesta vientiä harjoittavan tuottajan tiloista riippumattomalle ostajalle, jos kyseiset kustannukset sisältyvät käytettyihin hintoihin. Tämä säännös ei kata kuljetuskustannuksia kahden etuyhteydessä olevan osapuolten välillä, jotka eivät vaikuta kuvastuvan riippumattomalta ostajalta perittävään hintaan. Siksi komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(208)

Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan e alakohdan mukaan on tehtävä oikaisu niiden kustannusten erojen mukaisesti, jotka liittyvät suoraan tuotteeseen ja jotka ovat aiheutuneet tarkasteltavan olevan ja/tai samankaltaisen tuotteen kuljettamisesta vientiä harjoittavan tuottajan tiloista riippumattomalle ostajalle, jos kyseiset kustannukset sisältyvät käytettyihin hintoihin. Tämä säännös ei kata kuljetuskustannuksia kahden etuyhteydessä olevan osapuolten välillä, jotka eivät vaikuta kuvastuvan riippumattomalta ostajalta perittävään hintaan. Siksi komissio hylkäsi tämän väitteen.

3.6.4   Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntimarginaali

| (209) | Ilmoitusasiakirjan jälkeen vientiä harjoittava tuottaja toimitti uusia tietokokonaisuuksia etuyhteydessä oleville tuojille suuntautuvasta myynnistä Komissio tarkasti myöhemmin nämä tiedot. Uudet luvut vaikuttivat ilmoitusasiakirjassa alun perin esitettyihin polkumyyntilaskelmiin. |
| --- | --- |

(209)

Ilmoitusasiakirjan jälkeen vientiä harjoittava tuottaja toimitti uusia tietokokonaisuuksia etuyhteydessä oleville tuojille suuntautuvasta myynnistä Komissio tarkasti myöhemmin nämä tiedot. Uudet luvut vaikuttivat ilmoitusasiakirjassa alun perin esitettyihin polkumyyntilaskelmiin.

| (210) | Komissio vertasi vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(210)

Komissio vertasi vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (211) | Yhteistyössä toimimisen aste Ukrainassa oli erittäin korkea, koska yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan viennin osuus kokonaisviennistä unioniin tutkimusajanjaksolla oli yli 95 prosenttia. Tämän perusteella komissio määritti koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin ainoan vientiä harjoittavan tuottajan kanssa samalle tasolle. |
| --- | --- |

(211)

Yhteistyössä toimimisen aste Ukrainassa oli erittäin korkea, koska yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan viennin osuus kokonaisviennistä unioniin tutkimusajanjaksolla oli yli 95 prosenttia. Tämän perusteella komissio määritti koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin ainoan vientiä harjoittavan tuottajan kanssa samalle tasolle.

| (212) | Polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Metinvest Group | 19,4 % |
| Kaikki muut yritykset | 19,4 % |

(212)

Polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Metinvest Group

19,4 %

Kaikki muut yritykset

19,4 %

4.   VAHINKO

VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (213) | Edustavuutta koskevassa tutkimuksessa 17 unionin yritystä toimitti tuotanto- ja myyntitietoja ja ilmoitti tuottaneensa samankaltaista tuotetta tutkimusajanjakson aikana. Valituksesta saatujen tietojen perusteella näiden 17 yrityksen osuus samankaltaisen tuotteen tuotannosta unionissa on noin 90 prosenttia. |
| --- | --- |

(213)

Edustavuutta koskevassa tutkimuksessa 17 unionin yritystä toimitti tuotanto- ja myyntitietoja ja ilmoitti tuottaneensa samankaltaista tuotetta tutkimusajanjakson aikana. Valituksesta saatujen tietojen perusteella näiden 17 yrityksen osuus samankaltaisen tuotteen tuotannosta unionissa on noin 90 prosenttia.

| (214) | Näiden 17 yrityksen lisäksi viisi muuta yritystä tuotti samankaltaista tuotetta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(214)

Näiden 17 yrityksen lisäksi viisi muuta yritystä tuotti samankaltaista tuotetta tutkimusajanjaksolla.

| (215) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että italialaisen tuottajan Ilvan tietojen sisällyttäminen tarkasteluun vääristäisi koko unionin terästeollisuuden vahinkoa koskevaa kuvaa kyseisen yrityksen erityistilanteen vuoksi (13), joten tämä italialainen tuottaja olisi jätettävä tarkastelun ulkopuolelle. Perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan nojalla ’unionin tuotannonalalla’ tarkoitetaan kuitenkin kaikkia tai suurta osaa samankaltaisen tuotteen tuottajista unionissa. Koska komissiolla ei ollut mitään syytä rajata analyysiaan merkittävään osaan unionin tuottajia, sen oli analysoitava koko tuotannonalaa, Ilva mukaan luettuna. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(215)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että italialaisen tuottajan Ilvan tietojen sisällyttäminen tarkasteluun vääristäisi koko unionin terästeollisuuden vahinkoa koskevaa kuvaa kyseisen yrityksen erityistilanteen vuoksi (13), joten tämä italialainen tuottaja olisi jätettävä tarkastelun ulkopuolelle. Perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan nojalla ’unionin tuotannonalalla’ tarkoitetaan kuitenkin kaikkia tai suurta osaa samankaltaisen tuotteen tuottajista unionissa. Koska komissiolla ei ollut mitään syytä rajata analyysiaan merkittävään osaan unionin tuottajia, sen oli analysoitava koko tuotannonalaa, Ilva mukaan luettuna. Tämän vuoksi väite hylättiin.

13

| (216) | Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 72,9 miljoonaa tonnia. Komissio vahvisti luvun valituksen tekijältä ja kaikilta tiedossa olevilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella. Kuten 7 kappaleessa todetaan, otokseen valittiin kuusi unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli yli 45 prosenttia, mikä todettiin edustavaksi otokseksi. |
| --- | --- |

(216)

Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 72,9 miljoonaa tonnia. Komissio vahvisti luvun valituksen tekijältä ja kaikilta tiedossa olevilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella. Kuten 7 kappaleessa todetaan, otokseen valittiin kuusi unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli yli 45 prosenttia, mikä todettiin edustavaksi otokseksi.

| (217) | Unionin tuottajien liiketoimintamallit ja niiden vertikaalisen integroinnin taso vaihtelevat. Unionin tuotannonalaa voidaan yleisesti luonnehtia tuotannonalaksi, jolla on korkea vertikaalisen integroitumisen aste (ks. tarkemmin 219 kappale). |
| --- | --- |

(217)

Unionin tuottajien liiketoimintamallit ja niiden vertikaalisen integroinnin taso vaihtelevat. Unionin tuotannonalaa voidaan yleisesti luonnehtia tuotannonalaksi, jolla on korkea vertikaalisen integroitumisen aste (ks. tarkemmin 219 kappale).

4.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (218) | Kuten 45 kappaleessa mainitaan, tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tiettyihin CN-koodeihin, joihin sisältyy myös joitakin ex-koodeja. Koska ex-koodeilla vaikuttaisi olevan marginaalinen vaikutus kokonaiskulutukseen, niihin liittyvät tuontimäärät on otettu täysimääräisesti huomioon unionin kulutusta laskettaessa, jotta unionin kulutusta ei aliarvioitaisi. |
| --- | --- |

(218)

Kuten 45 kappaleessa mainitaan, tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tiettyihin CN-koodeihin, joihin sisältyy myös joitakin ex-koodeja. Koska ex-koodeilla vaikuttaisi olevan marginaalinen vaikutus kokonaiskulutukseen, niihin liittyvät tuontimäärät on otettu täysimääräisesti huomioon unionin kulutusta laskettaessa, jotta unionin kulutusta ei aliarvioitaisi.

| (219) | Koska unionin tuotannonala on pääosin vertikaalisesti integroitunut ja tarkasteltavana olevaa tuotetta pidetään useiden lisäarvollisten jatkojalostustuotteiden, kuten kylmävalssattujen tuotteiden, tuotannon perusraaka-aineena, kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden kulutus analysoitiin erikseen. |
| --- | --- |

(219)

Koska unionin tuotannonala on pääosin vertikaalisesti integroitunut ja tarkasteltavana olevaa tuotetta pidetään useiden lisäarvollisten jatkojalostustuotteiden, kuten kylmävalssattujen tuotteiden, tuotannon perusraaka-aineena, kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden kulutus analysoitiin erikseen.

| (220) | Erot kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden välillä ovat merkityksellisiä vahinkoanalyysissä. Lisäksi siirtohinnat sovitaan kytkösmarkkinoilla ryhmien sisällä erilaisten hinnoittelukäytäntöjen mukaisesti. Sitä vastoin unionin vapaille markkinoille tarkoitetut tuotteet kilpailevat suoraan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kanssa ja hinnat ovat vapaita markkinahintoja. |
| --- | --- |

(220)

Erot kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden välillä ovat merkityksellisiä vahinkoanalyysissä. Lisäksi siirtohinnat sovitaan kytkösmarkkinoilla ryhmien sisällä erilaisten hinnoittelukäytäntöjen mukaisesti. Sitä vastoin unionin vapaille markkinoille tarkoitetut tuotteet kilpailevat suoraan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kanssa ja hinnat ovat vapaita markkinahintoja.

| (221) | Jotta unionin tuotannonalasta saataisiin mahdollisimman kattava kuva, komissio hankki tietoja kaikesta samankaltaiseen tuotteeseen liittyvästä toiminnasta ja määritteli, oliko tuotanto tarkoitettu kytkösmarkkinoille vai vapaille markkinoille. Komissio totesi, että noin 58 prosenttia unionin tuottajien kokonaistuotannosta oli tarkoitettu kytkösmarkkinoille tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(221)

Jotta unionin tuotannonalasta saataisiin mahdollisimman kattava kuva, komissio hankki tietoja kaikesta samankaltaiseen tuotteeseen liittyvästä toiminnasta ja määritteli, oliko tuotanto tarkoitettu kytkösmarkkinoille vai vapaille markkinoille. Komissio totesi, että noin 58 prosenttia unionin tuottajien kokonaistuotannosta oli tarkoitettu kytkösmarkkinoille tutkimusajanjakson aikana.

| (222) | Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen serbialainen vientiä harjoittava tuottaja totesi, että tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus vapailla markkinoilla supistui vuoden 2015 ja tutkimusajanjakson välillä yli 1,2 miljoonalla tonnilla ja että tämä merkitsee unionin kulutuksen valtavaa pienentymistä vuoden 2015 jälkipuoliskolla. Tämän vuoksi se pyysi komissiota tutkimaan tarkemmin, olivatko unionin tuotannonalan tiedot vapaista markkinoista todellakin paikkansa pitäviä. |
| --- | --- |

(222)

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen serbialainen vientiä harjoittava tuottaja totesi, että tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus vapailla markkinoilla supistui vuoden 2015 ja tutkimusajanjakson välillä yli 1,2 miljoonalla tonnilla ja että tämä merkitsee unionin kulutuksen valtavaa pienentymistä vuoden 2015 jälkipuoliskolla. Tämän vuoksi se pyysi komissiota tutkimaan tarkemmin, olivatko unionin tuotannonalan tiedot vapaista markkinoista todellakin paikkansa pitäviä.

| (223) | Komissio analysoi unionin tuotannonalan toimittamat myynti- ja kulutustiedot ja vahvisti, että unionin tuotannonalan toimittamat vapaiden markkinoiden kulutusta koskevat tiedot olivat tarkkoja ja luotettavia. |
| --- | --- |

(223)

Komissio analysoi unionin tuotannonalan toimittamat myynti- ja kulutustiedot ja vahvisti, että unionin tuotannonalan toimittamat vapaiden markkinoiden kulutusta koskevat tiedot olivat tarkkoja ja luotettavia.

4.2.1   Kytkösmarkkinoiden kulutus unionin markkinoilla

Kytkösmarkkinoiden kulutus unionin markkinoilla

| (224) | Komissio määritti unionin kytkösmarkkinoiden kulutuksen kaikkien tiedossa olevien unionin tuottajien sisäisen käytön ja myynnin perusteella. Tämän perusteella unionin kytkösmarkkinoiden kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Kytkösmarkkinoiden kulutus unionin markkinoilla (tonnia) | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kytkösmarkkinoiden kulutus | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 | 42 454 866 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 101 | 100 | 100 |
| Lähde: Euroferin kyselyvastaus |

(224)

Komissio määritti unionin kytkösmarkkinoiden kulutuksen kaikkien tiedossa olevien unionin tuottajien sisäisen käytön ja myynnin perusteella. Tämän perusteella unionin kytkösmarkkinoiden kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Kytkösmarkkinoiden kulutus unionin markkinoilla (tonnia)

Kytkösmarkkinoiden kulutus unionin markkinoilla (tonnia)

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Kytkösmarkkinoiden kulutus

42 418 062

42 887 175

42 271 071

42 454 866

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

101

101

100

100

100

100

Lähde: Euroferin kyselyvastaus

Lähde:

| (225) | Kytkösmarkkinakulutus unionissa pysyi tarkastelujaksolla vakaana. |
| --- | --- |

(225)

Kytkösmarkkinakulutus unionissa pysyi tarkastelujaksolla vakaana.

4.2.2   Vapaiden markkinoiden kulutus unionin markkinoilla

Vapaiden markkinoiden kulutus unionin markkinoilla

| (226) | Komissio määritti unionin vapaiden markkinoiden kulutuksen seuraavien perusteella: a) kaikkien tiedossa olevien tuottajien myynti unionissa ja b) kaikista kolmansista maista unioniin tuleva tuonti Eurostatin tietojen mukaan; se otti huomioon myös asianomaisten maiden yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot. Tämän perusteella unionin vapaiden markkinoiden kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Vapaiden markkinoiden kulutus (tonnia) | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vapaiden markkinoiden kulutus | 32 292 192 | 33 139 474 | 35 156 318 | 33 930 726 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 103 | 109 | 105 |
| Lähde: Euroferin kyselyvastaus |

(226)

Komissio määritti unionin vapaiden markkinoiden kulutuksen seuraavien perusteella: a) kaikkien tiedossa olevien tuottajien myynti unionissa ja b) kaikista kolmansista maista unioniin tuleva tuonti Eurostatin tietojen mukaan; se otti huomioon myös asianomaisten maiden yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot. Tämän perusteella unionin vapaiden markkinoiden kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Vapaiden markkinoiden kulutus (tonnia)

Vapaiden markkinoiden kulutus (tonnia)

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Vapaiden markkinoiden kulutus

32 292 192

33 139 474

35 156 318

33 930 726

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

103

103

109

109

105

105

Lähde: Euroferin kyselyvastaus

Lähde:

| (227) | Unionin vapaiden markkinoiden kulutus kasvoi tarkastelujaksolla noin 5 prosenttia. Kasvu johtuu pääosin jatkojalostusteollisuuden elpymisestä. |
| --- | --- |

(227)

Unionin vapaiden markkinoiden kulutus kasvoi tarkastelujaksolla noin 5 prosenttia. Kasvu johtuu pääosin jatkojalostusteollisuuden elpymisestä.

4.3   Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi sekä tuontimäärät ja -hinnat asianomaisista maista

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi sekä tuontimäärät ja -hinnat asianomaisista maista

4.3.1   Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

| (228) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko asianomaisista maista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia arvioitava kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(228)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko asianomaisista maista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia arvioitava kumulatiivisesti.

| (229) | Säännöksen mukaan tuonti useammasta kuin yhdestä maasta on arvioitava kumulatiivisesti ainoastaan, jos päätellään, että






  a) | kustakin maasta tapahtuvan tuonnin suhteen osoitettu polkumyyntimarginaali on 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi ja jos yhdestäkään maasta tapahtuvan tuonnin määrä ei ole merkityksetön ja |
| --- | --- | --- |

(229)

Säännöksen mukaan tuonti useammasta kuin yhdestä maasta on arvioitava kumulatiivisesti ainoastaan, jos päätellään, että

a)

kustakin maasta tapahtuvan tuonnin suhteen osoitettu polkumyyntimarginaali on 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi ja jos yhdestäkään maasta tapahtuvan tuonnin määrä ei ole merkityksetön ja

| b) | tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden ja unionin samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset. |
| --- | --- |

b)

tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden ja unionin samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset.

| (230) | Asianomaisista maista tapahtuvalle tuonnille määritetyt polkumyyntimarginaalit on lueteltu edellä kohdassa 3 ”Polkumyynti”. Kaikki marginaalit ylittävät selvästi perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa säädetyn vähimmäistason. |
| --- | --- |

(230)

Asianomaisista maista tapahtuvalle tuonnille määritetyt polkumyyntimarginaalit on lueteltu edellä kohdassa 3 ”Polkumyynti”. Kaikki marginaalit ylittävät selvästi perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa säädetyn vähimmäistason.

| (231) | Arvioitiin, että Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tulevan polkumyynnin määrä ei ollut merkityksetön perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Brasilian markkinaosuus tutkimusajanjaksolla oli 1,79 prosenttia, Iranin 3,32 prosenttia, Venäjän 4,29 prosenttia ja Ukrainan 3,17 prosenttia, kuten edellä olevasta taulukosta 3 käy ilmi. |
| --- | --- |

(231)

Arvioitiin, että Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tulevan polkumyynnin määrä ei ollut merkityksetön perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Brasilian markkinaosuus tutkimusajanjaksolla oli 1,79 prosenttia, Iranin 3,32 prosenttia, Venäjän 4,29 prosenttia ja Ukrainan 3,17 prosenttia, kuten edellä olevasta taulukosta 3 käy ilmi.

| (232) | Toisaalta Serbiasta tulevan tuonnin määrä todettiin merkityksettömäksi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Serbiasta tulevan tuonnin määrä supistui 427 558 tonnista vuonna 2015 noin 354 000 tonniin tutkimusajanjaksolla, mikä merkitsi ainoataan 1,04 prosentin markkinaosuutta. Komission käytäntönä on pitää ’merkityksettömänä’ markkinaosuutta, joka jää vireillepanovaiheessa alle perusasetuksessa vahvistetun 1 prosentin kynnysarvon. Komissio katsoi tässä tapauksessa kuitenkin myös 1,04 prosentin osuuden merkityksettömäksi, sillä 0,04 prosenttia voidaan pitää merkityksettömänä, erityisesti kun Serbian tuontimäärät olivat suhteellisesti huomattavasti pienempiä kuin neljän muun maan. Serbian tuontimäärät olivat lähes puolet Brasiliasta, joka oli tuontimäärältään seuraavaksi pienin maa.

  Taulukko 3


  Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BRASILIA |
| Brasiliasta tulevan tuonnin määrä | 41 895 | 108 973 | 580 525 | 608 541 |
| Brasilian markkinaosuus | 0,13 % | 0,33 % | 1,65 % | 1,79 % |
| IRAN |
| Iranista tulevan tuonnin määrä | 125 202 | 527 161 | 1 015 088 | 1 127 659 |
| Iranin markkinaosuus | 0,39 % | 1,59 % | 2,89 % | 3,32 % |
| VENÄJÄ |
| Venäjältä tulevan tuonnin määrä | 1 334 322 | 1 376 412 | 1 714 880 | 1 455 436 |
| Venäjän markkinaosuus | 4,13 % | 4,15 % | 4,88 % | 4,29 % |
| SERBIA |
| Serbiasta tulevan tuonnin määrä | 155 055 | 211 835 | 427 558 | 354 145 |
| Serbian markkinaosuus | 0,48 % | 0,64 % | 1,22 % | 1,04 % |
| UKRAINA |
| Ukrainasta tulevan tuonnin määrä | 905 397 | 939 545 | 1 084 477 | 1 075 244 |
| Ukrainan markkinaosuus | 2,80 % | 2,84 % | 3,08 % | 3,17 % |
| ASIANOMAISET MAAT |
| Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä | 2 561 872 | 3 163 926 | 4 822 529 | 4 621 026 |
| Asianomaisten maiden markkinaosuus | 7,93 % | 9,55 % | 13,72 % | 13,62 % |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 120 | 173 | 172 |
| Lähde: Eurostat. Markkinaosuus määritettiin vertailemalla tuontimääriä taulukossa 2 esitettyyn unionin vapaiden markkinoiden kulutukseen. |

(232)

Toisaalta Serbiasta tulevan tuonnin määrä todettiin merkityksettömäksi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Serbiasta tulevan tuonnin määrä supistui 427 558 tonnista vuonna 2015 noin 354 000 tonniin tutkimusajanjaksolla, mikä merkitsi ainoataan 1,04 prosentin markkinaosuutta. Komission käytäntönä on pitää ’merkityksettömänä’ markkinaosuutta, joka jää vireillepanovaiheessa alle perusasetuksessa vahvistetun 1 prosentin kynnysarvon. Komissio katsoi tässä tapauksessa kuitenkin myös 1,04 prosentin osuuden merkityksettömäksi, sillä 0,04 prosenttia voidaan pitää merkityksettömänä, erityisesti kun Serbian tuontimäärät olivat suhteellisesti huomattavasti pienempiä kuin neljän muun maan. Serbian tuontimäärät olivat lähes puolet Brasiliasta, joka oli tuontimäärältään seuraavaksi pienin maa.

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

BRASILIA

Brasiliasta tulevan tuonnin määrä

41 895

108 973

580 525

608 541

Brasilian markkinaosuus

0,13 %

0,33 %

1,65 %

1,79 %

IRAN

Iranista tulevan tuonnin määrä

125 202

527 161

1 015 088

1 127 659

Iranin markkinaosuus

0,39 %

1,59 %

2,89 %

3,32 %

VENÄJÄ

Venäjältä tulevan tuonnin määrä

1 334 322

1 376 412

1 714 880

1 455 436

Venäjän markkinaosuus

4,13 %

4,15 %

4,88 %

4,29 %

SERBIA

Serbiasta tulevan tuonnin määrä

155 055

211 835

427 558

354 145

Serbian markkinaosuus

0,48 %

0,64 %

1,22 %

1,04 %

UKRAINA

Ukrainasta tulevan tuonnin määrä

905 397

939 545

1 084 477

1 075 244

Ukrainan markkinaosuus

2,80 %

2,84 %

3,08 %

3,17 %

ASIANOMAISET MAAT

Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä

Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä

2 561 872

3 163 926

4 822 529

4 621 026

Asianomaisten maiden markkinaosuus

7,93 %

9,55 %

13,72 %

13,62 %

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

120

120

173

173

172

172

Lähde: Eurostat. Markkinaosuus määritettiin vertailemalla tuontimääriä taulukossa 2 esitettyyn unionin vapaiden markkinoiden kulutukseen.

Lähde:

| (233) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ja 27 päivänä heinäkuuta 2017 järjestetyssä kuulemisessa valituksen tekijä väitti, että Serbian vienti olisi arvioitava kumulatiivisesti neljän muun maan tuonnin kanssa, sillä Serbian vienti ylitti 1 prosentin vähimmäisarvon. Sen mielestä yhden prosentin kynnysarvoon ei ole mahdollista tehdä minkäänlaista poikkeusta riippumatta siitä, kuinka pieni siihen lisättävä prosenttiosuus olisi. |
| --- | --- |

(233)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ja 27 päivänä heinäkuuta 2017 järjestetyssä kuulemisessa valituksen tekijä väitti, että Serbian vienti olisi arvioitava kumulatiivisesti neljän muun maan tuonnin kanssa, sillä Serbian vienti ylitti 1 prosentin vähimmäisarvon. Sen mielestä yhden prosentin kynnysarvoon ei ole mahdollista tehdä minkäänlaista poikkeusta riippumatta siitä, kuinka pieni siihen lisättävä prosenttiosuus olisi.

| (234) | Komissio hylkäsi tämän väitteen. Päätöksen siitä, arvioidaanko tuonti kumulatiivisesti, on perustuttava perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdan vahvistettuihin edellytyksiin. Perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa ei säädetä minkään perusteen erityisestä painotuksesta. Vaikka onkin totta, että jostakin maasta tulevaa tuontia ei voida kumuloida, jos sen määrä on merkityksetön, päinvastainen tilanne ei merkitse, että tuonti olisi samasta syystä automaattisesti kumuloitava. Perusasetuksessa ei myöskään nimenomaisesti vahvisteta mitään vähäpätöisyyden kynnysarvoja. Vaikka perusasetuksen 5 artiklan 7 kohtaa voidaan käyttää merkityksettömiä vientimääriä koskevana ohjeena, 3 artiklan 4 kohtaan ei sisälly viittausta näihin raja-arvoihin Sanamuoto sen sijaan antaa riittävästi joustavuutta, jotta komissio voi tehdä tapauskohtaisen tarkastelun ja ottaa huomioon sen, että 0,04 prosentin suuruinen ”ylimääräinen” tuonti oli merkityksetöntä. |
| --- | --- |

(234)

Komissio hylkäsi tämän väitteen. Päätöksen siitä, arvioidaanko tuonti kumulatiivisesti, on perustuttava perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdan vahvistettuihin edellytyksiin. Perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa ei säädetä minkään perusteen erityisestä painotuksesta. Vaikka onkin totta, että jostakin maasta tulevaa tuontia ei voida kumuloida, jos sen määrä on merkityksetön, päinvastainen tilanne ei merkitse, että tuonti olisi samasta syystä automaattisesti kumuloitava. Perusasetuksessa ei myöskään nimenomaisesti vahvisteta mitään vähäpätöisyyden kynnysarvoja. Vaikka perusasetuksen 5 artiklan 7 kohtaa voidaan käyttää merkityksettömiä vientimääriä koskevana ohjeena, 3 artiklan 4 kohtaan ei sisälly viittausta näihin raja-arvoihin Sanamuoto sen sijaan antaa riittävästi joustavuutta, jotta komissio voi tehdä tapauskohtaisen tarkastelun ja ottaa huomioon sen, että 0,04 prosentin suuruinen ”ylimääräinen” tuonti oli merkityksetöntä.

| (235) | Lisäksi komissio totesi, että Serbian vientihinnat poikkesivat neljän muun asianomaisenmaan vientihinnoista seuraavista syistä:






  — | vaikka myös Serbian keskimääräiset myyntihinnat laskivat tarkastelujakson aikana, sen keskimääräiset myyntihinnat tutkimusajanjakson aikana (365 euroa/tonni) olivat tutkimusajanjakson korkeimmat ja merkittävästi korkeammat kuin Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan keskimääräiset myyntihinnat, jotka olivat keskimäärin 319–346 euroa/tonni, kuten jäljempänä olevassa taulukossa 4 mainitaan; ja |
| --- | --- | --- |

(235)

Lisäksi komissio totesi, että Serbian vientihinnat poikkesivat neljän muun asianomaisenmaan vientihinnoista seuraavista syistä:

—

vaikka myös Serbian keskimääräiset myyntihinnat laskivat tarkastelujakson aikana, sen keskimääräiset myyntihinnat tutkimusajanjakson aikana (365 euroa/tonni) olivat tutkimusajanjakson korkeimmat ja merkittävästi korkeammat kuin Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan keskimääräiset myyntihinnat, jotka olivat keskimäärin 319–346 euroa/tonni, kuten jäljempänä olevassa taulukossa 4 mainitaan; ja

| — | Serbian keskimääräiset myyntihinnat ovat olleet merkittävästi korkeammat kuin keskimääräiset myyntihinnat neljästä muusta asianomaisesta maasta. |
| --- | --- |

—

Serbian keskimääräiset myyntihinnat ovat olleet merkittävästi korkeammat kuin keskimääräiset myyntihinnat neljästä muusta asianomaisesta maasta.

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuontihinnat (euroa/tonni)

Tuontihinnat (euroa/tonni)

| | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BRASILIA |
| Polkumyynnillä Brasiliasta tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta | 461 | 433 | 386 | 346 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 94 | 84 | 75 |
| IRAN |
| Polkumyynnillä Iranista tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta | 454 | 415 | 369 | 316 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 91 | 81 | 70 |
| VENÄJÄ |
| Polkumyynnillä Venäjältä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta | 448 | 431 | 387 | 324 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 96 | 86 | 72 |
| SERBIA |
| Polkumyynnillä Serbiasta tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta | 468 | 442 | 400 | 365 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 94 | 86 | 78 |
| UKRAINA |
| Polkumyynnillä Ukrainasta tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta | 429 | 415 | 370 | 319 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 97 | 86 | 74 |
| ASIANOMAISET MAAT |
| Polkumyynnillä asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta | 443 | 424 | 380 | 327 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 96 | 86 | 74 |
| Lähde: Eurostat. |

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

BRASILIA

Polkumyynnillä Brasiliasta tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta

461

433

386

346

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

94

94

84

84

75

75

IRAN

Polkumyynnillä Iranista tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta

454

415

369

316

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

91

91

81

81

70

70

VENÄJÄ

Polkumyynnillä Venäjältä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta

448

431

387

324

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

96

96

86

86

72

72

SERBIA

Polkumyynnillä Serbiasta tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta

468

442

400

365

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

94

94

86

86

78

78

UKRAINA

Polkumyynnillä Ukrainasta tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta

429

415

370

319

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

97

97

86

86

74

74

ASIANOMAISET MAAT

Polkumyynnillä asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta

443

424

380

327

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

96

96

86

86

74

74

Lähde: Eurostat.

Lähde:

| (236) | Tältä osin hinnoittelu yhdistettynä merkityksettömään määrään antaa aiheen olettaa, että serbialainen vientiä harjoittava tuottaja on pikemminkin seurannut hinnoittelua kuin itse määrännyt tarkasteltavana olevan tuotteen hinnoittelun. Tästä on esimerkkinä se, että hinnanlasku vuoden 2015 ja tutkimusajanjakson välillä on myös suhteellisesti tarkasteltuna pienempi kuin neljän muun asianomaisen maan hinnanlasku. |
| --- | --- |

(236)

Tältä osin hinnoittelu yhdistettynä merkityksettömään määrään antaa aiheen olettaa, että serbialainen vientiä harjoittava tuottaja on pikemminkin seurannut hinnoittelua kuin itse määrännyt tarkasteltavana olevan tuotteen hinnoittelun. Tästä on esimerkkinä se, että hinnanlasku vuoden 2015 ja tutkimusajanjakson välillä on myös suhteellisesti tarkasteltuna pienempi kuin neljän muun asianomaisen maan hinnanlasku.

| (237) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen 27 päivänä heinäkuuta 2017 järjestetyssä kuulemisessa (ks. 33 kappale) valituksen tekijä pyysi komission yksikköjä toimittamaan tietoja hintojen ja viitehinnan alittavuudesta serbialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, jotta se voisi tarkastella 235 ja 236 kappaleessa esitettyä komission näkemystä, jonka mukaan serbialainen vientiä harjoittava tuottaja on hintaseuraaja eikä niinkään hintojen asettaja. Valituksen tekijän mielestä ei ollut näyttöä siitä, että Serbia on hintaseuraaja. |
| --- | --- |

(237)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen 27 päivänä heinäkuuta 2017 järjestetyssä kuulemisessa (ks. 33 kappale) valituksen tekijä pyysi komission yksikköjä toimittamaan tietoja hintojen ja viitehinnan alittavuudesta serbialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, jotta se voisi tarkastella 235 ja 236 kappaleessa esitettyä komission näkemystä, jonka mukaan serbialainen vientiä harjoittava tuottaja on hintaseuraaja eikä niinkään hintojen asettaja. Valituksen tekijän mielestä ei ollut näyttöä siitä, että Serbia on hintaseuraaja.

| (238) | Komissio huomautti, että se oli aiemmin ilmoittanut asianomaisista maista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat. Nämä tiedot osoittavat, että Serbiasta tulevan tuonnin hinnat olivat olleet korkeimmillaan vuonna 2013 (468 euroa/tonni) ja pysyneet korkeimpina seuraavina vuosina tutkimusajanjakson hintaan asti (365 euroa/tonni) Lisäksi taulukossa 4 esitetty indeksi osoitti, että Serbian hintojen suhteellinen lasku tapahtui 100:sta, joka on vuoden 2013 arvon indeksiluku, arvoon 78, kun muissa maissa laskua oli arvoon 75 (Brasilia), 70 (Iran), 72 (Venäjä) ja 74 (Ukraina). Valituksen tekijä pystyi näin ollen tarkastelemaan komission päätelmää, jonka mukaan Serbian vientiä harjoittava tuottaja oli enemminkin hintaseuraaja kuin hinnan asettaja sekä tuontihinnan että sen suhteellisen laskun osalta vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä. Komissio ei käyttänyt hintojen tai viitehintojen alittavuutta koskevia tietoja tähän arvioon, koska hintojen ja viitehintojen laskelmat antavat vain tilannekuvan tutkimusajanjakson aikana eivätkä näin ollen mahdollista hintojen vertailua useamman vuoden kehityssuuntauksena. Koska valituksen tekijä ei esittänyt muita syitä, joiden vuoksi se tarvitsisi hintoja ja viitehintoja koskevien tietojen lopullista ilmoittamista sen lisäksi, mitä edellä 235 ja 236 kappaleessa esitettyjen näkemysten tarkastelusta ilmenee, komissio hylkäsi pyynnön. |
| --- | --- |

(238)

Komissio huomautti, että se oli aiemmin ilmoittanut asianomaisista maista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat. Nämä tiedot osoittavat, että Serbiasta tulevan tuonnin hinnat olivat olleet korkeimmillaan vuonna 2013 (468 euroa/tonni) ja pysyneet korkeimpina seuraavina vuosina tutkimusajanjakson hintaan asti (365 euroa/tonni) Lisäksi taulukossa 4 esitetty indeksi osoitti, että Serbian hintojen suhteellinen lasku tapahtui 100:sta, joka on vuoden 2013 arvon indeksiluku, arvoon 78, kun muissa maissa laskua oli arvoon 75 (Brasilia), 70 (Iran), 72 (Venäjä) ja 74 (Ukraina). Valituksen tekijä pystyi näin ollen tarkastelemaan komission päätelmää, jonka mukaan Serbian vientiä harjoittava tuottaja oli enemminkin hintaseuraaja kuin hinnan asettaja sekä tuontihinnan että sen suhteellisen laskun osalta vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä. Komissio ei käyttänyt hintojen tai viitehintojen alittavuutta koskevia tietoja tähän arvioon, koska hintojen ja viitehintojen laskelmat antavat vain tilannekuvan tutkimusajanjakson aikana eivätkä näin ollen mahdollista hintojen vertailua useamman vuoden kehityssuuntauksena. Koska valituksen tekijä ei esittänyt muita syitä, joiden vuoksi se tarvitsisi hintoja ja viitehintoja koskevien tietojen lopullista ilmoittamista sen lisäksi, mitä edellä 235 ja 236 kappaleessa esitettyjen näkemysten tarkastelusta ilmenee, komissio hylkäsi pyynnön.

| (239) | Koska valituksen tekijä ei ole kiistänyt esitettyjä taulukossa 4 esitettyjä lukuja, komissio vahvisti näin ollen päätelmänsä, jonka mukaan serbialainen vientiä harjoittava tuottaja ainoataan seurasi muiden tuottajien vahvistamaan hintasuuntausta eikä harjoittanut aggressiivista hinnoittelustrategiaa hintajohtajana. |
| --- | --- |

(239)

Koska valituksen tekijä ei ole kiistänyt esitettyjä taulukossa 4 esitettyjä lukuja, komissio vahvisti näin ollen päätelmänsä, jonka mukaan serbialainen vientiä harjoittava tuottaja ainoataan seurasi muiden tuottajien vahvistamaan hintasuuntausta eikä harjoittanut aggressiivista hinnoittelustrategiaa hintajohtajana.

| (240) | Tämän vuoksi komissio päätteli, että Serbiasta tulevaa tuontia ei pitäisi kumuloida muista neljästä asianomaisesta maasta tulevan tuonnin kanssa. Päätelmästä, jonka mukaan Serbiasta tuleva tuonti oli vähimmäistasoa, seuraa, että suojatoimenpiteet ovat tarpeettomia Serbiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Perusasetuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti menettely olisi näin ollen päätettävä Serbiasta peräisin olevan tuonnin osalta. |
| --- | --- |

(240)

Tämän vuoksi komissio päätteli, että Serbiasta tulevaa tuontia ei pitäisi kumuloida muista neljästä asianomaisesta maasta tulevan tuonnin kanssa. Päätelmästä, jonka mukaan Serbiasta tuleva tuonti oli vähimmäistasoa, seuraa, että suojatoimenpiteet ovat tarpeettomia Serbiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Perusasetuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti menettely olisi näin ollen päätettävä Serbiasta peräisin olevan tuonnin osalta.

| (241) | Komissio myös arvioi kilpailuedellytykset polkumyynnillä neljästä asianomaisesta maasta tulevan tuonnin välillä sekä kilpailuedellytykset polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja samankaltaisen tuotteen välillä ja totesi, että ne ovat samanlaiset. Tuodut tuotteet kilpailivat keskenään ja unionissa tuotetun samankaltaisen tuotteen kanssa. Tuotteet ovat keskenään vaihdettavissa ja niitä myydään unionissa vastaavien myyntikanavien kautta samankaltaisille loppukäyttäjäryhmille. |
| --- | --- |

(241)

Komissio myös arvioi kilpailuedellytykset polkumyynnillä neljästä asianomaisesta maasta tulevan tuonnin välillä sekä kilpailuedellytykset polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja samankaltaisen tuotteen välillä ja totesi, että ne ovat samanlaiset. Tuodut tuotteet kilpailivat keskenään ja unionissa tuotetun samankaltaisen tuotteen kanssa. Tuotteet ovat keskenään vaihdettavissa ja niitä myydään unionissa vastaavien myyntikanavien kautta samankaltaisille loppukäyttäjäryhmille.

| (242) | Tutkimuksen vireillepanon jälkeen useat osapuolet esittivät huomautuksia asianomaisista maista tulevan tuonnin vaikutuksen kumulatiivisesta arvioinnista. Ukrainan edustusto Euroopan unionissa, Venäjän teollisuus- ja kauppaministeriö ja yksi venäläinen vientiä harjoittava tuottaja ja kaksi brasilialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa asettivat kyseenalaiseksi maidensa tuonnin kumulatiivisen arvioinnin yhdessä muiden tutkimuksen kohteena olevien maiden kanssa ja väittivät, ettei heidän maidensa tuontia pitäisi kumuloiden muiden kanssa. Ukrainan edustusto Euroopan unionissa väitti, että Ukrainan tuontimäärät olivat vakaita vuosina 2011–2016 toisin kuin muilla mailla ja että oli merkittävä ero Ukrainan ja toisaalta Brasilian, Iranin, Serbian ja Venäjän tuonnin maatieteellisessä rakenteessa. Venäjän teollisuus- ja kauppa- ja teollisuusministeriö katsoi, että oli tarpeen tehdä kattava arviointi kilpailuedellytyksistä. Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tarkastelujaksolla tuonti itse asiassa väheni, osa sen tuonnista tapahtui ryhmän sisäisten toimitusten kytkösmarkkinoilla eikä tullut lainkaan unionin vapaille markkinoille ja että myydyt tuotelajit olivat erilaiset. Lisäksi yksi brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että se ei noudattanut samanlaista hintakehityssuuntausta ja että kyseinen tuonti jakautui eri myyntikanaviin verrattuna neljään muuhun asianomaiseen maahan. Toinen brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Brasiliasta tulevan tuonnin määrä oli merkityksetön eikä Brasiliasta tuleva tuonti noudattanut samoja suuntauksia kuin kyseisistä neljästä muista asianomaisista maasta tuleva tuonti määrän, markkinaosuuden ja hinnan osalta. |
| --- | --- |

(242)

Tutkimuksen vireillepanon jälkeen useat osapuolet esittivät huomautuksia asianomaisista maista tulevan tuonnin vaikutuksen kumulatiivisesta arvioinnista. Ukrainan edustusto Euroopan unionissa, Venäjän teollisuus- ja kauppaministeriö ja yksi venäläinen vientiä harjoittava tuottaja ja kaksi brasilialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa asettivat kyseenalaiseksi maidensa tuonnin kumulatiivisen arvioinnin yhdessä muiden tutkimuksen kohteena olevien maiden kanssa ja väittivät, ettei heidän maidensa tuontia pitäisi kumuloiden muiden kanssa. Ukrainan edustusto Euroopan unionissa väitti, että Ukrainan tuontimäärät olivat vakaita vuosina 2011–2016 toisin kuin muilla mailla ja että oli merkittävä ero Ukrainan ja toisaalta Brasilian, Iranin, Serbian ja Venäjän tuonnin maatieteellisessä rakenteessa. Venäjän teollisuus- ja kauppa- ja teollisuusministeriö katsoi, että oli tarpeen tehdä kattava arviointi kilpailuedellytyksistä. Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tarkastelujaksolla tuonti itse asiassa väheni, osa sen tuonnista tapahtui ryhmän sisäisten toimitusten kytkösmarkkinoilla eikä tullut lainkaan unionin vapaille markkinoille ja että myydyt tuotelajit olivat erilaiset. Lisäksi yksi brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että se ei noudattanut samanlaista hintakehityssuuntausta ja että kyseinen tuonti jakautui eri myyntikanaviin verrattuna neljään muuhun asianomaiseen maahan. Toinen brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Brasiliasta tulevan tuonnin määrä oli merkityksetön eikä Brasiliasta tuleva tuonti noudattanut samoja suuntauksia kuin kyseisistä neljästä muista asianomaisista maasta tuleva tuonti määrän, markkinaosuuden ja hinnan osalta.

| (243) | Komissio hylkäsi nämä väitteet. Tuonti Venäjältä ja Ukrainasta unioniin on kasvanut absoluuttisina määrinä tarkastelujakson aikana. Vaikka tuonti olisikin vähentynyt tarkastelujakson aikana, se ei olisi peruste sen määrittämiselle, onko tuonti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla merkityksetöntä. |
| --- | --- |

(243)

Komissio hylkäsi nämä väitteet. Tuonti Venäjältä ja Ukrainasta unioniin on kasvanut absoluuttisina määrinä tarkastelujakson aikana. Vaikka tuonti olisikin vähentynyt tarkastelujakson aikana, se ei olisi peruste sen määrittämiselle, onko tuonti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla merkityksetöntä.

| (244) | Kilpailuedellytykset Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin sekä samankaltaisen tuotteen välillä arvioitiin samanlaisiksi jäljempänä esitettävistä syistä.






  a) | Ensinnäkin kaikki yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat brasilialaiset, iranilaiset, venäläiset ja ukrainalaiset tuottajat käyttivät samanlaisia myyntikanavia myymällä joko suoraan taikka unionin sisällä tai sen ulkopuolella sijaitsevan etuyhteydessä olevan kauppiaan/tuojan välityksellä. Myös unionin teräksentuottajat käyttivät samanlaisia myyntikanavia. Tämän vuoksi neljästä asianomaisesta maasta tuodut tuotteet kilpailivat keskenään ja unionissa tuotetun tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa. |
| --- | --- | --- |

(244)

Kilpailuedellytykset Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin sekä samankaltaisen tuotteen välillä arvioitiin samanlaisiksi jäljempänä esitettävistä syistä.

a)

Ensinnäkin kaikki yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat brasilialaiset, iranilaiset, venäläiset ja ukrainalaiset tuottajat käyttivät samanlaisia myyntikanavia myymällä joko suoraan taikka unionin sisällä tai sen ulkopuolella sijaitsevan etuyhteydessä olevan kauppiaan/tuojan välityksellä. Myös unionin teräksentuottajat käyttivät samanlaisia myyntikanavia. Tämän vuoksi neljästä asianomaisesta maasta tuodut tuotteet kilpailivat keskenään ja unionissa tuotetun tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa.

| b) | Toiseksi komissio tarkasteli tuonnin kokonaisuutta riippumatta siitä, olivatko kyseessä ryhmän sisäiset toimitukset. Koska kyseessä on perushyödyke, jos tällaista tuontia ei olisi ollut, yritykset olisivat todennäköisesti hankkineet samankaltaista tuotetta, unionin tuotannonalan tuottama samankaltainen tuote mukaan luettuna, muista lähteistä unionin vapailta markkinoilta. |
| --- | --- |

b)

Toiseksi komissio tarkasteli tuonnin kokonaisuutta riippumatta siitä, olivatko kyseessä ryhmän sisäiset toimitukset. Koska kyseessä on perushyödyke, jos tällaista tuontia ei olisi ollut, yritykset olisivat todennäköisesti hankkineet samankaltaista tuotetta, unionin tuotannonalan tuottama samankaltainen tuote mukaan luettuna, muista lähteistä unionin vapailta markkinoilta.

| c) | Kuten 264 kappaleessa olevassa taloukossa mainittiin, samanlaiset hintojen laskusuuntaukset havaittiin Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan osalta. |
| --- | --- |

c)

Kuten 264 kappaleessa olevassa taloukossa mainittiin, samanlaiset hintojen laskusuuntaukset havaittiin Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan osalta.

| d) | Myös unionin tuottajat valmistivat ja myivät vientiä harjoittavien tuottajien tuotelajeja. Tuotelajit eivät siis olleet erilaisia kuin unionin tuottajien myymät tuotelajit. |
| --- | --- |

d)

Myös unionin tuottajat valmistivat ja myivät vientiä harjoittavien tuottajien tuotelajeja. Tuotelajit eivät siis olleet erilaisia kuin unionin tuottajien myymät tuotelajit.

| e) | Kuten 262 kappaleessa todettiin, Venäjän tuontimäärät kasvoivat sekä absoluuttisina määrinä että markkinaosuutena mitattuna. |
| --- | --- |

e)

Kuten 262 kappaleessa todettiin, Venäjän tuontimäärät kasvoivat sekä absoluuttisina määrinä että markkinaosuutena mitattuna.

| (245) | Edellä esitetyn pohjalta komissio päätteli, että Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tulevan tuonnin vaikutusten kumulatiivisen tarkastelun edellytykset täyttyivät. Näin ollen näistä maista tulevaa tuontia tarkasteltiin kumulatiivisesti vahingon määrittämistä varten. |
| --- | --- |

(245)

Edellä esitetyn pohjalta komissio päätteli, että Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tulevan tuonnin vaikutusten kumulatiivisen tarkastelun edellytykset täyttyivät. Näin ollen näistä maista tulevaa tuontia tarkasteltiin kumulatiivisesti vahingon määrittämistä varten.

| (246) | Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen komissio sai asianomaisten maiden kumulatiivisesta arvioinnista useita huomautuksia, joita käsitellään seuraavissa kappaleissa. |
| --- | --- |

(246)

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen komissio sai asianomaisten maiden kumulatiivisesta arvioinnista useita huomautuksia, joita käsitellään seuraavissa kappaleissa.

| (247) | Valituksen tekijä väitti, että Serbiasta tuleva tuonti aiheuttaa vahinkoa unionin tuottajille samaan tapaan kuin neljän muun maan tuonti. Tässä yhteydessä valituksen tekijä viittasi siihen, että tuonti Serbiasta kaksinkertaistui absoluuttiselta määrältään ja markkinaosuudeltaan vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä, tuonnin hinnat laskivat tällä jaksolla ja että tuonti Serbiasta alitti unionin tuottajien hinnat merkittävästi tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi valituksen tekijä väitti myös, että Serbin markkinaosuus on 1,04 prosenttia, mikä on juuri perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdan mukaisen 1 prosentin kynnysarvon yli. Lisäksi valituksen tekijä viittasi mahdolliseen kiertämisriskiin, sillä Serbiaa koskevan menettelyn päättäminen antaisi ainoan serbialaisen vientiä harjoittavan tuottajan kiinalaiselle emoyhtiölle mahdollisuuden harjoittaa myyntiä unioniin serbialaisen tytäryhtiönsä välityksellä. |
| --- | --- |

(247)

Valituksen tekijä väitti, että Serbiasta tuleva tuonti aiheuttaa vahinkoa unionin tuottajille samaan tapaan kuin neljän muun maan tuonti. Tässä yhteydessä valituksen tekijä viittasi siihen, että tuonti Serbiasta kaksinkertaistui absoluuttiselta määrältään ja markkinaosuudeltaan vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä, tuonnin hinnat laskivat tällä jaksolla ja että tuonti Serbiasta alitti unionin tuottajien hinnat merkittävästi tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi valituksen tekijä väitti myös, että Serbin markkinaosuus on 1,04 prosenttia, mikä on juuri perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdan mukaisen 1 prosentin kynnysarvon yli. Lisäksi valituksen tekijä viittasi mahdolliseen kiertämisriskiin, sillä Serbiaa koskevan menettelyn päättäminen antaisi ainoan serbialaisen vientiä harjoittavan tuottajan kiinalaiselle emoyhtiölle mahdollisuuden harjoittaa myyntiä unioniin serbialaisen tytäryhtiönsä välityksellä.

| (248) | Komissio hylkäsi jäljempänä esitettävistä syistä väitteen, jonka mukaan Serbiasta tuleva tuonti aiheutti vahinkoa unionin tuottajille samoin kuin muista maista peräisin oleva tuonti.






  — | Ensinnäkin Serbian tuontimäärien todettiin olevan vähimmäistasoa. Näin ollen ne ovat merkityksettömiä eivätkä voi aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Se, että Serbian keskimääräiset myyntihinnat tutkimusajanjakson aikana olivat huomattavasti korkeammat kuin neljän muun asianomaisen maan keskimääräiset myyntihinnat, on lisäosoitus siitä, että tämä vähäinen tuontimäärä ei voi aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- | --- |

(248)

Komissio hylkäsi jäljempänä esitettävistä syistä väitteen, jonka mukaan Serbiasta tuleva tuonti aiheutti vahinkoa unionin tuottajille samoin kuin muista maista peräisin oleva tuonti.

—

Ensinnäkin Serbian tuontimäärien todettiin olevan vähimmäistasoa. Näin ollen ne ovat merkityksettömiä eivätkä voi aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Se, että Serbian keskimääräiset myyntihinnat tutkimusajanjakson aikana olivat huomattavasti korkeammat kuin neljän muun asianomaisen maan keskimääräiset myyntihinnat, on lisäosoitus siitä, että tämä vähäinen tuontimäärä ei voi aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle.

| — | Toiseksi markkinaosuus, joka on yli perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisen 1 prosentin kynnysarvon eli 1,04 prosenttia, on ”merkityksetön”. Sanavalinta ”merkityksetön” ilmaisee, että komissiolla on tietty harkintavalta tuontimäärien tarkastelun osalta arvioidessaan kumulaatiota. Tässä tapauksessa, kuten 234 kappaleessa selitetään, eron, joka on 0,04 prosenttia, todettiin olevan sekä absoluuttisesti ja suhteellisesti tarkasteltuna merkityksetön. |
| --- | --- |

—

Toiseksi markkinaosuus, joka on yli perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisen 1 prosentin kynnysarvon eli 1,04 prosenttia, on ”merkityksetön”. Sanavalinta ”merkityksetön” ilmaisee, että komissiolla on tietty harkintavalta tuontimäärien tarkastelun osalta arvioidessaan kumulaatiota. Tässä tapauksessa, kuten 234 kappaleessa selitetään, eron, joka on 0,04 prosenttia, todettiin olevan sekä absoluuttisesti ja suhteellisesti tarkasteltuna merkityksetön.

| — | Mitä tulee mahdolliseen kiertämisriskiin, komissio pani merkille, että ainoan serbialaisen vientiä harjoittavan tuottajan todellinen tuotantomäärä ja tuotantokapasiteetti oli ilmoitettu komission yksiköille. Näin ollen komissio aikoo kiinnittää erityistä huomiota mahdolliseen toimenpiteiden kiertämisen riskiin ja seurata tarkoin, ilmeneekö jotain merkkejä kaupan rakenteen muutoksesta, mikä saattaisi olla osoitus Serbiasta peräisin olevasta toimenpiteiden kiertämisestä. Lisäksi, vaikkakin vähemmän tärkeänä tekijänä, serbialainen vientiä harjoittava tuottaja totesi, että sen ensisijainen strategia on vastata kotimaiseen kysyntään ja Balkanin maiden alueelliseen kysyntään. |
| --- | --- |

—

Mitä tulee mahdolliseen kiertämisriskiin, komissio pani merkille, että ainoan serbialaisen vientiä harjoittavan tuottajan todellinen tuotantomäärä ja tuotantokapasiteetti oli ilmoitettu komission yksiköille. Näin ollen komissio aikoo kiinnittää erityistä huomiota mahdolliseen toimenpiteiden kiertämisen riskiin ja seurata tarkoin, ilmeneekö jotain merkkejä kaupan rakenteen muutoksesta, mikä saattaisi olla osoitus Serbiasta peräisin olevasta toimenpiteiden kiertämisestä. Lisäksi, vaikkakin vähemmän tärkeänä tekijänä, serbialainen vientiä harjoittava tuottaja totesi, että sen ensisijainen strategia on vastata kotimaiseen kysyntään ja Balkanin maiden alueelliseen kysyntään.

| (249) | Kaksi otokseen kuulunutta brasilialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti lisäksi, että Brasiliasta peräisin olevan tuonnin kumulatiivinen tarkastelu Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin kanssa on perusteeton syistä, jotka esitellään kahdessa seuraavassa kappaleessa. |
| --- | --- |

(249)

Kaksi otokseen kuulunutta brasilialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti lisäksi, että Brasiliasta peräisin olevan tuonnin kumulatiivinen tarkastelu Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin kanssa on perusteeton syistä, jotka esitellään kahdessa seuraavassa kappaleessa.

| (250) | Yksi niistä väitti, että kolmannes Brasiliasta peräisin olevasta tuonnista ei kilpaillut Iranin, Venäjän ja Ukrainan tuotteiden kanssa, mikä osoittaa, että Brasilian myyntikanavat olivat erilaiset kuin Iranin, Venäjän ja Ukrainan. Lisäksi kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että samoin kuin Serbiassa, myös Brasiliassa hinnat olivat merkittävästi korkeammat kuin keskimääräiset Iranin, Venäjä ja Ukrainan hinnat ja että brasilialaiset vientiä harjoittavat tuottajat olivat samoin ennemminkin hintaseuraajia kuin hintojen asettajia. Lopuksi se väitti, että yksikään brasilialaisista tuottajista ei alittanut unionin tuotannonalan hintoja. |
| --- | --- |

(250)

Yksi niistä väitti, että kolmannes Brasiliasta peräisin olevasta tuonnista ei kilpaillut Iranin, Venäjän ja Ukrainan tuotteiden kanssa, mikä osoittaa, että Brasilian myyntikanavat olivat erilaiset kuin Iranin, Venäjän ja Ukrainan. Lisäksi kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että samoin kuin Serbiassa, myös Brasiliassa hinnat olivat merkittävästi korkeammat kuin keskimääräiset Iranin, Venäjä ja Ukrainan hinnat ja että brasilialaiset vientiä harjoittavat tuottajat olivat samoin ennemminkin hintaseuraajia kuin hintojen asettajia. Lopuksi se väitti, että yksikään brasilialaisista tuottajista ei alittanut unionin tuotannonalan hintoja.

| (251) | Toinen brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tällainen kumulatiivinen arviointi ei ollut asianmukainen Brasilian merkityksettömien tuontimäärien (kuten Serbian tapauksessakin) ja kilpailuedellytysten eroavuuden vuoksi. Mitä tulee merkityksettömiin määriin, brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti tältä osin, että Brasilian markkinaosuus ylitti 1 prosentin kynnysarvon vasta vuodesta 2015 alkaen ja että se nousi 1,79 prosenttiin vasta tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi sen tuontimäärät olivat liian pieniä aiheuttamaan minkäänlaista vahinkoa ja näin ollen samalla tavoin merkityksettömiä. Erilaisten kilpailuedellytysten osalta se viittasi siihen, että lähes 60 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Brasiliasta peräisin olevasta tuonnista tutkimusajanjakson aikana oli myyntiä tai siirtoja etuyhteydessä oleville eurooppalaisille yrityksille, jotka eivät olleet suorassa kilpailussa vapaille markkinoille tarkoitettujen tuotteiden kanssa ja joiden kilpailuedellytykset olivat näin ollen erilaiset. Lisäksi se kiisti ilmoitusasiakirjassa esitetyn komission väitteen, jonka mukaan Brasilian tuonti ja unionin samankaltainen tuote olivat keskenään vaihdettavissa. Se väitti, että tässä yhteydessä brasilialaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät lähinnä tarkasteltavana olevan tuotteen kaupallisia lajeja, jolla on erilaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet sekä erilaiset loppukäytöt kuin unionin tuotannonalan myymillä tuotteilla, jotka ovat lähinnä tarkasteltavana olevan tuotteen korkealaatuisia lajeja. Se myös kiisti väitteen, jonka mukaan brasilialaiset vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät samanlaisia myyntikanavia kuin muiden asianomaisten maiden vientiä harjoittavat tuottajat. Se väitti, että kyseiset tuottajat myyvät suoraan riippumattomille asiakkaille unionin vapailla markkinoilla, mikä ei päde suurimpaan osaan Brasiliasta peräisin olevasta tuonnista. Lopuksi se esitti hintoja koskevia huomautuksia, jotka olivat samanlaisia kuin toisen brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämät huomautukset. |
| --- | --- |

(251)

Toinen brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tällainen kumulatiivinen arviointi ei ollut asianmukainen Brasilian merkityksettömien tuontimäärien (kuten Serbian tapauksessakin) ja kilpailuedellytysten eroavuuden vuoksi. Mitä tulee merkityksettömiin määriin, brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti tältä osin, että Brasilian markkinaosuus ylitti 1 prosentin kynnysarvon vasta vuodesta 2015 alkaen ja että se nousi 1,79 prosenttiin vasta tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi sen tuontimäärät olivat liian pieniä aiheuttamaan minkäänlaista vahinkoa ja näin ollen samalla tavoin merkityksettömiä. Erilaisten kilpailuedellytysten osalta se viittasi siihen, että lähes 60 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Brasiliasta peräisin olevasta tuonnista tutkimusajanjakson aikana oli myyntiä tai siirtoja etuyhteydessä oleville eurooppalaisille yrityksille, jotka eivät olleet suorassa kilpailussa vapaille markkinoille tarkoitettujen tuotteiden kanssa ja joiden kilpailuedellytykset olivat näin ollen erilaiset. Lisäksi se kiisti ilmoitusasiakirjassa esitetyn komission väitteen, jonka mukaan Brasilian tuonti ja unionin samankaltainen tuote olivat keskenään vaihdettavissa. Se väitti, että tässä yhteydessä brasilialaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät lähinnä tarkasteltavana olevan tuotteen kaupallisia lajeja, jolla on erilaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet sekä erilaiset loppukäytöt kuin unionin tuotannonalan myymillä tuotteilla, jotka ovat lähinnä tarkasteltavana olevan tuotteen korkealaatuisia lajeja. Se myös kiisti väitteen, jonka mukaan brasilialaiset vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät samanlaisia myyntikanavia kuin muiden asianomaisten maiden vientiä harjoittavat tuottajat. Se väitti, että kyseiset tuottajat myyvät suoraan riippumattomille asiakkaille unionin vapailla markkinoilla, mikä ei päde suurimpaan osaan Brasiliasta peräisin olevasta tuonnista. Lopuksi se esitti hintoja koskevia huomautuksia, jotka olivat samanlaisia kuin toisen brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämät huomautukset.

| (252) | Komissio hylkäsi kahden otokseen valitun brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan huomautukset jäljempänä esitettävistä syistä. |
| --- | --- |

(252)

Komissio hylkäsi kahden otokseen valitun brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan huomautukset jäljempänä esitettävistä syistä.

| (253) | Komissio tarkasteli ensin kulutuksen määrittämiseksi Brasilian kokonaistuontia riippumatta siitä, että siihen sisältyivät ryhmän sisäiset toimitukset. Syynä tähän on se, että jos tällaista tuontia ei olisi ollut, yritykset olisivat todennäköisesti hankkineet tarkasteltavana olevaa tuotetta, unionin tuotannonalan tuottama samankaltainen tuote mukaan luettuna, muista lähteistä unionin vapailta markkinoilta. |
| --- | --- |

(253)

Komissio tarkasteli ensin kulutuksen määrittämiseksi Brasilian kokonaistuontia riippumatta siitä, että siihen sisältyivät ryhmän sisäiset toimitukset. Syynä tähän on se, että jos tällaista tuontia ei olisi ollut, yritykset olisivat todennäköisesti hankkineet tarkasteltavana olevaa tuotetta, unionin tuotannonalan tuottama samankaltainen tuote mukaan luettuna, muista lähteistä unionin vapailta markkinoilta.

| (254) | Toiseksi Brasilian myyntikanavat eivät eroa Iranin, Venäjän ja Ukrainan myyntikanavista. Kaikki yhteistyössä toimineet brasilialaiset, iranilaiset, venäläiset ja ukrainalaiset tuottajat käyttävät samanlaisia myyntikanavia myymällä joko suoraan taikka unionin sisällä tai sen ulkopuolella sijaitsevan etuyhteydessä olevan kauppiaan/tuojan välityksellä. Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan lähes 60 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Brasiliasta peräisin olevasta tuonnista tutkimusajanjakson aikana oli myyntiä tai siirtoja etuyhteydessä oleville eurooppalaisille yrityksille, jotka eivät olleet suorassa kilpailussa vapaille markkinoille tarkoitettujen tuotteiden kanssa ja joiden kilpailuedellytykset olivat näin ollen erilaiset, voidaan panna merkille seuraavaa. Osa tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Venäjän vientiä harjoittavilta tuottajilta oli samalla tavoin myyntiä etuyhteydessä oleville eurooppalaisille yrityksille, ja nämä etuyhteydessä olevat eurooppalaiset yritykset jalostivat edelleen osan siitä. Näin ollen kyseiset vientiä harjoittavat tuottajat toimivat samoissa kilpailuedellytyksissä. |
| --- | --- |

(254)

Toiseksi Brasilian myyntikanavat eivät eroa Iranin, Venäjän ja Ukrainan myyntikanavista. Kaikki yhteistyössä toimineet brasilialaiset, iranilaiset, venäläiset ja ukrainalaiset tuottajat käyttävät samanlaisia myyntikanavia myymällä joko suoraan taikka unionin sisällä tai sen ulkopuolella sijaitsevan etuyhteydessä olevan kauppiaan/tuojan välityksellä. Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan lähes 60 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Brasiliasta peräisin olevasta tuonnista tutkimusajanjakson aikana oli myyntiä tai siirtoja etuyhteydessä oleville eurooppalaisille yrityksille, jotka eivät olleet suorassa kilpailussa vapaille markkinoille tarkoitettujen tuotteiden kanssa ja joiden kilpailuedellytykset olivat näin ollen erilaiset, voidaan panna merkille seuraavaa. Osa tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Venäjän vientiä harjoittavilta tuottajilta oli samalla tavoin myyntiä etuyhteydessä oleville eurooppalaisille yrityksille, ja nämä etuyhteydessä olevat eurooppalaiset yritykset jalostivat edelleen osan siitä. Näin ollen kyseiset vientiä harjoittavat tuottajat toimivat samoissa kilpailuedellytyksissä.

| (255) | Kolmanneksi, kuten taulukossa 4 esitetään, komissio myönsi, että Brasilian hinnat ovat korkeammat kuin Iranin, Venäjän ja Ukrainan keskimääräiset hinnat. Taulukosta 4 kävi kuitenkin myös ilmi, että Brasilian hinnat olivat jatkuvasti alemmat kuin Serbian tuontihinnat tarkastelujakson aikana eli vuosina 2013, 2014, 2015 ja tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(255)

Kolmanneksi, kuten taulukossa 4 esitetään, komissio myönsi, että Brasilian hinnat ovat korkeammat kuin Iranin, Venäjän ja Ukrainan keskimääräiset hinnat. Taulukosta 4 kävi kuitenkin myös ilmi, että Brasilian hinnat olivat jatkuvasti alemmat kuin Serbian tuontihinnat tarkastelujakson aikana eli vuosina 2013, 2014, 2015 ja tutkimusajanjakson aikana.

| (256) | Neljänneksi, mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan myös brasilialaiset vientiä harjoittavat tuottajat olivat hintaseuraajia eivätkä hintojen asettajia, serbialaisen vientiä harjoittavan tuottajan hintaa arvioitiin yhdessä sen merkityksettömien määrien kanssa. Samaan päätelmään ei näin ollen voida päättyä Brasilian osalta. |
| --- | --- |

(256)

Neljänneksi, mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan myös brasilialaiset vientiä harjoittavat tuottajat olivat hintaseuraajia eivätkä hintojen asettajia, serbialaisen vientiä harjoittavan tuottajan hintaa arvioitiin yhdessä sen merkityksettömien määrien kanssa. Samaan päätelmään ei näin ollen voida päättyä Brasilian osalta.

| (257) | Viidenneksi, mitä tulee taulukossa 3 esitettyihin määriin, Brasiliasta peräisin olevan tuonnin määrä oli tutkimusajanjakson aikana 608 541 tonnia verrattuna Serbian tuonnin 354 145 tonniin. Näin ollen tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärä Brasiliasta oli yli 70 prosenttia korkeampi kuin Serbiasta tuotu määrä ja sen markkinaosuus oli 1,79 prosenttia verrattuna Serbian 1,04 prosenttiin. Tämän vuoksi tuontia ei pidetty merkityksettömänä. |
| --- | --- |

(257)

Viidenneksi, mitä tulee taulukossa 3 esitettyihin määriin, Brasiliasta peräisin olevan tuonnin määrä oli tutkimusajanjakson aikana 608 541 tonnia verrattuna Serbian tuonnin 354 145 tonniin. Näin ollen tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärä Brasiliasta oli yli 70 prosenttia korkeampi kuin Serbiasta tuotu määrä ja sen markkinaosuus oli 1,79 prosenttia verrattuna Serbian 1,04 prosenttiin. Tämän vuoksi tuontia ei pidetty merkityksettömänä.

| (258) | Mitä tulee vielä väitteeseen, jonka mukaan brasilialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotevalikoima on erilainen, niiden tuotteet selvästikin kilpailevat suoraan unionin tuotteiden ja muista viejämaista tulevien tuotteiden kanssa. Toisin kuin vientiä harjoittava tuottaja väittää, tutkimus osoitti, että unionin tuottajat valmistivat ja myivät kaikkia tarkasteltavana olevan tuotteen lajeja, myös brasilialaisten vientiä harjoittavien tuottajien myymiä tuotelajeja. Tässä yhteydessä komissio totesi, että otokseen valitut unionin tuottajat myivät tutkimusajanjakson aikana 99,9:ää prosenttia kolmen brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan myymistä tuotelajeista. Lisäksi tehtiin kumulatiivista arviointi maanlaajuisesti tarkasteltavana olevan tuotteen koko laajuudelta sen sijaan, että otettaisiin huomioon vain jotkin tarkasteltavana olevan tuotteen lajit. |
| --- | --- |

(258)

Mitä tulee vielä väitteeseen, jonka mukaan brasilialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotevalikoima on erilainen, niiden tuotteet selvästikin kilpailevat suoraan unionin tuotteiden ja muista viejämaista tulevien tuotteiden kanssa. Toisin kuin vientiä harjoittava tuottaja väittää, tutkimus osoitti, että unionin tuottajat valmistivat ja myivät kaikkia tarkasteltavana olevan tuotteen lajeja, myös brasilialaisten vientiä harjoittavien tuottajien myymiä tuotelajeja. Tässä yhteydessä komissio totesi, että otokseen valitut unionin tuottajat myivät tutkimusajanjakson aikana 99,9:ää prosenttia kolmen brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan myymistä tuotelajeista. Lisäksi tehtiin kumulatiivista arviointi maanlaajuisesti tarkasteltavana olevan tuotteen koko laajuudelta sen sijaan, että otettaisiin huomioon vain jotkin tarkasteltavana olevan tuotteen lajit.

| (259) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja toisti CSN toisti väitteen, jonka mukaan Brasilian myyntikanavat ja tuontihinnat eroavat merkittävästi Iranin, Venäjän ja Ukrainan tuonnista. Myyntikanavien osalta se mainitsi, että sen tytäryhtiö Lusosider ei ole kauppias eikä pelkästään tuoja vaan tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjä. Se väitti erityisesti, että NLMK Europen tilanne ei ollut samanlainen kuin Lusosiderin. Se myös mainitsi, että Lusosiderin saatavilla ei helposti ollut unionin markkinoilla myytävää tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tuontihintojen osalta se mainitsi, että Brasiliasta tulevan tuonnin hintakehitys seurasi samaa nousevaa suuntausta kuin Serbiasta tulevan tuonnin hinnatkin. |
| --- | --- |

(259)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja toisti CSN toisti väitteen, jonka mukaan Brasilian myyntikanavat ja tuontihinnat eroavat merkittävästi Iranin, Venäjän ja Ukrainan tuonnista. Myyntikanavien osalta se mainitsi, että sen tytäryhtiö Lusosider ei ole kauppias eikä pelkästään tuoja vaan tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjä. Se väitti erityisesti, että NLMK Europen tilanne ei ollut samanlainen kuin Lusosiderin. Se myös mainitsi, että Lusosiderin saatavilla ei helposti ollut unionin markkinoilla myytävää tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tuontihintojen osalta se mainitsi, että Brasiliasta tulevan tuonnin hintakehitys seurasi samaa nousevaa suuntausta kuin Serbiasta tulevan tuonnin hinnatkin.

| (260) | Komissio hylkäsi nämä väitteet perusteettomina: Mitä tulee myyntikanaviin, oli myös muita venäläisiä Latviassa ja Puolassa toimivia tytäryhtiöitä, joiden venäläinen emoyhtiö ei ollut NLMK ja jotka tutkimusajanjaksolla osittain käyttivät ja jossain määrin jalostivat tarkasteltavana olevaa tuotetta, jonka ne hankkivat venäläiseltä emoyhtiöltään. Lisäksi, vaikka väitettiin, että Lusosiderin satavilla ei helposti ollut unionin markkinoilla myytävää tarkasteltavana olevaa tuotetta, komissiolle oli ilmoitettu kuulemistilaisuudessa, että Lusosiderille oli toimitettu tuotetta tutkimusajanjakson aikana muista lähteistä, kuten Turkista, Taiwanista ja Venäjältä. Komissiolla ei myöskään ole näyttöä siitä, että unionin tuottajat eivät halua toimittaa tuotetta Lusosiderille, eikä Lusosider toimittanut tällaista näyttöä. Lisäksi hintojen osalta komissio muistutti, että Brasilian hinnat olivat jatkuvasti alemmat kuin Serbian tuontihinnat tarkastelujakson aikana eli vuosina 2013, 2014, 2015 ja tutkimusajanjakson aikana (ks. (235) kappale). Tämän vuoksi komissio ei hyväksynyt brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan pyyntöä, jonka mukaan Brasiliasta peräisi olevaa tuontia ei pitäisi kumuloida muista kolmesta asianomaisesta maasta tulevan tuonnin kanssa. |
| --- | --- |

(260)

Komissio hylkäsi nämä väitteet perusteettomina: Mitä tulee myyntikanaviin, oli myös muita venäläisiä Latviassa ja Puolassa toimivia tytäryhtiöitä, joiden venäläinen emoyhtiö ei ollut NLMK ja jotka tutkimusajanjaksolla osittain käyttivät ja jossain määrin jalostivat tarkasteltavana olevaa tuotetta, jonka ne hankkivat venäläiseltä emoyhtiöltään. Lisäksi, vaikka väitettiin, että Lusosiderin satavilla ei helposti ollut unionin markkinoilla myytävää tarkasteltavana olevaa tuotetta, komissiolle oli ilmoitettu kuulemistilaisuudessa, että Lusosiderille oli toimitettu tuotetta tutkimusajanjakson aikana muista lähteistä, kuten Turkista, Taiwanista ja Venäjältä. Komissiolla ei myöskään ole näyttöä siitä, että unionin tuottajat eivät halua toimittaa tuotetta Lusosiderille, eikä Lusosider toimittanut tällaista näyttöä. Lisäksi hintojen osalta komissio muistutti, että Brasilian hinnat olivat jatkuvasti alemmat kuin Serbian tuontihinnat tarkastelujakson aikana eli vuosina 2013, 2014, 2015 ja tutkimusajanjakson aikana (ks. (235) kappale). Tämän vuoksi komissio ei hyväksynyt brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan pyyntöä, jonka mukaan Brasiliasta peräisi olevaa tuontia ei pitäisi kumuloida muista kolmesta asianomaisesta maasta tulevan tuonnin kanssa.

| (261) | Näin ollen komissio päätteli, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa vahvistetut perusteet täyttyvät neljän muun maan osalta, joten Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevaa tuontia tarkasteltiin kumulatiivisesti vahingon määrittämistä varten. |
| --- | --- |

(261)

Näin ollen komissio päätteli, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa vahvistetut perusteet täyttyvät neljän muun maan osalta, joten Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevaa tuontia tarkasteltiin kumulatiivisesti vahingon määrittämistä varten.

4.3.2   Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (262) | Tuonti Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BRASILIA |
| Brasiliasta tulevan tuonnin määrä | 41 895 | 108 973 | 580 525 | 608 541 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 260 | 1 386 | 1 453 |
| Brasilian markkinaosuus | 0,13 % | 0,33 % | 1,65 % | 1,79 % |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 253 | 1 273 | 1 382 |
| IRAN |
| Iranista tulevan tuonnin määrä | 125 202 | 527 161 | 1 015 088 | 1 127 659 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 421 | 811 | 901 |
| Iranin markkinaosuus | 0,39 % | 1,59 % | 2,89 % | 3,32 % |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 410 | 745 | 857 |
| VENÄJÄ |
| Venäjältä tulevan tuonnin määrä | 1 334 322 | 1 376 412 | 1 714 880 | 1 455 436 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 103 | 129 | 109 |
| Venäjän markkinaosuus | 4,13 % | 4,15 % | 4,88 % | 4,29 % |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 101 | 118 | 104 |
| UKRAINA |
| Ukrainasta tulevan tuonnin määrä | 905 397 | 939 545 | 1 084 477 | 1 075 244 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 104 | 120 | 119 |
| Ukrainan markkinaosuus | 2,80 % | 2,84 % | 3,08 % | 3,17 % |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 101 | 110 | 113 |
| ASIANOMAISET MAAT |
| Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä | 2 406 816 | 2 952 091 | 4 394 970 | 4 266 880 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 123 | 183 | 177 |
| Asianomaisten maiden markkinaosuus | 7,45 % | 8,91 % | 12,50 % | 12,57 % |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 120 | 168 | 169 |
| Lähde: Eurostat. Markkinaosuus määritettiin vertailemalla tuontimääriä taulukossa 2 esitettyyn unionin vapaiden markkinoiden kulutukseen. |

(262)

Tuonti Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

BRASILIA

Brasiliasta tulevan tuonnin määrä

41 895

108 973

580 525

608 541

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

260

260

1 386

1 386

1 453

1 453

Brasilian markkinaosuus

0,13 %

0,33 %

1,65 %

1,79 %

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

253

253

1 273

1 273

1 382

1 382

IRAN

Iranista tulevan tuonnin määrä

125 202

527 161

1 015 088

1 127 659

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

421

421

811

811

901

901

Iranin markkinaosuus

0,39 %

1,59 %

2,89 %

3,32 %

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

410

410

745

745

857

857

VENÄJÄ

Venäjältä tulevan tuonnin määrä

1 334 322

1 376 412

1 714 880

1 455 436

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

103

103

129

129

109

109

Venäjän markkinaosuus

4,13 %

4,15 %

4,88 %

4,29 %

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

101

101

118

118

104

104

UKRAINA

Ukrainasta tulevan tuonnin määrä

905 397

939 545

1 084 477

1 075 244

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

104

104

120

120

119

119

Ukrainan markkinaosuus

2,80 %

2,84 %

3,08 %

3,17 %

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

101

101

110

110

113

113

ASIANOMAISET MAAT

Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä

Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä

2 406 816

2 952 091

4 394 970

4 266 880

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

123

123

183

183

177

177

Asianomaisten maiden markkinaosuus

7,45 %

8,91 %

12,50 %

12,57 %

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

120

120

168

168

169

169

Lähde: Eurostat. Markkinaosuus määritettiin vertailemalla tuontimääriä taulukossa 2 esitettyyn unionin vapaiden markkinoiden kulutukseen.

Lähde:

| (263) | Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että absoluuttisesti ilmaistuna asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä lisääntyi merkittävästi tarkastelujaksolla. Samalla niiden tuonnin kokonaismarkkinaosuus unionissa nousi lähes 5 prosenttiyksikköä (vuoden 2013 7,45 prosentista 12,57 prosenttiin, mikä merkitsee 69 prosentin kasvua) tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(263)

Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että absoluuttisesti ilmaistuna asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä lisääntyi merkittävästi tarkastelujaksolla. Samalla niiden tuonnin kokonaismarkkinaosuus unionissa nousi lähes 5 prosenttiyksikköä (vuoden 2013 7,45 prosentista 12,57 prosenttiin, mikä merkitsee 69 prosentin kasvua) tarkastelujaksolla.

4.3.3   Asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

Asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (264) | Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen perusteella. Painotettu keskimääräinen tuontihinta Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 6


  Tuontihinnat (euroa/tonni) | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BRASILIA |
| Polkumyynnillä Brasiliasta tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta | 461 | 433 | 386 | 346 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 94 | 84 | 75 |
| IRAN |
| Polkumyynnillä Iranista tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta | 454 | 415 | 369 | 316 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 91 | 81 | 70 |
| VENÄJÄ |
| Polkumyynnillä Venäjältä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta | 448 | 431 | 387 | 324 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 96 | 86 | 72 |
| UKRAINA |
| Polkumyynnillä Ukrainasta tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta | 429 | 415 | 370 | 319 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 97 | 86 | 74 |
| ASIANOMAISET MAAT |
| Polkumyynnillä asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta | 442 | 423 | 378 | 323 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 96 | 86 | 73 |
| Lähde: Eurostat. |

(264)

Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen perusteella. Painotettu keskimääräinen tuontihinta Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Tuontihinnat (euroa/tonni)

Tuontihinnat (euroa/tonni)

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

BRASILIA

Polkumyynnillä Brasiliasta tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta

461

433

386

346

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

94

94

84

84

75

75

IRAN

Polkumyynnillä Iranista tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta

454

415

369

316

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

91

91

81

81

70

70

VENÄJÄ

Polkumyynnillä Venäjältä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta

448

431

387

324

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

96

96

86

86

72

72

UKRAINA

Polkumyynnillä Ukrainasta tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta

429

415

370

319

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

97

97

86

86

74

74

ASIANOMAISET MAAT

Polkumyynnillä asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta

Polkumyynnillä asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta

442

423

378

323

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

96

96

86

86

73

73

Lähde: Eurostat.

Lähde:

| (265) | Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä 442 eurosta/tonni 323 euroon/tonni. Tarkastelujakson aikana polkumyyntituonnin keskimääräiset yksikköhinnat laskivat 27 prosenttia. |
| --- | --- |

(265)

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä 442 eurosta/tonni 323 euroon/tonni. Tarkastelujakson aikana polkumyyntituonnin keskimääräiset yksikköhinnat laskivat 27 prosenttia.

| (266) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:






  a) | kuuden unionin tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailta vapailla unionin markkinoilla veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja |
| --- | --- | --- |

(266)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:

a)

kuuden unionin tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailta vapailla unionin markkinoilla veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja

| b) | vastaavia asianomaisen maan yhteistyössä toimineiden tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä hintoja, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

b)

vastaavia asianomaisen maan yhteistyössä toimineiden tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä hintoja, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (267) | Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Suurimmat oikaisut liittyivät toimituskustannuksiin (3,4–8,9 %/otokseen valittu unionin tuottaja), luottokustannuksiin (0,1–0,4 %) ja alennuksiin (0,1–2 %). |
| --- | --- |

(267)

Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Suurimmat oikaisut liittyivät toimituskustannuksiin (3,4–8,9 %/otokseen valittu unionin tuottaja), luottokustannuksiin (0,1–0,4 %) ja alennuksiin (0,1–2 %).

| (268) | Kuten edellä 16 kappaleessa todetaan, kyselyyn vastasi vain yksi etuyhteydetön tuoja. Kyseisen etuyhteydettömän tuojan luona tehdyn tarkastuskäynnin perusteella lisättiin 7 euroa tonnilta tuonnin jälkeisinä kustannuksina. |
| --- | --- |

(268)

Kuten edellä 16 kappaleessa todetaan, kyselyyn vastasi vain yksi etuyhteydetön tuoja. Kyseisen etuyhteydettömän tuojan luona tehdyn tarkastuskäynnin perusteella lisättiin 7 euroa tonnilta tuonnin jälkeisinä kustannuksina.

| (269) | Edellä esitetyn perusteella todettiin, että otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien enemmistö alitti unionin tuotannonalan hinnat 8,45–17,74 prosenttia, kuten jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee. Hintojen alittavuutta ei todettu kaikkien brasilialaisten yritysten osalta.

  Taulukko 7


  Hinnan alittavuuden marginaalit








  Maa | Yritys | Hinnan alittavuuden marginaalit |
| --- | --- | --- | --- |
| Brasilia | ArcelorMittal Brasil S.A and Aperam Inox América do Sul SA. | – 3,30 % |
| | Companhia Siderúrgica Nacional | – 6,95 % |
| | Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA. | – 0,12 % |
| Iran | Mobarakeh Steel Company | 8,45 % |
| Venäjä | Novolipetsk Steel | 8,87 % |
| | Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK) | 14,0 % |
| | PAO Severstal | 17,74 % |
| Ukraina | Metinvest Group | 8,45 % |

(269)

Edellä esitetyn perusteella todettiin, että otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien enemmistö alitti unionin tuotannonalan hinnat 8,45–17,74 prosenttia, kuten jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee. Hintojen alittavuutta ei todettu kaikkien brasilialaisten yritysten osalta.

Taulukko 7

Taulukko 7

Hinnan alittavuuden marginaalit

Hinnan alittavuuden marginaalit

Maa

Yritys

Hinnan alittavuuden marginaalit

Brasilia

ArcelorMittal Brasil S.A and Aperam Inox América do Sul SA.

– 3,30 %

Companhia Siderúrgica Nacional

– 6,95 %

Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA.

– 0,12 %

Iran

Mobarakeh Steel Company

8,45 %

Venäjä

Novolipetsk Steel

8,87 %

Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK)

14,0 %

PAO Severstal

17,74 %

Ukraina

Metinvest Group

8,45 %

| (270) | Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen valituksen tekijä ja iranilainen vientiä harjoittava tuottaja huomauttivat, että ilmoitusasiakirjassa ja yhdessä sen liitteessä annetut tiedot olivat keskenään epäjohdonmukaisia. Asiakirjassa todettiin, että hinnan alittavuutta ei ollut havaittavissa iranilaisen yrityksen osalta, mutta kyseisessä liitteessä näkyi iranilaisen yrityksen kohdalla 8,45 prosentin suuruinen hintojen alittavuuden marginaali. |
| --- | --- |

(270)

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen valituksen tekijä ja iranilainen vientiä harjoittava tuottaja huomauttivat, että ilmoitusasiakirjassa ja yhdessä sen liitteessä annetut tiedot olivat keskenään epäjohdonmukaisia. Asiakirjassa todettiin, että hinnan alittavuutta ei ollut havaittavissa iranilaisen yrityksen osalta, mutta kyseisessä liitteessä näkyi iranilaisen yrityksen kohdalla 8,45 prosentin suuruinen hintojen alittavuuden marginaali.

| (271) | Vastauksena näihin huomautuksiin komissio vahvistaa, että ilmoitusasiakirjan selonteossa virheellisesti viitattiin iranilaiseen yritykseen ja että liitteessä annettu hintojen alittavuuden marginaali oli oikea. |
| --- | --- |

(271)

Vastauksena näihin huomautuksiin komissio vahvistaa, että ilmoitusasiakirjan selonteossa virheellisesti viitattiin iranilaiseen yritykseen ja että liitteessä annettu hintojen alittavuuden marginaali oli oikea.

| (272) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas väitti, että perusasetuksen 3 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti komission on tehtävä asianmukainen analyysi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintavaikutuksesta ja tarkasteltava, oliko merkittävää hinnan alittavuutta esiintynyt. Tällaisen analyysin ei pitäisi rajoittua pelkkään matemaattiseen vertailuun vaan siihen pitäisi myös sisältyä hintojen kehityksen ja suuntausten dynaaminen arviointi suhteessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja kotimaisen samankaltaisen tuotteen hintoihin pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(272)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas väitti, että perusasetuksen 3 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti komission on tehtävä asianmukainen analyysi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintavaikutuksesta ja tarkasteltava, oliko merkittävää hinnan alittavuutta esiintynyt. Tällaisen analyysin ei pitäisi rajoittua pelkkään matemaattiseen vertailuun vaan siihen pitäisi myös sisältyä hintojen kehityksen ja suuntausten dynaaminen arviointi suhteessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja kotimaisen samankaltaisen tuotteen hintoihin pitkällä aikavälillä.

| (273) | Komissio hylkäsi tämän väitteen: Komissio ensinnäkin antoi unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin vapailla markkinoilla 295 kappaleessa olevassa taulukossa. Tämän jälkeen, kuten 297 kappaleessa esitetään, komissio ilmoitti, että unionin tuottajien oli seurattava laskevaa hintakehitystä ja pienennettävä myyntihintojaan huomattavasti, erityisesti vuonna 2015 ja tutkimusajanjakson aikana. Koska tarkasteltavana oleva tuote on perushyödyke, unionin tuottajien oli seurattava laskevaa hintakehitystä. Komission samanlaiset huomautukset on esitetty 387 kappaleessa. Lisäksi siinä myös viitataan muiden tekijöiden analyysiin, jotka yhdessä tai erikseen eivät voineet poistaa syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. (Ks. 390 kappale). Näin ollen komission analyysissä ei siis ollut kyse pelkästä matemaattisesta vertailusta. Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja ei ole esittänyt mitään perusteita sille, miksi tällainen lisäanalyysi tekisi hintojen alittavuuden tarkastelusta merkityksellisemmän, kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen perushyödykkeen tapainen luonne, eikä komissio myöskään ollut tällaisista perusteista tietoinen. |
| --- | --- |

(273)

Komissio hylkäsi tämän väitteen: Komissio ensinnäkin antoi unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin vapailla markkinoilla 295 kappaleessa olevassa taulukossa. Tämän jälkeen, kuten 297 kappaleessa esitetään, komissio ilmoitti, että unionin tuottajien oli seurattava laskevaa hintakehitystä ja pienennettävä myyntihintojaan huomattavasti, erityisesti vuonna 2015 ja tutkimusajanjakson aikana. Koska tarkasteltavana oleva tuote on perushyödyke, unionin tuottajien oli seurattava laskevaa hintakehitystä. Komission samanlaiset huomautukset on esitetty 387 kappaleessa. Lisäksi siinä myös viitataan muiden tekijöiden analyysiin, jotka yhdessä tai erikseen eivät voineet poistaa syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. (Ks. 390 kappale). Näin ollen komission analyysissä ei siis ollut kyse pelkästä matemaattisesta vertailusta. Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja ei ole esittänyt mitään perusteita sille, miksi tällainen lisäanalyysi tekisi hintojen alittavuuden tarkastelusta merkityksellisemmän, kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen perushyödykkeen tapainen luonne, eikä komissio myöskään ollut tällaisista perusteista tietoinen.

4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1   Yleisiä huomioita

Yleisiä huomioita

| (274) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(274)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (275) | Makrotaloudelliset indikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärät, varastot, kasvu, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus ja polkumyyntimarginaalien suuruus) arvioitiin unionin koko tuotannonalan tasolla. Arviointi perustui valituksen tekijän toimittamiin tietoihin, jotka sitten ristiintarkastettiin unionin tuottajien toimittamien tietojen ja käytettävissä olevien virallisten tilastojen (Eurostat) kanssa. |
| --- | --- |

(275)

Makrotaloudelliset indikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärät, varastot, kasvu, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus ja polkumyyntimarginaalien suuruus) arvioitiin unionin koko tuotannonalan tasolla. Arviointi perustui valituksen tekijän toimittamiin tietoihin, jotka sitten ristiintarkastettiin unionin tuottajien toimittamien tietojen ja käytettävissä olevien virallisten tilastojen (Eurostat) kanssa.

| (276) | Mikrotaloudelliset indikaattorit (myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti, palkat ja tuotantokustannukset) analysoitiin otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla. Arvio perustui näiden tuottajien antamiin tietoihin, jotka tarkistettiin asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(276)

Mikrotaloudelliset indikaattorit (myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti, palkat ja tuotantokustannukset) analysoitiin otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla. Arvio perustui näiden tuottajien antamiin tietoihin, jotka tarkistettiin asianmukaisesti.

| (277) | Jotta unionin tuotannonalasta saataisiin mahdollisimman kattava kuva, komissio hankki tietoja kaikesta tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta ja määritteli, oliko tuotanto tarkoitettu kytkösmarkkinoille vai vapaille markkinoille. Joidenkin unionin tuotannonalaan liittyvien vahinkoindikaattoreiden osalta komissio analysoi vapaiden markkinoiden ja kytkösmarkkinoiden tietoja erikseen ja teki vertailevan analyysin. Nämä tekijät ovat myynti, markkinaosuus, yksikköhinta, yksikkökustannukset, kannattavuus ja kassavirta. Sen sijaan muita taloudellisia indikaattoreita voidaan tutkia mielekkäästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta, mukaan luettuna unionin tuotannonalan sisäinen käyttö. Nämä tekijät ovat tuotanto, kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, investoinnit, investointien tuotto, työllisyys, tuottavuus, varastot ja työvoimakustannukset. Näiden tekijöiden osalta komissio voi tehdä mielekkään arvioinnin ainoastaan tarkastelemalla unionin tuotannonalan koko toimintaa. Tällainen arviointi vastaa unionin tuomioistuinten ja WTO:n oikeuskäytäntöä (14). |
| --- | --- |

(277)

Jotta unionin tuotannonalasta saataisiin mahdollisimman kattava kuva, komissio hankki tietoja kaikesta tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta ja määritteli, oliko tuotanto tarkoitettu kytkösmarkkinoille vai vapaille markkinoille. Joidenkin unionin tuotannonalaan liittyvien vahinkoindikaattoreiden osalta komissio analysoi vapaiden markkinoiden ja kytkösmarkkinoiden tietoja erikseen ja teki vertailevan analyysin. Nämä tekijät ovat myynti, markkinaosuus, yksikköhinta, yksikkökustannukset, kannattavuus ja kassavirta. Sen sijaan muita taloudellisia indikaattoreita voidaan tutkia mielekkäästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta, mukaan luettuna unionin tuotannonalan sisäinen käyttö. Nämä tekijät ovat tuotanto, kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, investoinnit, investointien tuotto, työllisyys, tuottavuus, varastot ja työvoimakustannukset. Näiden tekijöiden osalta komissio voi tehdä mielekkään arvioinnin ainoastaan tarkastelemalla unionin tuotannonalan koko toimintaa. Tällainen arviointi vastaa unionin tuomioistuinten ja WTO:n oikeuskäytäntöä (14).

14

4.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

Makrotaloudelliset indikaattorit

4.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (278) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 | 72 920 472 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 101 | 100 | 98 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 100 667 836 | 100 040 917 | 98 093 841 | 98 162 252 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 99 | 97 | 98 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 74,1 % | 75,5 % | 76,2 % | 74,3 % |
| Lähde: Euroferin kyselyvastaus |

(278)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

74 588 182

75 509 517

74 718 189

72 920 472

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

101

101

100

100

98

98

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

100 667 836

100 040 917

98 093 841

98 162 252

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

99

99

97

97

98

98

Kapasiteetin käyttöaste

74,1 %

75,5 %

76,2 %

74,3 %

Lähde: Euroferin kyselyvastaus

Lähde:

| (279) | Unionin tuotannonalan tuotantomäärä supistui hiukan eli noin 1,7 miljoonaa tonnia (– 2 %) tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(279)

Unionin tuotannonalan tuotantomäärä supistui hiukan eli noin 1,7 miljoonaa tonnia (– 2 %) tarkastelujaksolla.

| (280) | Ilmoitetut kapasiteettiluvut viittaavat tekniseen kapasiteettiin, mikä tarkoittaa sitä, että tuotannonalan normeina pitämät käynnistysaikaa, huoltoa, pullonkauloja ja muita tavanomaisia seisokkeja koskevat oikaisut on otettu huomioon. Tuotantokapasiteetti supistui tarkastelujaksolla, koska lähinnä Belgiassa ja Italiassa vähennettiin jonkin verran tuotantokapasiteettia. |
| --- | --- |

(280)

Ilmoitetut kapasiteettiluvut viittaavat tekniseen kapasiteettiin, mikä tarkoittaa sitä, että tuotannonalan normeina pitämät käynnistysaikaa, huoltoa, pullonkauloja ja muita tavanomaisia seisokkeja koskevat oikaisut on otettu huomioon. Tuotantokapasiteetti supistui tarkastelujaksolla, koska lähinnä Belgiassa ja Italiassa vähennettiin jonkin verran tuotantokapasiteettia.

| (281) | Kapasiteetin käyttöaste pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla, ja se oli 74,1–76,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(281)

Kapasiteetin käyttöaste pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla, ja se oli 74,1–76,2 prosenttia.

4.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (282) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus vapailla markkinoilla kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Myyntimäärä ja markkinaosuus (vapaat markkinat) | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä (tonnia) | 27 468 243 | 27 910 748 | 27 327 906 | 26 027 000 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 102 | 99 | 95 |
| Markkinaosuus | 85,1 % | 84,2 % | 77,7 % | 76,7 % |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 99 | 91 | 90 |
| Lähde: Euroferin kyselyvastaus ja Eurostat |

(282)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus vapailla markkinoilla kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Myyntimäärä ja markkinaosuus (vapaat markkinat)

Myyntimäärä ja markkinaosuus (vapaat markkinat)

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä (tonnia)

27 468 243

27 910 748

27 327 906

26 027 000

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

102

102

99

99

95

95

Markkinaosuus

85,1 %

84,2 %

77,7 %

76,7 %

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

99

99

91

91

90

90

Lähde: Euroferin kyselyvastaus ja Eurostat

Lähde:

| (283) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin vapailla markkinoilla laski 5 prosenttia tarkastelujaksolla eli 27,5 miljoonasta tonnista 26 miljoonaan tonniin. |
| --- | --- |

(283)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin vapailla markkinoilla laski 5 prosenttia tarkastelujaksolla eli 27,5 miljoonasta tonnista 26 miljoonaan tonniin.

| (284) | Unionin tuotannonalan markkinaosuus – unionin kulutukseen nähden – pieneni tarkastelujaksolla yli 8 prosenttiyksikköä eli 85,1 prosentista 76,7 prosenttiin. Myyntimäärän pienentyminen unionin vapailla markkinoilla ja unionin tuotannonalan markkinaosuuden menetys tapahtuivat saamaan aikaan, kun kulutus unionin vapailla markkinoilla kasvoi, mikä osoitti unionin teräksentuottajien kilpailuaseman heikentyneen. |
| --- | --- |

(284)

Unionin tuotannonalan markkinaosuus – unionin kulutukseen nähden – pieneni tarkastelujaksolla yli 8 prosenttiyksikköä eli 85,1 prosentista 76,7 prosenttiin. Myyntimäärän pienentyminen unionin vapailla markkinoilla ja unionin tuotannonalan markkinaosuuden menetys tapahtuivat saamaan aikaan, kun kulutus unionin vapailla markkinoilla kasvoi, mikä osoitti unionin teräksentuottajien kilpailuaseman heikentyneen.

| (285) | Kytkösmarkkinoiden osalta kytköskaupan määrä ja markkinaosuus unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Kytköskaupan määrä ja markkinaosuus unionin markkinoilla | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kytköskaupan määrä unionin markkinoilla (tonnia) | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 | 42 454 866 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 101 | 100 | 100 |
| Unionin tuotannonalan kokonaistuotanto (tonnia) | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 | 72 920 471 |
| Kytkösmarkkinoilla myyty määrä suhteessa kokonaistuotantoon (%) | 56,9 % | 56,8 % | 56,6 % | 58,2 % |
| Lähde: Euroferin kyselyvastaus ja Eurostat |

(285)

Kytkösmarkkinoiden osalta kytköskaupan määrä ja markkinaosuus unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Kytköskaupan määrä ja markkinaosuus unionin markkinoilla

Kytköskaupan määrä ja markkinaosuus unionin markkinoilla

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Kytköskaupan määrä unionin markkinoilla (tonnia)

42 418 062

42 887 175

42 271 071

42 454 866

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

101

101

100

100

100

100

Unionin tuotannonalan kokonaistuotanto (tonnia)

74 588 182

75 509 517

74 718 189

72 920 471

Kytkösmarkkinoilla myyty määrä suhteessa kokonaistuotantoon (%)

56,9 %

56,8 %

56,6 %

58,2 %

Lähde: Euroferin kyselyvastaus ja Eurostat

Lähde:

| (286) | Unionin tuotannonalan kytköskaupan määrä (joka koostuu siirroista ja myynnistä unionin kytkösmarkkinoille) unionin markkinoilla absoluuttisina lukuina tarkasteltuna pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(286)

Unionin tuotannonalan kytköskaupan määrä (joka koostuu siirroista ja myynnistä unionin kytkösmarkkinoille) unionin markkinoilla absoluuttisina lukuina tarkasteltuna pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla.

| (287) | Unionin tuotannonalan kytköskäytön osuus (ilmaistuna prosenttiosuutena kokonaistuotannosta) kasvoi hiukan tarkastelujaksolla eli vuoden 2013 56,9 prosentista 58,2 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(287)

Unionin tuotannonalan kytköskäytön osuus (ilmaistuna prosenttiosuutena kokonaistuotannosta) kasvoi hiukan tarkastelujaksolla eli vuoden 2013 56,9 prosentista 58,2 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.

4.4.2.3   Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

| (288) | Työllisyys laskettiin ottamalla huomion vain työntekijät, jotka työskentelevät suoraan samankaltaisen tuotteen tuotannossa unionin tuottajien eri terästehtaissa. Menetelmällä saatiin tarkkoja tietoja, jotka on suhteellisen helppo vahvistaa. |
| --- | --- |

(288)

Työllisyys laskettiin ottamalla huomion vain työntekijät, jotka työskentelevät suoraan samankaltaisen tuotteen tuotannossa unionin tuottajien eri terästehtaissa. Menetelmällä saatiin tarkkoja tietoja, jotka on suhteellisen helppo vahvistaa.

| (289) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Työllisyys ja tuottavuus | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä
  (kokoaikainen työ/työntekijä) | 18 632 | 17 739 | 17 829 | 17 722 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 95 | 96 | 95 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 4 003 | 4 257 | 4 191 | 4 115 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 106 | 105 | 103 |
| Lähde: Euroferin kyselyvastaus |

(289)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

(kokoaikainen työ/työntekijä)

18 632

17 739

17 829

17 722

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

95

95

96

96

95

95

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

4 003

4 257

4 191

4 115

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

106

106

105

105

103

103

Lähde: Euroferin kyselyvastaus

Lähde:

| (290) | Unionin tuotannonalan työllisyys supistui kasvoi tarkastelujakson aikana. Komissio totesi tutkimuksessa, että tällaisen supistumisen oli aiheuttanut tarve pienentää tuotantokustannuksia ja lisätä tehokkuutta, kun polkumyynnillä tapahtuva tuonti lisäsi kilpailua markkinoilla. Tämän seurauksena työvoima väheni 5 prosenttia tarkastelujaksolla ottamatta huomioon mahdollisia epäsuoria vaikutuksia työllisyyteen. Tämän vuoksi ja huolimatta tuotantomäärän pienestä supistumisesta (– 2 %) tarkastelujaksolla, unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus – mitattuna tuotoksena työntekijää ja vuotta kohti – kasvoi 3 prosenttia. Tämä osoittaa, että unionin tuotannonala pyrki mukautumaan muuttuviin markkinaolosuhteisiin pysyäkseen kilpailukykyisenä. |
| --- | --- |

(290)

Unionin tuotannonalan työllisyys supistui kasvoi tarkastelujakson aikana. Komissio totesi tutkimuksessa, että tällaisen supistumisen oli aiheuttanut tarve pienentää tuotantokustannuksia ja lisätä tehokkuutta, kun polkumyynnillä tapahtuva tuonti lisäsi kilpailua markkinoilla. Tämän seurauksena työvoima väheni 5 prosenttia tarkastelujaksolla ottamatta huomioon mahdollisia epäsuoria vaikutuksia työllisyyteen. Tämän vuoksi ja huolimatta tuotantomäärän pienestä supistumisesta (– 2 %) tarkastelujaksolla, unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus – mitattuna tuotoksena työntekijää ja vuotta kohti – kasvoi 3 prosenttia. Tämä osoittaa, että unionin tuotannonala pyrki mukautumaan muuttuviin markkinaolosuhteisiin pysyäkseen kilpailukykyisenä.

4.4.2.4   Varastot

Varastot

| (291) | Unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 12


  Varastot | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 2 646 989 | 2 653 224 | 2 798 420 | 2 469 667 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 100 | 106 | 93 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta | 3,55 % | 3,51 % | 3,75 % | 3,39 % |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 99 | 106 | 95 |
| Lähde: Euroferin kyselyvastaus |

(291)

Unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Taulukko 12

Varastot

Varastot

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

2 646 989

2 653 224

2 798 420

2 469 667

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

100

100

106

106

93

93

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

3,55 %

3,51 %

3,75 %

3,39 %

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

99

99

106

106

95

95

Lähde: Euroferin kyselyvastaus

Lähde:

| (292) | Unionin tuotannonala tuottaa useimpia samankaltaisen tuotteen lajeja käyttäjien tilausten perusteella. Sen vuoksi varastoja ei pidetä merkittävänä vahinkoindikaattorina tuotannonalalla. Tätä tukee myös analyysi loppuvarastojen kehityksestä ilmaistuna prosentteina tuotannosta. Kuten edellä käy ilmi, tämä indikaattori pysyi suhteellisen vakaasti noin 3,4–3,7 % prosentissa tuotantomäärästä. |
| --- | --- |

(292)

Unionin tuotannonala tuottaa useimpia samankaltaisen tuotteen lajeja käyttäjien tilausten perusteella. Sen vuoksi varastoja ei pidetä merkittävänä vahinkoindikaattorina tuotannonalalla. Tätä tukee myös analyysi loppuvarastojen kehityksestä ilmaistuna prosentteina tuotannosta. Kuten edellä käy ilmi, tämä indikaattori pysyi suhteellisen vakaasti noin 3,4–3,7 % prosentissa tuotantomäärästä.

4.4.2.5   Polkumyyntimarginaalin suuruus

Polkumyyntimarginaalin suuruus

| (293) | Kaikki Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Suurten tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan ei ollut merkityksetön, kun otetaan huomioon Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(293)

Kaikki Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Suurten tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan ei ollut merkityksetön, kun otetaan huomioon Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

4.4.2.6   Kasvu

Kasvu

| (294) | Unionin kulutus (vapailla markkinoilla) kasvoi noin 5 prosenttia tarkastelujaksolla, ja samalla unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin vapailla markkinoilla supistui noin 5 prosenttia. Näin ollen unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan, toisin kuin Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tuleva tuonti, jonka markkinaosuus kasvoi merkittävästi tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(294)

Unionin kulutus (vapailla markkinoilla) kasvoi noin 5 prosenttia tarkastelujaksolla, ja samalla unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin vapailla markkinoilla supistui noin 5 prosenttia. Näin ollen unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan, toisin kuin Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tuleva tuonti, jonka markkinaosuus kasvoi merkittävästi tarkastelujaksolla.

4.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.4.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (295) | Unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin vapailla markkinoilla kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 13


  Myyntihinnat vapailla markkinoilla unionissa | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntihinta (euroa/tonni) | 498 | 471 | 427 | 383 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 95 | 86 | 77 |
| Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni) | 511 | 469 | 431 | 413 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 92 | 84 | 81 |
| Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastaukset |

(295)

Unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin vapailla markkinoilla kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 13

Taulukko 13

Myyntihinnat vapailla markkinoilla unionissa

Myyntihinnat vapailla markkinoilla unionissa

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Myyntihinta (euroa/tonni)

498

471

427

383

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

95

95

86

86

77

77

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)

511

469

431

413

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

92

92

84

84

81

81

Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastaukset

Lähde:

| (296) | Edellä olevasta taulukosta käy ilmi yksikkökohtaisten myyntihintojen kehitys unionin vapailla markkinoilla verrattuna vastaaviin tuotantokustannuksiin. Myyntihinnat olivat keskimäärin alemmat kuin tuotannon yksikkökustannukset, lukuun ottamatta vuotta 2014, jolloin unionin markkinat alkoivat elpyä ja neljästä muusta asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli pienempi kuin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(296)

Edellä olevasta taulukosta käy ilmi yksikkökohtaisten myyntihintojen kehitys unionin vapailla markkinoilla verrattuna vastaaviin tuotantokustannuksiin. Myyntihinnat olivat keskimäärin alemmat kuin tuotannon yksikkökustannukset, lukuun ottamatta vuotta 2014, jolloin unionin markkinat alkoivat elpyä ja neljästä muusta asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli pienempi kuin tutkimusajanjaksolla.

| (297) | Vuotta 2014 lukuun ottamatta tuotantokustannukset pysyivät yleisesti ottaen korkeampina kuin laskussa olleet myyntihinnat. Rajoittaakseen markkinaosuuden menetystään ja koska tarkasteltavana oleva tuote on perushyödyke unionin tuottajien oli seurattava laskevaa hintakehitystä ja pienennettävä myyntihintojaan huomattavasti, erityisesti vuonna 2015 ja tutkimusajanjakson aikana. Koska tarkasteltavana oleva tuote on perushyödyke, unionin tuottajien oli seurattava laskevaa hintakehitystä. |
| --- | --- |

(297)

Vuotta 2014 lukuun ottamatta tuotantokustannukset pysyivät yleisesti ottaen korkeampina kuin laskussa olleet myyntihinnat. Rajoittaakseen markkinaosuuden menetystään ja koska tarkasteltavana oleva tuote on perushyödyke unionin tuottajien oli seurattava laskevaa hintakehitystä ja pienennettävä myyntihintojaan huomattavasti, erityisesti vuonna 2015 ja tutkimusajanjakson aikana. Koska tarkasteltavana oleva tuote on perushyödyke, unionin tuottajien oli seurattava laskevaa hintakehitystä.

| (298) | Otokseen valitut tuottajat siirsivät ja myivät tiettyjä kytkösmarkkinoiden kulutukseen tarkoitettuja raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettuja kuumavalssattuja levyvalmisteita jatkojalostukseen siirtohinnoilla, joita koskevat eri hinnoittelukäytännöt (pääosin kustannushintaan kytkössiirroissa ja siirtohintoihin kytkösmarkkinamyynnissä). Näin ollen sisäisen käytön hintojen kehityksestä ei voida tehdä merkityksellisiä päätelmiä. |
| --- | --- |

(298)

Otokseen valitut tuottajat siirsivät ja myivät tiettyjä kytkösmarkkinoiden kulutukseen tarkoitettuja raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettuja kuumavalssattuja levyvalmisteita jatkojalostukseen siirtohinnoilla, joita koskevat eri hinnoittelukäytännöt (pääosin kustannushintaan kytkössiirroissa ja siirtohintoihin kytkösmarkkinamyynnissä). Näin ollen sisäisen käytön hintojen kehityksestä ei voida tehdä merkityksellisiä päätelmiä.

4.4.3.2   Työvoimakustannukset

Työvoimakustannukset

| (299) | Unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 14


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 63 374 | 66 039 | 66 023 | 67 045 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 104 | 104 | 106 |
| Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastaukset |

(299)

Unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 14

Taulukko 14

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

63 374

66 039

66 023

67 045

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

104

104

104

104

106

106

Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastaukset

Lähde:

| (300) | Keskimääräinen palkka työntekijää kohden nousi tarkastelujaksolla 4 prosenttia. |
| --- | --- |

(300)

Keskimääräinen palkka työntekijää kohden nousi tarkastelujaksolla 4 prosenttia.

4.4.3.3   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (301) | Unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 15


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2013 | 2014 | 2015 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | – 2,7 % | 0,4 % | – 0,8 % | – 7,8 % |
| Kassavirta (tuhatta euroa) | 139 285 | 221 982 | 122 723 | – 79 661 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 159 | 88 | – 57 |
| Investoinnit (tuhatta euroa) | 256 013 | 289 582 | 291 771 | 268 839 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 113 | 114 | 105 |
| Investointien tuotto | – 3,5 % | 0,5 % | – 1,0 % | – 8,5 % |
| Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastaukset |

(301)

Unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 15

Taulukko 15

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2013

2014

2015

IP

Unionin vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

– 2,7 %

0,4 %

– 0,8 %

– 7,8 %

Kassavirta (tuhatta euroa)

139 285

221 982

122 723

– 79 661

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

159

159

88

88

– 57

– 57

Investoinnit (tuhatta euroa)

256 013

289 582

291 771

268 839

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

113

113

114

114

105

105

Investointien tuotto

– 3,5 %

0,5 %

– 1,0 %

– 8,5 %

Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastaukset

Lähde:

| (302) | Komissio määritti unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin vapailla markkinoilla aiheutuneen nettotappion ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(302)

Komissio määritti unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin vapailla markkinoilla aiheutuneen nettotappion ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

| (303) | Kannattavuus kehittyi negatiivisesti tarkastelujakson aikana: tappioita aiheutui kaikkina kausina, vuotta 2014 lukuun ottamatta. Tappiot vuonna 2013 liittyvät osittain euroalueen velkakriisin jälkimaininkeihin, mutta unionin tuottajien toiminta elpyi osittain vuonna 2014 ja vuoden 2015 alkupuoliskolla. Kuten 295 kappaleessa olevasta taulukosta käy ilmi, yksikkömyyntihinta laski 23 prosenttia tarkastelujakson aikana, koska polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti kovaa hintapainetta vuoden 2015 jälkipuoliskolta alkaen. Tämä johti merkittävään eli 7,8 prosentin tappioon tutkimusajanjaksolla, mikä on tarkastelujakson heikoin tulos. |
| --- | --- |

(303)

Kannattavuus kehittyi negatiivisesti tarkastelujakson aikana: tappioita aiheutui kaikkina kausina, vuotta 2014 lukuun ottamatta. Tappiot vuonna 2013 liittyvät osittain euroalueen velkakriisin jälkimaininkeihin, mutta unionin tuottajien toiminta elpyi osittain vuonna 2014 ja vuoden 2015 alkupuoliskolla. Kuten 295 kappaleessa olevasta taulukosta käy ilmi, yksikkömyyntihinta laski 23 prosenttia tarkastelujakson aikana, koska polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti kovaa hintapainetta vuoden 2015 jälkipuoliskolta alkaen. Tämä johti merkittävään eli 7,8 prosentin tappioon tutkimusajanjaksolla, mikä on tarkastelujakson heikoin tulos.

| (304) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirralla on samanlainen laskeva suuntaus kuin kannattavuudella, ja se muuttui negatiiviseksi kestämättömillä tasoilla. |
| --- | --- |

(304)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirralla on samanlainen laskeva suuntaus kuin kannattavuudella, ja se muuttui negatiiviseksi kestämättömillä tasoilla.

| (305) | Huolimatta tarkastelujaksolla aiheutuneista tappioista investoinnit (mukaan lukien tiettyjen tuotantoresurssien korvaaminen) pysyivät yli 240 miljoonan euron suuruisina kaikkina tarkastelujakson vuosina. Investoinnit olivat kuitenkin suhteellisen alhaisella tasolla koko jakson ajan, sillä tarkastelujaksolla koituneet tappiot (lukuun ottamatta pieniä voittoa vuonna 2014) olivat vaikuttaneet toimialan pääoman saantiin. |
| --- | --- |

(305)

Huolimatta tarkastelujaksolla aiheutuneista tappioista investoinnit (mukaan lukien tiettyjen tuotantoresurssien korvaaminen) pysyivät yli 240 miljoonan euron suuruisina kaikkina tarkastelujakson vuosina. Investoinnit olivat kuitenkin suhteellisen alhaisella tasolla koko jakson ajan, sillä tarkastelujaksolla koituneet tappiot (lukuun ottamatta pieniä voittoa vuonna 2014) olivat vaikuttaneet toimialan pääoman saantiin.

| (306) | Investointien tuotto on voitto (tai tappio) prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Koituneiden tappioiden vuoksi investointien tuotto oli tarkastelujaksolla negatiivinen lukuun ottamatta vuotta 2014. |
| --- | --- |

(306)

Investointien tuotto on voitto (tai tappio) prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Koituneiden tappioiden vuoksi investointien tuotto oli tarkastelujaksolla negatiivinen lukuun ottamatta vuotta 2014.

4.4.3.4   Mikrotaloudellisia indikaattoreita koskevat huomautukset

Mikrotaloudellisia indikaattoreita koskevat huomautukset

| (307) | Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat, MMK Group ja Severstal Group sekä Venäjän taloudellisen kehityksen ministeriö katsoivat, että komissio ei ollut asianmukaisesti käsitellyt kytkösmarkkinatekijää analysoidessaan mikrotaloudellisia indikaattoreita. Venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat totesivat, että komissio analysoi mikrotaloudelliset indikaattorit ainoataan vapaiden markkinoiden osalta, mikä on markkinoiden pienempi segmentti eli ainoastaan 41,8–43,1 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta unionissa. Ne väittivät, että mikrotaloudellisten indikaattoreiden tarkastelu ainoastaan unionin vapaiden markkinoiden osalta antaisi todennäköisesti negatiivisemman kuvan kuin se, joka koskee samankaltaisen tuotteen markkinoita koko EU:ssa. Tässä yhteydessä ne viittasivat WTO:n valituselimen raporttiin asiassa United States – Anti-Dumping Measures on Certain Hot-Rolled Steel Products from Japan (15), jossa niiden näkemyksen mukaan edellytetään, että tasapainoiseen ja puolueettomaan mikrotaloudellisten indikaattoreiden tarkasteluun olisi sisällytettävä sekä vapaat että kytkösmarkkinat. |
| --- | --- |

(307)

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat, MMK Group ja Severstal Group sekä Venäjän taloudellisen kehityksen ministeriö katsoivat, että komissio ei ollut asianmukaisesti käsitellyt kytkösmarkkinatekijää analysoidessaan mikrotaloudellisia indikaattoreita. Venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat totesivat, että komissio analysoi mikrotaloudelliset indikaattorit ainoataan vapaiden markkinoiden osalta, mikä on markkinoiden pienempi segmentti eli ainoastaan 41,8–43,1 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta unionissa. Ne väittivät, että mikrotaloudellisten indikaattoreiden tarkastelu ainoastaan unionin vapaiden markkinoiden osalta antaisi todennäköisesti negatiivisemman kuvan kuin se, joka koskee samankaltaisen tuotteen markkinoita koko EU:ssa. Tässä yhteydessä ne viittasivat WTO:n valituselimen raporttiin asiassa United States – Anti-Dumping Measures on Certain Hot-Rolled Steel Products from Japan (15), jossa niiden näkemyksen mukaan edellytetään, että tasapainoiseen ja puolueettomaan mikrotaloudellisten indikaattoreiden tarkasteluun olisi sisällytettävä sekä vapaat että kytkösmarkkinat.

United States – Anti-Dumping Measures on Certain Hot-Rolled Steel Products from Japan

15

| (308) | Komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan se ei ollut toteuttanut tasapainoista ja puolueetonta mikrotaloudellisten indikaattoreiden tarkastelua, johon sisältyvät sekä vapaat että kytkösmarkkinat. |
| --- | --- |

(308)

Komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan se ei ollut toteuttanut tasapainoista ja puolueetonta mikrotaloudellisten indikaattoreiden tarkastelua, johon sisältyvät sekä vapaat että kytkösmarkkinat.

| (309) | Ensinnäkin se selvitti 277 kappaleessa menetelmänsä ja ilmoitti, miten ja milloin, se erotteli toisistaan vapaita ja kytkösmarkkinoita koskevat tiedot. |
| --- | --- |

(309)

Ensinnäkin se selvitti 277 kappaleessa menetelmänsä ja ilmoitti, miten ja milloin, se erotteli toisistaan vapaita ja kytkösmarkkinoita koskevat tiedot.

| (310) | Toiseksi väite, jonka mukaan komissio ei toiminut WTO:n valituselimen mainitun raportin mukaisesti, ei pidä paikkaansa. Komissio ei jättänyt analyysissaan huomiotta kytkösmarkkinoita. Se itse asiassa antoi kytkösmarkkinoita koskevia lukuja ja käsitteli niitä tarvittaessa analyysissaan (ks. tältä osin 224–225 ja 285–287 kappale). |
| --- | --- |

(310)

Toiseksi väite, jonka mukaan komissio ei toiminut WTO:n valituselimen mainitun raportin mukaisesti, ei pidä paikkaansa. Komissio ei jättänyt analyysissaan huomiotta kytkösmarkkinoita. Se itse asiassa antoi kytkösmarkkinoita koskevia lukuja ja käsitteli niitä tarvittaessa analyysissaan (ks. tältä osin 224–225 ja 285–287 kappale).

| (311) | Kolmanneksi tässä tapauksessa suurin osa kytkösmarkkinoista koostui kytkössiirroista (lähes 87 % tutkimusajanjakson aikana), kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi:

  Taulukko 16


  Jaottelu kytkössiirtoihin ja kytkösmarkkinamyyntiin | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kytkössiirrot (tonnia) | 35 884 971 | 36 155 050 | 35 865 270 | 36 787 755 |
| Kytkösmarkkinamyynti (tonnia) | 6 533 091 | 6 732 125 | 6 405 801 | 5 667 111 |
| Kytköskaupan määrä unionin markkinoilla (tonnia) | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 | 42 454 866 |

(311)

Kolmanneksi tässä tapauksessa suurin osa kytkösmarkkinoista koostui kytkössiirroista (lähes 87 % tutkimusajanjakson aikana), kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi:

Taulukko 16

Taulukko 16

Jaottelu kytkössiirtoihin ja kytkösmarkkinamyyntiin

Jaottelu kytkössiirtoihin ja kytkösmarkkinamyyntiin

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Kytkössiirrot (tonnia)

35 884 971

36 155 050

35 865 270

36 787 755

Kytkösmarkkinamyynti (tonnia)

6 533 091

6 732 125

6 405 801

5 667 111

Kytköskaupan määrä unionin markkinoilla (tonnia)

42 418 062

42 887 175

42 271 071

42 454 866

| (312) | Tällaiset sisäiset siirrot eivät tule vapaille markkinoille, koska integroitunut tuottaja ei käytä tuotetta jatkojalostukseen, muuntamiseen tai kokoonpanoon integroidussa prosessissa. Näille sisäisille siirroille on tyypillistä se, että kauppalaskua ei anneta ja että integroitu tuottaja/käyttäjä ei ole erillinen oikeushenkilö toisin kuin kytkösmarkkinamyynnissä. Tämän seurauksena näiden kytkössiirtojen myyntihintoja ei ole olemassa. |
| --- | --- |

(312)

Tällaiset sisäiset siirrot eivät tule vapaille markkinoille, koska integroitunut tuottaja ei käytä tuotetta jatkojalostukseen, muuntamiseen tai kokoonpanoon integroidussa prosessissa. Näille sisäisille siirroille on tyypillistä se, että kauppalaskua ei anneta ja että integroitu tuottaja/käyttäjä ei ole erillinen oikeushenkilö toisin kuin kytkösmarkkinamyynnissä. Tämän seurauksena näiden kytkössiirtojen myyntihintoja ei ole olemassa.

| (313) | Lisäksi on hyvin vaikea määrittää kannattavuutta tai investointien tuottoa tällaisissa kytkössiirroissa, sillä tuotelajeja (kun kyseessä on kytkössiirto) jalostetaan edelleen sisäisesti ja useiksi teräksen jatkojalostustuotteiksi ilman myyntilaskujen laatimista (mikä on olennaista tulojen määrittämiseksi ja yksi keskeisistä osatekijöistä voiton määrittämistä varten). |
| --- | --- |

(313)

Lisäksi on hyvin vaikea määrittää kannattavuutta tai investointien tuottoa tällaisissa kytkössiirroissa, sillä tuotelajeja (kun kyseessä on kytkössiirto) jalostetaan edelleen sisäisesti ja useiksi teräksen jatkojalostustuotteiksi ilman myyntilaskujen laatimista (mikä on olennaista tulojen määrittämiseksi ja yksi keskeisistä osatekijöistä voiton määrittämistä varten).

| (314) | Kuten 41 kappaleessa kuitenkin todetaan, tarkasteltavana olevan tuotteen eri tuotelajit ovat useiden lisäarvollisten jatkojalostusterästuotteiden, kuten kylmävalssattujen (16) teräslevytuotteiden ja pinnoitettujen terästuotteiden, tuotannon perusraaka-aine. Kiinan kansantasavallasta ja Venäjän federaatiosta peräisin olevia kylmävalssattuja teräslevytuotteita koskevassa väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa todetaan tältä osin seuraavaa: ”... [unionin tuotannonalan] taloudellinen tilanne vapailla markkinoilla heikkeni tarkastelujaksolla merkittävästi, kun tappioita alkoi kertyä vuodesta 2012 alkaen. Vapaiden markkinoiden myyntimäärät laskivat 14 prosenttia ja yksikköhinnat 19 prosenttia, kun taas tuotantokustannukset laskivat vain 16 prosenttia. Lisäksi unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan asianomaisista maista tulevalle tuonnille, ja sen oli vähennettävä investointejaan niiden tuoton ollessa jatkuvasti negatiivinen.” (17) Tämä johdanto-osan kappaleen päätelmä vahvistettiin lopullisessa vaiheessa (18) ja se on edelleen pätevä. Kylmävalssattuja teräslevytuotteita koskevan tapauksen (19) tutkimusajanjakso oli ennen nyt käsillä olevan tapauksen tutkimusajanjaksoa. Vaikka kyseessä on eri tutkimusajanjakso, edellä mainitut indikaattorit antavat kuitenkin, samaan tapaan kuin vapailla markkinoilla, negatiivisen kuvan kylmävalssatuista teräslevytuotteista eli ensimmäisistä jatkomarkkinoista, joihin tarkasteltavana olevan tuotteen kytkössiirtoja ja kytkösmarkkinamyyntiä käytetään. |
| --- | --- |

(314)

Kuten 41 kappaleessa kuitenkin todetaan, tarkasteltavana olevan tuotteen eri tuotelajit ovat useiden lisäarvollisten jatkojalostusterästuotteiden, kuten kylmävalssattujen (16) teräslevytuotteiden ja pinnoitettujen terästuotteiden, tuotannon perusraaka-aine. Kiinan kansantasavallasta ja Venäjän federaatiosta peräisin olevia kylmävalssattuja teräslevytuotteita koskevassa väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa todetaan tältä osin seuraavaa: ”... [unionin tuotannonalan] taloudellinen tilanne vapailla markkinoilla heikkeni tarkastelujaksolla merkittävästi, kun tappioita alkoi kertyä vuodesta 2012 alkaen. Vapaiden markkinoiden myyntimäärät laskivat 14 prosenttia ja yksikköhinnat 19 prosenttia, kun taas tuotantokustannukset laskivat vain 16 prosenttia. Lisäksi unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan asianomaisista maista tulevalle tuonnille, ja sen oli vähennettävä investointejaan niiden tuoton ollessa jatkuvasti negatiivinen.” (17) Tämä johdanto-osan kappaleen päätelmä vahvistettiin lopullisessa vaiheessa (18) ja se on edelleen pätevä. Kylmävalssattuja teräslevytuotteita koskevan tapauksen (19) tutkimusajanjakso oli ennen nyt käsillä olevan tapauksen tutkimusajanjaksoa. Vaikka kyseessä on eri tutkimusajanjakso, edellä mainitut indikaattorit antavat kuitenkin, samaan tapaan kuin vapailla markkinoilla, negatiivisen kuvan kylmävalssatuista teräslevytuotteista eli ensimmäisistä jatkomarkkinoista, joihin tarkasteltavana olevan tuotteen kytkössiirtoja ja kytkösmarkkinamyyntiä käytetään.

16

[unionin tuotannonalan] taloudellinen tilanne vapailla markkinoilla heikkeni tarkastelujaksolla merkittävästi, kun tappioita alkoi kertyä vuodesta 2012 alkaen. Vapaiden markkinoiden myyntimäärät laskivat 14 prosenttia ja yksikköhinnat 19 prosenttia, kun taas tuotantokustannukset laskivat vain 16 prosenttia. Lisäksi unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan asianomaisista maista tulevalle tuonnille, ja sen oli vähennettävä investointejaan niiden tuoton ollessa jatkuvasti negatiivinen.

17

18

19

| (315) | Tämän vuoksi komissio hylkäsi edellä esitettyjen perustelujen pohjalta Venäjän vientiä harjoittavien tuottajien ja Venäjän taloudellisen kehityksen ministeriön esittämät väitteet ja vahvisti noudattaneensa asianmukaista huolellisuutta ja varmistaneensa, että kumpiakin markkinoita tarkastellaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(315)

Tämän vuoksi komissio hylkäsi edellä esitettyjen perustelujen pohjalta Venäjän vientiä harjoittavien tuottajien ja Venäjän taloudellisen kehityksen ministeriön esittämät väitteet ja vahvisti noudattaneensa asianmukaista huolellisuutta ja varmistaneensa, että kumpiakin markkinoita tarkastellaan asianmukaisesti.

4.4.4   Merkittävää vahinkoa koskevat päätelmät

Merkittävää vahinkoa koskevat päätelmät

| (316) | Unionin tuotannonala toteutti konkreettisia toimia tehokkuuden parantamiseksi leikkaamalla kustannuksia (esimerkiksi vähentämällä viikoittaisten työtuntien määrää) ja pitämällä tuotantokustannukset tiukasti kurissa tarkastelujakson aikana, mutta tästä huolimatta unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni merkittävästi: tappiot lisääntyivät vuoden 2013–2,7 prosentista – 7,8 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Tarkastelujakson aikana kertyi näin olleen tappioita vuotta 2014 lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(316)

Unionin tuotannonala toteutti konkreettisia toimia tehokkuuden parantamiseksi leikkaamalla kustannuksia (esimerkiksi vähentämällä viikoittaisten työtuntien määrää) ja pitämällä tuotantokustannukset tiukasti kurissa tarkastelujakson aikana, mutta tästä huolimatta unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni merkittävästi: tappiot lisääntyivät vuoden 2013–2,7 prosentista – 7,8 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Tarkastelujakson aikana kertyi näin olleen tappioita vuotta 2014 lukuun ottamatta.

| (317) | Lisäksi vaikka unionin kulutus vapailla markkinoilla kasvoi 5 prosenttia, unionin tuotannonalan myyntimäärät vähenivät 5 prosenttia, myynnin yksikköhinnat putosivat yli 20 prosenttia ja tuotanto supistui 2 prosenttia. Myös työllisyys väheni 5 prosenttia. Tämän seurauksena myös muut vahingon indikaattorit kehittyvät negatiivisesti. |
| --- | --- |

(317)

Lisäksi vaikka unionin kulutus vapailla markkinoilla kasvoi 5 prosenttia, unionin tuotannonalan myyntimäärät vähenivät 5 prosenttia, myynnin yksikköhinnat putosivat yli 20 prosenttia ja tuotanto supistui 2 prosenttia. Myös työllisyys väheni 5 prosenttia. Tämän seurauksena myös muut vahingon indikaattorit kehittyvät negatiivisesti.

| (318) | Vuonna 2013 velkakriisin jälkimainingit vaikuttivat kannattavuuteen kielteisesti vuonna 2013, minkä jälkeen koettiin kohtuullista elpymistä vuonna 2014. Tämän jälkeen tapauksen erityisolosuhteissa unionin tuottajat myivät lähinnä vuoden 2015 jälkipuoliskolta lähtien tarkasteltavana olevaa tuotetta alle kustannusten olevaan hintaan säilyttääkseen markkinaosuutensa. Kaikkien asianomaisten neljän maan vientiä harjoittavat tuottajat myivät polkumyyntihintoihin ja niiden hinnat alittivat useimmissa tapauksissa unionin teräksentuottajien hinnat, jolloin ne aiheuttivat merkittävää painetta unionin tuotannonalan myyntihintoihin. |
| --- | --- |

(318)

Vuonna 2013 velkakriisin jälkimainingit vaikuttivat kannattavuuteen kielteisesti vuonna 2013, minkä jälkeen koettiin kohtuullista elpymistä vuonna 2014. Tämän jälkeen tapauksen erityisolosuhteissa unionin tuottajat myivät lähinnä vuoden 2015 jälkipuoliskolta lähtien tarkasteltavana olevaa tuotetta alle kustannusten olevaan hintaan säilyttääkseen markkinaosuutensa. Kaikkien asianomaisten neljän maan vientiä harjoittavat tuottajat myivät polkumyyntihintoihin ja niiden hinnat alittivat useimmissa tapauksissa unionin teräksentuottajien hinnat, jolloin ne aiheuttivat merkittävää painetta unionin tuotannonalan myyntihintoihin.

| (319) | Edellä kuvatuista tekijöistä tarkastelujaksolla aiheutuneiden tappioiden takia muut indikaattorit, kuten kassavirta ja investointien tuotto, noudattelivat samoja laskevia suuntauksia kuin kannattavuutta kuvaava indikaattori. |
| --- | --- |

(319)

Edellä kuvatuista tekijöistä tarkastelujaksolla aiheutuneiden tappioiden takia muut indikaattorit, kuten kassavirta ja investointien tuotto, noudattelivat samoja laskevia suuntauksia kuin kannattavuutta kuvaava indikaattori.

| (320) | Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin ilmoitusasiakirjan julkaisulla, että komissio oli päätellyt, että unionin tuotannonalalle on koitunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. |
| --- | --- |

(320)

Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin ilmoitusasiakirjan julkaisulla, että komissio oli päätellyt, että unionin tuotannonalalle on koitunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia.

| (321) | Venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat (MMK Group ja Severstal Group) ja Venäjän taloudellisen kehityksen ministeriö väittivät, että komissio ei voinut todeta merkittävää vahinkoa kyseisessä menettelyssä, sillä Kiinaa koskeva menettely (20) kattoi täsmälleen saman tarkasteltavana olevan tuotteen ja tosiasiallisesti samat vahingon ja syy-yhteyden arviointikaudet (kesäkuuhun 2016 ja jopa syyskuuhun 2016). Ne väittivät, että näiden kahden menettelyn vahva yhteys johti väistämättä samankaltaisiin vahinkoa ja syy-yhteyttä koskeviin päätelmiin kummassakin menettelyssä. |
| --- | --- |

(321)

Venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat (MMK Group ja Severstal Group) ja Venäjän taloudellisen kehityksen ministeriö väittivät, että komissio ei voinut todeta merkittävää vahinkoa kyseisessä menettelyssä, sillä Kiinaa koskeva menettely (20) kattoi täsmälleen saman tarkasteltavana olevan tuotteen ja tosiasiallisesti samat vahingon ja syy-yhteyden arviointikaudet (kesäkuuhun 2016 ja jopa syyskuuhun 2016). Ne väittivät, että näiden kahden menettelyn vahva yhteys johti väistämättä samankaltaisiin vahinkoa ja syy-yhteyttä koskeviin päätelmiin kummassakin menettelyssä.

20

| (322) | Myös brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas kyseenalaisti, olisiko unionin tuotannonalan tilanne voinut heikentyä tilanteesta, jossa oli vakava vahingon uhka, tilanteeseen, jossa koitui merkittävää vahinkoa, vain kuudessa kuukaudessa, kun otetaan huomioon, että Kiinaa koskeva menettely ja nyt käsillä olevan menettely kattavat kumpikin vuoden 2015 jälkipuoliskon. Samoista syistä myös Venäjän taloudellisen kehityksen ministeriö pyysi komissiota tarkastelemaan uudelleen unionin tuotannonalalle aiheutunutta merkittävää vahinkoa nyt käsillä olevassa menettelyssä. |
| --- | --- |

(322)

Myös brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas kyseenalaisti, olisiko unionin tuotannonalan tilanne voinut heikentyä tilanteesta, jossa oli vakava vahingon uhka, tilanteeseen, jossa koitui merkittävää vahinkoa, vain kuudessa kuukaudessa, kun otetaan huomioon, että Kiinaa koskeva menettely ja nyt käsillä olevan menettely kattavat kumpikin vuoden 2015 jälkipuoliskon. Samoista syistä myös Venäjän taloudellisen kehityksen ministeriö pyysi komissiota tarkastelemaan uudelleen unionin tuotannonalalle aiheutunutta merkittävää vahinkoa nyt käsillä olevassa menettelyssä.

| (323) | Usiminas väitti myös, että useat indikaattorit osoittivat itse asiassa vakaata tai vain hieman laskusuuntaista kehitystä, joten unionin tuotannonalalle koituneeksi väitettyä vahinkoa ei voida pitää merkittävänä. Tältä osin kyseinen vientiä harjoittava tuottaja viittasi unionin tuotannon, myyntimäärän ja työllisyyden hienoiseen laskuun. Lisäksi kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että markkinaosuuden supistuminen, joka on merkittävämpi, on kuitenkin vähäinen, kun otetaan huomioon, että unionin tuotannonala säilytti tutkimusajanjaksolla hallitsevan markkinaosuuden (76,7 %). |
| --- | --- |

(323)

Usiminas väitti myös, että useat indikaattorit osoittivat itse asiassa vakaata tai vain hieman laskusuuntaista kehitystä, joten unionin tuotannonalalle koituneeksi väitettyä vahinkoa ei voida pitää merkittävänä. Tältä osin kyseinen vientiä harjoittava tuottaja viittasi unionin tuotannon, myyntimäärän ja työllisyyden hienoiseen laskuun. Lisäksi kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että markkinaosuuden supistuminen, joka on merkittävämpi, on kuitenkin vähäinen, kun otetaan huomioon, että unionin tuotannonala säilytti tutkimusajanjaksolla hallitsevan markkinaosuuden (76,7 %).

| (324) | Komissio myönsi, että nykyinen tutkimus kattaa täsmälleen saman tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kuin Kiinaa koskeva tutkimus. |
| --- | --- |

(324)

Komissio myönsi, että nykyinen tutkimus kattaa täsmälleen saman tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kuin Kiinaa koskeva tutkimus.

| (325) | Nykyinen tutkimus ja Kiinaa koskeva tutkimus eivät kuitenkaan kata samoja jaksoja, jotka ovat merkityksellisiä arvioitaessa vahingon kehityssuuntaa ja syy-yhteyttä. Ensinnäkin nykyisen tutkimuksen polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tarkastelu koski 1 päivän heinäkuuta 2015 ja 3 päivän kesäkuuta 2016 välistä ajanjaksoa, kun taas vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2013 ja 30 päivän kesäkuuta 2016 välisen ajanjakson. Kiinaa koskevassa tutkimuksessa polkumyyntiä, tukea ja vahinkoa koskeva tarkastelu koski 1 päivän tammikuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välistä ajanjaksoa, kun taas vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2012 ja vuoden 2015 lopun välisen ajanjakson. Vaikka näiden kahden tutkimuksen päällekkäisyys kattaa kuusi kuukautta (1 päivän heinäkuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välinen aika), polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva päätelmä tehtiin tutkimusajanjakson ja tarkastelujakson perusteella, jotka olivat tässä tutkimuksessa ja Kiinaa koskevissa tutkimuksissa eri ajanjaksot ja jotka oli jo määritelty perusasetuksen asiaankuuluvien säännösten mukaisesti ja ilmoitettu vireillepanoilmoituksessa. Tämä on selitetty komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/649 (21), jäljempänä ’Kiinan lopullista polkumyyntitullia koskeva asetus’, johdanto-osan 115 kappaleessa, jossa todetaan seuraavaa: ”Komissio ei kyennyt tässä tapauksessa kumuloimaan polkumyyntituontia yhdistämällä nämä kaksi tutkimusta. Tuotteen tuonnin tutkiminen samanaikaisesti polkumyynnin vuoksi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan nojalla edellyttää joko tuontia, joka on saman tutkimuksen kohteena, tai tuontia, jota tutkitaan kahdessa eri tutkimuksessa, jotka ovat käynnissä samanaikaisesti ja joilla on samat tai suureksi osaksi päällekkäiset tutkimusajanjaksot. Tässä tapauksessa molemmissa tutkimuksissa on eri tutkimusajanjaksot, joissa on päällekkäisyyttä vain 6 kuukautta.” |
| --- | --- |

(325)

Nykyinen tutkimus ja Kiinaa koskeva tutkimus eivät kuitenkaan kata samoja jaksoja, jotka ovat merkityksellisiä arvioitaessa vahingon kehityssuuntaa ja syy-yhteyttä. Ensinnäkin nykyisen tutkimuksen polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tarkastelu koski 1 päivän heinäkuuta 2015 ja 3 päivän kesäkuuta 2016 välistä ajanjaksoa, kun taas vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2013 ja 30 päivän kesäkuuta 2016 välisen ajanjakson. Kiinaa koskevassa tutkimuksessa polkumyyntiä, tukea ja vahinkoa koskeva tarkastelu koski 1 päivän tammikuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välistä ajanjaksoa, kun taas vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2012 ja vuoden 2015 lopun välisen ajanjakson. Vaikka näiden kahden tutkimuksen päällekkäisyys kattaa kuusi kuukautta (1 päivän heinäkuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välinen aika), polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva päätelmä tehtiin tutkimusajanjakson ja tarkastelujakson perusteella, jotka olivat tässä tutkimuksessa ja Kiinaa koskevissa tutkimuksissa eri ajanjaksot ja jotka oli jo määritelty perusasetuksen asiaankuuluvien säännösten mukaisesti ja ilmoitettu vireillepanoilmoituksessa. Tämä on selitetty komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/649 (21), jäljempänä ’Kiinan lopullista polkumyyntitullia koskeva asetus’, johdanto-osan 115 kappaleessa, jossa todetaan seuraavaa: ”Komissio ei kyennyt tässä tapauksessa kumuloimaan polkumyyntituontia yhdistämällä nämä kaksi tutkimusta. Tuotteen tuonnin tutkiminen samanaikaisesti polkumyynnin vuoksi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan nojalla edellyttää joko tuontia, joka on saman tutkimuksen kohteena, tai tuontia, jota tutkitaan kahdessa eri tutkimuksessa, jotka ovat käynnissä samanaikaisesti ja joilla on samat tai suureksi osaksi päällekkäiset tutkimusajanjaksot. Tässä tapauksessa molemmissa tutkimuksissa on eri tutkimusajanjaksot, joissa on päällekkäisyyttä vain 6 kuukautta.”

21

Komissio ei kyennyt tässä tapauksessa kumuloimaan polkumyyntituontia yhdistämällä nämä kaksi tutkimusta. Tuotteen tuonnin tutkiminen samanaikaisesti polkumyynnin vuoksi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan nojalla edellyttää joko tuontia, joka on saman tutkimuksen kohteena, tai tuontia, jota tutkitaan kahdessa eri tutkimuksessa, jotka ovat käynnissä samanaikaisesti ja joilla on samat tai suureksi osaksi päällekkäiset tutkimusajanjaksot. Tässä tapauksessa molemmissa tutkimuksissa on eri tutkimusajanjaksot, joissa on päällekkäisyyttä vain 6 kuukautta.

| (326) | Nyt käsillä olevassa tutkimuksessa komissio sai riittävästi näyttöä tosiasialliseen vahinkoon perustuvan menettelyn vireille panemiseksi muun muassa tutkimusajanjakson erittäin alhaisten hintojen ansiosta. Kiinan tapauksen tutkimus koskee sen sijaan vahingon uhkaa ja sen tutkimusajanjakso kattaa osittain nyt käsillä olevan tapauksen tutkimusajanjaksoa edeltävän ajanjakson, eikä se perustu pelkästään Kiinasta tulevan tuonnin hintoihin ja määrään vaan myös kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien odotettavissa olevaan tulevaan käyttäytymiseen, kun otetaan huomioon etenkin olemassa oleva ylikapasiteetti. |
| --- | --- |

(326)

Nyt käsillä olevassa tutkimuksessa komissio sai riittävästi näyttöä tosiasialliseen vahinkoon perustuvan menettelyn vireille panemiseksi muun muassa tutkimusajanjakson erittäin alhaisten hintojen ansiosta. Kiinan tapauksen tutkimus koskee sen sijaan vahingon uhkaa ja sen tutkimusajanjakso kattaa osittain nyt käsillä olevan tapauksen tutkimusajanjaksoa edeltävän ajanjakson, eikä se perustu pelkästään Kiinasta tulevan tuonnin hintoihin ja määrään vaan myös kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien odotettavissa olevaan tulevaan käyttäytymiseen, kun otetaan huomioon etenkin olemassa oleva ylikapasiteetti.

| (327) | Oikeuskäytäntö edellyttää komissiolta eri tekijöiden vaikutuksen analyysia. Nyt käsillä olevassa tapauksessa tuonti neljästä maasta on aiheuttanut unionin tuotannonalalle tosiasiallista vahinkoa kyseisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(327)

Oikeuskäytäntö edellyttää komissiolta eri tekijöiden vaikutuksen analyysia. Nyt käsillä olevassa tapauksessa tuonti neljästä maasta on aiheuttanut unionin tuotannonalalle tosiasiallista vahinkoa kyseisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla.

| (328) | Kyseisestä tosiasiallisesta vahingosta riippumatta Kiinasta tuleva tuonti oli unionin tuotannonalalle lisäuhka. Siksi kun otetaan huomioon näiden kahden tutkimuksen tutkimusajanjakson ero ja nyt käsillä olevassa tutkimuksessa tehdyt päätelmät, Kiinan aiheuttama vahingon uhka ei voi poistaa tässä tutkimuksessa todettua syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(328)

Kyseisestä tosiasiallisesta vahingosta riippumatta Kiinasta tuleva tuonti oli unionin tuotannonalalle lisäuhka. Siksi kun otetaan huomioon näiden kahden tutkimuksen tutkimusajanjakson ero ja nyt käsillä olevassa tutkimuksessa tehdyt päätelmät, Kiinan aiheuttama vahingon uhka ei voi poistaa tässä tutkimuksessa todettua syy-yhteyttä.

| (329) | Komissio totesi myös, että vahinkomarginaalin laskemiseen käytettyyn menetelmään, joka perustuu neljän maan yrityksissä todettuun viitehinnan alittavuuteen, sisältyy sen ominaisuuksien vuoksi Kiinan aiheuttaman vahingon syy-yhteyden mahdollinen lukeminen neljästä maasta tulevalle tuonnille. |
| --- | --- |

(329)

Komissio totesi myös, että vahinkomarginaalin laskemiseen käytettyyn menetelmään, joka perustuu neljän maan yrityksissä todettuun viitehinnan alittavuuteen, sisältyy sen ominaisuuksien vuoksi Kiinan aiheuttaman vahingon syy-yhteyden mahdollinen lukeminen neljästä maasta tulevalle tuonnille.

| (330) | Mitä tulee brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan Usiminasin esittämiin epäilyihin, siitä, olisiko unionin tuotannonalan tilanne voinut heikentyä tilanteesta, jossa oli vakava vahingon uhka, tilanteeseen, jossa koitui merkittävää vahinkoa, vain kuudessa kuukaudessa, komissio vertasi Kiinan tapauksen tutkimusajanjaksoa nyt käsillä olevan tapauksen tutkimusajanjaksoon ja totesi, että unionin tuotannonalan tilanne oli todellakin heikentynyt kyseisellä kuuden kuukauden jaksolla. Tältä osin komissio viittaa esimerkiksi unionin tuottajien tuotantomäärien, myyntimäärien, työllisyyden ja myyntihintojen jatkuvaan supistumiseen sekä heikentyneeseen rahoitustilanteeseen (kannattavuus), mikä käy ilmi jäljempänä olevasta taulukosta.

  Taulukko 17


  Joidenkin keskeisten makro- ja mikroindikaattoreiden vertailu Kiinaa koskevan tapauksen ja viittä maata koskevan tapauksen välillä kyseisten tapausten tutkimusajanjaksojen aikana | Johdanto-osan kappaleet | 2015 (tutkimusajanjakso Kiinaa koskevassa tapauksessa) | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärät | (278) | 74 718 189 | 72 920 472 |
| Kapasiteetin käyttöaste | (278) | 76,2 % | 74,3 % |
| Myyntimäärä vapailla markkinoilla | (282) | 27 327 906 | 26 027 000 |
| Unionin tuottajien markkinaosuus vapailla markkinoilla | (282) | 77,7 % | 76,7 % |
| Työllisyys | (289) | 17 829 | 17 722 |
| Myyntihinnat | (295) | 427 | 383 |
| Otokseen valituille unionin tuottajille koituneet tappiot | (301) | – 0,8 % | – 7,8 % |

(330)

Mitä tulee brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan Usiminasin esittämiin epäilyihin, siitä, olisiko unionin tuotannonalan tilanne voinut heikentyä tilanteesta, jossa oli vakava vahingon uhka, tilanteeseen, jossa koitui merkittävää vahinkoa, vain kuudessa kuukaudessa, komissio vertasi Kiinan tapauksen tutkimusajanjaksoa nyt käsillä olevan tapauksen tutkimusajanjaksoon ja totesi, että unionin tuotannonalan tilanne oli todellakin heikentynyt kyseisellä kuuden kuukauden jaksolla. Tältä osin komissio viittaa esimerkiksi unionin tuottajien tuotantomäärien, myyntimäärien, työllisyyden ja myyntihintojen jatkuvaan supistumiseen sekä heikentyneeseen rahoitustilanteeseen (kannattavuus), mikä käy ilmi jäljempänä olevasta taulukosta.

Taulukko 17

Taulukko 17

Joidenkin keskeisten makro- ja mikroindikaattoreiden vertailu Kiinaa koskevan tapauksen ja viittä maata koskevan tapauksen välillä kyseisten tapausten tutkimusajanjaksojen aikana

Joidenkin keskeisten makro- ja mikroindikaattoreiden vertailu Kiinaa koskevan tapauksen ja viittä maata koskevan tapauksen välillä kyseisten tapausten tutkimusajanjaksojen aikana

Johdanto-osan kappaleet

2015 (tutkimusajanjakso Kiinaa koskevassa tapauksessa)

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärät

(278)

74 718 189

72 920 472

Kapasiteetin käyttöaste

(278)

76,2 %

74,3 %

Myyntimäärä vapailla markkinoilla

(282)

27 327 906

26 027 000

Unionin tuottajien markkinaosuus vapailla markkinoilla

(282)

77,7 %

76,7 %

Työllisyys

(289)

17 829

17 722

Myyntihinnat

(295)

427

383

Otokseen valituille unionin tuottajille koituneet tappiot

(301)

– 0,8 %

– 7,8 %

| (331) | Mitä tulee väitteeseen, että useat indikaattorit osoittivat itse asiassa vakaata tai vain hieman laskusuuntaista kehitystä, joten unionin tuotannonalalle koituneeksi väitettyä vahinkoa ei voida pitää merkittävänä, komissio viittasi 316–319 kappaleessa esitettyyn keskeisten vahinkoindikaattoreiden jatkuvaan heikentymiseen. Komissio totesi, että tällainen heikentyminen riittää syyksi siihen, että unionin tuotannonalan voidaan katsoa olevan tilanteessa, jossa sille koituu merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(331)

Mitä tulee väitteeseen, että useat indikaattorit osoittivat itse asiassa vakaata tai vain hieman laskusuuntaista kehitystä, joten unionin tuotannonalalle koituneeksi väitettyä vahinkoa ei voida pitää merkittävänä, komissio viittasi 316–319 kappaleessa esitettyyn keskeisten vahinkoindikaattoreiden jatkuvaan heikentymiseen. Komissio totesi, että tällainen heikentyminen riittää syyksi siihen, että unionin tuotannonalan voidaan katsoa olevan tilanteessa, jossa sille koituu merkittävää vahinkoa.

| (332) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat (MMK Group ja Severstal Group) kyseenalaistivat merkittävää vahinkoa koskevat komission päätelmät seuraavin perustein:






  — | Unionin tuotannonala saavutti voittoa 8,6 prosentin voiton tammikuun ja maaliskuun 2017 välisenä aikana (ks. (425) kappale). |
| --- | --- | --- |

(332)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat (MMK Group ja Severstal Group) kyseenalaistivat merkittävää vahinkoa koskevat komission päätelmät seuraavin perustein:

—

Unionin tuotannonala saavutti voittoa 8,6 prosentin voiton tammikuun ja maaliskuun 2017 välisenä aikana (ks. (425) kappale).

| — | Asetuksella (22), jolla 6 päivänä huhtikuuta 2017 otettiin käyttöön polkumyyntitulli Kiinasta peräisin olevia kuumavalssattuja teräslevytuotteita koskevan tutkimuksen jälkeen, vahvistettiin lopullisesti se, että unionin tuotannonalalle ei tarkasteltavana olevan tuotteen osalta koitunut merkittävää vahinkoa ennen 31 päivää joulukuuta 2015. Merkittävää vahinkoa ei myöskään esiintynyt ennen 1 päivää tammikuuta 2016, ja unionin tuotannonalan kannattavuus oli jälleen 2 prosenttia 1 päivästä heinäkuuta
  31 päivään joulukuuta 2016 ulottuvalla jaksolla (ks. myös (425) kappale); |
| --- | --- |

—

Asetuksella (22), jolla 6 päivänä huhtikuuta 2017 otettiin käyttöön polkumyyntitulli Kiinasta peräisin olevia kuumavalssattuja teräslevytuotteita koskevan tutkimuksen jälkeen, vahvistettiin lopullisesti se, että unionin tuotannonalalle ei tarkasteltavana olevan tuotteen osalta koitunut merkittävää vahinkoa ennen 31 päivää joulukuuta 2015. Merkittävää vahinkoa ei myöskään esiintynyt ennen 1 päivää tammikuuta 2016, ja unionin tuotannonalan kannattavuus oli jälleen 2 prosenttia 1 päivästä heinäkuuta
  31 päivään joulukuuta 2016 ulottuvalla jaksolla (ks. myös (425) kappale);

22

| — | Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas esitti samanlaisen huomautuksen (23), jossa se ilmoitti haluavansa osoittaa, että vertailu (24) ei selvitä, olisiko unionin tuotannonalan tilanne voinut heikentyä tilanteesta, jossa oli vahingon uhka, tilanteeseen, jossa koitui merkittävää vahinkoa,
  vain kuudessa kuukaudessa
  . |
| --- | --- |

—

Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas esitti samanlaisen huomautuksen (23), jossa se ilmoitti haluavansa osoittaa, että vertailu (24) ei selvitä, olisiko unionin tuotannonalan tilanne voinut heikentyä tilanteesta, jossa oli vahingon uhka, tilanteeseen, jossa koitui merkittävää vahinkoa,
  vain kuudessa kuukaudessa
  .

23

24

vain kuudessa kuukaudessa

| — | Talousindikaattoreiden kohtuullinen heikentymistä vuodesta 2015 tutkimusajanjaksolle (ks. myös taulukko (330) kappaleen jälkeen) ei voida pitää merkittävänä. |
| --- | --- |

—

Talousindikaattoreiden kohtuullinen heikentymistä vuodesta 2015 tutkimusajanjaksolle (ks. myös taulukko (330) kappaleen jälkeen) ei voida pitää merkittävänä.

| (333) | Komissio hylkäsi nämä väitteet seuraavista syistä:






  — | Kuten 426 kappaleessa mainitaan, perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti vahinkoa koskevat päätelmät on tehtävä varmennettujen tutkimusajanjaksoa koskevien tarkastettujen tietojen pohjalta. Tutkimusajanjakson jälkeisten tietojen keruu ja tarkastaminen sitä vastoin tapahtui unionin etua koskevan analyysin yhteydessä. Taulukko, joka esitetään 301 kappaleessa, osoitti suuria tappioita vuodesta 2013 lähtien (poikkeuksena vuosi 2014).
  Vaikka otettaisiinkin huomioon tutkimusajanjakson jälkeinen tilanne, unionin tuotannonala on edelleen tilanteessa, jossa sille aiheutuu vahinkoa: heinäkuusta joulukuuhun 2016 ja tammikuusta maaliskuuhun 2017 saavutetulla voitolla ei voida kompensoida peräkkäisiä suurten tappioiden jaksoja. Lisäksi vahinkoanalyysi perustuu useisiin tekijöihin, joista kannattavuus on vain yksi. |
| --- | --- | --- |

(333)

Komissio hylkäsi nämä väitteet seuraavista syistä:

—

Kuten 426 kappaleessa mainitaan, perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti vahinkoa koskevat päätelmät on tehtävä varmennettujen tutkimusajanjaksoa koskevien tarkastettujen tietojen pohjalta. Tutkimusajanjakson jälkeisten tietojen keruu ja tarkastaminen sitä vastoin tapahtui unionin etua koskevan analyysin yhteydessä. Taulukko, joka esitetään 301 kappaleessa, osoitti suuria tappioita vuodesta 2013 lähtien (poikkeuksena vuosi 2014).

Vaikka otettaisiinkin huomioon tutkimusajanjakson jälkeinen tilanne, unionin tuotannonala on edelleen tilanteessa, jossa sille aiheutuu vahinkoa: heinäkuusta joulukuuhun 2016 ja tammikuusta maaliskuuhun 2017 saavutetulla voitolla ei voida kompensoida peräkkäisiä suurten tappioiden jaksoja. Lisäksi vahinkoanalyysi perustuu useisiin tekijöihin, joista kannattavuus on vain yksi.

| — | Mitä tulee Kiinasta peräisin olevia kylmävalssattuja teräslevytuotteita koskevan polkumyyntitullin käyttöönotosta annettuun asetukseen, komissio viittasi 325 kappaleessa esitettyihin perusteluihin ja erityisesti siihen, että nyt käsillä oleva tutkimus ja Kiinaa koskevat tutkimukset eivät kata samoja vahinkotekijöiden suutauksen ja syy-yhteyden arvioinnin kannalta merkityksellisiä ajanjaksoja. |
| --- | --- |

—

Mitä tulee Kiinasta peräisin olevia kylmävalssattuja teräslevytuotteita koskevan polkumyyntitullin käyttöönotosta annettuun asetukseen, komissio viittasi 325 kappaleessa esitettyihin perusteluihin ja erityisesti siihen, että nyt käsillä oleva tutkimus ja Kiinaa koskevat tutkimukset eivät kata samoja vahinkotekijöiden suutauksen ja syy-yhteyden arvioinnin kannalta merkityksellisiä ajanjaksoja.

| — | Talousindikaattoreiden heikentymisen osalta komissio toisti, että kaikki tärkeimmät indikaattorit heikkenivät, mille on tyypillistä unionin tuottajien tuotantomäärien, myyntimäärien, työllisyyden ja myyntihintojen jatkuva supistuminen sekä heikentynyt rahoitustilanne (kannattavuus). Tätä voidaan sinällään pitää merkittävän vahingon indikaattorina. |
| --- | --- |

—

Talousindikaattoreiden heikentymisen osalta komissio toisti, että kaikki tärkeimmät indikaattorit heikkenivät, mille on tyypillistä unionin tuottajien tuotantomäärien, myyntimäärien, työllisyyden ja myyntihintojen jatkuva supistuminen sekä heikentynyt rahoitustilanne (kannattavuus). Tätä voidaan sinällään pitää merkittävän vahingon indikaattorina.

| (334) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(334)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

| (335) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, oliko Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Lisäksi komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei muiden tekijöiden kuin Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. |
| --- | --- |

(335)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, oliko Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Lisäksi komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei muiden tekijöiden kuin Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana.

| (336) | Komissio otti huomioon seuraavat tekijät: talouskriisi, unionin tuottajien riittämätön kilpailukyky, tuonti muista kolmansista maista, yhden italialaisen teräksentuottajan tilanteen vaikutus vahinkotilanteeseen, unionin tuottajien vientimyynti, Euroopan terästeollisuuden ”ylikapasiteetti” sekä korrelaatio tarkasteltavana olevan tuotteen unionin markkinahintojen ja toisaalta raaka-aineen ja tarkasteltavana olevan tuotteen maailmanlaajuisten hintojen välillä. |
| --- | --- |

(336)

Komissio otti huomioon seuraavat tekijät: talouskriisi, unionin tuottajien riittämätön kilpailukyky, tuonti muista kolmansista maista, yhden italialaisen teräksentuottajan tilanteen vaikutus vahinkotilanteeseen, unionin tuottajien vientimyynti, Euroopan terästeollisuuden ”ylikapasiteetti” sekä korrelaatio tarkasteltavana olevan tuotteen unionin markkinahintojen ja toisaalta raaka-aineen ja tarkasteltavana olevan tuotteen maailmanlaajuisten hintojen välillä.

5.1   Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

| (337) | Vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräiset hinnat laskivat vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä vuoden 2011 442 eurosta/tonni 323 euroon/tonni tutkimusajanjaksolla (– 27 %). Laskemalla jatkuvasti yksikkömyyntihintojaan tarkastelujaksolla vientiä harjoittavat brasilialaiset, iranilaiset, venäläiset ja ukrainalaiset tuottajat pystyivät kasvattamaan markkinaosuuttaan 7,45 prosentista vuonna 2013 tutkimusajanjakson 12,57 prosenttiin, kuten käy ilmi 262 kappaleessa olevasta taulukosta. Myös tuonnin määrä kasvoi huomattavasti vuoden 2015 ja tutkimusajanjakson välillä aiempiin vuosiin verrattuna. |
| --- | --- |

(337)

Vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräiset hinnat laskivat vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä vuoden 2011 442 eurosta/tonni 323 euroon/tonni tutkimusajanjaksolla (– 27 %). Laskemalla jatkuvasti yksikkömyyntihintojaan tarkastelujaksolla vientiä harjoittavat brasilialaiset, iranilaiset, venäläiset ja ukrainalaiset tuottajat pystyivät kasvattamaan markkinaosuuttaan 7,45 prosentista vuonna 2013 tutkimusajanjakson 12,57 prosenttiin, kuten käy ilmi 262 kappaleessa olevasta taulukosta. Myös tuonnin määrä kasvoi huomattavasti vuoden 2015 ja tutkimusajanjakson välillä aiempiin vuosiin verrattuna.

| (338) | Komissio totesi, että asianomaisista maista peräisin tuonnin määrän kasvu ja hintojen jyrkkä lasku tarkastelujaksolla aiheuttivat vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tämä johtuu siitä, että asianomaisten maiden vientiä harjoittavien tuottajien aggressiivisen hinnoittelustrategian vuoksi unionin tuottajilla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin laskea hintoja ja myydä tappiolla säilyttääkseen tietyn myyntimäärän ja markkinaosuuden. Tällä oli kielteinen vaikutus tuotannonalan kannattavuuteen, joka saavutti kestämättömän – 7,8 prosentin tason tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(338)

Komissio totesi, että asianomaisista maista peräisin tuonnin määrän kasvu ja hintojen jyrkkä lasku tarkastelujaksolla aiheuttivat vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tämä johtuu siitä, että asianomaisten maiden vientiä harjoittavien tuottajien aggressiivisen hinnoittelustrategian vuoksi unionin tuottajilla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin laskea hintoja ja myydä tappiolla säilyttääkseen tietyn myyntimäärän ja markkinaosuuden. Tällä oli kielteinen vaikutus tuotannonalan kannattavuuteen, joka saavutti kestämättömän – 7,8 prosentin tason tutkimusajanjakson aikana.

| (339) | Kun otetaan huomioon ajallinen yhteys toisaalta jatkuvasti aleneviin hintoihin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän ja toisaalta tappiollisuuteen johtaneen unionin tuotannonalan myyntimäärän menetyksen ja hintojen alenemisen välillä, komissio päättelee, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(339)

Kun otetaan huomioon ajallinen yhteys toisaalta jatkuvasti aleneviin hintoihin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän ja toisaalta tappiollisuuteen johtaneen unionin tuotannonalan myyntimäärän menetyksen ja hintojen alenemisen välillä, komissio päättelee, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

5.2   Muiden tekijöiden vaikutukset

Muiden tekijöiden vaikutukset

5.2.1   Talouskriisi

Talouskriisi

| (340) | Komissio on todennut, että euroalueen velkakriisin jälkimainingit vaikuttivat negatiivisesti unionin terästeollisuuteen vuonna 2013. Kuten 303 kappaleessa kuitenkin mainitaan, komissio on myös päätellyt, että unionin tuotannonalan elpyminen alkoi vuonna 2014 ja vuoden 2015 ensimmäisellä puoliskolla. |
| --- | --- |

(340)

Komissio on todennut, että euroalueen velkakriisin jälkimainingit vaikuttivat negatiivisesti unionin terästeollisuuteen vuonna 2013. Kuten 303 kappaleessa kuitenkin mainitaan, komissio on myös päätellyt, että unionin tuotannonalan elpyminen alkoi vuonna 2014 ja vuoden 2015 ensimmäisellä puoliskolla.

| (341) | Erityisesti markkinat olivat alkaneet elpyä hieman kriisin vaikutuksista, kun kysyntä oli suhteellisen vakaata ja jopa hieman kasvussa vuodesta 2013 eteenpäin. Tämän vuoksi unionin tuotannonala olisi vuodesta 2014 lähtien voinut hyötyä enemmänkin markkinoiden elpymisestä. Alhaisin hinnoin tuleva tuonti kasvoi kuitenkin vähitellen ja lisäsi markkinaosuuttaan unionin tuotannonalan kustannuksella. Tuonnin aiheuttama jatkuva paine alkoi tuntua täysimittaisesti vuoden 2015 jälkipuoliskolta eli tutkimusajanjakson alusta alkaen. |
| --- | --- |

(341)

Erityisesti markkinat olivat alkaneet elpyä hieman kriisin vaikutuksista, kun kysyntä oli suhteellisen vakaata ja jopa hieman kasvussa vuodesta 2013 eteenpäin. Tämän vuoksi unionin tuotannonala olisi vuodesta 2014 lähtien voinut hyötyä enemmänkin markkinoiden elpymisestä. Alhaisin hinnoin tuleva tuonti kasvoi kuitenkin vähitellen ja lisäsi markkinaosuuttaan unionin tuotannonalan kustannuksella. Tuonnin aiheuttama jatkuva paine alkoi tuntua täysimittaisesti vuoden 2015 jälkipuoliskolta eli tutkimusajanjakson alusta alkaen.

| (342) | Näin ollen, kun otetaan huomioon unionin markkinoiden elpyminen, mikä näkyy unionin vapaiden markkinoiden kulutuksen kasvuna tarkastelujaksolla (ks. taulukko 226 kappaleessa), komissio päätteli, että euroalueen velkakriisillä oli ollut kielteinen vaikutus tarkastelujaksolla lähinnä vuonna 2013 ja ennen tutkimusajanjaksoa. Se ei kuitenkaan vaikuttanut merkittävään vahinkoon, joka todettiin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(342)

Näin ollen, kun otetaan huomioon unionin markkinoiden elpyminen, mikä näkyy unionin vapaiden markkinoiden kulutuksen kasvuna tarkastelujaksolla (ks. taulukko 226 kappaleessa), komissio päätteli, että euroalueen velkakriisillä oli ollut kielteinen vaikutus tarkastelujaksolla lähinnä vuonna 2013 ja ennen tutkimusajanjaksoa. Se ei kuitenkaan vaikuttanut merkittävään vahinkoon, joka todettiin tutkimusajanjaksolla.

5.2.2   Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

5.2.2.1   Kiina

Kiina

| (343) | Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus (kokonaistuonnin määränä) kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 18


  Kiinasta tulevan tuonnin määrä, yksikköhinta ja markkinaosuus | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina |
| Kiinasta tulevan tuonnin määrä | 336 028 | 592 104 | 1 519 304 | 1 578 848 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 176 | 452 | 470 |
| Kiinasta tulevan tuonnin yksikköhinta | 505 | 463 | 404 | 339 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 92 | 80 | 67 |
| Markkinaosuus | 1,04 % | 1,79 % | 4,32 % | 4,65 % |
| Osuus unionin koko tuontimäärästä | 6,97 % | 11,32 % | 19,41 % | 19,98 % |
| Lähde: Eurostat. |

(343)

Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus (kokonaistuonnin määränä) kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 18

Taulukko 18

Kiinasta tulevan tuonnin määrä, yksikköhinta ja markkinaosuus

Kiinasta tulevan tuonnin määrä, yksikköhinta ja markkinaosuus

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Kiina

Kiinasta tulevan tuonnin määrä

336 028

592 104

1 519 304

1 578 848

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

176

176

452

452

470

470

Kiinasta tulevan tuonnin yksikköhinta

505

463

404

339

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

92

92

80

80

67

67

Markkinaosuus

1,04 %

1,79 %

4,32 %

4,65 %

Osuus unionin koko tuontimäärästä

6,97 %

11,32 %

19,41 %

19,98 %

Lähde: Eurostat.

Lähde:

| (344) | Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, tuonti Kiinasta kasvoi 370 prosenttia tarkastelujaksolla, kun tuonti muista kolmansista maista kuin Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta (Kiina mukaan luettuna) kasvoi vain 51 prosenttia. Lisäksi verrattaessa absoluuttisia tuontilukuja, voidaan havaita seuraavaa:






  — | Kiina oli Venäjän ja Ukrainan ohella kolmen suurimman viejän joukossa unionin markkinoilla vuosina 2013–2015; |
| --- | --- | --- |

(344)

Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, tuonti Kiinasta kasvoi 370 prosenttia tarkastelujaksolla, kun tuonti muista kolmansista maista kuin Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta (Kiina mukaan luettuna) kasvoi vain 51 prosenttia. Lisäksi verrattaessa absoluuttisia tuontilukuja, voidaan havaita seuraavaa:

—

Kiina oli Venäjän ja Ukrainan ohella kolmen suurimman viejän joukossa unionin markkinoilla vuosina 2013–2015;

| — | Kiina oli suurin viejä unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

—

Kiina oli suurin viejä unioniin tutkimusajanjakson aikana.

| (345) | Kiinan hinnat myös hinnat laskivat vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä 505 eurosta/tonni 339 euroon/tonni. |
| --- | --- |

(345)

Kiinan hinnat myös hinnat laskivat vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä 505 eurosta/tonni 339 euroon/tonni.

| (346) | Oikeuskäytäntö edellyttää komissiolta eri tekijöiden vaikutuksen analyysia. Nyt käsillä olevassa tutkimuksessa tuonti Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta on aiheuttanut unionin tuotannonalalle tosiasiallista vahinkoa tämän tapauksen tutkimusajanjaksolla. Riippumatta nyt käsillä olevasta tutkimuksesta komissio päätteli Kiinasta tuotua samaa tuotetta koskevan tutkimuksen yhteydessä, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä oli syy-yhteys (erityisesti vuoden 2015 jälkipuoliskolla) (25). |
| --- | --- |

(346)

Oikeuskäytäntö edellyttää komissiolta eri tekijöiden vaikutuksen analyysia. Nyt käsillä olevassa tutkimuksessa tuonti Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta on aiheuttanut unionin tuotannonalalle tosiasiallista vahinkoa tämän tapauksen tutkimusajanjaksolla. Riippumatta nyt käsillä olevasta tutkimuksesta komissio päätteli Kiinasta tuotua samaa tuotetta koskevan tutkimuksen yhteydessä, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä oli syy-yhteys (erityisesti vuoden 2015 jälkipuoliskolla) (25).

25

| (347) | Vaikka Kiinaa koskeva tutkimus ja nyt käsillä oleva tutkimus eivät kata samoja vahinkotekijöiden suutauksen ja syy-yhteyden arvioinnin kannalta merkityksellisiä ajanjaksoja, niiden päällekkäisyys kattaa ensinnäkin kuusi kuukautta kahden tutkimuksen väliseltä tutkimusajanjaksolta (1 päivän heinäkuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välinen aika). Toiseksi, kuten Kiinaan sovellettavaa lopullista tullia koskevan asetuksen (26) johdanto-osan 59 kappaleessa mainitaan, Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi edelleen (8,5 %) vuoden 2016 alkupuoliskolla (773 275 tonnia) verrattuna vuoden 2015 alkupuoliskoon (712 390 tonnia). Lisäksi kuten 343 kappaleessa olevassa taulukossa esitetään, tuontimäärät Kiinasta tutkimusajanjaksolla eivät olleet merkityksettömiä. Kolmanneksi kuten Kiinaan sovellettavaa lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 93 kappaleessa todetaan, ”kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelu unionin markkinoilla oli aggressiivista, etenkin vuoden 2015 jälkipuoliskolla ja vuoden 2016 alkupuoliskolla. Kun otetaan huomioon Kiinan massiivinen teräksen, myös tarkasteltavana olevan tuotteen, ylikapasiteetti, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat pitää yllä aggressiivista hintastrategiaa ja alentaa myyntihinnat minimitasolle, jos toimenpiteitä ei toteuteta.” |
| --- | --- |

(347)

Vaikka Kiinaa koskeva tutkimus ja nyt käsillä oleva tutkimus eivät kata samoja vahinkotekijöiden suutauksen ja syy-yhteyden arvioinnin kannalta merkityksellisiä ajanjaksoja, niiden päällekkäisyys kattaa ensinnäkin kuusi kuukautta kahden tutkimuksen väliseltä tutkimusajanjaksolta (1 päivän heinäkuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välinen aika). Toiseksi, kuten Kiinaan sovellettavaa lopullista tullia koskevan asetuksen (26) johdanto-osan 59 kappaleessa mainitaan, Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi edelleen (8,5 %) vuoden 2016 alkupuoliskolla (773 275 tonnia) verrattuna vuoden 2015 alkupuoliskoon (712 390 tonnia). Lisäksi kuten 343 kappaleessa olevassa taulukossa esitetään, tuontimäärät Kiinasta tutkimusajanjaksolla eivät olleet merkityksettömiä. Kolmanneksi kuten Kiinaan sovellettavaa lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 93 kappaleessa todetaan, ”kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelu unionin markkinoilla oli aggressiivista, etenkin vuoden 2015 jälkipuoliskolla ja vuoden 2016 alkupuoliskolla. Kun otetaan huomioon Kiinan massiivinen teräksen, myös tarkasteltavana olevan tuotteen, ylikapasiteetti, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat pitää yllä aggressiivista hintastrategiaa ja alentaa myyntihinnat minimitasolle, jos toimenpiteitä ei toteuteta.”

26

kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelu unionin markkinoilla oli aggressiivista, etenkin vuoden 2015 jälkipuoliskolla ja vuoden 2016 alkupuoliskolla

Kun otetaan huomioon Kiinan massiivinen teräksen, myös tarkasteltavana olevan tuotteen, ylikapasiteetti, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat pitää yllä aggressiivista hintastrategiaa ja alentaa myyntihinnat minimitasolle, jos toimenpiteitä ei toteuteta.

| (348) | Kaikista näistä syistä ja erityisesti sen vuoksi, että Kiinasta tuleva tuonti ei ollut määrältään merkityksetöntä ja että Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat noudattivat aggressiivista hinnoittelua, on mahdollista, että myös Kiinasta tuleva tuonti vaikutti tässä tutkimuksessa todettuun merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(348)

Kaikista näistä syistä ja erityisesti sen vuoksi, että Kiinasta tuleva tuonti ei ollut määrältään merkityksetöntä ja että Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat noudattivat aggressiivista hinnoittelua, on mahdollista, että myös Kiinasta tuleva tuonti vaikutti tässä tutkimuksessa todettuun merkittävään vahinkoon.

| (349) | Toisaalta ei voida olettaa, että Kiinasta tuleva tuonti oli ainoa syy unionin tuotannonalan heikkenevään tilanteeseen. Jos Kiinasta tulevan tuonnin vaikutus poistettaisiin, neljästä maasta tulevan tuonnin määrä olisi silti itsenäinen vahingon syy. Varsinkin neljästä asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin taso tutkimusajanjaksolla (4,2 miljoonaa tonnia tutkimusajanjaksolla) on erittäin huomattava ja lähes kolminkertainen Kiinan tuonnin tasoon verrattuna tutkimusajanjaksolla (1,6 miljoonaa tonnia tutkimusajanjaksolla). |
| --- | --- |

(349)

Toisaalta ei voida olettaa, että Kiinasta tuleva tuonti oli ainoa syy unionin tuotannonalan heikkenevään tilanteeseen. Jos Kiinasta tulevan tuonnin vaikutus poistettaisiin, neljästä maasta tulevan tuonnin määrä olisi silti itsenäinen vahingon syy. Varsinkin neljästä asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin taso tutkimusajanjaksolla (4,2 miljoonaa tonnia tutkimusajanjaksolla) on erittäin huomattava ja lähes kolminkertainen Kiinan tuonnin tasoon verrattuna tutkimusajanjaksolla (1,6 miljoonaa tonnia tutkimusajanjaksolla).

| (350) | Lisäksi Kiinan vientiä harjoittavia tuottajia pidettiin hintojen asettajina unionin markkinoilla, mutta Kiinan harjoittama hintojen asettaminen ei ollut ratkaisevaa tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Pikemminkin neljästä maasta tulevan tuonnin merkittävä määrä ja markkinaosuus myös laskivat hintoja unionin markkinoilla. Ilman tällaista hintojen yhdenmukaistumista neljän maan aggressiiviseen hintapolitiikkaan nähden, vahinkoa ei olisi ilmennyt. |
| --- | --- |

(350)

Lisäksi Kiinan vientiä harjoittavia tuottajia pidettiin hintojen asettajina unionin markkinoilla, mutta Kiinan harjoittama hintojen asettaminen ei ollut ratkaisevaa tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Pikemminkin neljästä maasta tulevan tuonnin merkittävä määrä ja markkinaosuus myös laskivat hintoja unionin markkinoilla. Ilman tällaista hintojen yhdenmukaistumista neljän maan aggressiiviseen hintapolitiikkaan nähden, vahinkoa ei olisi ilmennyt.

| (351) | Näin ollen komissio päätteli, että Kiinasta tuleva tuonti on todennäköisesti osaltaan aiheuttanut unionin tuotannonalalle koitunutta merkittävää vahinkoa. Se ei kuitenkaan poista syy-yhteyttä unionin tuotannonalalle koituneen vahingon ja polkumyynnillä neljästä muusta maasta tapahtuneen tuonnin väliltä tällaisen tuonnin merkittävän määrän ja verrattain alhaisten hintojen vuoksi. |
| --- | --- |

(351)

Näin ollen komissio päätteli, että Kiinasta tuleva tuonti on todennäköisesti osaltaan aiheuttanut unionin tuotannonalalle koitunutta merkittävää vahinkoa. Se ei kuitenkaan poista syy-yhteyttä unionin tuotannonalalle koituneen vahingon ja polkumyynnillä neljästä muusta maasta tapahtuneen tuonnin väliltä tällaisen tuonnin merkittävän määrän ja verrattain alhaisten hintojen vuoksi.

| (352) | Mitään Kiinan viennin mahdollisia vaikutuksia ei lisäksi lueta näiden neljän maan osalle, sillä vahingon korjaavassa tasossa otetaan huomioon vain polkumyynnillä näistä neljästä maasta tulleen tuonnin vaikutus (ks. (554) kappale). |
| --- | --- |

(352)

Mitään Kiinan viennin mahdollisia vaikutuksia ei lisäksi lueta näiden neljän maan osalle, sillä vahingon korjaavassa tasossa otetaan huomioon vain polkumyynnillä näistä neljästä maasta tulleen tuonnin vaikutus (ks. (554) kappale).

5.2.2.2   Muut maat

Muut maat

| (353) | Kolmansista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus (kokonaistuonnin määränä) kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 19


  Kolmansista maista (Kiinaa lukuun ottamatta) tulevan tuonnin määrä, yksikköhinta ja markkinaosuus | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkki |
| Turkista peräisin olevan tuonnin määrä | 1 001 157 | 473 194 | 667 119 | 824 099 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 47 | 67 | 82 |
| Turkista tulevan tuonnin yksikköhinta | 462 | 452 | 397 | 344 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 98 | 86 | 74 |
| Markkinaosuus | 3,10 % | -1,43 % | 1,90 % | 2,43 % |
| Osuus unionin koko tuontimäärästä | 20,76 % | 9,00 % | 8,45 % | 10,4 % |
| Yhteensä (kaikki muut maat kuin Brasilia, Iran, Venäjä, Ukraina ja Kiina) |
| Tuonti kaikista muista kolmansista maista | 2 081 103 | 1 684 531 | 1 914 137 | 2 057 998 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 81 | 92 | 99 |
| Kaikista muista maista tulevan tuonnin yksikköhinnat | 478 | 461 | 423 | 365 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 97 | 89 | 76 |
| Markkinaosuus | 6,44 % | 5,08 % | 5,44 % | 6,07 % |
| Osuus unionin koko tuontimäärästä | 43,16 % | 32,22 % | 24,24 % | 26,04 % |
| Lähde: Eurostat. |

(353)

Kolmansista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus (kokonaistuonnin määränä) kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 19

Taulukko 19

Kolmansista maista (Kiinaa lukuun ottamatta) tulevan tuonnin määrä, yksikköhinta ja markkinaosuus

Kolmansista maista (Kiinaa lukuun ottamatta) tulevan tuonnin määrä, yksikköhinta ja markkinaosuus

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Turkki

Turkista peräisin olevan tuonnin määrä

1 001 157

473 194

667 119

824 099

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

47

47

67

67

82

82

Turkista tulevan tuonnin yksikköhinta

462

452

397

344

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

98

98

86

86

74

74

Markkinaosuus

3,10 %

-1,43 %

1,90 %

2,43 %

Osuus unionin koko tuontimäärästä

20,76 %

9,00 %

8,45 %

10,4 %

Yhteensä (kaikki muut maat kuin Brasilia, Iran, Venäjä, Ukraina ja Kiina)

Tuonti kaikista muista kolmansista maista

2 081 103

1 684 531

1 914 137

2 057 998

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

81

81

92

92

99

99

Kaikista muista maista tulevan tuonnin yksikköhinnat

478

461

423

365

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

97

97

89

89

76

76

Markkinaosuus

6,44 %

5,08 %

5,44 %

6,07 %

Osuus unionin koko tuontimäärästä

43,16 %

32,22 %

24,24 %

26,04 %

Lähde: Eurostat.

Lähde:

| (354) | Yksi brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että oli syrjivää, ettei Turkki ollut tämän tutkimuksen kohteena. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Turkista peräisin olevan tuonnin määrä oli suurempi kuin Brasiliasta tulevan tuonnin määrä ja että myös Turkin tuontihinnat olivat matalammat kuin Brasilian tuontihinnat. Näistä syistä tämä asianomainen osapuoli väitti, että Turkista peräisin oleva tuonti oli tärkeä unionin tuotannonalalle mahdollisesti koituneen vahingon syy ja että valituksen tekijä oli väärässä sivuuttaessaan Turkista tulevan tuonnin vaikutuksen. |
| --- | --- |

(354)

Yksi brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että oli syrjivää, ettei Turkki ollut tämän tutkimuksen kohteena. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Turkista peräisin olevan tuonnin määrä oli suurempi kuin Brasiliasta tulevan tuonnin määrä ja että myös Turkin tuontihinnat olivat matalammat kuin Brasilian tuontihinnat. Näistä syistä tämä asianomainen osapuoli väitti, että Turkista peräisin oleva tuonti oli tärkeä unionin tuotannonalalle mahdollisesti koituneen vahingon syy ja että valituksen tekijä oli väärässä sivuuttaessaan Turkista tulevan tuonnin vaikutuksen.

| (355) | Mitä tulee syrjintäväitteeseen, komissio totesi, että valituksen tekijä oli toimittanut valituksessaan alustavaa näyttöä siitä, että Turkin vientiä harjoittavat tuottajat eivät tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta polkumyynnillä unionin markkinoille. Toisaalta Brasiliaa ja muita asianomaisia maita koskevat laskelmat antavat aiheen uskoa, että kyseisistä maista tuleva tuonti tapahtui polkumyynnillä, mikä vahvistui tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(355)

Mitä tulee syrjintäväitteeseen, komissio totesi, että valituksen tekijä oli toimittanut valituksessaan alustavaa näyttöä siitä, että Turkin vientiä harjoittavat tuottajat eivät tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta polkumyynnillä unionin markkinoille. Toisaalta Brasiliaa ja muita asianomaisia maita koskevat laskelmat antavat aiheen uskoa, että kyseisistä maista tuleva tuonti tapahtui polkumyynnillä, mikä vahvistui tutkimuksessa.

| (356) | Turkista tulevan tuonnin mahdollisesti aiheuttamasta vahingosta komissio totesi, että Turkista peräisin tuonnin määrä supistui tarkastelujaksolla. Näin ollen vaikka Turkista tuleva tuonti olisi osaltaan vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, se ei voinut aiheuttaa vahinkoanalyysissa todettuja yhä negatiivisempia kehityssuuntauksia. Lisäksi Turkista tulevan tuonnin hinnat (344 euroa/tonni, ks. (353) kappale) ovat keskimäärin korkeampia kuin asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat, kuten 264 kappaleessa esitetään, eikä tuonti tapahtunut polkumyynnillä valituksen tekijän esittämän alustavan näytön mukaan (ks. 355 kappale). Näistä syistä komissio päätteli, että Turkista tuleva tuonti ei poistanut syy-yhteyttä neljästä maasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle koituneen merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(356)

Turkista tulevan tuonnin mahdollisesti aiheuttamasta vahingosta komissio totesi, että Turkista peräisin tuonnin määrä supistui tarkastelujaksolla. Näin ollen vaikka Turkista tuleva tuonti olisi osaltaan vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, se ei voinut aiheuttaa vahinkoanalyysissa todettuja yhä negatiivisempia kehityssuuntauksia. Lisäksi Turkista tulevan tuonnin hinnat (344 euroa/tonni, ks. (353) kappale) ovat keskimäärin korkeampia kuin asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat, kuten 264 kappaleessa esitetään, eikä tuonti tapahtunut polkumyynnillä valituksen tekijän esittämän alustavan näytön mukaan (ks. 355 kappale). Näistä syistä komissio päätteli, että Turkista tuleva tuonti ei poistanut syy-yhteyttä neljästä maasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle koituneen merkittävän vahingon väliltä.

| (357) | Mitä tulee muista kolmansista maista tulevan tuonnin määriin, komissio vertasi sitä neljän asianomaisen maan tuontiin. Se totesi, että tuonti Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta muodosti valtaosan kokonaistuonnista unioniin (4 266 881 tonnia) tutkimusajanjaksolla ja että sen määrä kasvoi 77 prosenttia tarkastelujaksolla. Niiden markkinaosuus oli 12,58 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Kaikkien muiden maiden yhteenlaskettu tuontimäärä oli 3 636 846 tonnia ja niiden markkinaosuus 10,72 prosenttia samalla jaksolla. Kuten 353 kappaleessa olevassa taulukossa esitetään, kaikkien muiden maiden Kiinaa lukuun ottamatta yhteenlaskettu määrä oli vain 2 057 998 tonnia ja markkinaosuus 6,07 prosenttia. |
| --- | --- |

(357)

Mitä tulee muista kolmansista maista tulevan tuonnin määriin, komissio vertasi sitä neljän asianomaisen maan tuontiin. Se totesi, että tuonti Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta muodosti valtaosan kokonaistuonnista unioniin (4 266 881 tonnia) tutkimusajanjaksolla ja että sen määrä kasvoi 77 prosenttia tarkastelujaksolla. Niiden markkinaosuus oli 12,58 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Kaikkien muiden maiden yhteenlaskettu tuontimäärä oli 3 636 846 tonnia ja niiden markkinaosuus 10,72 prosenttia samalla jaksolla. Kuten 353 kappaleessa olevassa taulukossa esitetään, kaikkien muiden maiden Kiinaa lukuun ottamatta yhteenlaskettu määrä oli vain 2 057 998 tonnia ja markkinaosuus 6,07 prosenttia.

| (358) | Lisäksi keskimääräiset tuontihinnat muista kolmansista maista (365 euroa/tonni kaikista muista kolmansista maista, ks. taulukko 14 edellä) olivat korkeammat kuin keskimääräiset tuontihinnat Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta (323 euroa/tonni tutkimusajanjaksolla, ks. 265 kappale). Tämän vuoksi komissio katsoi, että muiden kolmansien maiden tuontimäärät eivät poistanut syy-yhteyttä polkumyynnillä Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(358)

Lisäksi keskimääräiset tuontihinnat muista kolmansista maista (365 euroa/tonni kaikista muista kolmansista maista, ks. taulukko 14 edellä) olivat korkeammat kuin keskimääräiset tuontihinnat Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta (323 euroa/tonni tutkimusajanjaksolla, ks. 265 kappale). Tämän vuoksi komissio katsoi, että muiden kolmansien maiden tuontimäärät eivät poistanut syy-yhteyttä polkumyynnillä Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

| (359) | Oikeuskäytäntö edellyttää komissiolta eri tekijöiden vaikutuksen analyysia. Nyt käsillä olevassa tutkimuksessa tuonti Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta on aiheuttanut unionin tuotannonalalle tosiasiallista vahinkoa tutkimusajanjaksolla. Nyt käsillä olevasta tutkimuksesta riippumatta ja kun otetaan huomioon nykyiset määriä ja hintoja koskevat päätelmät, jotka on esitetty 357 ja 358 kappaleessa, tuonti kaikista muista maista Kiinaa lukuun ottamatta ei rikkonut syy-yhteyttä käsiteltävänä olevassa asiassa ja sillä oli enintään vähäinen vaikutus vahinkotilanteeseen. |
| --- | --- |

(359)

Oikeuskäytäntö edellyttää komissiolta eri tekijöiden vaikutuksen analyysia. Nyt käsillä olevassa tutkimuksessa tuonti Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta on aiheuttanut unionin tuotannonalalle tosiasiallista vahinkoa tutkimusajanjaksolla. Nyt käsillä olevasta tutkimuksesta riippumatta ja kun otetaan huomioon nykyiset määriä ja hintoja koskevat päätelmät, jotka on esitetty 357 ja 358 kappaleessa, tuonti kaikista muista maista Kiinaa lukuun ottamatta ei rikkonut syy-yhteyttä käsiteltävänä olevassa asiassa ja sillä oli enintään vähäinen vaikutus vahinkotilanteeseen.

5.2.3   Unionin tuotannonalan vientimyynti

Unionin tuotannonalan vientimyynti

| (360) | Otokseen valittujen unionin tuottajien viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 20


  Otokseen valittujen unionin tuottajien vientimäärä | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimäärä etuyhteydettömille asiakkaille | 2 379 035 | 2 777 446 | 2 409 721 | 2 075 670 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 117 | 101 | 87 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 463 | 459 | 391 | 357 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 99 | 84 | 77 |
| Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastaukset |

(360)

Otokseen valittujen unionin tuottajien viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 20

Taulukko 20

Otokseen valittujen unionin tuottajien vientimäärä

Otokseen valittujen unionin tuottajien vientimäärä

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Vientimäärä etuyhteydettömille asiakkaille

2 379 035

2 777 446

2 409 721

2 075 670

Indeksi (2013 = 100)

100

100

117

117

101

101

87

87

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

463

459

391

357

Indeksi (2013 = 100)

100

100

99

99

84

84

77

77

Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastaukset

Lähde:

| (361) | Otokseen valittujen unionin tuottajien vientimyynnin määrä pienentyi 13 prosenttia tarkastelujakson aikana. Hinnat laskivat tarkastelujaksolla huomattavasti, 23 prosenttia. |
| --- | --- |

(361)

Otokseen valittujen unionin tuottajien vientimyynnin määrä pienentyi 13 prosenttia tarkastelujakson aikana. Hinnat laskivat tarkastelujaksolla huomattavasti, 23 prosenttia.

| (362) | Otokseen valittujen unionin tuottajien vientimyynti vastasi noin 25 prosentista niiden kokonaismyynnistä vapailla markkinoilla tutkimusajanjakson aikana. Myös vientihintojen lasku noudatteli prosenttiosuuksina samaa suuntausta kuin unionin tuottajien myyntihinnat unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(362)

Otokseen valittujen unionin tuottajien vientimyynti vastasi noin 25 prosentista niiden kokonaismyynnistä vapailla markkinoilla tutkimusajanjakson aikana. Myös vientihintojen lasku noudatteli prosenttiosuuksina samaa suuntausta kuin unionin tuottajien myyntihinnat unionin markkinoilla.

| (363) | Komissio päätteli, että unionin tuottajien vientimyyntitoiminta vaikutti osaltaan unionin tuotannonalalle koituneeseen vahinkoon. Se ei kuitenkaan poista syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle koituneen vahingon väliltä samoista syistä, jotka on esitetty 350 ja 351 kappaleessa eli neljästä maasta tulevan tuonnin huomattavien määrien ja verrattain matalien hintojen vuoksi, ja koska tällaisen toiminnan vaikutus oli vain vähäinen. |
| --- | --- |

(363)

Komissio päätteli, että unionin tuottajien vientimyyntitoiminta vaikutti osaltaan unionin tuotannonalalle koituneeseen vahinkoon. Se ei kuitenkaan poista syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle koituneen vahingon väliltä samoista syistä, jotka on esitetty 350 ja 351 kappaleessa eli neljästä maasta tulevan tuonnin huomattavien määrien ja verrattain matalien hintojen vuoksi, ja koska tällaisen toiminnan vaikutus oli vain vähäinen.

5.2.4   Yhden italialaisen unionin tuottajan erityinen tilanne

Yhden italialaisen unionin tuottajan erityinen tilanne

| (364) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että italialaisen tuottajan Ilvan tietojen sisällyttäminen tarkasteluun vääristäisi vahinkoa koskevaa kuvaa. Se väitti, että italialaisen tuottajan todellinen tuotanto ja myynti supistuivat merkittävästi tarkastelujaksolla syistä, jotka eivät liittyneet asianomaisista maista tulevaan tuontiin. |
| --- | --- |

(364)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että italialaisen tuottajan Ilvan tietojen sisällyttäminen tarkasteluun vääristäisi vahinkoa koskevaa kuvaa. Se väitti, että italialaisen tuottajan todellinen tuotanto ja myynti supistuivat merkittävästi tarkastelujaksolla syistä, jotka eivät liittyneet asianomaisista maista tulevaan tuontiin.

| (365) | Ensinnäkin, kuten 215 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonalan määritelmä ja analyysi perustuvat koko unionin tuotannonalaan, mukaan lukien kyseinen italialainen tuottaja. Näin ollen ei olisi asianmukaista sulkea tämän tuottajan tietoja unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. Tässä yhteydessä se tosiasia, että italialainen tuottaja supisti tosiasiallista tuotantoaan (alle 700 000 tonnilla vuodessa) tarkastelujaksolla, ei voi täysin selittää unionin tuotannonalan kokonaistuotantotason laskua (– 1,7 miljoonaa tonnia). Jotkin unionin tuottajat pystyivät lisäämään todellista tuotantoaan tarkastelujaksolla, mutta toiset (kuten Ilva) eivät tähän pystyneet. Samaa päättelyä sovelletaan myyntitietoihin. |
| --- | --- |

(365)

Ensinnäkin, kuten 215 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonalan määritelmä ja analyysi perustuvat koko unionin tuotannonalaan, mukaan lukien kyseinen italialainen tuottaja. Näin ollen ei olisi asianmukaista sulkea tämän tuottajan tietoja unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. Tässä yhteydessä se tosiasia, että italialainen tuottaja supisti tosiasiallista tuotantoaan (alle 700 000 tonnilla vuodessa) tarkastelujaksolla, ei voi täysin selittää unionin tuotannonalan kokonaistuotantotason laskua (– 1,7 miljoonaa tonnia). Jotkin unionin tuottajat pystyivät lisäämään todellista tuotantoaan tarkastelujaksolla, mutta toiset (kuten Ilva) eivät tähän pystyneet. Samaa päättelyä sovelletaan myyntitietoihin.

| (366) | Lisäksi Ilva ei kuluu unionin tuottajien otokseen eikä sellaisenaan vaikuttanut mikrotaloudellisissa indikaattoreissa todettuihin suuntauksiin. Tässä yhteydessä komissio totesi, että kaikille otokseen valituille unionin tuottajille koitui tutkimusajanjakson aikana tappioita. Tämä vahvistaa päätelmän, jonka mukaan koko unionin tuotannonalalle aiheutui vahinkoa. |
| --- | --- |

(366)

Lisäksi Ilva ei kuluu unionin tuottajien otokseen eikä sellaisenaan vaikuttanut mikrotaloudellisissa indikaattoreissa todettuihin suuntauksiin. Tässä yhteydessä komissio totesi, että kaikille otokseen valituille unionin tuottajille koitui tutkimusajanjakson aikana tappioita. Tämä vahvistaa päätelmän, jonka mukaan koko unionin tuotannonalalle aiheutui vahinkoa.

| (367) | Lisäksi yhden italialaisen tuottajan erityistilanteen vaikutus unionin tuotannonalaa koskevaan kokonaiskuvaan oli vähäinen. Siitä huolimatta, että kyseinen italialainen tuottaja supisti tuotantoaan ja myyntimääriään, muut unionin tuottajat pystyvät tuottamaan ja myymään suhteessa enemmän ja täyttämään tämän italialaisen tuottajan jättämän aukon. Näillä unionin tuottajilla ei kuitenkaan ollut muuta mahdollisuutta kuin seurata polkumyyntituonnin asettamaa hintatasoa, jotta ne olisivat voineet estää markkinaosuutensa pienenemisen edelleen. |
| --- | --- |

(367)

Lisäksi yhden italialaisen tuottajan erityistilanteen vaikutus unionin tuotannonalaa koskevaan kokonaiskuvaan oli vähäinen. Siitä huolimatta, että kyseinen italialainen tuottaja supisti tuotantoaan ja myyntimääriään, muut unionin tuottajat pystyvät tuottamaan ja myymään suhteessa enemmän ja täyttämään tämän italialaisen tuottajan jättämän aukon. Näillä unionin tuottajilla ei kuitenkaan ollut muuta mahdollisuutta kuin seurata polkumyyntituonnin asettamaa hintatasoa, jotta ne olisivat voineet estää markkinaosuutensa pienenemisen edelleen.

| (368) | Lisäksi se tosiseikka, että joidenkin unionin tuottajien tulos unionin markkinoilla on suhteellisesti parempi kuin toisten, voi johtua useista eri tekijöistä, mutta se ei vaikuta päätelmään, jonka mukaan unionin tuotannonalalle kokonaisuutena aiheutui vahinkoa polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. |
| --- | --- |

(368)

Lisäksi se tosiseikka, että joidenkin unionin tuottajien tulos unionin markkinoilla on suhteellisesti parempi kuin toisten, voi johtua useista eri tekijöistä, mutta se ei vaikuta päätelmään, jonka mukaan unionin tuotannonalalle kokonaisuutena aiheutui vahinkoa polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista.

| (369) | Näin ollen komissio päätteli, että yhden italialaisen tuottajan vaikutus oli vähäinen eikä se osaltaan vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(369)

Näin ollen komissio päätteli, että yhden italialaisen tuottajan vaikutus oli vähäinen eikä se osaltaan vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

5.2.5   Euroopan terästeollisuuden ylikapasiteetti ja maailmanlaajuisen terästeollisuuden ylikapasiteetti

Euroopan terästeollisuuden ylikapasiteetti ja maailmanlaajuisen terästeollisuuden ylikapasiteetti

| (370) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että vahinkoa EU:n tuotannonalalle ei aiheuttanut tuonti asianomaista maista vaan unionin tuottajien ylikapasiteetti. Väitteidensä tueksi nämä asianomaiset osapuolet viittasivat komission esittämään terästeollisuuden toimintasuunnitelmaan. |
| --- | --- |

(370)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että vahinkoa EU:n tuotannonalalle ei aiheuttanut tuonti asianomaista maista vaan unionin tuottajien ylikapasiteetti. Väitteidensä tueksi nämä asianomaiset osapuolet viittasivat komission esittämään terästeollisuuden toimintasuunnitelmaan.

| (371) | Komissio hylkäsi tämän väitteen. Vaikka terästeollisuudessa on maailmanlaajuisesti – myös unionin markkinoilla – ylikapasiteettiongelma (27), komissio totesi, että kolme unionin tuotannonalan tehdasta (28) vähensi merkittävästi todellista tuotantomääräänsä tarkastelujakson aikana. Kaiken kaikkiaan unionin tuottajien tuotantomäärä supistui 2 prosenttia, kuten 278 kappaleessa olevasta taulukosta käy ilmi. |
| --- | --- |

(371)

Komissio hylkäsi tämän väitteen. Vaikka terästeollisuudessa on maailmanlaajuisesti – myös unionin markkinoilla – ylikapasiteettiongelma (27), komissio totesi, että kolme unionin tuotannonalan tehdasta (28) vähensi merkittävästi todellista tuotantomääräänsä tarkastelujakson aikana. Kaiken kaikkiaan unionin tuottajien tuotantomäärä supistui 2 prosenttia, kuten 278 kappaleessa olevasta taulukosta käy ilmi.

27

28

| (372) | Kuten 301 kappaleessa olevasta taulukosta käy ilmi, kannattavuus heikkeni merkittävästi ja tutkimusajanjaksolla koitui ennätystappioita. Näin olleen tämä osoittaa, että verrattain vakaiden tuotanto- ja kapasiteettilukujen ja toisaalta yhä suurempien tappioiden välillä ei ole suoraa korrelaatiota, kun otetaan huomioon, että säilyäkseen kilpailukykyisenä unionin tuotannonala on ollut halukas mukautumaan muuttuviin markkinaolosuhteisiin. |
| --- | --- |

(372)

Kuten 301 kappaleessa olevasta taulukosta käy ilmi, kannattavuus heikkeni merkittävästi ja tutkimusajanjaksolla koitui ennätystappioita. Näin olleen tämä osoittaa, että verrattain vakaiden tuotanto- ja kapasiteettilukujen ja toisaalta yhä suurempien tappioiden välillä ei ole suoraa korrelaatiota, kun otetaan huomioon, että säilyäkseen kilpailukykyisenä unionin tuotannonala on ollut halukas mukautumaan muuttuviin markkinaolosuhteisiin.

| (373) | Näin ollen komissio päätteli, että Euroopan terästeollisuuden ylikapasiteetti ei poistanut syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(373)

Näin ollen komissio päätteli, että Euroopan terästeollisuuden ylikapasiteetti ei poistanut syy-yhteyttä.

| (374) | Mitä tulee lisäväitteeseen, jonka mukaan unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko oli seurausta maailmanlaajuisesta tarkasteltavana olevan tuotteen ylikapasiteetista, jäljempänä olevassa taulukossa esitetään raakateräksen käyttämätön kapasiteetti ja tosiasiallinen tuotantotaso Brasiliassa, Iranissa, Venäjällä ja Ukrainassa.

  Taulukko 21


  Raakateräksen kapasiteetti ja samankaltaisen tuotteen todellinen tuotantotaso Brasiliassa, Iranissa, Ukrainassa ja Venäjällä (tuhatta tonnia)











  Maa | Raakateräksen arvioitu tuotantokapasiteetti vuodeksi 2015 (29) | Raakateräksen tuotanto vuonna 2015 (30) | Teoreettinen ylikapasiteetti vuonna 2015 (29)
   (30) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tosiasiallinen tuotanto vuonna 2014 | Tarkasteltavana olevan tuotteen tosiasiallinen tuotanto vuonna 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasilia | 49 220 | 33 256 | 15 964 | 14 229 | 13 388 |
| Iran | 28 850 | 16 146 | 12 704 | 8 276 | 7 872 |
| Venäjä | 90 000 | 70 898 | 19 102 | 26 898 | 27 509 |
| Ukraina | 42 500 | 22 968 | 19 532 | 7 867 | 6 314 |

(374)

Mitä tulee lisäväitteeseen, jonka mukaan unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko oli seurausta maailmanlaajuisesta tarkasteltavana olevan tuotteen ylikapasiteetista, jäljempänä olevassa taulukossa esitetään raakateräksen käyttämätön kapasiteetti ja tosiasiallinen tuotantotaso Brasiliassa, Iranissa, Venäjällä ja Ukrainassa.

Taulukko 21

Taulukko 21

Raakateräksen kapasiteetti ja samankaltaisen tuotteen todellinen tuotantotaso Brasiliassa, Iranissa, Ukrainassa ja Venäjällä (tuhatta tonnia)

Raakateräksen kapasiteetti ja samankaltaisen tuotteen todellinen tuotantotaso Brasiliassa, Iranissa, Ukrainassa ja Venäjällä (tuhatta tonnia)

Maa

Raakateräksen arvioitu tuotantokapasiteetti vuodeksi 2015 (29)

29

Raakateräksen tuotanto vuonna 2015 (30)

30

Teoreettinen ylikapasiteetti vuonna 2015 (29)
   (30)

29

30

Tarkasteltavana olevan tuotteen tosiasiallinen tuotanto vuonna 2014

Tarkasteltavana olevan tuotteen tosiasiallinen tuotanto vuonna 2015

Brasilia

49 220

33 256

15 964

14 229

13 388

Iran

28 850

16 146

12 704

8 276

7 872

Venäjä

90 000

70 898

19 102

26 898

27 509

Ukraina

42 500

22 968

19 532

7 867

6 314

| (375) | Tällainen ylikapasiteetti aiheutti polkumyyntitoiminnan kaikissa asianomaisissa maissa. |
| --- | --- |

(375)

Tällainen ylikapasiteetti aiheutti polkumyyntitoiminnan kaikissa asianomaisissa maissa.

| (376) | Komissio päätteli näin ollen, että maailmanlaajuinen ylikapasiteetti ei poista syy-yhteyttä tämän tapauksen erityisissä olosuhteissa. Itse asiassa tässä tapauksessa ylikapasiteetti on yhtenä syynä asianomaisten maiden polkumyyntitoimintaan. |
| --- | --- |

(376)

Komissio päätteli näin ollen, että maailmanlaajuinen ylikapasiteetti ei poista syy-yhteyttä tämän tapauksen erityisissä olosuhteissa. Itse asiassa tässä tapauksessa ylikapasiteetti on yhtenä syynä asianomaisten maiden polkumyyntitoimintaan.

5.2.6   Unionin tuottajien puutteellinen kilpailukyky

Unionin tuottajien puutteellinen kilpailukyky

| (377) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuottajat eivät olleet riittävän kilpailukykyisiä suhteellisesti suurempien energiakustannusten (lähinnä sähkön) vuoksi. Toinen asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalalle oli tyypillistä investointien ja innovoinnin vähäisyys. |
| --- | --- |

(377)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuottajat eivät olleet riittävän kilpailukykyisiä suhteellisesti suurempien energiakustannusten (lähinnä sähkön) vuoksi. Toinen asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalalle oli tyypillistä investointien ja innovoinnin vähäisyys.

| (378) | Vaikka energiakustannukset ovat tärkeitä, energia ei ole keskeisin kustannustekijä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa. Komissio totesi tuoreen asiantuntijatutkimuksen perusteella, että sähkön hinnat laskivat Euroopassa 12 prosenttia vuosina 2010–2015. Unioni oli sähkön hintatason osalta maailman neljänneksi edullisin alue (31). Ei siis voida väittää, että unionin tuottajat olisivat epäedullisemmassa asemassa tässä suhteessa. Sähkön hintoja koskevat väitteet eivät myöskään sovi yhteen sen kanssa, että vielä vuonna 2013 unionin tuotannonalan voitto oli noin 0,4 prosenttia, kuten se oli ollut vuosina 2007–2011, jolloin se olisi myös kärsinyt kyseisestä väitetystä kustannuksiin liittyvästä suhteellisesta haittatekijästä. |
| --- | --- |

(378)

Vaikka energiakustannukset ovat tärkeitä, energia ei ole keskeisin kustannustekijä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa. Komissio totesi tuoreen asiantuntijatutkimuksen perusteella, että sähkön hinnat laskivat Euroopassa 12 prosenttia vuosina 2010–2015. Unioni oli sähkön hintatason osalta maailman neljänneksi edullisin alue (31). Ei siis voida väittää, että unionin tuottajat olisivat epäedullisemmassa asemassa tässä suhteessa. Sähkön hintoja koskevat väitteet eivät myöskään sovi yhteen sen kanssa, että vielä vuonna 2013 unionin tuotannonalan voitto oli noin 0,4 prosenttia, kuten se oli ollut vuosina 2007–2011, jolloin se olisi myös kärsinyt kyseisestä väitetystä kustannuksiin liittyvästä suhteellisesta haittatekijästä.

31

| (379) | Vähäisiä investointeja ja innovointia koskevan väitteen osalta komissio totesi tutkimusajanjakson aikana, että tarkastelujaksolla oli yhä käynnissä yli 240 miljoonan euron investoinnit (ks. (305) kappale). Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan unionin tuotannonala ei ollut innovatiivinen, asianomainen osapuoli ei toimittanut mitään näyttöä väitteensä tueksi. |
| --- | --- |

(379)

Vähäisiä investointeja ja innovointia koskevan väitteen osalta komissio totesi tutkimusajanjakson aikana, että tarkastelujaksolla oli yhä käynnissä yli 240 miljoonan euron investoinnit (ks. (305) kappale). Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan unionin tuotannonala ei ollut innovatiivinen, asianomainen osapuoli ei toimittanut mitään näyttöä väitteensä tueksi.

| (380) | Näin ollen komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan unionin tuotannonala ei ollut riittävän kilpailukykyinen, ja päätteli, että nämä tekijät eivät aiheuttaneet merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(380)

Näin ollen komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan unionin tuotannonala ei ollut riittävän kilpailukykyinen, ja päätteli, että nämä tekijät eivät aiheuttaneet merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

5.2.7   Unionin markkinoiden alhaiset kuumavalssattujen teräslevytuotteiden hinnat, jotka johtuvat alhaisista raaka-ainehinnoista ja/tai alhaisista globaaleista hinnoista

Unionin markkinoiden alhaiset kuumavalssattujen teräslevytuotteiden hinnat, jotka johtuvat alhaisista raaka-ainehinnoista ja/tai alhaisista globaaleista hinnoista

| (381) | Yksi brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että teräksen tuotannon raaka-aineiden, erityisesti rautamalmin, alhaiset hinnat ovat johtaneet tarkasteltavana olevan tuotteen markkinahintojen laskuun unionin markkinoilla. Ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin kotimarkkinoilla esiintyväksi väitetty hintavaikutus ei aiheutunut asianomaisista maista tulevasta tuonnista vaan tarkasteltavana olevan tuotteen yleisestä hintojen laskusuuntauksesta kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

(381)

Yksi brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että teräksen tuotannon raaka-aineiden, erityisesti rautamalmin, alhaiset hinnat ovat johtaneet tarkasteltavana olevan tuotteen markkinahintojen laskuun unionin markkinoilla. Ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin kotimarkkinoilla esiintyväksi väitetty hintavaikutus ei aiheutunut asianomaisista maista tulevasta tuonnista vaan tarkasteltavana olevan tuotteen yleisestä hintojen laskusuuntauksesta kaikkialla maailmassa.

| (382) | Komissio analysoi sekä tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen että raaka-ainehintojen kehitystä tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(382)

Komissio analysoi sekä tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen että raaka-ainehintojen kehitystä tarkastelujaksolla.

| (383) | Komission tutkimuksessa vahvistui, että raaka-aineiden hinnat laskivat vuoden 2012 ja tutkimusajanjakson välillä. Esimerkiksi rautamalmin hinta laski noin 141 dollarista/tonni 52 dollariin/tonni eli laskua oli yli 60 prosenttia. |
| --- | --- |

(383)

Komission tutkimuksessa vahvistui, että raaka-aineiden hinnat laskivat vuoden 2012 ja tutkimusajanjakson välillä. Esimerkiksi rautamalmin hinta laski noin 141 dollarista/tonni 52 dollariin/tonni eli laskua oli yli 60 prosenttia.

| (384) | Analysoitaessa otokseen valitun suurimman unionin tuottajan tuotantokustannuksia komissio kuitenkin totesi, että laskevien raaka-ainehintojen vaikutus on paljon pienempi kuin todettu hintakehitys. Esimerkiksi keskeisten raaka-aineiden osuus sen kaikista tuotantokustannuksista vuonna 2013 oli noin 70 prosenttia ja edelleen noin 60 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa, että tarkasteltavana olevan tuotteen raaka-ainehintojen putoamisen ja tuotantokustannusten vähenemisen välillä ei ole suoraa korrelaatiota. |
| --- | --- |

(384)

Analysoitaessa otokseen valitun suurimman unionin tuottajan tuotantokustannuksia komissio kuitenkin totesi, että laskevien raaka-ainehintojen vaikutus on paljon pienempi kuin todettu hintakehitys. Esimerkiksi keskeisten raaka-aineiden osuus sen kaikista tuotantokustannuksista vuonna 2013 oli noin 70 prosenttia ja edelleen noin 60 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa, että tarkasteltavana olevan tuotteen raaka-ainehintojen putoamisen ja tuotantokustannusten vähenemisen välillä ei ole suoraa korrelaatiota.

| (385) | Lisäksi unionin tuotannonalan tuotantokustannukset laskivat kaikkiaan 19 prosenttia (ks. 295 kappale), mikä oli seurausta alentuneiden raaka-ainekustannusten lisäksi myös unionin tuottajien toiminnan tehostumisesta, kuten 290 kappaleessa esitetään. Lisäksi keskimääräiset tuontihinnat laskivat vieläkin enemmän eli 27 prosenttia samalla kaudella (ks. 265 kappale). |
| --- | --- |

(385)

Lisäksi unionin tuotannonalan tuotantokustannukset laskivat kaikkiaan 19 prosenttia (ks. 295 kappale), mikä oli seurausta alentuneiden raaka-ainekustannusten lisäksi myös unionin tuottajien toiminnan tehostumisesta, kuten 290 kappaleessa esitetään. Lisäksi keskimääräiset tuontihinnat laskivat vieläkin enemmän eli 27 prosenttia samalla kaudella (ks. 265 kappale).

| (386) | Tasapuolisissa markkinaolosuhteissa unionin tuotannonala olisi voinut säilyttää myyntihintansa tason, hyötyä kustannusten laskusta ja muuttaa toimintansa taas kannattavaksi. Unionin tuottajien oli kuitenkin seurattava hintojen suuntausta unionin markkinoilla ja laskettava hintojaan. Unionin tuottajien täytyi myydä tutkimusajanjaksolla kustannukset alittavilla hinnoilla välttääkseen markkinaosuutensa kutistumisen edelleen. Tämän vuoksi komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen maailmanlaajuinen hintojen lasku ja raaka-ainehintojen lasku osaltaan aiheuttivat unionin tuotannonalalle koituneen vahingon. |
| --- | --- |

(386)

Tasapuolisissa markkinaolosuhteissa unionin tuotannonala olisi voinut säilyttää myyntihintansa tason, hyötyä kustannusten laskusta ja muuttaa toimintansa taas kannattavaksi. Unionin tuottajien oli kuitenkin seurattava hintojen suuntausta unionin markkinoilla ja laskettava hintojaan. Unionin tuottajien täytyi myydä tutkimusajanjaksolla kustannukset alittavilla hinnoilla välttääkseen markkinaosuutensa kutistumisen edelleen. Tämän vuoksi komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen maailmanlaajuinen hintojen lasku ja raaka-ainehintojen lasku osaltaan aiheuttivat unionin tuotannonalalle koituneen vahingon.

5.3   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (387) | Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välille vahvistettiin syy-yhteys. Jatkuvasti alenevilla myyntihinnoilla Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tulevan polkumyyntituonnin määrän jyrkän kasvun ja unionin tuotannonalan heikentyvän tuloksen välillä on ajallinen yhteys, etenkin vuoden 2015 jälkipuoliskolta eteenpäin. Unionin tuotannonalalla ei kuitenkaan ollut muuta mahdollisuutta kuin seurata polkumyyntituonnin asettamaa hintatasoa, jotta se olisi estänyt markkinaosuutensa pienenemisen edelleen. Tämä johti tappiolliseen tilanteeseen. Näin ollen unionin tuotannonala ei pystynyt hyödyntämään unionin elpyvää kulutusta vaan sen oli pakko myydä tuotteitaan unionin markkinoille alle kustannustason. |
| --- | --- |

(387)

Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välille vahvistettiin syy-yhteys. Jatkuvasti alenevilla myyntihinnoilla Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tulevan polkumyyntituonnin määrän jyrkän kasvun ja unionin tuotannonalan heikentyvän tuloksen välillä on ajallinen yhteys, etenkin vuoden 2015 jälkipuoliskolta eteenpäin. Unionin tuotannonalalla ei kuitenkaan ollut muuta mahdollisuutta kuin seurata polkumyyntituonnin asettamaa hintatasoa, jotta se olisi estänyt markkinaosuutensa pienenemisen edelleen. Tämä johti tappiolliseen tilanteeseen. Näin ollen unionin tuotannonala ei pystynyt hyödyntämään unionin elpyvää kulutusta vaan sen oli pakko myydä tuotteitaan unionin markkinoille alle kustannustason.

| (388) | Komissio on todennut, että myös muut tekijät ovat saattaneet vaikuttaa unionin tuotannonalan tilanteeseen. Näitä olivat seuraavat: tuonti kolmansista maista, unionin tuottajien vientimyynti ja Euroopan terästeollisuuden ylikapasiteetti sekä terästeollisuuden maailmanlaajuinen ylikapasiteetti. |
| --- | --- |

(388)

Komissio on todennut, että myös muut tekijät ovat saattaneet vaikuttaa unionin tuotannonalan tilanteeseen. Näitä olivat seuraavat: tuonti kolmansista maista, unionin tuottajien vientimyynti ja Euroopan terästeollisuuden ylikapasiteetti sekä terästeollisuuden maailmanlaajuinen ylikapasiteetti.

| (389) | Tiivistelmänä voidaan todeta, että komissio katsoi, ettei yksikään asianomaisten osapuolten ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen esittämistä näitä tekijöitä koskevista väitteistä muuttanut päätelmiä, joissa vahvistettiin syy-yhteys polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjakson aikana aiheutuneen merkittävän vahingon välillä. |
| --- | --- |

(389)

Tiivistelmänä voidaan todeta, että komissio katsoi, ettei yksikään asianomaisten osapuolten ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen esittämistä näitä tekijöitä koskevista väitteistä muuttanut päätelmiä, joissa vahvistettiin syy-yhteys polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjakson aikana aiheutuneen merkittävän vahingon välillä.

| (390) | Lisäksi komissio päätteli, etteivät nämä tekijät yhdessä tai erikseen voineet poistaa syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle koituneeksi todetun vahingon väliltä ja että asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuva tuonti oli seuraavista syistä edelleen vahingon tärkein aiheuttaja. Kuten 357 kappaleessa todetaan, tuonti Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta muodosti valtaosan kokonaistuonnista unioniin (4 266 881 tonnia) tutkimusajanjaksolla ja sen määrä kasvoi 77 prosenttia tarkastelujaksolla. Lisäksi kuten 362 kappaleessa todetaan, otokseen valittujen unionin tuottajien vientimyynti vastasi vain vähäistä osaa (25 %) niiden kokonaismyynnistä vapailla markkinoilla, mutta neljän asianomaisen maan ylikapasiteetti on yhtenä syynä polkumyyntitoimintaan unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(390)

Lisäksi komissio päätteli, etteivät nämä tekijät yhdessä tai erikseen voineet poistaa syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle koituneeksi todetun vahingon väliltä ja että asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuva tuonti oli seuraavista syistä edelleen vahingon tärkein aiheuttaja. Kuten 357 kappaleessa todetaan, tuonti Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta muodosti valtaosan kokonaistuonnista unioniin (4 266 881 tonnia) tutkimusajanjaksolla ja sen määrä kasvoi 77 prosenttia tarkastelujaksolla. Lisäksi kuten 362 kappaleessa todetaan, otokseen valittujen unionin tuottajien vientimyynti vastasi vain vähäistä osaa (25 %) niiden kokonaismyynnistä vapailla markkinoilla, mutta neljän asianomaisen maan ylikapasiteetti on yhtenä syynä polkumyyntitoimintaan unionin markkinoilla.

| (391) | Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi oli joitakin tiedossa olevia tekijöitä – talouskriisi, yhden italialaisen tuottajan tilanne, unionin tuottajien riittämätön kilpailukyky sekä matalista raaka-aineiden hinnoista ja/tai maailmanlaajuisesti matalista tarkasteltavana olevan tuotteen hinnoista johtuvat tarkasteltavana olevan tuotteen alhaiset hinnat unionin markkinoilla – mutta niiden ei todettu aiheuttaneen vahinkoa unionin tuotannonalalle tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(391)

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi oli joitakin tiedossa olevia tekijöitä – talouskriisi, yhden italialaisen tuottajan tilanne, unionin tuottajien riittämätön kilpailukyky sekä matalista raaka-aineiden hinnoista ja/tai maailmanlaajuisesti matalista tarkasteltavana olevan tuotteen hinnoista johtuvat tarkasteltavana olevan tuotteen alhaiset hinnat unionin markkinoilla – mutta niiden ei todettu aiheuttaneen vahinkoa unionin tuotannonalalle tutkimusajanjakson aikana.

| (392) | Osapuolille ilmoitettiin näistä päätelmistä ilmoitusasiakirjassa. Asianomaiset osapuolet toimittivat huomautuksia, joita käsitellään seuraavissa kappaleissa. Komissio otti nämä huomautukset otettiin huomioon lopullisia päätelmiä tehdessään. |
| --- | --- |

(392)

Osapuolille ilmoitettiin näistä päätelmistä ilmoitusasiakirjassa. Asianomaiset osapuolet toimittivat huomautuksia, joita käsitellään seuraavissa kappaleissa. Komissio otti nämä huomautukset otettiin huomioon lopullisia päätelmiä tehdessään.

| (393) | Venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat MMK Group ja Severstal Group väittivät, että syy-yhteys asianomaisista maista tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan tilanteen mahdollisen heikentymisen välillä voi 1 päivän heinäkuuta 2015 ja 30 päivän kesäkuuta 2016 välisenä aikana selvästikin rikkoutua, kun otetaan Kiinaan sovellettavaa lopullista tullia koskevan asetuksen päätelmät. Tässä yhteydessä ne viittasivat Kiinan tuontimäärien nopeaan kasvuun vuodesta 2015 alkaen tutkimusajanjakson loppuun asti nykyisessä menettelyssä ja aiempaan Kiinan tuontihintojen laskusuuntaukseen (– 33 %, kuten todetaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1778 (32), jäljempänä ’Kiinan väliaikaista tullia koskeva asetus’, johdanto-osan 161 kappaleessa. Nämä venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat viittasivat erityisesti Kiinan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 178–182, 184 ja 188 kappaleeseen näyttönä siitä, että heinäkuun 2015 ja kesäkuun 2016 välillä heikentyneeseen tilanteeseen oli syynä Kiinasta tuleva tuonti eikä tuonti asianomaisista maista. Samoin kuin venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat huomautuksissaan myös Venäjän taloudellisen kehityksen ministeriö väitti, että Kiinasta tuleva tuonti oli ratkaiseva tekijä, joka vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan tilaan, eikä asianomaisista maista peräisin oleva tuonti. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen nämä vientiä harjoittavat tuottajat ja Venäjän teollisuus- ja kauppa- ja teollisuusministeriö toistivat saman väitteen. |
| --- | --- |

(393)

Venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat MMK Group ja Severstal Group väittivät, että syy-yhteys asianomaisista maista tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan tilanteen mahdollisen heikentymisen välillä voi 1 päivän heinäkuuta 2015 ja 30 päivän kesäkuuta 2016 välisenä aikana selvästikin rikkoutua, kun otetaan Kiinaan sovellettavaa lopullista tullia koskevan asetuksen päätelmät. Tässä yhteydessä ne viittasivat Kiinan tuontimäärien nopeaan kasvuun vuodesta 2015 alkaen tutkimusajanjakson loppuun asti nykyisessä menettelyssä ja aiempaan Kiinan tuontihintojen laskusuuntaukseen (– 33 %, kuten todetaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1778 (32), jäljempänä ’Kiinan väliaikaista tullia koskeva asetus’, johdanto-osan 161 kappaleessa. Nämä venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat viittasivat erityisesti Kiinan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 178–182, 184 ja 188 kappaleeseen näyttönä siitä, että heinäkuun 2015 ja kesäkuun 2016 välillä heikentyneeseen tilanteeseen oli syynä Kiinasta tuleva tuonti eikä tuonti asianomaisista maista. Samoin kuin venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat huomautuksissaan myös Venäjän taloudellisen kehityksen ministeriö väitti, että Kiinasta tuleva tuonti oli ratkaiseva tekijä, joka vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan tilaan, eikä asianomaisista maista peräisin oleva tuonti. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen nämä vientiä harjoittavat tuottajat ja Venäjän teollisuus- ja kauppa- ja teollisuusministeriö toistivat saman väitteen.

32

| (394) | Komissio hylkäsi nämä väitteet. Johdanto-osan kappaleet, joihin venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat viittaavat, koskevat vuosia 2012–2015 eivätkä nyt käsillä olevan menettelyn tarkastelujaksoa. Sama pätee Kiinan tuontihintojen laskusuuntaukseen. Tältä osin komissio viittaa 325 kappaleessa annettuihin selvityksiin ja toistaa, että nykyinen tapaus ja Kiinaa koskeva tapaus eivät ole ristiriidassa. Komissio totesi itse asiassa, että Kiinasta peräisin oleva tuonti on ehkä osaltaan vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, kuten 349 kappaleessa todetaan, mutta se ei poista syy-yhteyttä asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja tutkimusajanjaksolla koituneen merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(394)

Komissio hylkäsi nämä väitteet. Johdanto-osan kappaleet, joihin venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat viittaavat, koskevat vuosia 2012–2015 eivätkä nyt käsillä olevan menettelyn tarkastelujaksoa. Sama pätee Kiinan tuontihintojen laskusuuntaukseen. Tältä osin komissio viittaa 325 kappaleessa annettuihin selvityksiin ja toistaa, että nykyinen tapaus ja Kiinaa koskeva tapaus eivät ole ristiriidassa. Komissio totesi itse asiassa, että Kiinasta peräisin oleva tuonti on ehkä osaltaan vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, kuten 349 kappaleessa todetaan, mutta se ei poista syy-yhteyttä asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja tutkimusajanjaksolla koituneen merkittävän vahingon väliltä.

| (395) | Venäjän taloudellisen kehityksen ministeriö väitti myös, että toisin kuin unionin tuottajilla Venäjän valmistajilla raaka-ainekustannusten osuus tuotannon kokonaistuotantokustannuksista oli vuonna 2015 yli 60 prosenttia. Tämän vuoksi raaka-ainehintojen lasku johti suurempaan tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen laskuun venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien kohdalla kuin unionin tuottajilla. Näin ollen se uskoi, että komission olisi arvioitava tätä seikkaa asianmukaisesti nyt käsillä olevassa menettelyssä. Lisäksi Venäjän ministeriö väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa selittävä tekijä voisi olla myös se, että unionin tuotannonalan vientihinnat olivat paljon alhaisemmat kuin keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotantokustannukset ja että unionin tuotannonalan vienti ei ollut kannattavaa. Näin ollen Venäjän ministeriö pyysi komissiota tarkastelemaan uudelleen syy-yhteyden määrittämistä nyt käsillä olevassa menettelyssä. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Venäjän teollisuus- ja kauppa- ja teollisuusministeriö toisti saman, unionin tuotannonalan vientitoimintaa koskevan väitteen. |
| --- | --- |

(395)

Venäjän taloudellisen kehityksen ministeriö väitti myös, että toisin kuin unionin tuottajilla Venäjän valmistajilla raaka-ainekustannusten osuus tuotannon kokonaistuotantokustannuksista oli vuonna 2015 yli 60 prosenttia. Tämän vuoksi raaka-ainehintojen lasku johti suurempaan tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen laskuun venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien kohdalla kuin unionin tuottajilla. Näin ollen se uskoi, että komission olisi arvioitava tätä seikkaa asianmukaisesti nyt käsillä olevassa menettelyssä. Lisäksi Venäjän ministeriö väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa selittävä tekijä voisi olla myös se, että unionin tuotannonalan vientihinnat olivat paljon alhaisemmat kuin keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotantokustannukset ja että unionin tuotannonalan vienti ei ollut kannattavaa. Näin ollen Venäjän ministeriö pyysi komissiota tarkastelemaan uudelleen syy-yhteyden määrittämistä nyt käsillä olevassa menettelyssä. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Venäjän teollisuus- ja kauppa- ja teollisuusministeriö toisti saman, unionin tuotannonalan vientitoimintaa koskevan väitteen.

| (396) | Mitä tulee Venäjän ministeriön huomautuksiin raaka-aineen hinnoista, komissio viittasi (381) kappaleeseen ja sitä seuraaviin kappaleisiin, jossa se totesi, että raaka-ainehintojen putoamisen ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannusten vähenemisen välillä ei ole suoraa korrelaatiota unionin tuottajien osalta. Itse asiassa on niin, että jos raaka-aineen hintojen lasku olisi johtanut suurempaan tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen laskuun venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta kuin unionin tuottajien osalta, sen olisi pitänyt kuvastua sekä venäläisen tuottajan kotimarkkina- että vientihinnassa. Komissio totesi kuitenkin, että venäläinen vientiä harjoittava tuottaja myi tuotteitaan polkumyynnillä EU:n markkinoille. |
| --- | --- |

(396)

Mitä tulee Venäjän ministeriön huomautuksiin raaka-aineen hinnoista, komissio viittasi (381) kappaleeseen ja sitä seuraaviin kappaleisiin, jossa se totesi, että raaka-ainehintojen putoamisen ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannusten vähenemisen välillä ei ole suoraa korrelaatiota unionin tuottajien osalta. Itse asiassa on niin, että jos raaka-aineen hintojen lasku olisi johtanut suurempaan tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen laskuun venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta kuin unionin tuottajien osalta, sen olisi pitänyt kuvastua sekä venäläisen tuottajan kotimarkkina- että vientihinnassa. Komissio totesi kuitenkin, että venäläinen vientiä harjoittava tuottaja myi tuotteitaan polkumyynnillä EU:n markkinoille.

| (397) | Mitä tulee unionin tuotannonalan vientitoiminnan kannattavuuden puuttumiseen, komissio viittasi (360) kappaleeseen ja sitä seuraaviin kappaleisiin. Se myönsi, että vientimäärien myyntihinnat laskivat huomattavasti, mutta myös sen, että otokseen valittujen unionin tuottajien vientimäärät olivat enintään 25 prosenttia niiden kokonaismyynnistä vapailla markkinoilla tutkimusajanjakson aikana (ks. (362) kappale). Tämän vuoksi komissio päätteli, että vientimyynti oli vähäiseltä osalta vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon mutta tämä tekijä ei poistanut syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle koituneen merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(397)

Mitä tulee unionin tuotannonalan vientitoiminnan kannattavuuden puuttumiseen, komissio viittasi (360) kappaleeseen ja sitä seuraaviin kappaleisiin. Se myönsi, että vientimäärien myyntihinnat laskivat huomattavasti, mutta myös sen, että otokseen valittujen unionin tuottajien vientimäärät olivat enintään 25 prosenttia niiden kokonaismyynnistä vapailla markkinoilla tutkimusajanjakson aikana (ks. (362) kappale). Tämän vuoksi komissio päätteli, että vientimyynti oli vähäiseltä osalta vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon mutta tämä tekijä ei poistanut syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle koituneen merkittävän vahingon väliltä.

| (398) | Lisäksi brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja CSN väitti, että syy-yhteyden arvioinnin tarkkuuteen vaikutti haitallisesti i) ArcelorMittal Groupin toteuttaman tuonnin sisällyttäminen vahingon arviointiin ja ii) ristiriita nyt käsiteltävänä olevassa asiassa tehtyjen Kiinasta tulevaa tuontia koskevien päätelmien ja niiden komission päätelmien välillä, jotka koskevat rinnakkaisessa polkumyyntitutkimuksessa Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia. CSN katsoi, että ArcelorMittal Groupin toteuttama tuonti muodosti tietoisen ja tarkoitusperältään huonon ryhmän sisäisen päätöksen. Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas esitti samanlaisia huomautuksia ja totesi, että suurin osa Brasiliasta peräisin olevasta tuonnista on kytkösmarkkinamyyntiä/kytkössiirtoja, erityisesti ArcelorMittal Brazililta ArcelorMittalille Eurooppaan. Mitä tulee Kiinan vaikutukseen, CSN oli eri mieltä (349) kappaleen päätelmistä, joiden mukaan Kiinasta tuleva tuonti ei poistanut syy-yhteyttä unionin tuotannonalalle koituneen vahingon ja neljästä asianomaisista maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin väliltä. Tässä yhteydessä brasilialainen viejä viittasi Kiinasta tulevan tuonnin kasvuun – yhä laskeviin hintoihin – ja siten, että kasvu oli paljon nopeampaa kuin neljän asianomaisen maan tuonnin kasvu. |
| --- | --- |

(398)

Lisäksi brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja CSN väitti, että syy-yhteyden arvioinnin tarkkuuteen vaikutti haitallisesti i) ArcelorMittal Groupin toteuttaman tuonnin sisällyttäminen vahingon arviointiin ja ii) ristiriita nyt käsiteltävänä olevassa asiassa tehtyjen Kiinasta tulevaa tuontia koskevien päätelmien ja niiden komission päätelmien välillä, jotka koskevat rinnakkaisessa polkumyyntitutkimuksessa Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia. CSN katsoi, että ArcelorMittal Groupin toteuttama tuonti muodosti tietoisen ja tarkoitusperältään huonon ryhmän sisäisen päätöksen. Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas esitti samanlaisia huomautuksia ja totesi, että suurin osa Brasiliasta peräisin olevasta tuonnista on kytkösmarkkinamyyntiä/kytkössiirtoja, erityisesti ArcelorMittal Brazililta ArcelorMittalille Eurooppaan. Mitä tulee Kiinan vaikutukseen, CSN oli eri mieltä (349) kappaleen päätelmistä, joiden mukaan Kiinasta tuleva tuonti ei poistanut syy-yhteyttä unionin tuotannonalalle koituneen vahingon ja neljästä asianomaisista maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin väliltä. Tässä yhteydessä brasilialainen viejä viittasi Kiinasta tulevan tuonnin kasvuun – yhä laskeviin hintoihin – ja siten, että kasvu oli paljon nopeampaa kuin neljän asianomaisen maan tuonnin kasvu.

| (399) | Komissio hylkäsi nämä väitteet. Kysymykseen ArcelorMittal Groupin siihen etuyhteydessä olevalta yritykseltä Brasiliassa siihen etuyhteydessä oleville yrityksille unionissa toteuttaman tuonnin sisällyttämisestä tutkimukseen komissio totesi, että koska se oli päätellyt, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaiset perusteet polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksen kumulatiivista arviointia varten täyttyivät, syy-yhteyttä koskeva analyysi on tehtävä neljän asianomaisen maan osalta yhdessä. Kuten 4.3.1 kohdassa selitettiin, kumulatiivista arviointia koskevat edellytykset täyttyivät Brasilian, Venäjän, Iranin ja Ukrainan osalta. Näin ollen tässä tapauksessa itse aiheutetussa vahingossa on kyse siitä, voiko Brasiliasta unioniin suuntautunut tuonti sinällään rikkoa syy-yhteyden vahingon ja polkumyynnillä tapahtuneen, kumulatiivisesti tarkastellun tuonnin välillä. Tältä osin komissio totesi, että ArcelorMittal Groupin tutkimusajanjaksolla toteuttama tuonti vastasi vain 5,8:aa prosenttia asianomaisen neljän maan tuonnista. Tällä perusteella komissio päätteli, että näin vähäiset määrät eivät kyenneet poistamaan syy-yhteyttä polkumyynnin ja todetun vahingon väliltä. Niiden vaikutus vahinkoon oli vähäinen. |
| --- | --- |

(399)

Komissio hylkäsi nämä väitteet. Kysymykseen ArcelorMittal Groupin siihen etuyhteydessä olevalta yritykseltä Brasiliassa siihen etuyhteydessä oleville yrityksille unionissa toteuttaman tuonnin sisällyttämisestä tutkimukseen komissio totesi, että koska se oli päätellyt, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaiset perusteet polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksen kumulatiivista arviointia varten täyttyivät, syy-yhteyttä koskeva analyysi on tehtävä neljän asianomaisen maan osalta yhdessä. Kuten 4.3.1 kohdassa selitettiin, kumulatiivista arviointia koskevat edellytykset täyttyivät Brasilian, Venäjän, Iranin ja Ukrainan osalta. Näin ollen tässä tapauksessa itse aiheutetussa vahingossa on kyse siitä, voiko Brasiliasta unioniin suuntautunut tuonti sinällään rikkoa syy-yhteyden vahingon ja polkumyynnillä tapahtuneen, kumulatiivisesti tarkastellun tuonnin välillä. Tältä osin komissio totesi, että ArcelorMittal Groupin tutkimusajanjaksolla toteuttama tuonti vastasi vain 5,8:aa prosenttia asianomaisen neljän maan tuonnista. Tällä perusteella komissio päätteli, että näin vähäiset määrät eivät kyenneet poistamaan syy-yhteyttä polkumyynnin ja todetun vahingon väliltä. Niiden vaikutus vahinkoon oli vähäinen.

| (400) | Kiinan tuontia koskevan väitteen osalta komissio viittasi (394) kappaleeseen. Vaikka Kiinan tuonnin kasvu olikin paljon nopeampaa kuin neljän asianomaisen maan tuonnin kasvu, asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin taso tutkimusajanjaksolla (4,2 miljoonaa tonnia tutkimusajanjaksolla) on lähes kolminkertainen Kiinan tuonnin tasoon verrattuna tutkimusajanjaksolla (1,6 miljoonaa tonnia tutkimusajanjaksolla). Tämän vuoksi, kuten jo aiemmin todettiin, komissio päätteli, että Kiinasta peräisin oleva tuonti on ehkä osaltaan vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, kuten 349 kappaleessa todetaan, mutta se ei poista syy-yhteyttä asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja tutkimusajanjaksolla koituneen merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(400)

Kiinan tuontia koskevan väitteen osalta komissio viittasi (394) kappaleeseen. Vaikka Kiinan tuonnin kasvu olikin paljon nopeampaa kuin neljän asianomaisen maan tuonnin kasvu, asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin taso tutkimusajanjaksolla (4,2 miljoonaa tonnia tutkimusajanjaksolla) on lähes kolminkertainen Kiinan tuonnin tasoon verrattuna tutkimusajanjaksolla (1,6 miljoonaa tonnia tutkimusajanjaksolla). Tämän vuoksi, kuten jo aiemmin todettiin, komissio päätteli, että Kiinasta peräisin oleva tuonti on ehkä osaltaan vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, kuten 349 kappaleessa todetaan, mutta se ei poista syy-yhteyttä asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja tutkimusajanjaksolla koituneen merkittävän vahingon väliltä.

| (401) | Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas väitti, että komissio ei ole näyttänyt toteen, että vahingon ja tarkasteltavana olevan tuotteen Brasiliasta peräisin olevalla tuonnilla on syy-yhteys. Usiminas väitti, että Brasiliasta peräisin olevan tuonnin vähäisen määrän ja verrattain korkeiden hintojen vuoksi tällainen tuonti ei selvästikään voinut väitetyllä tavalla vahingoittaa unionin tuotannonalaa. Usiminas väitti myös, että vaikka Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan tuonti kumuloitaisiin, tuonnin määrää ei voitaisi pitää perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla huomattavana tai merkittävänä. Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan yhteenlaskettu markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla enintään 12,58 prosenttia, mikä on liian vähäinen aiheuttaakseen vahinkoa, kun otetaan huomioon, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi 75 prosentissa tarkastelujakson aikana. Lisäksi Usiminas esitti, että ilmoitusasiakirjassa annettujen tietojen perusteella unionin tuotannonalan kannattavuuden lasku ja Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan yhteenlasketun tuonnin määrällinen kasvu eivät osu samaan aikaan. Tässä yhteydessä Usiminas väitti esimerkiksi, että merkittävin kannattavuuden heikentyminen tapahtui vuoden 2015 ja tutkimusajanjakson välillä, kun näiden neljän maan tuonnin yhteenlaskettu markkinaosuus kasvoi vain 0,08 prosenttia. Lopuksi se pyysi komissiota selittämään, miten on mahdollista, että Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tulevan tuonnin tilanne muuttui niin merkittävästi ja niin lyhyessä ajassa, että tuonti, joka ei ollut aiheuttanut vahingon uhkaa, muodostui unionin tuotannonalalle koituneen merkittävän vahingon syyksi. |
| --- | --- |

(401)

Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas väitti, että komissio ei ole näyttänyt toteen, että vahingon ja tarkasteltavana olevan tuotteen Brasiliasta peräisin olevalla tuonnilla on syy-yhteys. Usiminas väitti, että Brasiliasta peräisin olevan tuonnin vähäisen määrän ja verrattain korkeiden hintojen vuoksi tällainen tuonti ei selvästikään voinut väitetyllä tavalla vahingoittaa unionin tuotannonalaa. Usiminas väitti myös, että vaikka Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan tuonti kumuloitaisiin, tuonnin määrää ei voitaisi pitää perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla huomattavana tai merkittävänä. Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan yhteenlaskettu markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla enintään 12,58 prosenttia, mikä on liian vähäinen aiheuttaakseen vahinkoa, kun otetaan huomioon, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi 75 prosentissa tarkastelujakson aikana. Lisäksi Usiminas esitti, että ilmoitusasiakirjassa annettujen tietojen perusteella unionin tuotannonalan kannattavuuden lasku ja Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan yhteenlasketun tuonnin määrällinen kasvu eivät osu samaan aikaan. Tässä yhteydessä Usiminas väitti esimerkiksi, että merkittävin kannattavuuden heikentyminen tapahtui vuoden 2015 ja tutkimusajanjakson välillä, kun näiden neljän maan tuonnin yhteenlaskettu markkinaosuus kasvoi vain 0,08 prosenttia. Lopuksi se pyysi komissiota selittämään, miten on mahdollista, että Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tulevan tuonnin tilanne muuttui niin merkittävästi ja niin lyhyessä ajassa, että tuonti, joka ei ollut aiheuttanut vahingon uhkaa, muodostui unionin tuotannonalalle koituneen merkittävän vahingon syyksi.

| (402) | Ensinnäkin, kuten 261 kappaleessa selitetään, komissio päätteli, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa vahvistetut perusteet täyttyvät Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivista tarkastelua varten. Kaikki polkumyyntimarginaalit, jotka vahvistettiin suhteessa näiden maiden tuontiin ja jotka on lueteltu kohdassa 3 ”Polkumyynti”, olivat yli vähimmäistason eivätkä näin ollen merkityksettömiä. |
| --- | --- |

(402)

Ensinnäkin, kuten 261 kappaleessa selitetään, komissio päätteli, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa vahvistetut perusteet täyttyvät Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivista tarkastelua varten. Kaikki polkumyyntimarginaalit, jotka vahvistettiin suhteessa näiden maiden tuontiin ja jotka on lueteltu kohdassa 3 ”Polkumyynti”, olivat yli vähimmäistason eivätkä näin ollen merkityksettömiä.

| (403) | Toiseksi komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan asianomaisista maista tulevan tuonnin määriä ei voida pitää merkittävinä perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan yhteenlaskettu markkinaosuus oli 7,45 prosenttia vuonna 2013 ja se nousi 12,58 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Myös absoluuttiselta määrältään tuonti kyseisistä maista kasvoi huomattavasti tarkastelujakson aikana eli vuoden 2013 noin 2,4 miljoonasta tonnista 4,3 miljoonaan tonniin tutkimusajanjaksolla. Toisaalta unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 85,1 prosentista 76,7 prosenttiin samalla jaksolla, mikä osoitti unionin teräksentuottajien kilpailuaseman heikentymistä. |
| --- | --- |

(403)

Toiseksi komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan asianomaisista maista tulevan tuonnin määriä ei voida pitää merkittävinä perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan yhteenlaskettu markkinaosuus oli 7,45 prosenttia vuonna 2013 ja se nousi 12,58 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Myös absoluuttiselta määrältään tuonti kyseisistä maista kasvoi huomattavasti tarkastelujakson aikana eli vuoden 2013 noin 2,4 miljoonasta tonnista 4,3 miljoonaan tonniin tutkimusajanjaksolla. Toisaalta unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 85,1 prosentista 76,7 prosenttiin samalla jaksolla, mikä osoitti unionin teräksentuottajien kilpailuaseman heikentymistä.

| (404) | Kolmanneksi on totta, että Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan yhteenlaskettu markkinaosuus kasvoi ainoastaan 0,08 prosenttia vuonna 2015 ja tutkimusajanjaksolla. Samalla jaksolla Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan tuontihinnat kuitenkin myös laskivat merkittävästi eli 10, 14, 16 ja 14 prosenttia, mikä on toinen tekijä, joka on otettava huomioon arvioitaessa, oliko polkumyynnillä tapahtuva tuonti asianomaista maista aiheuttanut unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(404)

Kolmanneksi on totta, että Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan yhteenlaskettu markkinaosuus kasvoi ainoastaan 0,08 prosenttia vuonna 2015 ja tutkimusajanjaksolla. Samalla jaksolla Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan tuontihinnat kuitenkin myös laskivat merkittävästi eli 10, 14, 16 ja 14 prosenttia, mikä on toinen tekijä, joka on otettava huomioon arvioitaessa, oliko polkumyynnillä tapahtuva tuonti asianomaista maista aiheuttanut unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa.

| (405) | Mitä tulee lopuksi väitteeseen, jonka mukaan asianomaisista maista tuleva tuonti ei muodostanut vahingon uhkaa, Kiinan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 188 kappaleessa todetaan tässä yhteydessä, että ”[o]n kuitenkin myös todennäköistä, että Brasiliasta, Iranista, Venäjältä, Serbiasta ja Ukrainasta tuleva tuonti on vaikuttanut merkittävän vahingon uhkaan” (33). Tämä toteamus vahvistettiin Kiinan lopullista tullia koskevan asetuksen (34) johdanto-osan 116 kappaleessa. |
| --- | --- |

(405)

Mitä tulee lopuksi väitteeseen, jonka mukaan asianomaisista maista tuleva tuonti ei muodostanut vahingon uhkaa, Kiinan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 188 kappaleessa todetaan tässä yhteydessä, että ”[o]n kuitenkin myös todennäköistä, että Brasiliasta, Iranista, Venäjältä, Serbiasta ja Ukrainasta tuleva tuonti on vaikuttanut merkittävän vahingon uhkaan” (33). Tämä toteamus vahvistettiin Kiinan lopullista tullia koskevan asetuksen (34) johdanto-osan 116 kappaleessa.

[o]n kuitenkin myös todennäköistä, että Brasiliasta, Iranista, Venäjältä, Serbiasta ja Ukrainasta tuleva tuonti on vaikuttanut merkittävän vahingon uhkaan

33

34

| (406) | Lisäksi syy-yhteyttä koskevassa selitetään selkeästi ja perustellaan, kuten 337–339 kappaleessa mainitaan, miksi Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan tuonti on muodostunut vahingon uhkaksi unionin tuotannonalalle. Kun otetaan huomioon ajallinen yhteys ja jatkuvasti aleneviin hintoihin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä sekä tappiollisuuteen johtaneen unionin tuotannonalan myyntimäärän menetys ja hintojen aleneminen, komissio päätteli, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(406)

Lisäksi syy-yhteyttä koskevassa selitetään selkeästi ja perustellaan, kuten 337–339 kappaleessa mainitaan, miksi Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan tuonti on muodostunut vahingon uhkaksi unionin tuotannonalalle. Kun otetaan huomioon ajallinen yhteys ja jatkuvasti aleneviin hintoihin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä sekä tappiollisuuteen johtaneen unionin tuotannonalan myyntimäärän menetys ja hintojen aleneminen, komissio päätteli, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

| (407) | Lisäksi Usiminas väitti, että unionin tuotannonalalle mahdollisesti koitunut vahinko johtuu ainakin osittain taloudellisen laman vaikutuksista, jotka olivat nähtävissä koko tarkastelujakson ajan. Se myös väitti, että Kiinasta ja Turkista tuleva tuonti sekä unionin korkeat energiakustannukset aiheuttaisivat väitetyn vahingon paljon todennäköisemmin kuin Brasiliasta tuleva tuonti. |
| --- | --- |

(407)

Lisäksi Usiminas väitti, että unionin tuotannonalalle mahdollisesti koitunut vahinko johtuu ainakin osittain taloudellisen laman vaikutuksista, jotka olivat nähtävissä koko tarkastelujakson ajan. Se myös väitti, että Kiinasta ja Turkista tuleva tuonti sekä unionin korkeat energiakustannukset aiheuttaisivat väitetyn vahingon paljon todennäköisemmin kuin Brasiliasta tuleva tuonti.

| (408) | Komissio hylkäsi nämä väitteet seuraavista syistä: Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan talouslama oli ainakin osittain vahingon syynä, komissio päätteli tutkimuksen aikana, että vaikka euroalueen velkakriisi vaikutti negatiivisesti vuonna 2013, se ei aiheuttanut tutkimusajanjaksolla todettua merkittävää vahinkoa (ks. (342) kappale). |
| --- | --- |

(408)

Komissio hylkäsi nämä väitteet seuraavista syistä: Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan talouslama oli ainakin osittain vahingon syynä, komissio päätteli tutkimuksen aikana, että vaikka euroalueen velkakriisi vaikutti negatiivisesti vuonna 2013, se ei aiheuttanut tutkimusajanjaksolla todettua merkittävää vahinkoa (ks. (342) kappale).

| (409) | Väitteeseen, jonka mukaan muut tekijät (tuonti Kiinasta ja Turkista, korkeat energiakustannukset) aiheuttaisivat unionin tuotannonalalle väitetysti koituneen vahingon paljon todennäköisemmin kuin Brasiliasta tuleva tuonti, voidaan todeta seuraavaa.






  a) | Tuonti Kiinasta: kuten 343–349 kappaleessa todetaan, on mahdollista, että Kiinasta tuleva tuonti, kun otetaan huomioon sen määrät ja hinnat, osaltaan vaikutti tässä tutkimuksessa todettuun merkittävään vahinkoon, mutta se ei poista syy-yhteyttä unionin tuotannonalalle koituneen vahingon ja polkumyynnillä neljästä muusta maasta tulleen tuonnin ja väliltä |
| --- | --- | --- |

(409)

Väitteeseen, jonka mukaan muut tekijät (tuonti Kiinasta ja Turkista, korkeat energiakustannukset) aiheuttaisivat unionin tuotannonalalle väitetysti koituneen vahingon paljon todennäköisemmin kuin Brasiliasta tuleva tuonti, voidaan todeta seuraavaa.

a)

Tuonti Kiinasta: kuten 343–349 kappaleessa todetaan, on mahdollista, että Kiinasta tuleva tuonti, kun otetaan huomioon sen määrät ja hinnat, osaltaan vaikutti tässä tutkimuksessa todettuun merkittävään vahinkoon, mutta se ei poista syy-yhteyttä unionin tuotannonalalle koituneen vahingon ja polkumyynnillä neljästä muusta maasta tulleen tuonnin ja väliltä

| b) | Tuonti Turkista: kuten 356 kappaleessa todetaan, tuonti Turkista väheni tarkastelujaksolla. Näin olleen vaikka Turkista tuleva tuonti olisi osaltaan vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, se ei voinut aiheuttaa vahinkoanalyysissa todettuja yhä negatiivisempia kehityssuuntauksia. |
| --- | --- |

b)

Tuonti Turkista: kuten 356 kappaleessa todetaan, tuonti Turkista väheni tarkastelujaksolla. Näin olleen vaikka Turkista tuleva tuonti olisi osaltaan vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, se ei voinut aiheuttaa vahinkoanalyysissa todettuja yhä negatiivisempia kehityssuuntauksia.

| c) | Korkeat energiakustannukset: komissio viittaa tässä yhteydessä 378 kappaleeseen. Ei voida väittää, että unionin tuottajat olisivat epäedullisemmassa asemassa näiden kustannusten osalta. Vuosina 2010–2015 unionista tuli laskevien energiahintojen vuoksi alue, jossa sähkön hinnat olivat maailman neljänneksi matalimmat. |
| --- | --- |

c)

Korkeat energiakustannukset: komissio viittaa tässä yhteydessä 378 kappaleeseen. Ei voida väittää, että unionin tuottajat olisivat epäedullisemmassa asemassa näiden kustannusten osalta. Vuosina 2010–2015 unionista tuli laskevien energiahintojen vuoksi alue, jossa sähkön hinnat olivat maailman neljänneksi matalimmat.

| (410) | Komissio katsoi, ettei yksikään asianomaisten osapuolten ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen esittämistä väitteistä muuttanut päätelmiä, joissa vahvistettiin syy-yhteys polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjakson aikana aiheutuneen merkittävän vahingon välillä. |
| --- | --- |

(410)

Komissio katsoi, ettei yksikään asianomaisten osapuolten ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen esittämistä väitteistä muuttanut päätelmiä, joissa vahvistettiin syy-yhteys polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjakson aikana aiheutuneen merkittävän vahingon välillä.

| (411) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen brasilialainen yritys CSN väitti, että ArcelorMittal Groupin vaikutus vahinkoon olisi erotettava Brasiliasta tulevasta tuonnista. Brasiliaa koskeva tutkimus olisi tämän vuoksi päätettävä, sillä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus laskisi alle vähimmäistason, jos ArcelorMittal Groupin tuontia, jota pidettiin itse aiheutettuna vahinkona, ei otettaisi mukaan. |
| --- | --- |

(411)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen brasilialainen yritys CSN väitti, että ArcelorMittal Groupin vaikutus vahinkoon olisi erotettava Brasiliasta tulevasta tuonnista. Brasiliaa koskeva tutkimus olisi tämän vuoksi päätettävä, sillä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus laskisi alle vähimmäistason, jos ArcelorMittal Groupin tuontia, jota pidettiin itse aiheutettuna vahinkona, ei otettaisi mukaan.

| (412) | Komissio hylkäsi tämän väitteen. Vaikka komissio erottaisikin ArcelorMittal Groupin tuonnin, jäljelle jäävä tuonti Brasiliasta ei selvästikään olisi selvästi merkityksetöntä. Kuten lisäksi 399 kappaleessa esitetään, kun on päätelty, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaiset perusteet polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksen kumulatiivista arviointia varten täyttyivät, syy-yhteyttä koskeva analyysi on tehtävä neljän asianomaisen maan osalta yhdessä. |
| --- | --- |

(412)

Komissio hylkäsi tämän väitteen. Vaikka komissio erottaisikin ArcelorMittal Groupin tuonnin, jäljelle jäävä tuonti Brasiliasta ei selvästikään olisi selvästi merkityksetöntä. Kuten lisäksi 399 kappaleessa esitetään, kun on päätelty, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaiset perusteet polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksen kumulatiivista arviointia varten täyttyivät, syy-yhteyttä koskeva analyysi on tehtävä neljän asianomaisen maan osalta yhdessä.

| (413) | Tämän vuoksi komissio päätteli edellä esitetyn pohjalta, että Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti oli syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Muut tunnetut tekijät, jotka samaan aikaan vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen, eivät yhdessä tai erikseen tarkasteltuina poistaneet syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(413)

Tämän vuoksi komissio päätteli edellä esitetyn pohjalta, että Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti oli syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Muut tunnetut tekijät, jotka samaan aikaan vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen, eivät yhdessä tai erikseen tarkasteltuina poistaneet syy-yhteyttä.

6.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

6.1   Alustavat huomautukset

Alustavat huomautukset

| (414) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa. Se otti erityisesti huomioon tarpeen poistaa vahingollisen polkumyynnin kauppaa vääristävät vaikutukset ja palauttaa toimiva kilpailu. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(414)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa. Se otti erityisesti huomioon tarpeen poistaa vahingollisen polkumyynnin kauppaa vääristävät vaikutukset ja palauttaa toimiva kilpailu. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

| (415) | Osapuolille ilmoitettiin näistä komission päätelmistä ilmoitusasiakirjassa. Asianomaiset osapuolet toimittivat huomautuksia, joita käsitellään seuraavissa kappaleissa. Lisäksi, kuten 28 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa, komissio keräsi myös lisätietoja tutkimusajanjakson jälkeisistä kehityssuuntauksista. Se teki ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen käyntejä useiden käyttäjien, yhdistysten ja unionin tuottajien tiloihin, kuten 29 kappaleessa esitetään. Komissio otti huomioon osapuolten huomautukset ja tutkimusajanjakson jälkeisistä kehityssuunnista kerätyt tiedot tehdessään lopullisen päätelmänsä unionin edusta, ja niitä käsitellään seuraavissa kappaleissa. |
| --- | --- |

(415)

Osapuolille ilmoitettiin näistä komission päätelmistä ilmoitusasiakirjassa. Asianomaiset osapuolet toimittivat huomautuksia, joita käsitellään seuraavissa kappaleissa. Lisäksi, kuten 28 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa, komissio keräsi myös lisätietoja tutkimusajanjakson jälkeisistä kehityssuuntauksista. Se teki ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen käyntejä useiden käyttäjien, yhdistysten ja unionin tuottajien tiloihin, kuten 29 kappaleessa esitetään. Komissio otti huomioon osapuolten huomautukset ja tutkimusajanjakson jälkeisistä kehityssuunnista kerätyt tiedot tehdessään lopullisen päätelmänsä unionin edusta, ja niitä käsitellään seuraavissa kappaleissa.

| (416) | Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että se suhtautui hyvin varauksellisesti komission arvioon tutkimusajanjakson jälkeisistä tiedoista unionin etua koskevan päätöstä varten. Valituksen tekijä väitti, että tutkimusajanjakson jälkeisten tietojen pohjalta ei voida vaarantaa tutkimusajanjakson tiedoista saatavia ilmeisiä johtopäätöksiä. Lisäksi se väitti, että jos komissio päättäisi arvioida tutkimusajanjakson jälkeisiä tietoja, se olisi myös tarkasteltava maaliskuun 2017 jälkeistä jaksoa, sillä ”vuoden 2017 toisen vuosineljänneksen tiedot ovat paras näyttö siitä, mitä tapahtuu, jos tulleja ei oteta käyttöön” (35). |
| --- | --- |

(416)

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että se suhtautui hyvin varauksellisesti komission arvioon tutkimusajanjakson jälkeisistä tiedoista unionin etua koskevan päätöstä varten. Valituksen tekijä väitti, että tutkimusajanjakson jälkeisten tietojen pohjalta ei voida vaarantaa tutkimusajanjakson tiedoista saatavia ilmeisiä johtopäätöksiä. Lisäksi se väitti, että jos komissio päättäisi arvioida tutkimusajanjakson jälkeisiä tietoja, se olisi myös tarkasteltava maaliskuun 2017 jälkeistä jaksoa, sillä ”vuoden 2017 toisen vuosineljänneksen tiedot ovat paras näyttö siitä, mitä tapahtuu, jos tulleja ei oteta käyttöön” (35).

vuoden 2017 toisen vuosineljänneksen tiedot ovat paras näyttö siitä, mitä tapahtuu, jos tulleja ei oteta käyttöön

35

| (417) | Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen komissio sai lisäksi konsortion jäseniltä, vientiä harjoittavilta tuottajilta ja Brasilian edustustolta Euroopan unionissa huomautuksia, joiden mukaan olisi otettava huomioon merkittävät tutkimusajanjakson jälkeiset kehityssuunnat. Useimmat saaduista huomautuksista koskivat hintakehitystä, erityisesti sitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen hinnat nousivat merkittävästi tutkimusajanjakson jälkeen. |
| --- | --- |

(417)

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen komissio sai lisäksi konsortion jäseniltä, vientiä harjoittavilta tuottajilta ja Brasilian edustustolta Euroopan unionissa huomautuksia, joiden mukaan olisi otettava huomioon merkittävät tutkimusajanjakson jälkeiset kehityssuunnat. Useimmat saaduista huomautuksista koskivat hintakehitystä, erityisesti sitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen hinnat nousivat merkittävästi tutkimusajanjakson jälkeen.

| (418) | Mitä tulee valituksen tekijän esittämiin väitteisiin, perusperiaatteena on että perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti tietoja, jotka koskevat tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa, ei yleensä oteta huomioon. Komissio kuitenkin totesi, että määriteltäessä unionin etua perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti voidaan ottaa huomioon myös tiedot, jotka liittyvät tutkimusajanjakson jälkeiseen aikaan (36). Tutkimusajanjakson jälkeisen ajan tiedot kattoivat tutkimusajanjaksoa seuraavan ajan niin pitkälle kuin mahdollista. Joitakin lisäkysymyksiä esitettiin asianomaisille osapuolille maaliskuun 2017 jälkeen, ja saadut vastaukset otettiin huomioon. |
| --- | --- |

(418)

Mitä tulee valituksen tekijän esittämiin väitteisiin, perusperiaatteena on että perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti tietoja, jotka koskevat tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa, ei yleensä oteta huomioon. Komissio kuitenkin totesi, että määriteltäessä unionin etua perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti voidaan ottaa huomioon myös tiedot, jotka liittyvät tutkimusajanjakson jälkeiseen aikaan (36). Tutkimusajanjakson jälkeisen ajan tiedot kattoivat tutkimusajanjaksoa seuraavan ajan niin pitkälle kuin mahdollista. Joitakin lisäkysymyksiä esitettiin asianomaisille osapuolille maaliskuun 2017 jälkeen, ja saadut vastaukset otettiin huomioon.

36

| (419) | Tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys koski erityisesti tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen hintojen jyrkkää nousua ja pulaa tietyistä tuotelajeista, mikä on merkityksellistä arvioitaessa unionin etua asianmukaisten toimenpiteiden käyttöön oton yhteydessä, varsinkin kun otetaan huomioon tämän tapauksen erityisolosuhteet. Näin ollen komission päätös tutkia poikkeuksellisesti tutkimusajanjakson jälkeisiä kehityssuuntia heinäkuun 2016 ja maaliskuun 2017 välisenä aikana (ja maaliskuuta 2017 pidemmällekin) unionin etua koskevan arvioinnin yhteydessä oli perusteltu ja tarpeellinen. |
| --- | --- |

(419)

Tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys koski erityisesti tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen hintojen jyrkkää nousua ja pulaa tietyistä tuotelajeista, mikä on merkityksellistä arvioitaessa unionin etua asianmukaisten toimenpiteiden käyttöön oton yhteydessä, varsinkin kun otetaan huomioon tämän tapauksen erityisolosuhteet. Näin ollen komission päätös tutkia poikkeuksellisesti tutkimusajanjakson jälkeisiä kehityssuuntia heinäkuun 2016 ja maaliskuun 2017 välisenä aikana (ja maaliskuuta 2017 pidemmällekin) unionin etua koskevan arvioinnin yhteydessä oli perusteltu ja tarpeellinen.

6.2   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (420) | Unionin tuotannonala on sijoittautunut useaan jäsenvaltioon (Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Saksa, Tšekki, Slovakia, Italia, Luxemburg, Belgia, Puola, Alankomaat, Itävalta, Suomi, Ruotsi, Portugali, Unkari ja Espanja), ja se työllistää suoraan noin 18 000 työntekijää, jotka työskentelevät samankaltaisen tuotteen tuotannossa unionin tuottajien terästehtaissa (ks. 289 kappale). |
| --- | --- |

(420)

Unionin tuotannonala on sijoittautunut useaan jäsenvaltioon (Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Saksa, Tšekki, Slovakia, Italia, Luxemburg, Belgia, Puola, Alankomaat, Itävalta, Suomi, Ruotsi, Portugali, Unkari ja Espanja), ja se työllistää suoraan noin 18 000 työntekijää, jotka työskentelevät samankaltaisen tuotteen tuotannossa unionin tuottajien terästehtaissa (ks. 289 kappale).

| (421) | Tutkimuksessa toimi yhteistyössä 17 EU:n tuottajaa. Yksi italialainen tuottaja vastusti tutkimuksen vireillepanoa. |
| --- | --- |

(421)

Tutkimuksessa toimi yhteistyössä 17 EU:n tuottajaa. Yksi italialainen tuottaja vastusti tutkimuksen vireillepanoa.

| (422) | Kuten 387 kappaleessa osoitetaan, koko unionin tuotannonalan tilanne heikentyi erityisesti vuoden 2015 jälkipuoliskosta alkaen ja polkumyynnillä tapahtunut tuonti vaikutti siihen kielteisesti. Vaikutukset näkyivät varsinkin otokseen kuuluneiden unionin tuottajien taloudelliseen tulokseen liittyvissä indikaattoreissa, kuten kannattavuudessa. |
| --- | --- |

(422)

Kuten 387 kappaleessa osoitetaan, koko unionin tuotannonalan tilanne heikentyi erityisesti vuoden 2015 jälkipuoliskosta alkaen ja polkumyynnillä tapahtunut tuonti vaikutti siihen kielteisesti. Vaikutukset näkyivät varsinkin otokseen kuuluneiden unionin tuottajien taloudelliseen tulokseen liittyvissä indikaattoreissa, kuten kannattavuudessa.

| (423) | Lisäksi on odotettavissa, että lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotto palauttaisi tasapuoliset kilpailuedellytykset unionin markkinoille ja antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden elpyä. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan kannattavuus paranisi tasolle, jota pidetään välttämättömänä tällä pääomavaltaisella tuotannonalalla. Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. |
| --- | --- |

(423)

Lisäksi on odotettavissa, että lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotto palauttaisi tasapuoliset kilpailuedellytykset unionin markkinoille ja antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden elpyä. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan kannattavuus paranisi tasolle, jota pidetään välttämättömänä tällä pääomavaltaisella tuotannonalalla. Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista.

| (424) | Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen komissio lähetti tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevan lisäkyselylomakkeen kuudelle otokseen valitulle unionin tuottajalle. Tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan lisäkyselylomakkeeseen saatiin vastaus kaikilta kuudelta unionin tuottajalta, ja valituksen tekijälle ilmoitettiin, että komission yksiköt varmistaisivat tiedot paikan päällä. |
| --- | --- |

(424)

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen komissio lähetti tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevan lisäkyselylomakkeen kuudelle otokseen valitulle unionin tuottajalle. Tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan lisäkyselylomakkeeseen saatiin vastaus kaikilta kuudelta unionin tuottajalta, ja valituksen tekijälle ilmoitettiin, että komission yksiköt varmistaisivat tiedot paikan päällä.

| (425) | Kuudelta otokseen valitulta unionin tuottajalta kerätyt tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevat tiedot osoittivat, että unionin eri tuottajien kannattavuus vaihteli. Tutkimusajanjakson aikana otokseen valituille unionin tuottajille aiheutui – 7,8 prosentin tappio. Tutkimusajanjakson jälkeisellä jaksolla heinäkuusta joulukuuhun 2016 kannattavuus oli 2 prosenttia ja tammikuusta maaliskuuhun 2017 se oli 8 prosenttia. Nämä prosenttiosuudet ovat kaikkien otokseen valittujen unionin tuottajien painotettuja keskimääräisiä kannattavuuslukuja (ennen veroja), jotka esitetään niiden tuloslaskelmissa, ilmaistuna prosenttiosuutena niiden myynnistä unionin etuyhteydettömille asiakkaille. |
| --- | --- |

(425)

Kuudelta otokseen valitulta unionin tuottajalta kerätyt tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevat tiedot osoittivat, että unionin eri tuottajien kannattavuus vaihteli. Tutkimusajanjakson aikana otokseen valituille unionin tuottajille aiheutui – 7,8 prosentin tappio. Tutkimusajanjakson jälkeisellä jaksolla heinäkuusta joulukuuhun 2016 kannattavuus oli 2 prosenttia ja tammikuusta maaliskuuhun 2017 se oli 8 prosenttia. Nämä prosenttiosuudet ovat kaikkien otokseen valittujen unionin tuottajien painotettuja keskimääräisiä kannattavuuslukuja (ennen veroja), jotka esitetään niiden tuloslaskelmissa, ilmaistuna prosenttiosuutena niiden myynnistä unionin etuyhteydettömille asiakkaille.

| (426) | Komissio toistaa, että perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti vahinkoa koskevat päätelmät on tehtävä varmennettujen tutkimusajanjaksoa koskevien tarkastettujen tietojen pohjalta. Tutkimusajanjakson jälkeisten tietojen keruu ja tarkastaminen sitä vastoin tapahtui ainoastaan unionin etua koskevan analyysin yhteydessä. Kappaleessa 301 olevassa taulukossa esitetään suuret tappioita ja negatiivinen kassavirta vuodesta 2013 lähtien. |
| --- | --- |

(426)

Komissio toistaa, että perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti vahinkoa koskevat päätelmät on tehtävä varmennettujen tutkimusajanjaksoa koskevien tarkastettujen tietojen pohjalta. Tutkimusajanjakson jälkeisten tietojen keruu ja tarkastaminen sitä vastoin tapahtui ainoastaan unionin etua koskevan analyysin yhteydessä. Kappaleessa 301 olevassa taulukossa esitetään suuret tappioita ja negatiivinen kassavirta vuodesta 2013 lähtien.

| (427) | Saatujen lisätietojen pohjalta komissio totesi, että tutkimusajanjakson jälkeisen kauden kannattavuuden ja kustannusten kehityssuuntauksen yleinen arviointi ei voi lieventää muiden vahinkoindikaattoreiden osalta todettuja kielteisiä suuntauksia eikä kompensoida neljää perättäistä kautta, joilla on koitunut suuria tappioita. |
| --- | --- |

(427)

Saatujen lisätietojen pohjalta komissio totesi, että tutkimusajanjakson jälkeisen kauden kannattavuuden ja kustannusten kehityssuuntauksen yleinen arviointi ei voi lieventää muiden vahinkoindikaattoreiden osalta todettuja kielteisiä suuntauksia eikä kompensoida neljää perättäistä kautta, joilla on koitunut suuria tappioita.

| (428) | Sen vuoksi komissio päätteli, että lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(428)

Sen vuoksi komissio päätteli, että lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

6.3   Tuojien etu

Tuojien etu

| (429) | Kuten 8 kappaleessa todetaan, kaikki seitsemän tuojaa, jotka ilmoittautuivat, olivat konsortion jäseniä ja vastustivat toimenpiteiden käyttöönottoa tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(429)

Kuten 8 kappaleessa todetaan, kaikki seitsemän tuojaa, jotka ilmoittautuivat, olivat konsortion jäseniä ja vastustivat toimenpiteiden käyttöönottoa tässä tutkimuksessa.

| (430) | Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä toiminta vastasi 5–10 prosenttia otokseen valitun etuyhteydettömän tuojan kokonaisliikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Se vastusti polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista käyttöön ottoa ja katsoi, että se voisi johtaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin vähentymiseen tai loppumiseen. |
| --- | --- |

(430)

Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä toiminta vastasi 5–10 prosenttia otokseen valitun etuyhteydettömän tuojan kokonaisliikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Se vastusti polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista käyttöön ottoa ja katsoi, että se voisi johtaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin vähentymiseen tai loppumiseen.

| (431) | Komissio totesi, että kuten 453–458 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti muista maista kuin Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta kompensoi jossain määrin vuoden 2017 ensimmäisten kuukausien aikana niitä tuontimääriä, jotka tuotiin asianomaisista maista ennen tämän tutkimuksen vireillepanoa. Tämän vuoksi komissio päätteli, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi merkittäviä kielteisiä hintavaikutuksia tuojiin, mutta niiden olisi vaihdettava hankintalähdettä, mistä seuraisi lisäkustannuksia näille tuojille. |
| --- | --- |

(431)

Komissio totesi, että kuten 453–458 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti muista maista kuin Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta kompensoi jossain määrin vuoden 2017 ensimmäisten kuukausien aikana niitä tuontimääriä, jotka tuotiin asianomaisista maista ennen tämän tutkimuksen vireillepanoa. Tämän vuoksi komissio päätteli, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi merkittäviä kielteisiä hintavaikutuksia tuojiin, mutta niiden olisi vaihdettava hankintalähdettä, mistä seuraisi lisäkustannuksia näille tuojille.

6.4   Käyttäjien etu

Käyttäjien etu

6.4.1   Johdanto

Johdanto

| (432) | Kuumavalssattuja teräslevytuotteita käytetään teollisuudessa raaka-aineena, jota loppukäyttäjät ostavat käytettäväksi eri tarkoituksiin esimerkiksi rakennusalalla (teräsputkien tuotanto), laivanrakennuksessa, kaasusäiliöissä, paineastioissa ja energiaputkistoissa. |
| --- | --- |

(432)

Kuumavalssattuja teräslevytuotteita käytetään teollisuudessa raaka-aineena, jota loppukäyttäjät ostavat käytettäväksi eri tarkoituksiin esimerkiksi rakennusalalla (teräsputkien tuotanto), laivanrakennuksessa, kaasusäiliöissä, paineastioissa ja energiaputkistoissa.

| (433) | Käyttäjät kilpailevat unionin tuotannonalan vertikaalisesti integroituneiden yritysten kanssa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Tarkasteltavana oleva/samankaltainen tuote on kustannuserä eri käyttäjille, jotka jalostavat sitä. |
| --- | --- |

(433)

Käyttäjät kilpailevat unionin tuotannonalan vertikaalisesti integroituneiden yritysten kanssa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Tarkasteltavana oleva/samankaltainen tuote on kustannuserä eri käyttäjille, jotka jalostavat sitä.

| (434) | Konsortio teki useita huomautuksia tutkimuksen eri vaiheissa. Lisäksi järjestettiin kolme kuulemistilaisuutta sen pyynnöstä. |
| --- | --- |

(434)

Konsortio teki useita huomautuksia tutkimuksen eri vaiheissa. Lisäksi järjestettiin kolme kuulemistilaisuutta sen pyynnöstä.

| (435) | Italiassa toimiva yritys Marcegaglia Carbon Spa, jäljempänä ’Marcegaglia’, joka käsittelee tarkasteltavana olevaa/samankaltaista tuotetta ja joka tuottaa muun muassa putkia ja teräksisiä jatkojalostustuotteita ja on konsortion jäsenen, antoi kyselylomakkeeseen vastauksen konsortion jäsenenä. Tarkasteltavana oleva/samankaltainen tuote on tälle, kuten muillekin käyttäjille, kustannuserä. Marcegaglia itsessään kuluttaa 2,9–4,4 miljoonaa tonnia tarkasteltavana olevaa/samankaltaista tuotetta vuosittain. Se tuo 1,6–2,4 miljoonaa tonnia tuotetta asianomaisista ja muista kolmansista maista Se toimi tutkimuksessa täydessä yhteistyössä; se toimitti vastauksen kyselylomakkeeseen, sen tiloihin tehtiin käynti ja se toimitti kaikkia komission pyytämät tiedot tutkimuksen aikana. |
| --- | --- |

(435)

Italiassa toimiva yritys Marcegaglia Carbon Spa, jäljempänä ’Marcegaglia’, joka käsittelee tarkasteltavana olevaa/samankaltaista tuotetta ja joka tuottaa muun muassa putkia ja teräksisiä jatkojalostustuotteita ja on konsortion jäsenen, antoi kyselylomakkeeseen vastauksen konsortion jäsenenä. Tarkasteltavana oleva/samankaltainen tuote on tälle, kuten muillekin käyttäjille, kustannuserä. Marcegaglia itsessään kuluttaa 2,9–4,4 miljoonaa tonnia tarkasteltavana olevaa/samankaltaista tuotetta vuosittain. Se tuo 1,6–2,4 miljoonaa tonnia tuotetta asianomaisista ja muista kolmansista maista Se toimi tutkimuksessa täydessä yhteistyössä; se toimitti vastauksen kyselylomakkeeseen, sen tiloihin tehtiin käynti ja se toimitti kaikkia komission pyytämät tiedot tutkimuksen aikana.

| (436) | Lisäksi muut käyttäjien kuin konsortion jäsenet, erityisesti Baltian maiden ja Puolan käyttäjät, toimittivat huomautuksia vireillepanon jälkeen, kuten 17 kappaleessa todetaan. Ne ilmaisivat vastustavansa tämän tutkimuksen vireillepanoa. Lisäksi Latvian työnantajien liitto sekä Latvian kone- ja laiteteollisuuden ja metallintyöstöteollisuuden yhdistys esittivät vireillepanoa vastustavia huomautuksia. Vaikka näiltä asianomaisilta osapuolilta pyydettiin lisää yhteistyötä tutkimuksen aikana, mitään lisähuomautuksia ei saatu edes ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen. |
| --- | --- |

(436)

Lisäksi muut käyttäjien kuin konsortion jäsenet, erityisesti Baltian maiden ja Puolan käyttäjät, toimittivat huomautuksia vireillepanon jälkeen, kuten 17 kappaleessa todetaan. Ne ilmaisivat vastustavansa tämän tutkimuksen vireillepanoa. Lisäksi Latvian työnantajien liitto sekä Latvian kone- ja laiteteollisuuden ja metallintyöstöteollisuuden yhdistys esittivät vireillepanoa vastustavia huomautuksia. Vaikka näiltä asianomaisilta osapuolilta pyydettiin lisää yhteistyötä tutkimuksen aikana, mitään lisähuomautuksia ei saatu edes ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen.

| (437) | Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että unionin etua koskeva analyysi oli vääristynyt, koska siinä keskityttiin ainoastaan viennistä riippuvaisiin integroitumattomiin käyttäjiin, jotka hyötyivät (ja hyötyvät edelleenkin) polkumyynnillä toimitettavasta raaka-aineesta. Samalla se väitti, että komissio ei ole ottanut huomioon muiden käyttäjäyritysten etuja – unionin tuottajiin etuyhteydessä olevien yritysten sekä muiden yritysten, jotka eri syistä eivät pysty turvautumaan tuontiin. Se väitti tältä osin, että toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen vaikuttaisi haitallisesti unionin tuottajiin etuyhteydessä oleviin käyttäjiin, joiden olisi kilpailtava polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia hyödyntävien käyttäjien kanssa. |
| --- | --- |

(437)

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että unionin etua koskeva analyysi oli vääristynyt, koska siinä keskityttiin ainoastaan viennistä riippuvaisiin integroitumattomiin käyttäjiin, jotka hyötyivät (ja hyötyvät edelleenkin) polkumyynnillä toimitettavasta raaka-aineesta. Samalla se väitti, että komissio ei ole ottanut huomioon muiden käyttäjäyritysten etuja – unionin tuottajiin etuyhteydessä olevien yritysten sekä muiden yritysten, jotka eri syistä eivät pysty turvautumaan tuontiin. Se väitti tältä osin, että toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen vaikuttaisi haitallisesti unionin tuottajiin etuyhteydessä oleviin käyttäjiin, joiden olisi kilpailtava polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia hyödyntävien käyttäjien kanssa.

| (438) | Kuten 28 ja 29 kappaleessa mainitaan, komissio jatkoi kaikkien lopullisten päätelmien tekoa varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen. Tätä varten se lähetti tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevan kyselylomakkeen 74 käyttäjälle (konsortion jäsenet, unionin tuottajiin etuyhteydessä olevat käyttäjät ja muut käyttäjät, jotka eri syistä eivät pysty turvautumaan tuontiin, mukaan luettuina) ja 12:lle käyttäjien järjestölle. |
| --- | --- |

(438)

Kuten 28 ja 29 kappaleessa mainitaan, komissio jatkoi kaikkien lopullisten päätelmien tekoa varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen. Tätä varten se lähetti tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevan kyselylomakkeen 74 käyttäjälle (konsortion jäsenet, unionin tuottajiin etuyhteydessä olevat käyttäjät ja muut käyttäjät, jotka eri syistä eivät pysty turvautumaan tuontiin, mukaan luettuina) ja 12:lle käyttäjien järjestölle.

| (439) | Komissio sai tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen vastaukset 25 käyttäjältä/palvelukeskukselta:






  — | 11 konsortion jäsentä (37), eli 33 prosenttia konsortion jäsenistä, toimitti vastauksen tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen. Ne vastustavat toimenpiteiden käyttöönottoa. |
| --- | --- | --- |

(439)

Komissio sai tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen vastaukset 25 käyttäjältä/palvelukeskukselta:

—

11 konsortion jäsentä (37), eli 33 prosenttia konsortion jäsenistä, toimitti vastauksen tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen. Ne vastustavat toimenpiteiden käyttöönottoa.

37

| — | Kolme etuyhteydessä olevaa vientiä harjoittavaa tuottajaa antoi kyselylomakevastauksen. Ne vastustavat toimenpiteiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

—

Kolme etuyhteydessä olevaa vientiä harjoittavaa tuottajaa antoi kyselylomakevastauksen. Ne vastustavat toimenpiteiden käyttöönottoa.

| — | Yhdeksän unionin tuottajiin etuyhteydessä olevaa tuottajaa antoi tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevan kyselylomakevastauksen. Ne kannattavat toimenpiteiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

—

Yhdeksän unionin tuottajiin etuyhteydessä olevaa tuottajaa antoi tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevan kyselylomakevastauksen. Ne kannattavat toimenpiteiden käyttöönottoa.

| — | Kaksi unionin tuottajiin etuyhteydetöntä tuottajaa antoi tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevan kyselylomakevastauksen. Ne kannattavat toimenpiteiden käyttöönottoa.
  Tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen saatiin 25 vastausta, joista 14 oli käyttäjien täysin täyttämiä lomakkeita. |
| --- | --- |

—

Kaksi unionin tuottajiin etuyhteydetöntä tuottajaa antoi tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevan kyselylomakevastauksen. Ne kannattavat toimenpiteiden käyttöönottoa.

Tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen saatiin 25 vastausta, joista 14 oli käyttäjien täysin täyttämiä lomakkeita.

| (440) | Lisäksi kahdestatoista käyttäjien järjestöstä kaksi toimitti lisätietoja. |
| --- | --- |

(440)

Lisäksi kahdestatoista käyttäjien järjestöstä kaksi toimitti lisätietoja.

| (441) | Tältä osin valituksen tekijä väitti, että komission olisi alhaisen yhteistyössä toimimisen asteen myötä seuraavista syistä pitänyt todeta, että käyttäjiin ei kohdistu mitään vaikutusta: vain hyvin harvat käyttäjät ottivat kantaa ensimmäiseen kyselylomakkeeseen, käyttäjien vastausten määrä oli vähäinen verrattuna suureen määrään tutkimusajanjakson jälkeistä jaksoa koskevia kyselylomakkeita ja vastausaste oli alhainen myös konsortion jäsenten keskuudessa, minkä lisäksi käyttäjien suuren enemmistön näkemykset, joka toimitti rahoitustietoja ja tuki tulleja, jätettiin suurelta osin huomioimatta. |
| --- | --- |

(441)

Tältä osin valituksen tekijä väitti, että komission olisi alhaisen yhteistyössä toimimisen asteen myötä seuraavista syistä pitänyt todeta, että käyttäjiin ei kohdistu mitään vaikutusta: vain hyvin harvat käyttäjät ottivat kantaa ensimmäiseen kyselylomakkeeseen, käyttäjien vastausten määrä oli vähäinen verrattuna suureen määrään tutkimusajanjakson jälkeistä jaksoa koskevia kyselylomakkeita ja vastausaste oli alhainen myös konsortion jäsenten keskuudessa, minkä lisäksi käyttäjien suuren enemmistön näkemykset, joka toimitti rahoitustietoja ja tuki tulleja, jätettiin suurelta osin huomioimatta.

| (442) | Komissio totesi uudelleen, että se oli toteuttanut unionin etua koskevan tutkimuksen täysin perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti:
  Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen aikaan (ks. (22) kappale, 4 päivänä huhtikuuta 2017) komissio oli myöntänyt, että käyttäjien yhteistyöhön osallistuminen oli vähäistä alkuperäisessä kyselylomakkeessa. Se kehotti osapuolia esittämään näkemyksensä tosiseikoista ja huomioista, joita oli siihen mennessä kerätty tutkimuksen alustavassa vaiheessa. Se pani merkille, että yhdestä lähteestä saadut asiakirjatodisteet olivat epäjohdonmukaisia muista lähteistä saatuihin todisteisiin nähden, myös unionin tuotannonalan ja toisaalta konsortion antamien kannattavuuden marginaaleja ja hinnankorotuksia koskevien lausuntojen osalta. Tältä osin komissio määritti, mitkä lisämenettelyistä olivat tarpeen pätevän näytön keräämiseksi. Tämä vastaa perusasetuksen 21 artiklan 1 kohtaa (toinen virke) ja 21 artiklan 2 kohtaa, sillä kyseisen artiklan mukainen määritys on tehtävä ainoastaan, kun kaikilla osapuolilla on ollut tilaisuus esittää näkökantansa. Perusasetuksen 21 artiklan 5 kohdan säädetään lisäksi, että komission on tutkittava sille asianmukaisesti toimitetut tiedot alustavan vaiheen jälkeen. |
| --- | --- |

(442)

Komissio totesi uudelleen, että se oli toteuttanut unionin etua koskevan tutkimuksen täysin perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti:

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen aikaan (ks. (22) kappale, 4 päivänä huhtikuuta 2017) komissio oli myöntänyt, että käyttäjien yhteistyöhön osallistuminen oli vähäistä alkuperäisessä kyselylomakkeessa. Se kehotti osapuolia esittämään näkemyksensä tosiseikoista ja huomioista, joita oli siihen mennessä kerätty tutkimuksen alustavassa vaiheessa. Se pani merkille, että yhdestä lähteestä saadut asiakirjatodisteet olivat epäjohdonmukaisia muista lähteistä saatuihin todisteisiin nähden, myös unionin tuotannonalan ja toisaalta konsortion antamien kannattavuuden marginaaleja ja hinnankorotuksia koskevien lausuntojen osalta. Tältä osin komissio määritti, mitkä lisämenettelyistä olivat tarpeen pätevän näytön keräämiseksi. Tämä vastaa perusasetuksen 21 artiklan 1 kohtaa (toinen virke) ja 21 artiklan 2 kohtaa, sillä kyseisen artiklan mukainen määritys on tehtävä ainoastaan, kun kaikilla osapuolilla on ollut tilaisuus esittää näkökantansa. Perusasetuksen 21 artiklan 5 kohdan säädetään lisäksi, että komission on tutkittava sille asianmukaisesti toimitetut tiedot alustavan vaiheen jälkeen.

| (443) | Komissio ei ollut myöskään vakuuttunut valittajan väitteestä, jonka mukaan vastausten määrä tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen oli liian alhainen merkityksellisten päätelmien tekemiseksi. Se oli saanut käyttäjiltä 14 täydellistä vastausta tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen (ks. taulukko 498 kappaleen jälkeen). Näihin vastauksiin sisältyi yksi merkittävä käyttäjä (Marcegaglia), kuten 435 kappaleessa selitetään, joka yksinään käytti 8,5–13 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotannosta unionissa. Lisäksi ESTAlta saatu vastaus tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen edustaa yli 100:aa teräsputkien valmistajaa unionissa (38). Sen tiedot koko putkialan lievästi negatiivisesta kannattavuudesta vahvistivat niiltä käyttäjiltä saadun näytön, jotka toimivat täysin yhteistyössä ja täyttivät tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevan kyselylomakkeen. Näin ollen komissio katsoi, että saatuja 25:tä vastausta (joista 14 on käyttäjiltä saatuja täydellisiä vastauksia tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen) voidaan pitää edustavina teräsputkien valmistajien koko markkinoita koskevien päätelmien tekemiseksi noudattaen täysin perusasetuksen 21 artiklan 5 kohtaa. |
| --- | --- |

(443)

Komissio ei ollut myöskään vakuuttunut valittajan väitteestä, jonka mukaan vastausten määrä tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen oli liian alhainen merkityksellisten päätelmien tekemiseksi. Se oli saanut käyttäjiltä 14 täydellistä vastausta tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen (ks. taulukko 498 kappaleen jälkeen). Näihin vastauksiin sisältyi yksi merkittävä käyttäjä (Marcegaglia), kuten 435 kappaleessa selitetään, joka yksinään käytti 8,5–13 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotannosta unionissa. Lisäksi ESTAlta saatu vastaus tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen edustaa yli 100:aa teräsputkien valmistajaa unionissa (38). Sen tiedot koko putkialan lievästi negatiivisesta kannattavuudesta vahvistivat niiltä käyttäjiltä saadun näytön, jotka toimivat täysin yhteistyössä ja täyttivät tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevan kyselylomakkeen. Näin ollen komissio katsoi, että saatuja 25:tä vastausta (joista 14 on käyttäjiltä saatuja täydellisiä vastauksia tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen) voidaan pitää edustavina teräsputkien valmistajien koko markkinoita koskevien päätelmien tekemiseksi noudattaen täysin perusasetuksen 21 artiklan 5 kohtaa.

38

| (444) | Lopuksi komissio hylkäsi valituksen tekijän väitteen siitä, että komissio olisi jättänyt huomiotta käyttäjien näkemykset, joissa puollettiin toimenpiteiden käyttöönottoa. Niiden näkökanta on mainittu selkeästi 439 kappaleessa ja 498 kappaleeseen sisältyvässä taulukossa. Komissio totesi kuitenkin, että suurin osa niistä on osa tarkasteltavana olevan tuotteen osalta vertikaalisesti integroituneita unionin teräksen tuottajia. Ne ilmoittautuivat vasta yhteisten toimien jälkeen, mistä ovat esimerkkinä toimitetut vakiomuotoiset vastaukset, joissa kannatetaan toimenpiteitä ilman mitään yksityiskohtaisia tietoja niiden tilanteesta. Koska ne käytännössä toistivat yleisiä näkemyksiä unionin tuotannonalan tilanteesta, komissio arvioi, että ne eivät olleet tuonut esiin mitään uusia seikkoja, jotka muuttaisivat kyseessä olevien merkityksellisten etujen arviointia. |
| --- | --- |

(444)

Lopuksi komissio hylkäsi valituksen tekijän väitteen siitä, että komissio olisi jättänyt huomiotta käyttäjien näkemykset, joissa puollettiin toimenpiteiden käyttöönottoa. Niiden näkökanta on mainittu selkeästi 439 kappaleessa ja 498 kappaleeseen sisältyvässä taulukossa. Komissio totesi kuitenkin, että suurin osa niistä on osa tarkasteltavana olevan tuotteen osalta vertikaalisesti integroituneita unionin teräksen tuottajia. Ne ilmoittautuivat vasta yhteisten toimien jälkeen, mistä ovat esimerkkinä toimitetut vakiomuotoiset vastaukset, joissa kannatetaan toimenpiteitä ilman mitään yksityiskohtaisia tietoja niiden tilanteesta. Koska ne käytännössä toistivat yleisiä näkemyksiä unionin tuotannonalan tilanteesta, komissio arvioi, että ne eivät olleet tuonut esiin mitään uusia seikkoja, jotka muuttaisivat kyseessä olevien merkityksellisten etujen arviointia.

| (445) | Seuraavissa kohdissa esitetään näin ollen arvio kaikista tämän tutkimuksen aikana saaduista tiedoista ja annetaan komission päätelmät, joihin on päädytty, kun kaikki asianomaisilta osapuolilta saadut huomautukset on otettu huomioon. |
| --- | --- |

(445)

Seuraavissa kohdissa esitetään näin ollen arvio kaikista tämän tutkimuksen aikana saaduista tiedoista ja annetaan komission päätelmät, joihin on päädytty, kun kaikki asianomaisilta osapuolilta saadut huomautukset on otettu huomioon.

6.4.2   Käyttäjien esittämät väitteet

Käyttäjien esittämät väitteet

| (446) | Konsortio väitti, että asianomaisesta maasta tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden käyttöönotto Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevien toimenpiteiden ohella johtaisi tilanteeseen, jossa käyttäjillä ei enää olisi luotettavaa hankintalähdettä unionin markkinoilla, etenkään uudelleenvalssauksessa käytettyjen korkealaatuisten kelojen osalta. Käyttäjät, jotka olivat konsortion jäseniä, totesivat kuulemisten aikana myös, että unionin tuotannonala ei aina toimita tiettyjä erikoistuneempia (kuten autoteollisuudessa käytettyjä) tuotelajeja. Ne myös väittivät, että unionin tuottajat tarvitsevat paljon aikaa tuotteiden toimittamiseen ja että unionin kauppiaat – toisin kuin unionin tuottajat – myös pitävät erilaisten tuotelajien varastoja ja toteuttavat pieniä toimituksia käyttäjien pyynnöstä. |
| --- | --- |

(446)

Konsortio väitti, että asianomaisesta maasta tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden käyttöönotto Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevien toimenpiteiden ohella johtaisi tilanteeseen, jossa käyttäjillä ei enää olisi luotettavaa hankintalähdettä unionin markkinoilla, etenkään uudelleenvalssauksessa käytettyjen korkealaatuisten kelojen osalta. Käyttäjät, jotka olivat konsortion jäseniä, totesivat kuulemisten aikana myös, että unionin tuotannonala ei aina toimita tiettyjä erikoistuneempia (kuten autoteollisuudessa käytettyjä) tuotelajeja. Ne myös väittivät, että unionin tuottajat tarvitsevat paljon aikaa tuotteiden toimittamiseen ja että unionin kauppiaat – toisin kuin unionin tuottajat – myös pitävät erilaisten tuotelajien varastoja ja toteuttavat pieniä toimituksia käyttäjien pyynnöstä.

| (447) | Konsortio huomautti, että16 yritystä, jotka kuuluvat kahdeksaan suureen ryhmään, tuottaa 88 prosenttia unionin kokonaistuotannosta ja että niiden tuotannosta suurin osa käytetään kytkösmarkkinoilla. Näin olleen unionin tuottajat voivat niiden suhteellisen korkean markkinaosuuden ansiosta harjoittaa voimakasta painetta sekä tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoilla että jatkojalostusmarkkinoilla. Myös konsortion yksittäiset jäsenet vahvistivat nämä väitteet kuulemisten aikana. |
| --- | --- |

(447)

Konsortio huomautti, että16 yritystä, jotka kuuluvat kahdeksaan suureen ryhmään, tuottaa 88 prosenttia unionin kokonaistuotannosta ja että niiden tuotannosta suurin osa käytetään kytkösmarkkinoilla. Näin olleen unionin tuottajat voivat niiden suhteellisen korkean markkinaosuuden ansiosta harjoittaa voimakasta painetta sekä tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoilla että jatkojalostusmarkkinoilla. Myös konsortion yksittäiset jäsenet vahvistivat nämä väitteet kuulemisten aikana.

| (448) | Konsortio väitti lisäksi, että ”asianomaisia maita koskevien polkumyyntitullien käyttöön ottaminen tekisi EU:n etuyhteydettömän jalostusteollisuuden erittäin haavoittuvaksi kolmansissa maissa toimiviin kilpailijoihin nähden, jotka voisivat myydä EU:n markkinoille tuotteita, jotka on saatu tarkasteltavana olevasta tuotteesta, johon ei sovelleta polkumyyntitulleja.” Se myös väitti, että unionin teräksentuottajien tulos oli parempi vuoden 2016 jälkipuoliskolla (tutkimusajanjakson jälkeisellä ajalla), koska hinnat unionin markkinoilla olivat nousseet merkittävästi. |
| --- | --- |

(448)

Konsortio väitti lisäksi, että ”asianomaisia maita koskevien polkumyyntitullien käyttöön ottaminen tekisi EU:n etuyhteydettömän jalostusteollisuuden erittäin haavoittuvaksi kolmansissa maissa toimiviin kilpailijoihin nähden, jotka voisivat myydä EU:n markkinoille tuotteita, jotka on saatu tarkasteltavana olevasta tuotteesta, johon ei sovelleta polkumyyntitulleja.” Se myös väitti, että unionin teräksentuottajien tulos oli parempi vuoden 2016 jälkipuoliskolla (tutkimusajanjakson jälkeisellä ajalla), koska hinnat unionin markkinoilla olivat nousseet merkittävästi.

asianomaisia maita koskevien polkumyyntitullien käyttöön ottaminen tekisi EU:n etuyhteydettömän jalostusteollisuuden erittäin haavoittuvaksi kolmansissa maissa toimiviin kilpailijoihin nähden, jotka voisivat myydä EU:n markkinoille tuotteita, jotka on saatu tarkasteltavana olevasta tuotteesta, johon ei sovelleta polkumyyntitulleja.

| (449) | Latvian kone- ja laiteteollisuuden ja metallintyöstöteollisuuden yhdistys väitti 18 päivänä heinäkuuta 2016, että ”...kaikki tämän tuotteen tuontiin kohdistuvat toimenpiteet ja tarve löytää uusia toimittajia lisäävät merkittävästi tuotantokustannuksia ja vähentävät Latvian jalostusteollisuuden kilpailukykyä kaikille markkinoille lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä”. Samanlaisia huomioita eli väitteitä, joiden mukaan toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi käyttäjien kustannusten kasvuun, esittivät myös konsortio sekä useat sen jäsenistä erikseen. |
| --- | --- |

(449)

Latvian kone- ja laiteteollisuuden ja metallintyöstöteollisuuden yhdistys väitti 18 päivänä heinäkuuta 2016, että ”...kaikki tämän tuotteen tuontiin kohdistuvat toimenpiteet ja tarve löytää uusia toimittajia lisäävät merkittävästi tuotantokustannuksia ja vähentävät Latvian jalostusteollisuuden kilpailukykyä kaikille markkinoille lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä”. Samanlaisia huomioita eli väitteitä, joiden mukaan toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi käyttäjien kustannusten kasvuun, esittivät myös konsortio sekä useat sen jäsenistä erikseen.

...kaikki tämän tuotteen tuontiin kohdistuvat toimenpiteet ja tarve löytää uusia toimittajia lisäävät merkittävästi tuotantokustannuksia ja vähentävät Latvian jalostusteollisuuden kilpailukykyä kaikille markkinoille lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä

6.4.3   Käyttäjien väitteiden tarkastelu

Käyttäjien väitteiden tarkastelu

6.4.3.1   Tarjonnan puute

Tarjonnan puute

| (450) | Mitä tulee väitteisiin, joiden mukaan toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi tarkasteltavana olevan tuotteen tarjonnan vähäisyyteen, komissio totesi ensinnäkin, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkoituksena ei ole sulkea unionin markkinoita kaikelta tuonnilta vaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset poistamalla vahingollisen polkumyynnin vaikutukset. Tuonti Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta ei siis päättyisi kokonaan vaan sitä jatkettaisiin oikeudenmukaisin hinnoin. |
| --- | --- |

(450)

Mitä tulee väitteisiin, joiden mukaan toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi tarkasteltavana olevan tuotteen tarjonnan vähäisyyteen, komissio totesi ensinnäkin, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkoituksena ei ole sulkea unionin markkinoita kaikelta tuonnilta vaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset poistamalla vahingollisen polkumyynnin vaikutukset. Tuonti Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta ei siis päättyisi kokonaan vaan sitä jatkettaisiin oikeudenmukaisin hinnoin.

| (451) | Samalla ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että Brasiliaan, Iraniin, Venäjään ja Ukrainaan kohdistuvilla toimenpiteillä voi olla estävä vaikutus näihin maihin. |
| --- | --- |

(451)

Samalla ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että Brasiliaan, Iraniin, Venäjään ja Ukrainaan kohdistuvilla toimenpiteillä voi olla estävä vaikutus näihin maihin.

| (452) | Tältä osin komissio katsoi, että käyttäjät eivät ole riippuvaisia yksinomaan Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tulevasta tuonnista, vaan ne ostivat tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjaksolla myös unionin tuottajilta samoin kuin muiden kolmansien maiden, kuten Turkin, Etelä-Korean ja Intian tuottajilta. |
| --- | --- |

(452)

Tältä osin komissio katsoi, että käyttäjät eivät ole riippuvaisia yksinomaan Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tulevasta tuonnista, vaan ne ostivat tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjaksolla myös unionin tuottajilta samoin kuin muiden kolmansien maiden, kuten Turkin, Etelä-Korean ja Intian tuottajilta.

| (453) | Käyttäjät voisivat näin ollen siirtyä muista kolmansista maista tulevaan tuontiin. Komissio pani tässä yhteydessä merkille muista kolmansista maista kuten Turkista, Intiasta ja Etelä-Koreasta tulevan tuonnin suhteellisen kasvun vuonna 2016. Absoluuttisina lukuina näiden maiden vienti vuonna 2016 oli noin 2,25 tonnia. |
| --- | --- |

(453)

Käyttäjät voisivat näin ollen siirtyä muista kolmansista maista tulevaan tuontiin. Komissio pani tässä yhteydessä merkille muista kolmansista maista kuten Turkista, Intiasta ja Etelä-Koreasta tulevan tuonnin suhteellisen kasvun vuonna 2016. Absoluuttisina lukuina näiden maiden vienti vuonna 2016 oli noin 2,25 tonnia.

| (454) | Komissio havaitsi tutkimuksen aikana lisäksi, että unionin tuotannonalalla on saatavillaan käyttämätöntä kapasiteettia, kuten 278 kappaleessa olevasta taulukosta ilmenee. Valituksen tekijä totesi myös, että merkittävä osa (noin 7 miljoonaa tonnia) käyttämättömästä kapasiteetista voitaisiin saattaa toimintakykyiseksi lyhyellä aikavälillä, jos markkinatilanne sen mahdollistaisi. Valituksen tekijä viittasi nimenomaisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Espanjassa ja Saksassa olevien kolmen tuotantolaitoksen mahdolliseen uudelleen avaamiseen. Näin ollen komissio vahvisti, että tällaiset tuotantolaitokset ovat olemassa ja että on mahdollista avata ne uudelleen. |
| --- | --- |

(454)

Komissio havaitsi tutkimuksen aikana lisäksi, että unionin tuotannonalalla on saatavillaan käyttämätöntä kapasiteettia, kuten 278 kappaleessa olevasta taulukosta ilmenee. Valituksen tekijä totesi myös, että merkittävä osa (noin 7 miljoonaa tonnia) käyttämättömästä kapasiteetista voitaisiin saattaa toimintakykyiseksi lyhyellä aikavälillä, jos markkinatilanne sen mahdollistaisi. Valituksen tekijä viittasi nimenomaisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Espanjassa ja Saksassa olevien kolmen tuotantolaitoksen mahdolliseen uudelleen avaamiseen. Näin ollen komissio vahvisti, että tällaiset tuotantolaitokset ovat olemassa ja että on mahdollista avata ne uudelleen.

| (455) | Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen komissio sai useilta asianomaisilta osapuolilta huomautuksia havainnoista, jotka koskivat mahdollista tarjonnan puutetta. |
| --- | --- |

(455)

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen komissio sai useilta asianomaisilta osapuolilta huomautuksia havainnoista, jotka koskivat mahdollista tarjonnan puutetta.

| (456) | Kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa (MMK Group/Severstal) väitti, että toimenpiteillä olisi tuonnin estävä / tuontia rajoittava vaikutus ja ne vaarantaisivat tarkasteltava olevan tuotteen tarjonnan paitsi niiden tytäryhtiöille myös kaikille riippumattomille käyttäjille kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

(456)

Kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa (MMK Group/Severstal) väitti, että toimenpiteillä olisi tuonnin estävä / tuontia rajoittava vaikutus ja ne vaarantaisivat tarkasteltava olevan tuotteen tarjonnan paitsi niiden tytäryhtiöille myös kaikille riippumattomille käyttäjille kaikkialla unionissa.

| (457) | Toisaalta valituksen tekijä väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti asianomaisista viidestä maasta, jota oli noin 421 000 tonnia kuukaudessa vuonna 2016, voitaisiin hyvin korvata Turkista, Intiasta, Etelä-Koreasta ja Egyptistä tulevalla tuonnilla, jonka määrä oli 450 000 tonnia kuukaudessa vuoden 2017 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana. Konsortio väitti sitä vastoin, että käyttäjille ei ollut mitään varmuutta siitä, että näistä maista peräisin oleva tuonti olisi hyvä ja vakaa toimitusten lähde, sillä esimerkiksi Turkissa ja Intiassa kotimainen kysyntä oli voimakasta. Konsortio väitti myös, että Kiinaan kohdistuvien väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen jälkeen tarkasteltava olevan tuotteen tuonti Kiinasta väheni 98 prosenttia, kun vertaillaan jaksoa lokakuu 2016 – tammikuu 2017 ja lokakuu 2015 – tammikuu 2017. |
| --- | --- |

(457)

Toisaalta valituksen tekijä väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti asianomaisista viidestä maasta, jota oli noin 421 000 tonnia kuukaudessa vuonna 2016, voitaisiin hyvin korvata Turkista, Intiasta, Etelä-Koreasta ja Egyptistä tulevalla tuonnilla, jonka määrä oli 450 000 tonnia kuukaudessa vuoden 2017 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana. Konsortio väitti sitä vastoin, että käyttäjille ei ollut mitään varmuutta siitä, että näistä maista peräisin oleva tuonti olisi hyvä ja vakaa toimitusten lähde, sillä esimerkiksi Turkissa ja Intiassa kotimainen kysyntä oli voimakasta. Konsortio väitti myös, että Kiinaan kohdistuvien väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen jälkeen tarkasteltava olevan tuotteen tuonti Kiinasta väheni 98 prosenttia, kun vertaillaan jaksoa lokakuu 2016 – tammikuu 2017 ja lokakuu 2015 – tammikuu 2017.

| (458) | Kuten 452 kappaleessa mainitaan, komissio totesi, että käyttäjät eivät ole riippuvaisia yksinomaan Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tulevasta tuonnista, vaan ne ostivat tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjaksolla myös unionin tuottajilta ja muiden kolmansien tuottajilta. Saatavilla olevien Eurostatin tietojen mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti muista maista kuin Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta kompensoi vuoden 2017 ensimmäisten kuukausien aikana niitä tuontimääriä, jotka tuotiin asianomaisista maista ennen tämän tutkimuksen vireillepanoa. Muista kolmansista maista tuli tuontia vuoden 2017 ensimmäisinä kuukausina eniten Turkista, Intiasta ja Etelä-Koreasta. Tuonti muista maista kuin Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta ei kuitenkaan täysin kompensoinut Brasiliasta, Iranista, Venäjältä, Ukrainasta ja Kiinasta tulevan tuonnin määrän supistumista.

  Taulukko 22


  Tuonnin määrien vertailu











  Maat | Tuonti yhteensä tutkimusajanjaksolla | Kuukausittainen keskiarvo tutkimusajanjaksolla | Kokonaistuonti vuoden 2017 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana | Kuukausittainen keskiarvo vuoden 2017 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana | Keskimääräisen kuukausittaisen tuonnin ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neljä maata (Brasilia, Iran, Venäjä ja Ukraina) | 4 266 881
  (ks. 262 kappale) | 355 573 | 386 485 | 128 828 | – 226 745 |
| Kiina | 1 578 848
  (ks. 343 kappale) | 131 571 | 5 364 | 1 788 | – 129 783 |
| Muut kolmannet maat (Egypti, Intia, Etelä-Korea, Turkki...) | 2 057 998
  (ks. (353) kappale) | 171 499 | 1 463 824 | 487 941 | + 316 442 |
| Tuonti yhteensä | 7 903 727 | 658 643 | 1 855 673 | 618 557 | – 40 086 |
| Lähde: Eurostat. |

(458)

Kuten 452 kappaleessa mainitaan, komissio totesi, että käyttäjät eivät ole riippuvaisia yksinomaan Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tulevasta tuonnista, vaan ne ostivat tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjaksolla myös unionin tuottajilta ja muiden kolmansien tuottajilta. Saatavilla olevien Eurostatin tietojen mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti muista maista kuin Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta kompensoi vuoden 2017 ensimmäisten kuukausien aikana niitä tuontimääriä, jotka tuotiin asianomaisista maista ennen tämän tutkimuksen vireillepanoa. Muista kolmansista maista tuli tuontia vuoden 2017 ensimmäisinä kuukausina eniten Turkista, Intiasta ja Etelä-Koreasta. Tuonti muista maista kuin Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta ei kuitenkaan täysin kompensoinut Brasiliasta, Iranista, Venäjältä, Ukrainasta ja Kiinasta tulevan tuonnin määrän supistumista.

Taulukko 22

Taulukko 22

Tuonnin määrien vertailu

Tuonnin määrien vertailu

Maat

Tuonti yhteensä tutkimusajanjaksolla

Kuukausittainen keskiarvo tutkimusajanjaksolla

Kokonaistuonti vuoden 2017 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana

Kuukausittainen keskiarvo vuoden 2017 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana

Keskimääräisen kuukausittaisen tuonnin ero

Neljä maata (Brasilia, Iran, Venäjä ja Ukraina)

4 266 881

(ks. 262 kappale)

355 573

386 485

128 828

– 226 745

Kiina

1 578 848

(ks. 343 kappale)

131 571

5 364

1 788

– 129 783

Muut kolmannet maat (Egypti, Intia, Etelä-Korea, Turkki...)

2 057 998

(ks. (353) kappale)

171 499

1 463 824

487 941

+ 316 442

Tuonti yhteensä

7 903 727

658 643

1 855 673

618 557

– 40 086

Lähde: Eurostat.

Lähde:

| (459) | Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että tuonnin kokonaismäärä laski noin 40 000 tonnia kuukaudessa (480 000 tonnia vuodessa) verrattaessa tutkimusajanjakson ja vuoden 2017 ensimmäisen neljänneksen määriä. Tämän vuoksi näinä jaksoina tuontimäärät muista kolmansista maista kompensoivat suurelta osin mutta eivät täysin asianomaisista neljästä maasta ja Kiinasta tulevan tuonnin määrän supistumista. |
| --- | --- |

(459)

Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että tuonnin kokonaismäärä laski noin 40 000 tonnia kuukaudessa (480 000 tonnia vuodessa) verrattaessa tutkimusajanjakson ja vuoden 2017 ensimmäisen neljänneksen määriä. Tämän vuoksi näinä jaksoina tuontimäärät muista kolmansista maista kompensoivat suurelta osin mutta eivät täysin asianomaisista neljästä maasta ja Kiinasta tulevan tuonnin määrän supistumista.

| (460) | Seuraavasta taulukosta käy ilmi joidenkin muiden kolmansien maiden (Egypti, Intia, Etelä-Korea ja Turkki) tosiasiallinen tuotanto.

  Taulukko 23


  Samankaltaisen tuotteen tosiasiallinen tuotanto kolmansissa maissa (tuhatta tonnia)












  Maa | Raakateräksen kapasiteetti vuonna 2014 (39) | Raakateräksen tuotanto vuonna 2014 (40) | Raakateräksen tuotanto vuonna 2015 (40) | Teoreettinen ylikapasiteetti vuonna 2014 | Tarkasteltavana olevan tuotteen tosiasiallinen tuotanto vuonna 2014 | Tarkasteltavana olevan tuotteen tosiasiallinen tuotanto vuonna 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egypti | 11 200 | 6 485 | 5 506 | 4 715 | 849 | 689 |
| Intia | 108 000 | 87 292 | 89 026 | 20 708 | 40 956 | 48 100  (41) |
| Etelä-Korea | 85 900 | 71 543 | 69 670 | 14 357 | 48 587 | 47 489 |
| Turkki | 49 400 | 34 035 | 31 517 | 17 883 | Ei saatavill (42) | Ei saatavilla (42) |

(460)

Seuraavasta taulukosta käy ilmi joidenkin muiden kolmansien maiden (Egypti, Intia, Etelä-Korea ja Turkki) tosiasiallinen tuotanto.

Taulukko 23

Taulukko 23

Samankaltaisen tuotteen tosiasiallinen tuotanto kolmansissa maissa (tuhatta tonnia)

Samankaltaisen tuotteen tosiasiallinen tuotanto kolmansissa maissa (tuhatta tonnia)

Maa

Raakateräksen kapasiteetti vuonna 2014 (39)

39

Raakateräksen tuotanto vuonna 2014 (40)

40

Raakateräksen tuotanto vuonna 2015 (40)

40

Teoreettinen ylikapasiteetti vuonna 2014

Tarkasteltavana olevan tuotteen tosiasiallinen tuotanto vuonna 2014

Tarkasteltavana olevan tuotteen tosiasiallinen tuotanto vuonna 2015

Egypti

11 200

6 485

5 506

4 715

849

689

Intia

108 000

87 292

89 026

20 708

40 956

48 100  (41)

41

Etelä-Korea

85 900

71 543

69 670

14 357

48 587

47 489

Turkki

49 400

34 035

31 517

17 883

Ei saatavill (42)

42

Ei saatavilla (42)

42

| (461) | Edellä esitetyt viimeiset samankaltaisesta tuotteesta saatavilla olevat vuosien 2014/2015 luvut osoittavat, että näillä kolmella maalla on tuotantokapasiteettia ja että niillä on edelleen jonkin verran käytettävissä olevaa ylikapasiteettia raakateräksen tuotantoon. Kotimainen teräksen kysyntä Intiassa (43) on kuitenkin voimakasta ja se on todennäköisesti kasvussa Turkissa (44). Etelä-Koreassa (45) teräksen kysynnän kasvua on tukenut rakennustoiminnan voimakas kasvu parina viime vuonna, mutta viimeisimmät indikaattorit viittaavat siihen, että Etelä-Korean rakentamisvauhti voi nyt olla hidastumassa. Lisäksi Egyptin (46) terästuotanto on supistumassa, osittain maakaasun jakelupulan ja Egyptin viranomaisten tekemän päätöksen vuoksi, jonka mukaan maakaasutuet poistetaan terästeollisuudelta. |
| --- | --- |

(461)

Edellä esitetyt viimeiset samankaltaisesta tuotteesta saatavilla olevat vuosien 2014/2015 luvut osoittavat, että näillä kolmella maalla on tuotantokapasiteettia ja että niillä on edelleen jonkin verran käytettävissä olevaa ylikapasiteettia raakateräksen tuotantoon. Kotimainen teräksen kysyntä Intiassa (43) on kuitenkin voimakasta ja se on todennäköisesti kasvussa Turkissa (44). Etelä-Koreassa (45) teräksen kysynnän kasvua on tukenut rakennustoiminnan voimakas kasvu parina viime vuonna, mutta viimeisimmät indikaattorit viittaavat siihen, että Etelä-Korean rakentamisvauhti voi nyt olla hidastumassa. Lisäksi Egyptin (46) terästuotanto on supistumassa, osittain maakaasun jakelupulan ja Egyptin viranomaisten tekemän päätöksen vuoksi, jonka mukaan maakaasutuet poistetaan terästeollisuudelta.

43

44

45

46

| (462) | Komissio totesi myös, että unionin tuotannonala väitti, että käyttämätön kapasiteetti voitaisiin saattaa toimintakykyiseksi heti, kun markkinoille palautuu tasapuolinen kilpailu. Kyseisten unionin tuottajien esittämä arvioiden mukaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Espanjassa ja Saksassa olevien kolmen tuotantolaitoksen uudelleen avaaminen veisi aikaa kahdesta viikosta aina kuuteen kuukauteen. Tätä lisätuotantoa täydentäisi tuonti muista kolmansista maista. |
| --- | --- |

(462)

Komissio totesi myös, että unionin tuotannonala väitti, että käyttämätön kapasiteetti voitaisiin saattaa toimintakykyiseksi heti, kun markkinoille palautuu tasapuolinen kilpailu. Kyseisten unionin tuottajien esittämä arvioiden mukaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Espanjassa ja Saksassa olevien kolmen tuotantolaitoksen uudelleen avaaminen veisi aikaa kahdesta viikosta aina kuuteen kuukauteen. Tätä lisätuotantoa täydentäisi tuonti muista kolmansista maista.

| (463) | Sen vuoksi komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi tarkasteltavana olevan tuotteen/samankaltaisen tuotteen tarjonnan vähäisyyteen unionin markkinoilla. Komission päättely kuitenkin myös, että polkumyyntitullien käyttöönotto ei todennäköisesti johda käyttäjien suurempaan riippuvuuteen unionin tuotannonalasta (ks. 6.4.3.2. kohta). |
| --- | --- |

(463)

Sen vuoksi komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi tarkasteltavana olevan tuotteen/samankaltaisen tuotteen tarjonnan vähäisyyteen unionin markkinoilla. Komission päättely kuitenkin myös, että polkumyyntitullien käyttöönotto ei todennäköisesti johda käyttäjien suurempaan riippuvuuteen unionin tuotannonalasta (ks. 6.4.3.2. kohta).

6.4.3.2   Unionin teräksentuottajien neuvotteluasema

Unionin teräksentuottajien neuvotteluasema

| (464) | Kuten (282) kohdan taulukosta ilmenee, unionin tuotannonalan markkinaosuus unionin kulutuksesta oli 76,7 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Näin olleen unioniin suuntautuvan tuonnin kokonaisosuus unionin kulutuksesta oli 23,3 prosenttia. Yli 70 prosenttia kaikesta tästä tuonnista unioniin tutkimusajanjaksolla tuli asianomaisista maista (Brasilia, Iran, Venäjä ja Ukraina) sekä Kiinasta, jonka tuonti on ollut polkumyyntitullien alaista 7 päivästä lokakuuta 2016 (47). |
| --- | --- |

(464)

Kuten (282) kohdan taulukosta ilmenee, unionin tuotannonalan markkinaosuus unionin kulutuksesta oli 76,7 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Näin olleen unioniin suuntautuvan tuonnin kokonaisosuus unionin kulutuksesta oli 23,3 prosenttia. Yli 70 prosenttia kaikesta tästä tuonnista unioniin tutkimusajanjaksolla tuli asianomaisista maista (Brasilia, Iran, Venäjä ja Ukraina) sekä Kiinasta, jonka tuonti on ollut polkumyyntitullien alaista 7 päivästä lokakuuta 2016 (47).

47

| (465) | Tämän vuoksi, jos polkumyyntitullit otetaan käyttöön Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tapahtuvassa tuonnissa, yli 70 prosenttia kaikesta tutkimusajanjakson tuonnista (mukaan lukien Kiina, johon jo sovelletaan toimenpiteitä) kuuluisi toimenpiteiden piiriin, vaikka muut kolmannet maat kuin Brasilia, Iran, Venäjä ja Ukraina aloittivat tuonnin unioniin tutkimusajanjakson aikana, kuten 457 kappaleessa esitetään. Se, että 70 prosenttia tutkimusajanjakson mukaisesta tuonnista kuuluisi toimenpiteiden piiriin, vahvistaisi kuitenkin merkittävästi unionin teräksentuottajien asemaa tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoilla unionissa. |
| --- | --- |

(465)

Tämän vuoksi, jos polkumyyntitullit otetaan käyttöön Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tapahtuvassa tuonnissa, yli 70 prosenttia kaikesta tutkimusajanjakson tuonnista (mukaan lukien Kiina, johon jo sovelletaan toimenpiteitä) kuuluisi toimenpiteiden piiriin, vaikka muut kolmannet maat kuin Brasilia, Iran, Venäjä ja Ukraina aloittivat tuonnin unioniin tutkimusajanjakson aikana, kuten 457 kappaleessa esitetään. Se, että 70 prosenttia tutkimusajanjakson mukaisesta tuonnista kuuluisi toimenpiteiden piiriin, vahvistaisi kuitenkin merkittävästi unionin teräksentuottajien asemaa tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoilla unionissa.

| (466) | Komissio totesi, että unionin tuotannonalaan kuuluu yksittäisten tuottajien lisäksi myös unionin eri maissa etuyhteydessä olevien tuottajien ryhmiä, jotka jo nyt toimittavat suuria määriä samankaltaista tuotetta (kuten edellä 464 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonalan kokonaismarkkinaosuus unionin vapailla markkinoilla on 76,7 prosenttia). Suurin unionin teräksentuottajaryhmä vastaa yli kolmanneksesta tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotannosta unionissa, ja kolme suurinta tuottajaryhmää vastaa yli kahdesta kolmasosasta tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa unionissa. Komissio myös totesi, että noin 60 prosenttia unionin tuottajien kokonaistuotannosta oli tarkoitettu kytkösmarkkinoille. |
| --- | --- |

(466)

Komissio totesi, että unionin tuotannonalaan kuuluu yksittäisten tuottajien lisäksi myös unionin eri maissa etuyhteydessä olevien tuottajien ryhmiä, jotka jo nyt toimittavat suuria määriä samankaltaista tuotetta (kuten edellä 464 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonalan kokonaismarkkinaosuus unionin vapailla markkinoilla on 76,7 prosenttia). Suurin unionin teräksentuottajaryhmä vastaa yli kolmanneksesta tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotannosta unionissa, ja kolme suurinta tuottajaryhmää vastaa yli kahdesta kolmasosasta tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa unionissa. Komissio myös totesi, että noin 60 prosenttia unionin tuottajien kokonaistuotannosta oli tarkoitettu kytkösmarkkinoille.

| (467) | Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen valituksen tekijä kiisti komission näkemykset, jotka koskivat unionin teräksentuottajien parantunutta neuvotteluasemaa, ja väitti, että komission näkemykset eivät vastanneet talouden perusperiaatteita. Se katsoi, että merkittävä määrä unionin suuria teräsalan ryhmiä kilpaili voimakkaasti ja että niiden kilpailu jatkuisi ja hinnat pysyisivät edelleen kilpailukykyisellä tasolla. Tässä yhteydessä valituksen tekijä toimitti väitteidensä tueksi talousmallin, jonka perusteella se totesi, että ”unionin ja kolmansien maiden toimittajien määrän on todettu olevan riittävä hälventämään huoli siitä, että markkinoiden rakenne voisi antaa huomattavaa hinnoitteluvaltaa, erityisesti kun saatavilla on edelleen muuta kuin polkumyynnillä tapahtuvaa tarjontaa toimittajilta, jolla on kohtuulliset vahinkomarginaalit, mikä vahvistaa määrä- ja hintavaikutusten määrällisestä mallintamisesta saadut tulokset (48).” Tämä talousmalli esiteltiin myös 8 päivänä kesäkuuta 2017 järjestetyn kuulemisen aikana. |
| --- | --- |

(467)

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen valituksen tekijä kiisti komission näkemykset, jotka koskivat unionin teräksentuottajien parantunutta neuvotteluasemaa, ja väitti, että komission näkemykset eivät vastanneet talouden perusperiaatteita. Se katsoi, että merkittävä määrä unionin suuria teräsalan ryhmiä kilpaili voimakkaasti ja että niiden kilpailu jatkuisi ja hinnat pysyisivät edelleen kilpailukykyisellä tasolla. Tässä yhteydessä valituksen tekijä toimitti väitteidensä tueksi talousmallin, jonka perusteella se totesi, että ”unionin ja kolmansien maiden toimittajien määrän on todettu olevan riittävä hälventämään huoli siitä, että markkinoiden rakenne voisi antaa huomattavaa hinnoitteluvaltaa, erityisesti kun saatavilla on edelleen muuta kuin polkumyynnillä tapahtuvaa tarjontaa toimittajilta, jolla on kohtuulliset vahinkomarginaalit, mikä vahvistaa määrä- ja hintavaikutusten määrällisestä mallintamisesta saadut tulokset (48).” Tämä talousmalli esiteltiin myös 8 päivänä kesäkuuta 2017 järjestetyn kuulemisen aikana.

unionin ja kolmansien maiden toimittajien määrän on todettu olevan riittävä hälventämään huoli siitä, että markkinoiden rakenne voisi antaa huomattavaa hinnoitteluvaltaa, erityisesti kun saatavilla on edelleen muuta kuin polkumyynnillä tapahtuvaa tarjontaa toimittajilta, jolla on kohtuulliset vahinkomarginaalit, mikä vahvistaa määrä- ja hintavaikutusten määrällisestä mallintamisesta saadut tulokset

48

| (468) | Kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa (MMK Group ja Severstal Group) viittasi kuitenkin unionin markkinoiden oligopolistiseen rakenteeseen, mikä yhdistettynä polkumyyntitoimenpiteisiin voisi antaa mahdollisuuksia kilpailukykyiset hinnat ylittävien hintojen vahvistamiseen harvojen jäljelle jääneiden toimittajaryhmien keskuudessa. |
| --- | --- |

(468)

Kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa (MMK Group ja Severstal Group) viittasi kuitenkin unionin markkinoiden oligopolistiseen rakenteeseen, mikä yhdistettynä polkumyyntitoimenpiteisiin voisi antaa mahdollisuuksia kilpailukykyiset hinnat ylittävien hintojen vahvistamiseen harvojen jäljelle jääneiden toimittajaryhmien keskuudessa.

| (469) | Mitä tulee valituksen tekijän väitteisiin, komissio totesi seuraavaa:






  — | Edellä mainittu taloudellinen malli ei erota kolmansista maista ja Kiinasta tulevaa tuontia toisistaan. Tämä on mallin heikkous, sillä tilastotiedot osoittavat, että tuonti Kiinasta unionin markkinoille lakkasi vuoden 2016 viimeisellä neljännestä neljänneksestä lähtien |
| --- | --- | --- |

(469)

Mitä tulee valituksen tekijän väitteisiin, komissio totesi seuraavaa:

—

Edellä mainittu taloudellinen malli ei erota kolmansista maista ja Kiinasta tulevaa tuontia toisistaan. Tämä on mallin heikkous, sillä tilastotiedot osoittavat, että tuonti Kiinasta unionin markkinoille lakkasi vuoden 2016 viimeisellä neljännestä neljänneksestä lähtien

| — | Euroferin taloudellinen malli ei sisällä tietoja muissa kolmansissa maissa saatavilla olevasta kapasiteetista (lukuun ottamatta tämän tutkimuksen kohteena olevia maita ja Kiinaa) (49). Tämä merkitsee periaatteessa, että tarjonnan jouston arvoa 10 ei ole varmennettu riittävästi tarjontatoiminnon laajalta alueelta |
| --- | --- |

—

Euroferin taloudellinen malli ei sisällä tietoja muissa kolmansissa maissa saatavilla olevasta kapasiteetista (lukuun ottamatta tämän tutkimuksen kohteena olevia maita ja Kiinaa) (49). Tämä merkitsee periaatteessa, että tarjonnan jouston arvoa 10 ei ole varmennettu riittävästi tarjontatoiminnon laajalta alueelta

49

| — | Taloudellisen mallin polkumyynti- ja vahinkomarginaalien oletettiin olevan 11,4–22,8 prosenttia, mutta tässä tutkimuksessa lasketut korkeimmat marginaalit olivat suurempia, jopa 33 prosenttia (ks. (583) kappale) |
| --- | --- |

—

Taloudellisen mallin polkumyynti- ja vahinkomarginaalien oletettiin olevan 11,4–22,8 prosenttia, mutta tässä tutkimuksessa lasketut korkeimmat marginaalit olivat suurempia, jopa 33 prosenttia (ks. (583) kappale)

| — | Tutkimuksessa kävi ilmi, että tietyissä tapauksissa käyttäjät eivät olleet saaneet unionin tuottajien toimituksia ajallaan. Näin ollen kotimaisen kysynnän jouston arvo 10, jota talousmallissa käytettiin, on kyseenalainen ja mahdollisesti liian suureksi arvioitu |
| --- | --- |

—

Tutkimuksessa kävi ilmi, että tietyissä tapauksissa käyttäjät eivät olleet saaneet unionin tuottajien toimituksia ajallaan. Näin ollen kotimaisen kysynnän jouston arvo 10, jota talousmallissa käytettiin, on kyseenalainen ja mahdollisesti liian suureksi arvioitu

| — | Vaikka taloudellisen analyysin tärkein päätelmä olisikin oikea ja arvotullilla olisi vain vähäinen vaikutus hintoihin ja korostuneempi vaikutus tuonnin määrään, on silti totta, että tutkimusajanjakson jälkeisellä kaudella unionin tuottajien kannattavuus kehittyi tammikuusta maaliskuuhun 7,8 prosentin tappiosta 8,6 prosentin voittoon (tammi–maaliskuu 2017) ja tarkasteltavana olevasta tuotteesta teräsputkia valmistavien toimijoiden kannattavuus oli vain 0,4 prosenttia samalla jaksolla. |
| --- | --- |

—

Vaikka taloudellisen analyysin tärkein päätelmä olisikin oikea ja arvotullilla olisi vain vähäinen vaikutus hintoihin ja korostuneempi vaikutus tuonnin määrään, on silti totta, että tutkimusajanjakson jälkeisellä kaudella unionin tuottajien kannattavuus kehittyi tammikuusta maaliskuuhun 7,8 prosentin tappiosta 8,6 prosentin voittoon (tammi–maaliskuu 2017) ja tarkasteltavana olevasta tuotteesta teräsputkia valmistavien toimijoiden kannattavuus oli vain 0,4 prosenttia samalla jaksolla.

| (470) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että komission havainnot neuvotteluasemasta eivät noudattaneet talouden perusperiaatteita.






  — | Ensinnäkään niissä ei ole mitään mainintaa Herfindahl–Hirschman-indeksistä (HHI), joka on perustyökalu mitattaessa markkinoiden keskittymistä ja markkinavoimaa. Lisäksi se väitti, että kahdeksan keskeistä toimijaa ja runsas käyttämätön kapasiteetti kertovat kilpailluista markkinoista. |
| --- | --- | --- |

(470)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että komission havainnot neuvotteluasemasta eivät noudattaneet talouden perusperiaatteita.

—

Ensinnäkään niissä ei ole mitään mainintaa Herfindahl–Hirschman-indeksistä (HHI), joka on perustyökalu mitattaessa markkinoiden keskittymistä ja markkinavoimaa. Lisäksi se väitti, että kahdeksan keskeistä toimijaa ja runsas käyttämätön kapasiteetti kertovat kilpailluista markkinoista.

| — | Toiseksi komissiolla ei ollut oikeutta nojautua Severstalin ja MMK:n esittämiin väitteisiin oligopolista ja kilpailutason ylittävistä hinnoista, kun tällaiset väitteet ovat ristiriidassa tosiseikkojen kanssa eikä niitä tueta näytöllä. Nämä perusteettomat väitteet ilmaistiin ainoastaan ennakkokäsitysten tueksi. |
| --- | --- |

—

Toiseksi komissiolla ei ollut oikeutta nojautua Severstalin ja MMK:n esittämiin väitteisiin oligopolista ja kilpailutason ylittävistä hinnoista, kun tällaiset väitteet ovat ristiriidassa tosiseikkojen kanssa eikä niitä tueta näytöllä. Nämä perusteettomat väitteet ilmaistiin ainoastaan ennakkokäsitysten tueksi.

| (471) | Komissio hylkäsi nämä väitteet perusteettomina.






  — | Mitä tulee ensinnäkin unionin tuotannonalan markkinoiden keskittymiseen ja neuvotteluasemaan, komissio viittaisi unionin markkinoilla mahdollisesti jatkuvaan keskittymiseen: ThyssenKrupp oli ilmoittanut luopuvansa Euroopan terästeollisuudestaan ja sulautuminen Tata Steelin tai muun kilpailijan kanssa on yksi julkisuudessa mainituista vaihtoehdoista. Aiemman kilpailijan Ilvan, jolla on valtava tuotantokapasiteetti, on hankkinut pääosin ArcelorMittal, mikä entisestään vahvistaa ostajien neuvotteluasemaa. Vaikka Ilva oli supistanut tuotantoaan tarkastelujaksolla, kuten (365) kappaleessa esitettiin, komissiolle ilmoitettiin tältä osin, että ostajat olivat sitoutuneet aloittamaan vuonna 2018 tuotannon, joka määrältään on 6,5 miljoonaa tonnia terästä ja 9,5 miljoonaa tonnia levytuotteita. Komissiolla oli näin eittämättömiä tosiasiallisia perusteita olettaa, että suurimpien unionin tuottajien neuvotteluasema vahvistuisi unionin markkinoilla. |
| --- | --- | --- |

(471)

Komissio hylkäsi nämä väitteet perusteettomina.

—

Mitä tulee ensinnäkin unionin tuotannonalan markkinoiden keskittymiseen ja neuvotteluasemaan, komissio viittaisi unionin markkinoilla mahdollisesti jatkuvaan keskittymiseen: ThyssenKrupp oli ilmoittanut luopuvansa Euroopan terästeollisuudestaan ja sulautuminen Tata Steelin tai muun kilpailijan kanssa on yksi julkisuudessa mainituista vaihtoehdoista. Aiemman kilpailijan Ilvan, jolla on valtava tuotantokapasiteetti, on hankkinut pääosin ArcelorMittal, mikä entisestään vahvistaa ostajien neuvotteluasemaa. Vaikka Ilva oli supistanut tuotantoaan tarkastelujaksolla, kuten (365) kappaleessa esitettiin, komissiolle ilmoitettiin tältä osin, että ostajat olivat sitoutuneet aloittamaan vuonna 2018 tuotannon, joka määrältään on 6,5 miljoonaa tonnia terästä ja 9,5 miljoonaa tonnia levytuotteita. Komissiolla oli näin eittämättömiä tosiasiallisia perusteita olettaa, että suurimpien unionin tuottajien neuvotteluasema vahvistuisi unionin markkinoilla.

| — | Toiseksi komissio hylkäsi jyrkästi väitteen, jonka mukaan se ei ollut ottanut huomioon talousmallia. Se oli selvästi viitannut tähän talousmalliin (467) kappaleessa ja esittänyt (469) kappaleessa kyseistä mallia koskevia huomioita. Lisäksi komissio huomautti MMK Groupin ja Severstal Groupin esittämien huomautusten osalta, että se on velvollinen ottamaan huomioon kaiken asiakirja-aineistossa olevan näytön. Tämä ei välttämättä tarkoita, että se hyväksyy näissä huomautuksissa esitetyt arvioinnit. |
| --- | --- |

—

Toiseksi komissio hylkäsi jyrkästi väitteen, jonka mukaan se ei ollut ottanut huomioon talousmallia. Se oli selvästi viitannut tähän talousmalliin (467) kappaleessa ja esittänyt (469) kappaleessa kyseistä mallia koskevia huomioita. Lisäksi komissio huomautti MMK Groupin ja Severstal Groupin esittämien huomautusten osalta, että se on velvollinen ottamaan huomioon kaiken asiakirja-aineistossa olevan näytön. Tämä ei välttämättä tarkoita, että se hyväksyy näissä huomautuksissa esitetyt arvioinnit.

| (472) | Lisäksi valituksen tekijä väitti myös, että komissio oli virheellisesti hylännyt itsenäisen taloudellisen mallin sillä perusteella, että analyysissa väitettiin olevan puutteita.






  — | Ensinnäkin komission esittämä arvostelu, jonka mukaan taloudellisessa mallissa ei erotettu toisistaan kolmansien maiden ja Kiinan tuontia eikä siihen sisältynyt yksityiskohtaista tietoa kolmansien maiden kapasiteetista, ei ollut asianmukainen, sillä nämä puutteet oli korjattu 15 päivänä kesäkuuta toimitetussa toisessa, tarkistetussa selvityksessä. |
| --- | --- | --- |

(472)

Lisäksi valituksen tekijä väitti myös, että komissio oli virheellisesti hylännyt itsenäisen taloudellisen mallin sillä perusteella, että analyysissa väitettiin olevan puutteita.

—

Ensinnäkin komission esittämä arvostelu, jonka mukaan taloudellisessa mallissa ei erotettu toisistaan kolmansien maiden ja Kiinan tuontia eikä siihen sisältynyt yksityiskohtaista tietoa kolmansien maiden kapasiteetista, ei ollut asianmukainen, sillä nämä puutteet oli korjattu 15 päivänä kesäkuuta toimitetussa toisessa, tarkistetussa selvityksessä.

| — | Toiseksi se, että komission laskemat polkumyynti- ja vahinkomarginaalit olivat hieman korkeammat kuin taloudellisessa mallissa oli täysin epäasianmukainen peruste taloudellisen mallin hylkäämiselle, sillä valituksen tekijällä ei ollut kyseisiä tietoja tilatessaan tutkimuksen. |
| --- | --- |

—

Toiseksi se, että komission laskemat polkumyynti- ja vahinkomarginaalit olivat hieman korkeammat kuin taloudellisessa mallissa oli täysin epäasianmukainen peruste taloudellisen mallin hylkäämiselle, sillä valituksen tekijällä ei ollut kyseisiä tietoja tilatessaan tutkimuksen.

| — | Kolmanneksi komissio ei ole ottanut huomioon sitä tosiseikkaa, että unionin tuottajien kannattavuus on lähinnä peräisin kasvaneesta myynnistä ja korkeammasta kapasiteetin käyttöasteesta, mikä madaltaa yksikkökustannuksia, eikä siis hintojen noususta. |
| --- | --- |

—

Kolmanneksi komissio ei ole ottanut huomioon sitä tosiseikkaa, että unionin tuottajien kannattavuus on lähinnä peräisin kasvaneesta myynnistä ja korkeammasta kapasiteetin käyttöasteesta, mikä madaltaa yksikkökustannuksia, eikä siis hintojen noususta.

| — | Neljänneksi komissio ei toimittanut mitään näyttöä siitä, että kotimaisen tarjonnan jouston arvo 10 olisi kyseenalainen. |
| --- | --- |

—

Neljänneksi komissio ei toimittanut mitään näyttöä siitä, että kotimaisen tarjonnan jouston arvo 10 olisi kyseenalainen.

| (473) | Komissio hyväksyi kaksi ensimmäistä menettelyseikkaa.






  — | Se oli saanut kaksi eri versiota raportista: yhden 8 päivänä kesäkuuta 2017 järjestetyssä kuulemistilaisuudessa ja toisen sähköpostiviestillä 15 päivänä kesäkuuta 2017. Valituksen tekijä ei tehnyt selväksi 15 päivänä kesäkuuta 2017 lähettämässään sähköpostissa sitä, että kahden version välillä oli eroja, joten komissio oli yleisessä ilmoitusasiakirjassa todellakin esittänyt huomautuksia ainoastaan ensimmäisestä versiosta. Komissio kuitenkin varmisti, että sen puutteellisiksi arvostelemia tietoja ei ollut sisällytetty toiseen versioon, eikä tämän jälkeen arvostellut raporttia tällä perusteella. |
| --- | --- | --- |

(473)

Komissio hyväksyi kaksi ensimmäistä menettelyseikkaa.

—

Se oli saanut kaksi eri versiota raportista: yhden 8 päivänä kesäkuuta 2017 järjestetyssä kuulemistilaisuudessa ja toisen sähköpostiviestillä 15 päivänä kesäkuuta 2017. Valituksen tekijä ei tehnyt selväksi 15 päivänä kesäkuuta 2017 lähettämässään sähköpostissa sitä, että kahden version välillä oli eroja, joten komissio oli yleisessä ilmoitusasiakirjassa todellakin esittänyt huomautuksia ainoastaan ensimmäisestä versiosta. Komissio kuitenkin varmisti, että sen puutteellisiksi arvostelemia tietoja ei ollut sisällytetty toiseen versioon, eikä tämän jälkeen arvostellut raporttia tällä perusteella.

| — | Toiseksi komissio myönsi, että valituksen tekijä ei ollut tietoinen polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista sen tilaaman taloudellisen mallin laatimisen aikana. Tältä osin komissio hyväksyi, että tätä seikkaa ei voida lukea tutkimusta vastaan. Se ei kuitenkaan muuta sitä tosiseikkaa, että (469) kappaleessa esitetyt luvut ovat tarkempia kuin tutkimuksessa käytetyt. |
| --- | --- |

—

Toiseksi komissio myönsi, että valituksen tekijä ei ollut tietoinen polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista sen tilaaman taloudellisen mallin laatimisen aikana. Tältä osin komissio hyväksyi, että tätä seikkaa ei voida lukea tutkimusta vastaan. Se ei kuitenkaan muuta sitä tosiseikkaa, että (469) kappaleessa esitetyt luvut ovat tarkempia kuin tutkimuksessa käytetyt.

| (474) | Komissio kuitenkin hylkäsi kaksi sisältöä koskevaa kohtaa, jotka kohdistuivat sen tutkimuksesta esittämää arvostelua vastaan.






  — | Unionin tuotannonalan kannattavuuden parantuminen tutkimusajanjakson jälkeen voi olla seurausta kohonneesta hinnasta tai matalammista kustannuksista tai kummastakin näistä tekijästä yhdessä. Kuten (494) kappaleessa todetaan, hinnat nousivat yli 30 prosenttia tutkimusajanjakson jälkeen. Samalla myös raaka-ainekustannukset nousivat mutta eivät samassa määrin ja suuremmalla volatiliteetilla. Komissio vertasi lisäksi unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöastetta tutkimusajanjaksolla (74 %) kapasiteetin käyttöasteeseen vuoden 2017 ensimmäisellä neljänneksellä (76 %). Tämä 2 prosenttiyksikön ero ei todennäköisesti ole johtanut sellaiseen merkittävään yksikkökustannusten laskuun, joka olisi kannattavuuden paranemisen keskeinen tekijä. Tämän laskelman perusteella voidaan siis turvallisesti olettaa, että hintojen nousu oli merkittävä tekijä unionin tuotannonalan kannattavuuden kasvussa. |
| --- | --- | --- |

(474)

Komissio kuitenkin hylkäsi kaksi sisältöä koskevaa kohtaa, jotka kohdistuivat sen tutkimuksesta esittämää arvostelua vastaan.

—

Unionin tuotannonalan kannattavuuden parantuminen tutkimusajanjakson jälkeen voi olla seurausta kohonneesta hinnasta tai matalammista kustannuksista tai kummastakin näistä tekijästä yhdessä. Kuten (494) kappaleessa todetaan, hinnat nousivat yli 30 prosenttia tutkimusajanjakson jälkeen. Samalla myös raaka-ainekustannukset nousivat mutta eivät samassa määrin ja suuremmalla volatiliteetilla. Komissio vertasi lisäksi unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöastetta tutkimusajanjaksolla (74 %) kapasiteetin käyttöasteeseen vuoden 2017 ensimmäisellä neljänneksellä (76 %). Tämä 2 prosenttiyksikön ero ei todennäköisesti ole johtanut sellaiseen merkittävään yksikkökustannusten laskuun, joka olisi kannattavuuden paranemisen keskeinen tekijä. Tämän laskelman perusteella voidaan siis turvallisesti olettaa, että hintojen nousu oli merkittävä tekijä unionin tuotannonalan kannattavuuden kasvussa.

| — | Mitä tulee kotimaisen tarjonnan jouston arvoon 10, komissio täsmensi, että se oli kerännyt asiakirjanäyttöä eräiltä käyttäjiltä, jotka olivat kohdanneet vaikeuksia tarkasteltavana olevan tuotteen toimituksissa. Nämä seikat oli asianmukaisesti varmistettu tutkimuksen aikana, kuten 506 kappaleessa yksityiskohtaisesti selvitetään, ja ne vahvistivat komission epäilykset kotimaisen tarjonnan joustosta. |
| --- | --- |

—

Mitä tulee kotimaisen tarjonnan jouston arvoon 10, komissio täsmensi, että se oli kerännyt asiakirjanäyttöä eräiltä käyttäjiltä, jotka olivat kohdanneet vaikeuksia tarkasteltavana olevan tuotteen toimituksissa. Nämä seikat oli asianmukaisesti varmistettu tutkimuksen aikana, kuten 506 kappaleessa yksityiskohtaisesti selvitetään, ja ne vahvistivat komission epäilykset kotimaisen tarjonnan joustosta.

| — | Komissio on myös testannut valituksen tekijän taloudellisen mallin oletusta, jonka mukaan arvotullilla ei pitäisi olla mitään vaikutusta unionin hintoihin, niitä kokemuksia vastaan, joita on saatu hiljattain asetuksesta, jolla otettiin käyttöön suuruudeltaan 18,1–35,9 prosentin arvotulli tuotaessa tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta. Se pani merkille, että Kiinasta peräisin olevaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettavien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen unionin hinnat nousivat suhteessa maailmanmarkkinahintoja enemmän. Erityisesti unionin CIF-tuontihintojen ja noudettuna-hintojen (alueiden ja laatujen yksinkertainen keskiarvo) välinen erotus on ollut noin 26 euroa lokakuussa 2016 käyttöön otettujen toimenpiteiden jälkeen, kun se oli ollut noin 9 euroa yhtä pitkällä jaksolla ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. Kiinasta peräisin olevia kuumavalssattuja teräslevytuotteita koskevan polkumyyntitullin käyttöönotosta annetulla asetuksella oli todellakin unionin markkinoilla havaittava hintavaikutus, jota tutkimuksessa ei pystytty selittämään. |
| --- | --- |

—

Komissio on myös testannut valituksen tekijän taloudellisen mallin oletusta, jonka mukaan arvotullilla ei pitäisi olla mitään vaikutusta unionin hintoihin, niitä kokemuksia vastaan, joita on saatu hiljattain asetuksesta, jolla otettiin käyttöön suuruudeltaan 18,1–35,9 prosentin arvotulli tuotaessa tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta. Se pani merkille, että Kiinasta peräisin olevaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettavien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen unionin hinnat nousivat suhteessa maailmanmarkkinahintoja enemmän. Erityisesti unionin CIF-tuontihintojen ja noudettuna-hintojen (alueiden ja laatujen yksinkertainen keskiarvo) välinen erotus on ollut noin 26 euroa lokakuussa 2016 käyttöön otettujen toimenpiteiden jälkeen, kun se oli ollut noin 9 euroa yhtä pitkällä jaksolla ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. Kiinasta peräisin olevia kuumavalssattuja teräslevytuotteita koskevan polkumyyntitullin käyttöönotosta annetulla asetuksella oli todellakin unionin markkinoilla havaittava hintavaikutus, jota tutkimuksessa ei pystytty selittämään.

| — | Tältä pohjalta komission myös katsoi, että vuoden 2016 lopusta alkaen muotoutuneessa tilanteessa kyseisistä neljästä maasta tulevaan tuontiin sovellettavalla uudella arvotullilla olisi nousseita maailmanmarkkinahintoja vahvistava vaikutus ja se aiheuttaisi EU:n tuottajiin kohdistuvan hintavaikutuksen, joka olisi todettua polkumyyntiä ja vahinkoa suurempi. |
| --- | --- |

—

Tältä pohjalta komission myös katsoi, että vuoden 2016 lopusta alkaen muotoutuneessa tilanteessa kyseisistä neljästä maasta tulevaan tuontiin sovellettavalla uudella arvotullilla olisi nousseita maailmanmarkkinahintoja vahvistava vaikutus ja se aiheuttaisi EU:n tuottajiin kohdistuvan hintavaikutuksen, joka olisi todettua polkumyyntiä ja vahinkoa suurempi.

| — | Tällä perusteella komissio päätteli, että jos polkumyyntitullit otettaisiin käyttöön Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tulevan tuonnin osalta, on todennäköistä, että unionin teräksentuottajien neuvotteluasemat parantuisivat käyttäjiin nähden. |
| --- | --- |

—

Tällä perusteella komissio päätteli, että jos polkumyyntitullit otettaisiin käyttöön Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta tulevan tuonnin osalta, on todennäköistä, että unionin teräksentuottajien neuvotteluasemat parantuisivat käyttäjiin nähden.

6.4.3.3   Käyttäjien kilpailukyvyn heikentyminen suhteessa kolmansien maiden kilpailijoihin

Käyttäjien kilpailukyvyn heikentyminen suhteessa kolmansien maiden kilpailijoihin

| (475) | Komissio tarkasteli väitettä, jonka mukaan polkumyyntitullien käyttöön ottaminen tekisi unionin etuyhteydettömän jalostusteollisuuden (kuten putkiteollisuuden) erittäin haavoittuvaksi kolmansissa maissa toimiviin kilpailijoihin nähden, jotka voisivat myydä EU:n markkinoille tuotteita, jotka on saatu ilman toimenpiteitä hankitusta tarkasteltavana olevasta tuotteesta. |
| --- | --- |

(475)

Komissio tarkasteli väitettä, jonka mukaan polkumyyntitullien käyttöön ottaminen tekisi unionin etuyhteydettömän jalostusteollisuuden (kuten putkiteollisuuden) erittäin haavoittuvaksi kolmansissa maissa toimiviin kilpailijoihin nähden, jotka voisivat myydä EU:n markkinoille tuotteita, jotka on saatu ilman toimenpiteitä hankitusta tarkasteltavana olevasta tuotteesta.

| (476) | Komissio pani merkille, että tämän väitteen tueksi ei ollut esitetty näyttöä. Lisäksi unionissa on voimassa olevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, jotka koskevat tiettyjä Kiinasta, Venäjältä ja Valko-Venäjältä tuotuja putkilajeja (50). |
| --- | --- |

(476)

Komissio pani merkille, että tämän väitteen tueksi ei ollut esitetty näyttöä. Lisäksi unionissa on voimassa olevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, jotka koskevat tiettyjä Kiinasta, Venäjältä ja Valko-Venäjältä tuotuja putkilajeja (50).

50

| (477) | Näin ollen ja koska muita huomautuksia ei esitetty, komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(477)

Näin ollen ja koska muita huomautuksia ei esitetty, komissio hylkäsi tämän väitteen.

6.4.3.4   Käyttäjien kustannusten nousu

Käyttäjien kustannusten nousu

6.4.3.4.1.   Johdanto

| (478) | Tutkimuksen vireillepanon jälkeen valituksen tekijä väitti, että lukuun ottamatta teräsputkiteollisuutta millään käyttäjien kustannusten nousulla ei todennäköisesti olisi merkittävää vaikutusta valtaosaan käyttäjäsegmenteistä, kuten rakennusalaan tai autoteollisuuteen. Teräsputkiteollisuuden osalta valituksen tekijä väitti, että todennäköinen merkittävä vaikutus kohdistuu ainoastaan niihin putkien valmistajiin, jotka tukeutuvat tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin. |
| --- | --- |

(478)

Tutkimuksen vireillepanon jälkeen valituksen tekijä väitti, että lukuun ottamatta teräsputkiteollisuutta millään käyttäjien kustannusten nousulla ei todennäköisesti olisi merkittävää vaikutusta valtaosaan käyttäjäsegmenteistä, kuten rakennusalaan tai autoteollisuuteen. Teräsputkiteollisuuden osalta valituksen tekijä väitti, että todennäköinen merkittävä vaikutus kohdistuu ainoastaan niihin putkien valmistajiin, jotka tukeutuvat tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin.

| (479) | Toisaalta konsortio väitti, että vaikutus käyttäjien kustannuksiin ei ollut niin rajattu teräsputkiteollisuuteen kuin valituksen tekijä oli väittänyt. Tältä osin konsortio väitti. että tarkasteltavana olevan tuotteen osuus on noin 85–95 prosenttia perustuoteputkien ja noin 75–80 prosenttia muiden hitsattujen putkien, kuten energiaputkien tai mekaanisten tarkkuusputkien, kustannuksista. Lisäksi konsortio väitti (51), että muihin käyttäjiin kuin putkien valmistajiin kohdistuva vaikutus olisi kaksinkertainen verrattuna Euroferin laskemaan, koska tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen väitettiin nousevan tutkimusajanjakson jälkeisenä aikana. Kuten (449) kappaleessa lisäksi mainitaan, Latvian kone- ja laiteteollisuuden ja metallintyöstöteollisuuden yhdistys ja konsortio väittivät myös, että polkumyyntitullien käyttöönotto johtaisi niiden jäsenten tuotantokustannusten kasvuun. |
| --- | --- |

(479)

Toisaalta konsortio väitti, että vaikutus käyttäjien kustannuksiin ei ollut niin rajattu teräsputkiteollisuuteen kuin valituksen tekijä oli väittänyt. Tältä osin konsortio väitti. että tarkasteltavana olevan tuotteen osuus on noin 85–95 prosenttia perustuoteputkien ja noin 75–80 prosenttia muiden hitsattujen putkien, kuten energiaputkien tai mekaanisten tarkkuusputkien, kustannuksista. Lisäksi konsortio väitti (51), että muihin käyttäjiin kuin putkien valmistajiin kohdistuva vaikutus olisi kaksinkertainen verrattuna Euroferin laskemaan, koska tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen väitettiin nousevan tutkimusajanjakson jälkeisenä aikana. Kuten (449) kappaleessa lisäksi mainitaan, Latvian kone- ja laiteteollisuuden ja metallintyöstöteollisuuden yhdistys ja konsortio väittivät myös, että polkumyyntitullien käyttöönotto johtaisi niiden jäsenten tuotantokustannusten kasvuun.

51

| (480) | Kuten (514) kappaleessa todetaan, tarkasteltavana olevan tuotteen merkittävin kulutus/käyttö liittyy seuraaviin toimialasegmentteihin: teräsputkiteollisuus (32 %), rakentaminen (20 %), autoteollisuus (15 %) ja koneteollisuus (15 %). |
| --- | --- |

(480)

Kuten (514) kappaleessa todetaan, tarkasteltavana olevan tuotteen merkittävin kulutus/käyttö liittyy seuraaviin toimialasegmentteihin: teräsputkiteollisuus (32 %), rakentaminen (20 %), autoteollisuus (15 %) ja koneteollisuus (15 %).

| (481) | Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen ESTA, joka edustaa yli 100:aa teräsputkien tuottajaa 17 jäsenvaltiossa ja vastaa yli 90 prosentista unionin tuotantoa, toimitti komission esittämän lisätietopyynnön jälkeen yhden eräitä keskeisiä kohtia selventävän huomautuksen. Useita eri käyttäjiä edustavana yhdistyksenä ESTA ei ottanut kantaa siihen, mikä tullien todennäköinen vaikutus teräsputkien tuottajien tilanteeseen tarkalleen olisi. Se kuitenkin vahvisti, että tarkasteltavana oleva tuote on tärkein hitsattujen putkien hintaa määräävä tekijä (toisin kuin saumattomissa putkissa, jotka valmistetaan teräsbilleteistä) (52). |
| --- | --- |

(481)

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen ESTA, joka edustaa yli 100:aa teräsputkien tuottajaa 17 jäsenvaltiossa ja vastaa yli 90 prosentista unionin tuotantoa, toimitti komission esittämän lisätietopyynnön jälkeen yhden eräitä keskeisiä kohtia selventävän huomautuksen. Useita eri käyttäjiä edustavana yhdistyksenä ESTA ei ottanut kantaa siihen, mikä tullien todennäköinen vaikutus teräsputkien tuottajien tilanteeseen tarkalleen olisi. Se kuitenkin vahvisti, että tarkasteltavana oleva tuote on tärkein hitsattujen putkien hintaa määräävä tekijä (toisin kuin saumattomissa putkissa, jotka valmistetaan teräsbilleteistä) (52).

52

| (482) | Komissio arvioi kaikki kerätyt tiedot ja tämän pohjalta arvioi kunkin toimialasegmentin erikseen. |
| --- | --- |

(482)

Komissio arvioi kaikki kerätyt tiedot ja tämän pohjalta arvioi kunkin toimialasegmentin erikseen.

6.4.3.4.2.   Toimenpiteiden käyttöönoton vaikutus teräsputkin valmistajien kustannuksiin

6.4.3.4.2.1.   Johdanto

| (483) | Valituksen tekijän esittämistä tilastoista (53) kävi ilmi, että teräsputkiteollisuus ei ole tärkein tarkasteltavana olevaa tuotetta käyttävä sektori. Näiden tilastojen mukaan noin 32 prosenttia kaikesta tarkasteltavana olevan tuotteen kulutuksesta tapahtuu putkiteollisuudessa. |
| --- | --- |

(483)

Valituksen tekijän esittämistä tilastoista (53) kävi ilmi, että teräsputkiteollisuus ei ole tärkein tarkasteltavana olevaa tuotetta käyttävä sektori. Näiden tilastojen mukaan noin 32 prosenttia kaikesta tarkasteltavana olevan tuotteen kulutuksesta tapahtuu putkiteollisuudessa.

53

| (484) | Konsortioon osallistuva yritys Marcegaglia, joka antoi kyselylomakkeeseen täyden vastauksen, käsittelee tarkasteltavana olevaa tuotetta ja tuottaa muun muassa putkia ja muita teräksisiä jatkojalostustuotteita. Yritys yksinään vastasi noin 1,6–2,4 miljoonan tonnin suuruisesta tarkasteltavan olevan tuotteen tuonnista (noin 20–30 % tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuonnista) tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi se osti 1,3–2,0 miljoonaa tonnia samankaltaista tuotetta unionin teräksentuottajilta tutkimusajanjakson aikana. Komissio turvautui tähän suureen käyttäjään voidakseen tehdä päätelmiä toimenpiteiden vaikutuksesta teräsputkialan käyttäjiin yleisesti. |
| --- | --- |

(484)

Konsortioon osallistuva yritys Marcegaglia, joka antoi kyselylomakkeeseen täyden vastauksen, käsittelee tarkasteltavana olevaa tuotetta ja tuottaa muun muassa putkia ja muita teräksisiä jatkojalostustuotteita. Yritys yksinään vastasi noin 1,6–2,4 miljoonan tonnin suuruisesta tarkasteltavan olevan tuotteen tuonnista (noin 20–30 % tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuonnista) tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi se osti 1,3–2,0 miljoonaa tonnia samankaltaista tuotetta unionin teräksentuottajilta tutkimusajanjakson aikana. Komissio turvautui tähän suureen käyttäjään voidakseen tehdä päätelmiä toimenpiteiden vaikutuksesta teräsputkialan käyttäjiin yleisesti.

| (485) | Tätä varten komissio pyysi vierailukäynnin aikana Marcegaglian edustajia tekemään simulaatioita, jotta voitaisiin arvioida polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollisen käyttöönoton vaikutuksia sen kannattavuuslukujen (tuloslaskelman) pohjalta tutkimusajanjaksolla. Yhtiön edustajat tekivät tällaiset simulaatiot oletuksilla, joiden mukaan täsmälleen samat määrät hankittiin samoilta toimittajilta (unionin tuottajilta, asianomaisten maiden vientiä harjoittavilta tuottajilta ja muiden kolmansien maiden vientiä harjoittavilta tuottajilta) kuin tutkimusajanjakson aikanakin. Näissä simulaatioissa ei otettu huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen nousua tutkimusajanjakson jälkeen eikä sitä, että osa hintojen korotuksesta voitaisiin siirtää käyttäjien asiakkaille. |
| --- | --- |

(485)

Tätä varten komissio pyysi vierailukäynnin aikana Marcegaglian edustajia tekemään simulaatioita, jotta voitaisiin arvioida polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollisen käyttöönoton vaikutuksia sen kannattavuuslukujen (tuloslaskelman) pohjalta tutkimusajanjaksolla. Yhtiön edustajat tekivät tällaiset simulaatiot oletuksilla, joiden mukaan täsmälleen samat määrät hankittiin samoilta toimittajilta (unionin tuottajilta, asianomaisten maiden vientiä harjoittavilta tuottajilta ja muiden kolmansien maiden vientiä harjoittavilta tuottajilta) kuin tutkimusajanjakson aikanakin. Näissä simulaatioissa ei otettu huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen nousua tutkimusajanjakson jälkeen eikä sitä, että osa hintojen korotuksesta voitaisiin siirtää käyttäjien asiakkaille.

| (486) | Tulokset ovat seuraavat:






  — | Yksi simulaatio osoitti, että Kiinaa koskeva 18 prosentin polkumyyntitulli ja muita asianomaisia maita koskeva 10 prosentin tulli johtaisivat kannattavuusrajalla olevaan tilanteeseen tämän italialaisen käyttäjän osalta. |
| --- | --- | --- |

(486)

Tulokset ovat seuraavat:

—

Yksi simulaatio osoitti, että Kiinaa koskeva 18 prosentin polkumyyntitulli ja muita asianomaisia maita koskeva 10 prosentin tulli johtaisivat kannattavuusrajalla olevaan tilanteeseen tämän italialaisen käyttäjän osalta.

| — | Toinen simulaatio osoitti, että Kiinaa koskeva 18 prosentin polkumyyntitulli ja muita asianomaisia maita koskeva 20 prosentin tulli johtaisivat tappioon tämän italialaisen käyttäjän osalta. |
| --- | --- |

—

Toinen simulaatio osoitti, että Kiinaa koskeva 18 prosentin polkumyyntitulli ja muita asianomaisia maita koskeva 20 prosentin tulli johtaisivat tappioon tämän italialaisen käyttäjän osalta.

| (487) | Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen valituksen tekijä (54) väitti, että nämä simuloinnit olivat vääristyneitä, koska niissä oletetaan, että Marcegaglian kustannukset nousisivat tullien määrällä, vaikka Marcegaglialla on useita muita hankintavaihtoehtoja. Lisäksi valituksen tekijä kiisti päätelmän, että käyttäjille aiheutuisi suhteetonta haittaa. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutuksia koskevan taloudellisen analyysin pohjalta valituksen tekijä väitti, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi vain vähäiseen tarkasteltavana olevan tuotteen hinnannousuun ja sen vaikutus olisi pikemminkin määrällinen (55). |
| --- | --- |

(487)

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen valituksen tekijä (54) väitti, että nämä simuloinnit olivat vääristyneitä, koska niissä oletetaan, että Marcegaglian kustannukset nousisivat tullien määrällä, vaikka Marcegaglialla on useita muita hankintavaihtoehtoja. Lisäksi valituksen tekijä kiisti päätelmän, että käyttäjille aiheutuisi suhteetonta haittaa. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutuksia koskevan taloudellisen analyysin pohjalta valituksen tekijä väitti, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi vain vähäiseen tarkasteltavana olevan tuotteen hinnannousuun ja sen vaikutus olisi pikemminkin määrällinen (55).

54

55

| (488) | Paikan päällä tehdyissä simulaatioissa ei ollut otettu huomioon, että Kiinasta peräisin oleva tuonti lakkasi täysin vuoden 2016 viimeisen neljänneksen aikana, kuten (469) kappaleessa esitetään, eikä siinä myöskään ollut otettu huomioon, että jotkin muut maat olivat aloittaneet tuonnin, kuten 458 kappaleessa mainitaan (56). Tämän vuoksi komissio päivitti simulaatioitaan seuraavasti.






  — | Jos oletetaan, että kaikki Kiinan toimitukset korvataan muista kolmansista maista tulevissa toimituksilla ja että Brasiliaan, Iraniin, Venäjään ja Ukrainaan sovelletaan 15 prosentin polkumyyntitullia, italialainen käyttäjä saavuttaisi pienen (0–1 %) voiton. |
| --- | --- | --- |

(488)

Paikan päällä tehdyissä simulaatioissa ei ollut otettu huomioon, että Kiinasta peräisin oleva tuonti lakkasi täysin vuoden 2016 viimeisen neljänneksen aikana, kuten (469) kappaleessa esitetään, eikä siinä myöskään ollut otettu huomioon, että jotkin muut maat olivat aloittaneet tuonnin, kuten 458 kappaleessa mainitaan (56). Tämän vuoksi komissio päivitti simulaatioitaan seuraavasti.

56

—

Jos oletetaan, että kaikki Kiinan toimitukset korvataan muista kolmansista maista tulevissa toimituksilla ja että Brasiliaan, Iraniin, Venäjään ja Ukrainaan sovelletaan 15 prosentin polkumyyntitullia, italialainen käyttäjä saavuttaisi pienen (0–1 %) voiton.

| — | Jos oletetaan, että kaikki Kiinan toimitukset korvataan muista kolmansista maista tulevissa toimituksilla ja että Brasiliaan, Iraniin, Venäjään ja Ukrainaan sovelletaan 10 prosentin polkumyyntitullia, italialainen käyttäjä saavuttaisi pienen (1–2 %) voiton. |
| --- | --- |

—

Jos oletetaan, että kaikki Kiinan toimitukset korvataan muista kolmansista maista tulevissa toimituksilla ja että Brasiliaan, Iraniin, Venäjään ja Ukrainaan sovelletaan 10 prosentin polkumyyntitullia, italialainen käyttäjä saavuttaisi pienen (1–2 %) voiton.

| — | Jos oletetaan, että kaikki Kiinan, Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan toimitukset korvataan muista kolmansista maista tulevissa toimituksilla (ilman tullia), italialainen käyttäjä saavuttaisi 2–4 prosentin voiton. |
| --- | --- |

—

Jos oletetaan, että kaikki Kiinan, Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan toimitukset korvataan muista kolmansista maista tulevissa toimituksilla (ilman tullia), italialainen käyttäjä saavuttaisi 2–4 prosentin voiton.

Nämä olivat maltillisia simulaatioita, sillä niissä ei otettu huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen mahdollisia hinnankorotuksia tarkastelujakson jälkeisellä ajalla, joiden suuruudeksi osoittautui yli 30 prosenttia tutkimusajanjaksoon verrattuna, kuten 494 kappaleessa esitetään.

| (489) | Väitteet, jotka Eurofer esitti taloudellisen analyysinsa pohjalta, hylätään (469) kappaleessa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(489)

Väitteet, jotka Eurofer esitti taloudellisen analyysinsa pohjalta, hylätään (469) kappaleessa esitetyistä syistä.

| (490) | Komissio päätteli (501) kappaleessa, että käyttäjien kannattavuus teräsputkialalla oli heikko tutkimusajanjaksolla ja tutkimusajanjakson jälkeen (31 päivään maaliskuuta 2017 asti). Tämän vuoksi se päätteli, että oli merkittävä riski, että (korkeampien hintojen lisäksi tulevat) arvotullit, joiden suuruus olisi 5,3–33 prosenttia, aiheuttaisivat teräsputkien tuottajille tappioita, kun otetaan huomioon tutkimusajanjakson jälkeen nousseet hinnat. Etenkin konsortioon kuluvilla pk-yrityksillä olisi riskinä vieläkin rajummat seuraukset, sillä niiden neuvotteluasema unionin tuottajiin nähden on paljon heikompi. |
| --- | --- |

(490)

Komissio päätteli (501) kappaleessa, että käyttäjien kannattavuus teräsputkialalla oli heikko tutkimusajanjaksolla ja tutkimusajanjakson jälkeen (31 päivään maaliskuuta 2017 asti). Tämän vuoksi se päätteli, että oli merkittävä riski, että (korkeampien hintojen lisäksi tulevat) arvotullit, joiden suuruus olisi 5,3–33 prosenttia, aiheuttaisivat teräsputkien tuottajille tappioita, kun otetaan huomioon tutkimusajanjakson jälkeen nousseet hinnat. Etenkin konsortioon kuluvilla pk-yrityksillä olisi riskinä vieläkin rajummat seuraukset, sillä niiden neuvotteluasema unionin tuottajiin nähden on paljon heikompi.

6.4.3.4.2.2.   Hintojen nousu tutkimusajanjakson jälkeen teräsputkisektorilla

| (491) | Kuten (29) kappaleessa esitetään, ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen 23 tuottajaa täytti tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevan lisäkyselylomakkeen. Paikan päällä tehtiin kaksi ylimääräistä tarkastuskäyntiä näiden tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevien tietojen varmentamiseksi. |
| --- | --- |

(491)

Kuten (29) kappaleessa esitetään, ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen 23 tuottajaa täytti tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevan lisäkyselylomakkeen. Paikan päällä tehtiin kaksi ylimääräistä tarkastuskäyntiä näiden tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevien tietojen varmentamiseksi.

| (492) | Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen serbialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat olivat Pohjois-Euroopassa nousseet tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen 417,5 eurosta/tonni 575 euroon/tonni maaliskuuhun 2017 tultaessa ja 37,7 prosenttia samalla jaksolla Etelä-Euroopassa eli 395 eurosta/tonni 545 euroon/tonni. Tältä osin konsortio, että EU:n markkinoille on tyypillistä tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen jatkuva nousu. |
| --- | --- |

(492)

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen serbialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat olivat Pohjois-Euroopassa nousseet tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen 417,5 eurosta/tonni 575 euroon/tonni maaliskuuhun 2017 tultaessa ja 37,7 prosenttia samalla jaksolla Etelä-Euroopassa eli 395 eurosta/tonni 545 euroon/tonni. Tältä osin konsortio, että EU:n markkinoille on tyypillistä tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen jatkuva nousu.

| (493) | Lisäksi valituksen tekijä väitti, että tärkein syy tutkimusajanjakson jälkeen todettuihin hintojen korotuksiin oli raaka-aineiden hintojen nousu eikä vireillä olevan tutkimuksen vaikutus. Vaikka valituksen tekijä myönsi, että hinnat olivat 530–550 euroa/tonni, se väitti, että komission päätös olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä nyt käsillä olevassa tapauksessa oli johtanut hintojen laskuun maalis–huhtikuussa 2017. |
| --- | --- |

(493)

Lisäksi valituksen tekijä väitti, että tärkein syy tutkimusajanjakson jälkeen todettuihin hintojen korotuksiin oli raaka-aineiden hintojen nousu eikä vireillä olevan tutkimuksen vaikutus. Vaikka valituksen tekijä myönsi, että hinnat olivat 530–550 euroa/tonni, se väitti, että komission päätös olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä nyt käsillä olevassa tapauksessa oli johtanut hintojen laskuun maalis–huhtikuussa 2017.

| (494) | Komissio totesi, että hinnat alkoivat nousta vuoden 2016 jälkipuoliskolla ja jatkoivat nousuaan vuoden 2017 ensimmäisellä neljänneksellä. Nämä hintojen korotukset todettiin kaikissa tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen tuotelajeissa. Kerätyt tutkimusajanjakson jälkeistä jaksoa koskevat tiedot osoittavat, että hinnat todellakin nousivat tutkimusajanjakson jälkeisellä jaksolla.






  — | Ensinnäkin kuudelta otoksen valitulta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella samankaltaisen tuotteen hinnat kohosivat keskimäärin 15,3 prosenttia heinä–joulukuussa 2016 ja 35,7 prosenttia tammi–maaliskuussa 2017 verrattuna keskimääräisiin hintoihin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- | --- |

(494)

Komissio totesi, että hinnat alkoivat nousta vuoden 2016 jälkipuoliskolla ja jatkoivat nousuaan vuoden 2017 ensimmäisellä neljänneksellä. Nämä hintojen korotukset todettiin kaikissa tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen tuotelajeissa. Kerätyt tutkimusajanjakson jälkeistä jaksoa koskevat tiedot osoittavat, että hinnat todellakin nousivat tutkimusajanjakson jälkeisellä jaksolla.

—

Ensinnäkin kuudelta otoksen valitulta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella samankaltaisen tuotteen hinnat kohosivat keskimäärin 15,3 prosenttia heinä–joulukuussa 2016 ja 35,7 prosenttia tammi–maaliskuussa 2017 verrattuna keskimääräisiin hintoihin tutkimusajanjaksolla.

| — | Toiseksi yhteistyössä toimivilta käyttäjiltä saatujen tietojen perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat kohosivat keskimäärin 18,2 prosenttia heinä–joulukuussa 2016 ja 50,4 prosenttia tammi–maaliskuussa 2017 verrattuna keskimääräisiin hintoihin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

—

Toiseksi yhteistyössä toimivilta käyttäjiltä saatujen tietojen perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat kohosivat keskimäärin 18,2 prosenttia heinä–joulukuussa 2016 ja 50,4 prosenttia tammi–maaliskuussa 2017 verrattuna keskimääräisiin hintoihin tutkimusajanjaksolla.

| (495) | Lisäksi komissio totesi, että hinnat alkoivat laskea hieman huhti- ja toukokuussa 2017. Unionin tuottajien hinnat pysyivät kuitenkin noin 500 eurossa/tonnilta näiden kuukausien aikana. |
| --- | --- |

(495)

Lisäksi komissio totesi, että hinnat alkoivat laskea hieman huhti- ja toukokuussa 2017. Unionin tuottajien hinnat pysyivät kuitenkin noin 500 eurossa/tonnilta näiden kuukausien aikana.

| (496) | Edellä esitetyn perusteella komissio totesi merkittävää hintojen nousua tutkimusajanjakson jälkeisellä ajalla (maaliskuu 2017 asti) kaikissa tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen lajeissa. Tämän jälkeen hinnat alkoivat laskea hieman mutta pysyivät merkittävältä osin tutkimusajanjakson hintatasoja korkeampina. |
| --- | --- |

(496)

Edellä esitetyn perusteella komissio totesi merkittävää hintojen nousua tutkimusajanjakson jälkeisellä ajalla (maaliskuu 2017 asti) kaikissa tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen lajeissa. Tämän jälkeen hinnat alkoivat laskea hieman mutta pysyivät merkittävältä osin tutkimusajanjakson hintatasoja korkeampina.

6.4.3.4.2.3.   Teräsputkialan kannattavuus

| (497) | Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen teräsputkiala toimitti seuraavat kannattavuutta koskevat tiedot:






  — | ESTAn vastauksen mukaan vuoden 2016 yleinen kannattavuus hitsattujen putkien osalta oli noin – 0,3 prosenttia (57); ja |
| --- | --- | --- |

(497)

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen teräsputkiala toimitti seuraavat kannattavuutta koskevat tiedot:

—

ESTAn vastauksen mukaan vuoden 2016 yleinen kannattavuus hitsattujen putkien osalta oli noin – 0,3 prosenttia (57); ja

57

| — | konsortio totesi, että konsortion jäseninä olevien käyttäjien ja palvelukeskusten voittomarginaali oli keskimäärin 5 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Se väitti, että tältä osin tarkasteltavana olevan tuotteen pelkkä 10 prosentin hinnankorotus aiheuttaisi tyypilliselle pk-yritykselle kestämättömän 3,6 prosentin tappion (58). |
| --- | --- |

—

konsortio totesi, että konsortion jäseninä olevien käyttäjien ja palvelukeskusten voittomarginaali oli keskimäärin 5 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Se väitti, että tältä osin tarkasteltavana olevan tuotteen pelkkä 10 prosentin hinnankorotus aiheuttaisi tyypilliselle pk-yritykselle kestämättömän 3,6 prosentin tappion (58).

58

| (498) | Kerätyt tutkimusajanjakson jälkeistä jaksoa koskevat tiedot osoittavat, että monien eri käyttäjien kannattavuus vaihteli huomattavasti seuraavalla tavalla:

  Taulukko 24


  Teräsputkien tuottajien kannattavuus
   (59)










  Teräsputkien tuottajan luokka | Teräsputkien tuottajien määrä | Kannattavuus tutkimusajanjaksolla | Kannattavuus 1. heinäkuuta 2016–31. joulukuuta 2016 | Kannattavuus 1. tammikuuta 2017–31. joulukuuta 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konsortion jäsenet | 5 (*1) | 3.68 % | – 0.87 % | 0.34 % |
| Unionin tuottajiin etuyhteydessä olevat teräsputkien tuottajat (kannattavat toimenpiteiden käyttöönottoa) | 8 (*2) | – 3.69 % | – 5.83 % | 0.39 % |
| Toimenpiteiden käyttöönottoa kannattavat teräsputkien tuottajat (ei etuyhteyttä unionin tuottajiin) | 1 (*3) | – 0.33 % | 2.80 % | 6.13 % |
| Painotettu keskimääräinen kannattavuus | 14 | 2,01 % | – 3,95 % | 0,37 % |
| Lähde: tutkimusajanjakson jälkeistä jaksoa koskevat kyselylomakevastaukset eri teräsputkien tuottajilta |

(498)

Kerätyt tutkimusajanjakson jälkeistä jaksoa koskevat tiedot osoittavat, että monien eri käyttäjien kannattavuus vaihteli huomattavasti seuraavalla tavalla:

Taulukko 24

Taulukko 24

Teräsputkien tuottajien kannattavuus
   (59)

Teräsputkien tuottajien kannattavuus

59

Teräsputkien tuottajan luokka

Teräsputkien tuottajien määrä

Kannattavuus tutkimusajanjaksolla

Kannattavuus 1. heinäkuuta 2016–31. joulukuuta 2016

Kannattavuus 1. tammikuuta 2017–31. joulukuuta 2016

Konsortion jäsenet

5 (*1)

*1

3.68 %

– 0.87 %

0.34 %

Unionin tuottajiin etuyhteydessä olevat teräsputkien tuottajat (kannattavat toimenpiteiden käyttöönottoa)

8 (*2)

*2

– 3.69 %

– 5.83 %

0.39 %

Toimenpiteiden käyttöönottoa kannattavat teräsputkien tuottajat (ei etuyhteyttä unionin tuottajiin)

1 (*3)

*3

– 0.33 %

2.80 %

6.13 %

Painotettu keskimääräinen kannattavuus

Painotettu keskimääräinen kannattavuus

14

14

2,01 %

2,01 %

– 3,95 %

– 3,95 %

0,37 %

0,37 %

Lähde: tutkimusajanjakson jälkeistä jaksoa koskevat kyselylomakevastaukset eri teräsputkien tuottajilta

Lähde:

| (499) | Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että teräsputkien tuottajien kannattavuus parantui yleisesti vuoden 2017 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana verrattuna vuoden 2016 jälkipuoliskoon ja oli yleisesti 0,37 prosenttia. Teräsputkien valmistajat selvittivät, että ne odottivat tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen nousevan vuoden 2016 aikana, joten ne ostivat suhteessa tavanomaista enemmän tarkasteltavana olevia tuotteita (suhteellisen alhaisiin hintoihin). Nämä tuotteet käytettiin, kun tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat olivat jo nousseet. Teräsputkien valmistajat, joiden tiloihin tehtiin tarkastuskäynti, odottivat kuitenkin tulostensa mahdollisesti heikentyvän vuoden 2017 toisella neljänneksellä. |
| --- | --- |

(499)

Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että teräsputkien tuottajien kannattavuus parantui yleisesti vuoden 2017 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana verrattuna vuoden 2016 jälkipuoliskoon ja oli yleisesti 0,37 prosenttia. Teräsputkien valmistajat selvittivät, että ne odottivat tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen nousevan vuoden 2016 aikana, joten ne ostivat suhteessa tavanomaista enemmän tarkasteltavana olevia tuotteita (suhteellisen alhaisiin hintoihin). Nämä tuotteet käytettiin, kun tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat olivat jo nousseet. Teräsputkien valmistajat, joiden tiloihin tehtiin tarkastuskäynti, odottivat kuitenkin tulostensa mahdollisesti heikentyvän vuoden 2017 toisella neljänneksellä.

| (500) | Lisäksi unionin tuotannonalaan etuyhteydessä olevat teräsputkien tuottajat väittivät, että niiden pienet tai jopa negatiiviset voittomarginaalit johtuivat siitä, että niiden oli kilpailtava muiden teräsputkien toimittajien kanssa, jotka osittain saivat tarkasteltavana olevaa tuotetta polkumyynnillä asianomaisista maista. |
| --- | --- |

(500)

Lisäksi unionin tuotannonalaan etuyhteydessä olevat teräsputkien tuottajat väittivät, että niiden pienet tai jopa negatiiviset voittomarginaalit johtuivat siitä, että niiden oli kilpailtava muiden teräsputkien toimittajien kanssa, jotka osittain saivat tarkasteltavana olevaa tuotetta polkumyynnillä asianomaisista maista.

| (501) | Komissio päätteli yleisesti, että käyttäjien kannattavuus teräsputkialalla oli heikko tutkimusajanjaksolla ja sen jälkeen. |
| --- | --- |

(501)

Komissio päätteli yleisesti, että käyttäjien kannattavuus teräsputkialalla oli heikko tutkimusajanjaksolla ja sen jälkeen.

6.4.3.4.2.4.   Mahdollisuus siirtää hinnankorotukset eteenpäin teräsputkialalla

| (502) | Konsortio väitti, että ainoa keino kannattavuuden säilyttämiseksi olisi siirtää mahdollinen hintojen nousu eteenpäin. Konsortio kuitenkin väitti, että tämä ei ollut mahdollista, sillä myyntihinnan korotus kilpailukykyisen tason yläpuolelle aiheuttaisi riippumattomille käyttäjille markkinaosuuden menetystä ja sitä kautta voiton menetystä integroituneiden käyttäjien eduksi. ESTA totesi kustannusten nousun siirtämisestä asiakkaille, että ”kunhan EU:n (teräsputkien) tuottajat voivat siirtää kustannusten nousun asiakkailleen, markkinaolosuhteet ovat oikeudenmukaiset” (60). |
| --- | --- |

(502)

Konsortio väitti, että ainoa keino kannattavuuden säilyttämiseksi olisi siirtää mahdollinen hintojen nousu eteenpäin. Konsortio kuitenkin väitti, että tämä ei ollut mahdollista, sillä myyntihinnan korotus kilpailukykyisen tason yläpuolelle aiheuttaisi riippumattomille käyttäjille markkinaosuuden menetystä ja sitä kautta voiton menetystä integroituneiden käyttäjien eduksi. ESTA totesi kustannusten nousun siirtämisestä asiakkaille, että ”kunhan EU:n (teräsputkien) tuottajat voivat siirtää kustannusten nousun asiakkailleen, markkinaolosuhteet ovat oikeudenmukaiset” (60).

kunhan EU:n (teräsputkien) tuottajat voivat siirtää kustannusten nousun asiakkailleen, markkinaolosuhteet ovat oikeudenmukaiset

60

| (503) | Komissio havaitsi eroavaisuuksia huomioissa joita se oli saanut kysymykseen siitä, pystyisivätkö teräsputkien valmistajat siirtämään kustannusten nousun asiakkailleen.






  — | Jotkin käyttäjät (pääosin ne, jotka ovat etuyhteydessä unionin tuottajiin) ilmaisivat, että niille ei periaatteessa ollut ilmennyt suuria vaikeuksia siirtää kustannusten nousu asiakkailleen tutkimusajanjakson jälkeisenä aikana. Ne kuitenkin korostivat, että tällainen siirtäminen olisi vaikeampaa, kun tietyt kilpailijat voisivat hyödyntää tarkasteltavana olevan tuotteen erittäin halpaa tuontia, tai kun niiden asiakkaiden oma tulos ei olisi hyvä. |
| --- | --- | --- |

(503)

Komissio havaitsi eroavaisuuksia huomioissa joita se oli saanut kysymykseen siitä, pystyisivätkö teräsputkien valmistajat siirtämään kustannusten nousun asiakkailleen.

—

Jotkin käyttäjät (pääosin ne, jotka ovat etuyhteydessä unionin tuottajiin) ilmaisivat, että niille ei periaatteessa ollut ilmennyt suuria vaikeuksia siirtää kustannusten nousu asiakkailleen tutkimusajanjakson jälkeisenä aikana. Ne kuitenkin korostivat, että tällainen siirtäminen olisi vaikeampaa, kun tietyt kilpailijat voisivat hyödyntää tarkasteltavana olevan tuotteen erittäin halpaa tuontia, tai kun niiden asiakkaiden oma tulos ei olisi hyvä.

| — | Toisaalta eräät muut käyttäjät (pääasiassa riippumattomat käyttäjät) ilmaisivat suuria varauksia siitä, voisivatko ne siirtää tarkasteltavana olevan tuotteen hinnannousun edelleen asiakkailleen. Tässä yhteydessä ne viittaisivat seuraaviin seikkoihin:






  — | erittäin kilpaillut markkinat, joille on ominaista pienet marginaalit ja vaikeudet tarkasteltavana olevan tuotteen hankinnassa, minkä vuoksi ne eivät voi siirtää kustannusten nousua asiakkailleen; ja |
| --- | --- | --- |

—

Toisaalta eräät muut käyttäjät (pääasiassa riippumattomat käyttäjät) ilmaisivat suuria varauksia siitä, voisivatko ne siirtää tarkasteltavana olevan tuotteen hinnannousun edelleen asiakkailleen. Tässä yhteydessä ne viittaisivat seuraaviin seikkoihin:

—

erittäin kilpaillut markkinat, joille on ominaista pienet marginaalit ja vaikeudet tarkasteltavana olevan tuotteen hankinnassa, minkä vuoksi ne eivät voi siirtää kustannusten nousua asiakkailleen; ja

| — | tilanne, jossa puolivalmiiden ja/tai valmiiden tuotteiden tuonti esimerkiksi Turkista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Valko-Venäjältä (alhaisempiin hintoihin) on kasvanut. Myös tämä vähentää mahdollisuuksia siirtää kustannusten nousu edelleen asiakkaille. |
| --- | --- |

—

tilanne, jossa puolivalmiiden ja/tai valmiiden tuotteiden tuonti esimerkiksi Turkista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Valko-Venäjältä (alhaisempiin hintoihin) on kasvanut. Myös tämä vähentää mahdollisuuksia siirtää kustannusten nousu edelleen asiakkaille.

| (504) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että muiden (lähinnä riippumattomien) käyttäjien lausunnot, erityisesti (503) kappaleessa mainittu lausunto ”vaikeuksista tarkasteltavana olevan tuotteen toimituksissa”, ovat spekulatiivisia ja virheellisiä. |
| --- | --- |

(504)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että muiden (lähinnä riippumattomien) käyttäjien lausunnot, erityisesti (503) kappaleessa mainittu lausunto ”vaikeuksista tarkasteltavana olevan tuotteen toimituksissa”, ovat spekulatiivisia ja virheellisiä.

| (505) | Komissio hylkäsi tämän huomautuksen perusteettomana. |
| --- | --- |

(505)

Komissio hylkäsi tämän huomautuksen perusteettomana.

| (506) | Nämä käyttäjät ensinnäkin totesivat kyselylomakevastauksissaan, että niillä oli joskus vaikeuksia saada tarkasteltavana olevan tuotteen toimituksia, ja ne käyttivät ilmaisuja ”suuria viivästyksiä toimitusehdoissa” tai ”tuottajien rajallinen kapasiteetti, mikä kuvastaa raaka-ainepulaa markkinoilla”. Toiseksi komissiolla oli asiakirjanäyttöä siitä, että käyttäjillä, joiden luo tehtiin tarkastuskäynti, oli todellakin ollut vaikeuksia saada toimituksia tai saada niitä ajoissa. Kolmanneksi komissio totesi myös, että putkien valmistajilla, jotka harjoittavat vientiä unionin ulkopuolelle olisi pienemmät mahdollisuudet siirtää kustannusten nousua asiakkailleen. Näin ollen komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan käyttäjien edellä esittämät lausunnot ovat spekulatiivisia tai virheellisiä. |
| --- | --- |

(506)

Nämä käyttäjät ensinnäkin totesivat kyselylomakevastauksissaan, että niillä oli joskus vaikeuksia saada tarkasteltavana olevan tuotteen toimituksia, ja ne käyttivät ilmaisuja ”suuria viivästyksiä toimitusehdoissa” tai ”tuottajien rajallinen kapasiteetti, mikä kuvastaa raaka-ainepulaa markkinoilla”. Toiseksi komissiolla oli asiakirjanäyttöä siitä, että käyttäjillä, joiden luo tehtiin tarkastuskäynti, oli todellakin ollut vaikeuksia saada toimituksia tai saada niitä ajoissa. Kolmanneksi komissio totesi myös, että putkien valmistajilla, jotka harjoittavat vientiä unionin ulkopuolelle olisi pienemmät mahdollisuudet siirtää kustannusten nousua asiakkailleen. Näin ollen komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan käyttäjien edellä esittämät lausunnot ovat spekulatiivisia tai virheellisiä.

| (507) | Lisäksi valituksen tekijä väitti, että nämä käyttäjien antamat lausunnot olivat ristiriidassa kohdassa ”tarjonnan puutetta” käsittelevän kohdan päätelmien kanssa, joissa ”komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi tarkasteltavana olevan tuotteen/samankaltaisen tuotteen tarjonnan vähäisyyteen unionin markkinoilla” (ks.(463) kappale). |
| --- | --- |

(507)

Lisäksi valituksen tekijä väitti, että nämä käyttäjien antamat lausunnot olivat ristiriidassa kohdassa ”tarjonnan puutetta” käsittelevän kohdan päätelmien kanssa, joissa ”komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi tarkasteltavana olevan tuotteen/samankaltaisen tuotteen tarjonnan vähäisyyteen unionin markkinoilla” (ks.(463) kappale).

| (508) | Tältä osin komissio korosti, että sen kohdassa 6.4.3.1 annetut tarjonnan puutetta koskevat päätelmät koostuivat useista ennakoivista analyyseista. Komissio oli ensin tutkinut kysymystä siitä, estäisikö arvotullien käyttöönotto tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin unioniin täysin. Tältä osin se totesi, että saatavilla oli riittävästi vaihtoehtoista tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia muista kolmansista maista. Tämän jälkeen komissio lisäsi, että unionin tuotannon voitaisiin olettaa myös kasvavan – ja ainakin osittain – kompensoivan mahdollista tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin puutetta asianomaisista maista. Näin ollen komissio päätteli, että tullien käyttöönotto ei todennäköisesti johtaisi tarjonnan puutteeseen tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(508)

Tältä osin komissio korosti, että sen kohdassa 6.4.3.1 annetut tarjonnan puutetta koskevat päätelmät koostuivat useista ennakoivista analyyseista. Komissio oli ensin tutkinut kysymystä siitä, estäisikö arvotullien käyttöönotto tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin unioniin täysin. Tältä osin se totesi, että saatavilla oli riittävästi vaihtoehtoista tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia muista kolmansista maista. Tämän jälkeen komissio lisäsi, että unionin tuotannon voitaisiin olettaa myös kasvavan – ja ainakin osittain – kompensoivan mahdollista tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin puutetta asianomaisista maista. Näin ollen komissio päätteli, että tullien käyttöönotto ei todennäköisesti johtaisi tarjonnan puutteeseen tulevaisuudessa.

tuonnin

| (509) | Tämä kohdassa 6.4.3.1 esitetty ennakoiva analyysi eroaa edellä mainituista vaikeuksista, joita joillakin käyttäjillä oli nykyhetkellä yrittäessään hankkia unionin tuotannonalalta tarkasteltavana olevaa tuotetta riittävinä määrinä ja ajallaan. Tämän vuoksi komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan käyttäjien lausunnon viittaus ”hankinnan vaikeuksiin” (503) kappaleessa oli ristiriidassa (463) kappaleessa esitetyn komission analyysin kanssa, jonka mukaan ”tarjonnan vähäisyyttä” ei todennäköisesti esiintyisi tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoiden tulevan kehityksen myötä. |
| --- | --- |

(509)

Tämä kohdassa 6.4.3.1 esitetty ennakoiva analyysi eroaa edellä mainituista vaikeuksista, joita joillakin käyttäjillä oli nykyhetkellä yrittäessään hankkia unionin tuotannonalalta tarkasteltavana olevaa tuotetta riittävinä määrinä ja ajallaan. Tämän vuoksi komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan käyttäjien lausunnon viittaus ”hankinnan vaikeuksiin” (503) kappaleessa oli ristiriidassa (463) kappaleessa esitetyn komission analyysin kanssa, jonka mukaan ”tarjonnan vähäisyyttä” ei todennäköisesti esiintyisi tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoiden tulevan kehityksen myötä.

| (510) | Teräsputkien valmistajien eri ryhmien välillä havaittujen erojen vuoksi komissio vahvisti, että käyttäjille on riski, että ne eivät voisi siirtää tarkasteltavana olevan tuotteen hinnan korotuksia täysimääräisesti asiakkailleen. |
| --- | --- |

(510)

Teräsputkien valmistajien eri ryhmien välillä havaittujen erojen vuoksi komissio vahvisti, että käyttäjille on riski, että ne eivät voisi siirtää tarkasteltavana olevan tuotteen hinnan korotuksia täysimääräisesti asiakkailleen.

6.4.3.4.2.5.   Teräsputkialaa koskevat päätelmät

| (511) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että seuraavista syistä oli merkittävä riski, että arvotullien muodossa olevat tullit aiheuttaisivat teräsputkialalle tappioita:






  — | tarkasteltavana oleva tuote on hitsattujen putkien tärkein kustannustekijä; |
| --- | --- | --- |

(511)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että seuraavista syistä oli merkittävä riski, että arvotullien muodossa olevat tullit aiheuttaisivat teräsputkialalle tappioita:

—

tarkasteltavana oleva tuote on hitsattujen putkien tärkein kustannustekijä;

| — | tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat nousivat huomattavasti tutkimusajanjakson jälkeen; |
| --- | --- |

—

tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat nousivat huomattavasti tutkimusajanjakson jälkeen;

| — | teräsputkialan voittomarginaalit ovat verrattain pieniä; ja |
| --- | --- |

—

teräsputkialan voittomarginaalit ovat verrattain pieniä; ja

| — | on epävarmaa, voivatko teräsputkien valmistajat siirtää mahdolliset hinnankorotukset asiakkailleen. |
| --- | --- |

—

on epävarmaa, voivatko teräsputkien valmistajat siirtää mahdolliset hinnankorotukset asiakkailleen.

| (512) | Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä kiisti seuraavista neljästä syystä komission päätelmät, joiden mukaan arvotullit aiheuttaisivat teräsputkialalle tappioita:






  — | Ensinnäkin komissio on pääasiallisesti tukeutunut Marcegaglian virheelliseen malliin, jossa ei oteta huomioon talouden perusperiaatteita. Tältä osin valituksen tekijä väitti, että tullien suurin vaikutus kohdistuisi määriin eikä hintoihin. Lisäksi Marcegaglian mallissa ei otettu huomioon näyttöä tarkasteltavana olevan tuotteen substituutiojoustosta. Valituksen tekijä esitti myös, että koska tarkasteltavana oleva tuote on perushyödyke, substituutiojousto vaihtoehtoisten toimittajien suhteen on suurta eikä missään tapauksessa ääretön eikä ai nolla. |
| --- | --- | --- |

(512)

Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä kiisti seuraavista neljästä syystä komission päätelmät, joiden mukaan arvotullit aiheuttaisivat teräsputkialalle tappioita:

—

Ensinnäkin komissio on pääasiallisesti tukeutunut Marcegaglian virheelliseen malliin, jossa ei oteta huomioon talouden perusperiaatteita. Tältä osin valituksen tekijä väitti, että tullien suurin vaikutus kohdistuisi määriin eikä hintoihin. Lisäksi Marcegaglian mallissa ei otettu huomioon näyttöä tarkasteltavana olevan tuotteen substituutiojoustosta. Valituksen tekijä esitti myös, että koska tarkasteltavana oleva tuote on perushyödyke, substituutiojousto vaihtoehtoisten toimittajien suhteen on suurta eikä missään tapauksessa ääretön eikä ai nolla.

| — | Toiseksi tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat ovat nousseet tutkimusajanjakson jälkeen. Tarkasteltavana olevan tuotteen hinnan nousu vaikuttaa tämän vuoksi kaikkiin putkien valmistajiin, mikä on merkittävä tosiseikka, kun tarkastellaan mahdollisuus siirtää kustannusten nousua eteenpäin. Jos käyttäjillä on mahdollisuus siirtää kustannusten kohoaminen asiakkailleen, hintojen kohoamisella ei ole merkitystä arvioitaessa sen vaikutusta käyttäjiin. |
| --- | --- |

—

Toiseksi tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat ovat nousseet tutkimusajanjakson jälkeen. Tarkasteltavana olevan tuotteen hinnan nousu vaikuttaa tämän vuoksi kaikkiin putkien valmistajiin, mikä on merkittävä tosiseikka, kun tarkastellaan mahdollisuus siirtää kustannusten nousua eteenpäin. Jos käyttäjillä on mahdollisuus siirtää kustannusten kohoaminen asiakkailleen, hintojen kohoamisella ei ole merkitystä arvioitaessa sen vaikutusta käyttäjiin.

| — | Kolmanneksi komissio tukeutui siihen tosiseikkaan, että teräsputkien valmistajien kannattavuus oli alhaisella tasolla. Valituksen tekijän mukaan komissio ei kuitenkaan edes yrittänyt selvittää, mikä oli niiden pitkän aikavälin asema, tai vahvistaa kannattavuuden perustasoa. Komissio ei myöskään olisi voinut tehdä käyttäjien kannattavuutta koskevia päätelmiä yhdeltä vuosineljännekseltä (vuoden 2017 ensimmäinen neljännes). |
| --- | --- |

—

Kolmanneksi komissio tukeutui siihen tosiseikkaan, että teräsputkien valmistajien kannattavuus oli alhaisella tasolla. Valituksen tekijän mukaan komissio ei kuitenkaan edes yrittänyt selvittää, mikä oli niiden pitkän aikavälin asema, tai vahvistaa kannattavuuden perustasoa. Komissio ei myöskään olisi voinut tehdä käyttäjien kannattavuutta koskevia päätelmiä yhdeltä vuosineljännekseltä (vuoden 2017 ensimmäinen neljännes).

| — | Neljänneksi komission päätelmään, jonka mukaan tullit aiheuttaisivat teräsputkialalle tappioita, ei voida päätyä saaduista tuloksista. Erityisesti väite, jonka mukaan on olemassa vaara, että kustannuksia ei voida siirtää täysimääräisesti siirtää eteenpäin, ei oikeuta päätelmää, jonka mukaan arvotulli johtaisi tappioihin teräsputkialalla. Komissio oli myös virheellisesti kuvannut niiden integroituneiden käyttäjien näkemykset, jotka pelkäävät kilpailun vääristymistä, sillä muut käyttäjät, jotka tukeutuvan polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin, olisivat saaneet perusteetonta kilpailuetua. |
| --- | --- |

—

Neljänneksi komission päätelmään, jonka mukaan tullit aiheuttaisivat teräsputkialalle tappioita, ei voida päätyä saaduista tuloksista. Erityisesti väite, jonka mukaan on olemassa vaara, että kustannuksia ei voida siirtää täysimääräisesti siirtää eteenpäin, ei oikeuta päätelmää, jonka mukaan arvotulli johtaisi tappioihin teräsputkialalla. Komissio oli myös virheellisesti kuvannut niiden integroituneiden käyttäjien näkemykset, jotka pelkäävät kilpailun vääristymistä, sillä muut käyttäjät, jotka tukeutuvan polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin, olisivat saaneet perusteetonta kilpailuetua.

| (513) | Komissio hylkäsi useimmat näistä väitteistä seuraavista syistä:






  — | Ensinnäkin, kuten (485) kappaleessa jo esitetään, polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollisen käyttöönoton vaikutusten arvioimiseksi tehtiin simulointeja, jotka perustuivat Marcegaglian kannattavuuslukuihin (tuloslaskelmat) tutkimusajanjaksolta, ja ne tarkistettiin paikan päällä. Tämän jälkeen komissio päivitti simulaatioitaan (488) kappaleessa kuvatulla tavalla. Lisäksi komissio tarkasteli taloudelliseen malliin sisältyvää väitettä, jonka mukaan, jos osa toimittajista nostaisi hintojaan tai jos tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettaisiin niiden osalta toimenpiteitä, ostaja (käyttäjä) yrittäisi siirtyä toimittajaan, joka ei ole korottanut hintojaan. Tässä oletuksessa ei kuitenkaan oteta huomioon, että ostajan (käyttäjän) ja toimittajan välillä on sopimusvelvoitteita, jotka aluksi vähintäänkin rajoittavat tarkasteltavana olevan tuotteen osalta substituutiojoustoa. Spot-markkinoiden lisäksi tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät tekevät pitkäaikaisia sopimuksia toimittajiensa kanssa. Toinen mahdollinen ongelma on aluksi se, että uuden liikesuhteen luominen edellyttää ainakin tietyssä määrin investointeja. Komissio myönsi kuitenkin, että ajan myötä substituutiojousto parantuisi. |
| --- | --- | --- |

(513)

Komissio hylkäsi useimmat näistä väitteistä seuraavista syistä:

—

Ensinnäkin, kuten (485) kappaleessa jo esitetään, polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollisen käyttöönoton vaikutusten arvioimiseksi tehtiin simulointeja, jotka perustuivat Marcegaglian kannattavuuslukuihin (tuloslaskelmat) tutkimusajanjaksolta, ja ne tarkistettiin paikan päällä. Tämän jälkeen komissio päivitti simulaatioitaan (488) kappaleessa kuvatulla tavalla. Lisäksi komissio tarkasteli taloudelliseen malliin sisältyvää väitettä, jonka mukaan, jos osa toimittajista nostaisi hintojaan tai jos tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettaisiin niiden osalta toimenpiteitä, ostaja (käyttäjä) yrittäisi siirtyä toimittajaan, joka ei ole korottanut hintojaan. Tässä oletuksessa ei kuitenkaan oteta huomioon, että ostajan (käyttäjän) ja toimittajan välillä on sopimusvelvoitteita, jotka aluksi vähintäänkin rajoittavat tarkasteltavana olevan tuotteen osalta substituutiojoustoa. Spot-markkinoiden lisäksi tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät tekevät pitkäaikaisia sopimuksia toimittajiensa kanssa. Toinen mahdollinen ongelma on aluksi se, että uuden liikesuhteen luominen edellyttää ainakin tietyssä määrin investointeja. Komissio myönsi kuitenkin, että ajan myötä substituutiojousto parantuisi.

| — | Toiseksi valituksen tekijä myönsi, että tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat olivat nousussa vuoden 2016 viimeisellä neljänneksellä ja vuoden 2017 ensimmäisellä neljänneksellä ja että tällaiset hinnankorotukset vaikuttavat kaikkiin putkien valmistajiin samalla tavoin. Komissio myönsi, että jos käyttäjillä on mahdollisuus siirtää kustannusten kohoaminen asiakkailleen, hintojen kohoamisella ei ole merkitystä arvioitaessa sen vaikutusta käyttäjiin. Kuten (502)–(510) kappaleessa kuitenkin todetaan, komissio epäili, voisivatko kaikki putkien valmistajat siirtää kustannusten nousun eteenpäin. |
| --- | --- |

—

Toiseksi valituksen tekijä myönsi, että tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat olivat nousussa vuoden 2016 viimeisellä neljänneksellä ja vuoden 2017 ensimmäisellä neljänneksellä ja että tällaiset hinnankorotukset vaikuttavat kaikkiin putkien valmistajiin samalla tavoin. Komissio myönsi, että jos käyttäjillä on mahdollisuus siirtää kustannusten kohoaminen asiakkailleen, hintojen kohoamisella ei ole merkitystä arvioitaessa sen vaikutusta käyttäjiin. Kuten (502)–(510) kappaleessa kuitenkin todetaan, komissio epäili, voisivatko kaikki putkien valmistajat siirtää kustannusten nousun eteenpäin.

| — | Kolmanneksi komissio antoi (498) kappaleen taulukossa rahoitustietoja tutkimusajanjaksolta (12 kuukautta), jaksolta 1 päivästä heinäkuuta
  31 päivään joulukuuta 2016 (6 kuukautta) ja jaksolta 1 päivästä tammikuuta
  31 päivään maaliskuuta 2017 (3 kuukautta). Koska polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä voi niiden käyttöönotosta lähtien olla välittömiä ja haitallisia vaikutuksia, erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, joita toimii ruostumattomasta teräksestä valmistettujen putkien alalla (61), komissiolla oli oikeus tukeutua päätelmissään edellä mainittuihin tietoihin, jotka kattavat 21 kuukauden jakson, tekemättä pitkän aikavälin elinkelpoisuustutkimusta putkialasta. |
| --- | --- |

—

Kolmanneksi komissio antoi (498) kappaleen taulukossa rahoitustietoja tutkimusajanjaksolta (12 kuukautta), jaksolta 1 päivästä heinäkuuta
  31 päivään joulukuuta 2016 (6 kuukautta) ja jaksolta 1 päivästä tammikuuta
  31 päivään maaliskuuta 2017 (3 kuukautta). Koska polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä voi niiden käyttöönotosta lähtien olla välittömiä ja haitallisia vaikutuksia, erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, joita toimii ruostumattomasta teräksestä valmistettujen putkien alalla (61), komissiolla oli oikeus tukeutua päätelmissään edellä mainittuihin tietoihin, jotka kattavat 21 kuukauden jakson, tekemättä pitkän aikavälin elinkelpoisuustutkimusta putkialasta.

61

| — | Neljänneksi, mitä tulee kustannusten siirtämiseen eteenpäin, komissio perusti päätelmänsä huomioihin, joita oli esitetty tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen annetuissa vastauksissa. Lisäksi tarkastuskäyntien aikana käsiteltiin tarkemmin ja dokumentoitiin kysymystä siitä, voisivatko käyttäjät siirtää mahdollisen kustannusten nousun eteenpäin. Tämän seurauksena komission päätelmä perustuu lausuntoihin (asiakirjojen tarkastus ja tutkinta), jotka ovat samalla tavoin päteviä todisteita tutkivalle viranomaiselle. Toiseksi komissio ei jättänyt huomiotta sitä, että suurin osa kyselylomakkeeseen vastanneista teräsputkien valmistajista toi esiin huolen kilpailun vääristymisestä. Tältä osin komissio huomautti, että tasapuoliset toimintaedellytykset palautuisivat kaikille käyttäjille alle vähimmäistuontihinnan hankitun tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, sillä arvotulleilla poistettaisiin neljästä asianomaisesta maasta polkumyynnillä tuleva tuonti. Yli vähimmäistuontihinnan hankittavan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta kyseessä on putkien valmistajan liiketoimintapäätös siitä, tekeekö se hankintansa unionin integroituneelta tuottajalta vaiko tuonnista. |
| --- | --- |

—

Neljänneksi, mitä tulee kustannusten siirtämiseen eteenpäin, komissio perusti päätelmänsä huomioihin, joita oli esitetty tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen annetuissa vastauksissa. Lisäksi tarkastuskäyntien aikana käsiteltiin tarkemmin ja dokumentoitiin kysymystä siitä, voisivatko käyttäjät siirtää mahdollisen kustannusten nousun eteenpäin. Tämän seurauksena komission päätelmä perustuu lausuntoihin (asiakirjojen tarkastus ja tutkinta), jotka ovat samalla tavoin päteviä todisteita tutkivalle viranomaiselle. Toiseksi komissio ei jättänyt huomiotta sitä, että suurin osa kyselylomakkeeseen vastanneista teräsputkien valmistajista toi esiin huolen kilpailun vääristymisestä. Tältä osin komissio huomautti, että tasapuoliset toimintaedellytykset palautuisivat kaikille käyttäjille alle vähimmäistuontihinnan hankitun tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, sillä arvotulleilla poistettaisiin neljästä asianomaisesta maasta polkumyynnillä tuleva tuonti. Yli vähimmäistuontihinnan hankittavan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta kyseessä on putkien valmistajan liiketoimintapäätös siitä, tekeekö se hankintansa unionin integroituneelta tuottajalta vaiko tuonnista.

6.4.3.4.3.   Toimenpiteiden käyttöönoton vaikutus muiden käyttäjäryhmien kustannuksiin

6.4.3.4.3.1.   Johdanto

| (514) | Valituksen tekijän toimittamat tilastot (62) osoittavat, että teräsputkiteollisuuden lisäksi myös muut toimialat, kuten rakentaminen (20 %), autoteollisuus (15 %) ja koneteollisuus (15 %), ovat merkittäviä tarkasteltavana olevan tuotteen kuluttajia. |
| --- | --- |

(514)

Valituksen tekijän toimittamat tilastot (62) osoittavat, että teräsputkiteollisuuden lisäksi myös muut toimialat, kuten rakentaminen (20 %), autoteollisuus (15 %) ja koneteollisuus (15 %), ovat merkittäviä tarkasteltavana olevan tuotteen kuluttajia.

62

| (515) | Komissio pyrki tämän tutkimuksen aikana yhteistyöhön useiden näiden alojen käyttäjien kanssa Puolassa ja Baltian maissa. Niille lähetettiin kyselylomakkeet, mutta vastauksia ei saatu. |
| --- | --- |

(515)

Komissio pyrki tämän tutkimuksen aikana yhteistyöhön useiden näiden alojen käyttäjien kanssa Puolassa ja Baltian maissa. Niille lähetettiin kyselylomakkeet, mutta vastauksia ei saatu.

| (516) | Yksikään käyttäjien järjestö ei ilmoittautunut tämän toiminnan aloittamisen jälkeen, lukuun ottamatta Latvian kone- ja laiteteollisuuden ja metallintyöstöteollisuuden yhdistystä. Viimeksi mainittu ei kuitenkaan toimittanut näyttöä väitteidensä tueksi, joiden mukaan polkumyynnin vastaiset toimenpiteet johtaisivat koneteollisuuden kustannusten nousuun, eikä se esittänyt lisähuomautuksia. Näin ollen komissio ei voinut selkeästi määrittää toimenpiteiden mahdollista vaikutusta tähän toimialaan. |
| --- | --- |

(516)

Yksikään käyttäjien järjestö ei ilmoittautunut tämän toiminnan aloittamisen jälkeen, lukuun ottamatta Latvian kone- ja laiteteollisuuden ja metallintyöstöteollisuuden yhdistystä. Viimeksi mainittu ei kuitenkaan toimittanut näyttöä väitteidensä tueksi, joiden mukaan polkumyynnin vastaiset toimenpiteet johtaisivat koneteollisuuden kustannusten nousuun, eikä se esittänyt lisähuomautuksia. Näin ollen komissio ei voinut selkeästi määrittää toimenpiteiden mahdollista vaikutusta tähän toimialaan.

| (517) | Komissio pani merkille myös valituksen tekijän ja konsortion keskenään ristiriitaiset näkemykset toimenpiteiden käyttöönoton mahdollisesta vaikutuksesta niiden käyttäjäsegmenttien – kuten autoteollisuuden ja rakennusalan – kustannuksiin, joihin näyttäisi kohdistuvan vähäisempi vaikutus kuin teräsputkialaan. Esimerkiksi autoteollisuudelle voisi koitua noin 430 miljoonan euron lisäys tuotantokustannuksiin. Jaoteltuna yksikkökustannuksiin se ei kuitenkaan olisi yhtä merkittävä. Konsortion ja valituksen tekijän tekemien arvioiden mukaan keskimääräisen auton kustannukset kasvaisivat ainoastaan 24–27 euroa autoa kohden. Tilanne vaikuttaa olevan samanlainen kotitalouskoneiden alalla. |
| --- | --- |

(517)

Komissio pani merkille myös valituksen tekijän ja konsortion keskenään ristiriitaiset näkemykset toimenpiteiden käyttöönoton mahdollisesta vaikutuksesta niiden käyttäjäsegmenttien – kuten autoteollisuuden ja rakennusalan – kustannuksiin, joihin näyttäisi kohdistuvan vähäisempi vaikutus kuin teräsputkialaan. Esimerkiksi autoteollisuudelle voisi koitua noin 430 miljoonan euron lisäys tuotantokustannuksiin. Jaoteltuna yksikkökustannuksiin se ei kuitenkaan olisi yhtä merkittävä. Konsortion ja valituksen tekijän tekemien arvioiden mukaan keskimääräisen auton kustannukset kasvaisivat ainoastaan 24–27 euroa autoa kohden. Tilanne vaikuttaa olevan samanlainen kotitalouskoneiden alalla.

6.4.3.4.3.2.   Käyttäjien ja käyttäjien järjestöjen yhteistyö ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen

| (518) | Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen komissio yritti arvioida toimenpiteen vaikutuksen muihin toimialoihin teräsputkialan lisäksi. |
| --- | --- |

(518)

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen komissio yritti arvioida toimenpiteen vaikutuksen muihin toimialoihin teräsputkialan lisäksi.

| (519) | Tässä yhteydessä komissio pyysi uudelleen yhteistyötä useilta käyttäjiltä Puolassa ja Baltian maissa (pääosin koneteollisuuden alalla) lähettämällä niille tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevan kyselylomakkeen, mutta yhtään vastausta ei saatu. |
| --- | --- |

(519)

Tässä yhteydessä komissio pyysi uudelleen yhteistyötä useilta käyttäjiltä Puolassa ja Baltian maissa (pääosin koneteollisuuden alalla) lähettämällä niille tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevan kyselylomakkeen, mutta yhtään vastausta ei saatu.

| (520) | Lisäksi komissio selvitti aktiivisesti mahdollisuutta yhteistyöhön 11:n muita aloja (rakentaminen, autoteollisuus, koneteollisuus, kotitalouskoneet) edustavan käyttäjäjärjestön kanssa. Kaikille näille järjestöille lähetettiin tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskeva kyselylomake ja niitä pyydettiin toimittamaan kysymykset edelleen jäsenilleen, jos järjestöt eivät itse voineet niihin vastata. |
| --- | --- |

(520)

Lisäksi komissio selvitti aktiivisesti mahdollisuutta yhteistyöhön 11:n muita aloja (rakentaminen, autoteollisuus, koneteollisuus, kotitalouskoneet) edustavan käyttäjäjärjestön kanssa. Kaikille näille järjestöille lähetettiin tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskeva kyselylomake ja niitä pyydettiin toimittamaan kysymykset edelleen jäsenilleen, jos järjestöt eivät itse voineet niihin vastata.

| (521) | Käyttäjäjärjestöiltä saatiin kaksi osittaista vastausta, ja yksi osittainen vastaus saatiin yritykseltä, jolle sen järjestö oli toimittanut tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevan kyselylomakkeen.






  — | Ensinnäkin Euroopan kodinkonevalmistajien liitto (European Committee of Domestic Equipment Manufacturers – CECED) ilmoitti, että se ei voinut toimittaa pyydettyjä tietoja, mutta totesi seuraavaa:
  ”EU:n mahdolliset terästä koskevat polkumyyntitoimenpiteet vaikuttaisivat suoraan tai epäsuorasti kodinkoneiden valmistuksen negatiivisesti... Tämän vuoksi emme puolla protektionistisia toimenpiteitä, kuten polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, jotka voisivat vaikuttaa haitallisesti toimialamme kilpailuasemaan, ellei niitä voida perustella yksiselitteisillä todisteilla.”

   (63) |
| --- | --- | --- |

(521)

Käyttäjäjärjestöiltä saatiin kaksi osittaista vastausta, ja yksi osittainen vastaus saatiin yritykseltä, jolle sen järjestö oli toimittanut tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevan kyselylomakkeen.

—

Ensinnäkin Euroopan kodinkonevalmistajien liitto (European Committee of Domestic Equipment Manufacturers – CECED) ilmoitti, että se ei voinut toimittaa pyydettyjä tietoja, mutta totesi seuraavaa:
  ”EU:n mahdolliset terästä koskevat polkumyyntitoimenpiteet vaikuttaisivat suoraan tai epäsuorasti kodinkoneiden valmistuksen negatiivisesti... Tämän vuoksi emme puolla protektionistisia toimenpiteitä, kuten polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, jotka voisivat vaikuttaa haitallisesti toimialamme kilpailuasemaan, ellei niitä voida perustella yksiselitteisillä todisteilla.”

   (63)

”EU:n mahdolliset terästä koskevat polkumyyntitoimenpiteet vaikuttaisivat suoraan tai epäsuorasti kodinkoneiden valmistuksen negatiivisesti... Tämän vuoksi emme puolla protektionistisia toimenpiteitä, kuten polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, jotka voisivat vaikuttaa haitallisesti toimialamme kilpailuasemaan, ellei niitä voida perustella yksiselitteisillä todisteilla.”

63

| — | Toinen vastaus saatiin belgialaiselta Orgalimen (64) jäseneltä Agorialta, joka totesi, että tarkasteltavana olevan tuotteen kustannukset vaihtelivat lopullisen tuotteen lajin mukaan: kustannukset voivat vaihdella 5 prosentista (perävaunut, jäteautot, rautatiet, terminaalitraktorit) jopa 100 prosenttiin (nostureiden teleskooppipuomit). Vastauksesta ei kuitenkaan ollut selvää, mitä tällainen vaikutus merkitsisi käytännössä niiden liiketoiminnalle. |
| --- | --- |

—

Toinen vastaus saatiin belgialaiselta Orgalimen (64) jäseneltä Agorialta, joka totesi, että tarkasteltavana olevan tuotteen kustannukset vaihtelivat lopullisen tuotteen lajin mukaan: kustannukset voivat vaihdella 5 prosentista (perävaunut, jäteautot, rautatiet, terminaalitraktorit) jopa 100 prosenttiin (nostureiden teleskooppipuomit). Vastauksesta ei kuitenkaan ollut selvää, mitä tällainen vaikutus merkitsisi käytännössä niiden liiketoiminnalle.

64

| — | Kolmanneksi Electrolux Home Products Corporation NV – joka sai komission lisätietopyynnön CECED-järjestön kautta – mainitsi, että se on maailmanlaajuisilla markkinoilla toimiva kotitalouskoneiden valmistaja. Tämä yritys ilmoitti, että
  ”teräs on merkittävä kustannustekijä kaikissa tuotteissamme, joita myydään erittäin kilpailluilla ja pienimarginaalisilla maailmanlaajuisilla markkinoilla. Euroopan tuotantolaitoksiamme varten hankimme terästä eurooppalaisilta toimittajilta ja haluamme toimia näin jatkossakin. Teräksen tuontiin sovellettavat EU:n tullit johtavat sekä kotimaisen että ulkomaisen teräksen keinotekoisen korkeisiin hintoihin, jotka aiheuttavat yrityksellemme kilpailuhaitan verrattuna valmistajiin, joiden tehtaat ovat EU:n ulkopuolella ja jotka vievät valmiita tuotteitaan EU:hun.”

   (65) |
| --- | --- |

—

Kolmanneksi Electrolux Home Products Corporation NV – joka sai komission lisätietopyynnön CECED-järjestön kautta – mainitsi, että se on maailmanlaajuisilla markkinoilla toimiva kotitalouskoneiden valmistaja. Tämä yritys ilmoitti, että
  ”teräs on merkittävä kustannustekijä kaikissa tuotteissamme, joita myydään erittäin kilpailluilla ja pienimarginaalisilla maailmanlaajuisilla markkinoilla. Euroopan tuotantolaitoksiamme varten hankimme terästä eurooppalaisilta toimittajilta ja haluamme toimia näin jatkossakin. Teräksen tuontiin sovellettavat EU:n tullit johtavat sekä kotimaisen että ulkomaisen teräksen keinotekoisen korkeisiin hintoihin, jotka aiheuttavat yrityksellemme kilpailuhaitan verrattuna valmistajiin, joiden tehtaat ovat EU:n ulkopuolella ja jotka vievät valmiita tuotteitaan EU:hun.”

   (65)

”teräs on merkittävä kustannustekijä kaikissa tuotteissamme, joita myydään erittäin kilpailluilla ja pienimarginaalisilla maailmanlaajuisilla markkinoilla. Euroopan tuotantolaitoksiamme varten hankimme terästä eurooppalaisilta toimittajilta ja haluamme toimia näin jatkossakin. Teräksen tuontiin sovellettavat EU:n tullit johtavat sekä kotimaisen että ulkomaisen teräksen keinotekoisen korkeisiin hintoihin, jotka aiheuttavat yrityksellemme kilpailuhaitan verrattuna valmistajiin, joiden tehtaat ovat EU:n ulkopuolella ja jotka vievät valmiita tuotteitaan EU:hun.”

65

| (522) | Komissio toteaa näiden vastauksien osalta, että mitään merkityksellistä tietoa ei saatu kannattavuudesta ja myyntiarvoista. Näin ollen komissio ei voinut selkeästi määrittää toimenpiteiden mahdollista vaikutusta muihin toimialoihin kuin teräsputkien alaan. |
| --- | --- |

(522)

Komissio toteaa näiden vastauksien osalta, että mitään merkityksellistä tietoa ei saatu kannattavuudesta ja myyntiarvoista. Näin ollen komissio ei voinut selkeästi määrittää toimenpiteiden mahdollista vaikutusta muihin toimialoihin kuin teräsputkien alaan.

| (523) | Kun kuitenkin otetaan huomioon käyttäjien ja käyttäjäjärjestöjen alhainen vastausprosentti muilla kuin teräsputkien alalla, mahdollisten hinnankorotusten vaikutus arvioitiin vähemmän merkittäväksi kuin teräsputkien alalla, vaikka kolmessa vastauksessa (ks. (521) kappale) viitattiinkin siihen, että ne eivät kannattaisi toimenpiteiden käyttöönottoa tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(523)

Kun kuitenkin otetaan huomioon käyttäjien ja käyttäjäjärjestöjen alhainen vastausprosentti muilla kuin teräsputkien alalla, mahdollisten hinnankorotusten vaikutus arvioitiin vähemmän merkittäväksi kuin teräsputkien alalla, vaikka kolmessa vastauksessa (ks. (521) kappale) viitattiinkin siihen, että ne eivät kannattaisi toimenpiteiden käyttöönottoa tässä tapauksessa.

| (524) | Ensimmäisen päätelmistä ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti seuraavista syistä, että komissio oli virheellisesti päätellyt, että ”mahdollisten hinnankorotusten vaikutus arvioitiin vähemmän merkittäväksi”: mahdollisten toimenpiteiden vaikutusten analyysille muilla kuin teräsputkien alalla on ominaista kaiken sellaisen tiedon tai näytön puuttuminen, joka viittaisi merkittävään vahinkoon muissa käyttäjäsegmenteissä; ainoat esitetyt todisteet, jotka osoittavat käyttäjiin kohdistuvaa vaikutusta, ovat kolme kirjettä. Lisäksi päätelmä on räikeässä ristiriidassa komission niiden lausuntojen kanssa, joiden mukaan saatavilla ei ollut ”mitään merkityksellistä tietoa” ja se ”ei voinut selkeästi määrittää toimenpiteiden mahdollista vaikutusta muihin toimialoihin kuin teräsputkien alaan” (ks. (522) kappale). Lisäksi valituksen tekijä väitti, että yksi järjestöistä (Agoria) ilmoitti, että se kannattaa arvotullien käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(524)

Ensimmäisen päätelmistä ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti seuraavista syistä, että komissio oli virheellisesti päätellyt, että ”mahdollisten hinnankorotusten vaikutus arvioitiin vähemmän merkittäväksi”: mahdollisten toimenpiteiden vaikutusten analyysille muilla kuin teräsputkien alalla on ominaista kaiken sellaisen tiedon tai näytön puuttuminen, joka viittaisi merkittävään vahinkoon muissa käyttäjäsegmenteissä; ainoat esitetyt todisteet, jotka osoittavat käyttäjiin kohdistuvaa vaikutusta, ovat kolme kirjettä. Lisäksi päätelmä on räikeässä ristiriidassa komission niiden lausuntojen kanssa, joiden mukaan saatavilla ei ollut ”mitään merkityksellistä tietoa” ja se ”ei voinut selkeästi määrittää toimenpiteiden mahdollista vaikutusta muihin toimialoihin kuin teräsputkien alaan” (ks. (522) kappale). Lisäksi valituksen tekijä väitti, että yksi järjestöistä (Agoria) ilmoitti, että se kannattaa arvotullien käyttöönottoa.

| (525) | Komissio myönsi, että valituksen tekijä väitti 7 päivänä helmikuuta 2017 päivätyssä huomautuksessaan, että ”esimerkit ... osoittavat, että kaikilla toimialoilla lukuun ottamatta putkien alaa vaikutus on todennäköisesti minimitasoa” ja että yhteistyössä toimimisen aste oli alhainen. On lisäksi totta, että Agoria ei näyttänyt viittaavan siihen, että se tukisi arvotullien käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(525)

Komissio myönsi, että valituksen tekijä väitti 7 päivänä helmikuuta 2017 päivätyssä huomautuksessaan, että ”esimerkit ... osoittavat, että kaikilla toimialoilla lukuun ottamatta putkien alaa vaikutus on todennäköisesti minimitasoa” ja että yhteistyössä toimimisen aste oli alhainen. On lisäksi totta, että Agoria ei näyttänyt viittaavan siihen, että se tukisi arvotullien käyttöönottoa.

| (526) | Tästä huolimatta muiden käyttäjäjärjestöjen ja yhden yrityksen (ks. (521) kappale) lausunnoissa annettiin viitteitä siitä, että ne eivät olleet samaa mieltä valituksen tekijän esittämästä arviosta, jonka mukaan tullien vaikutus olisi todennäköisesti minimaalinen. Komissio on lisäksi tutkinut keskikokoisen auton osalta kustannusten nousua, mikä olisi noin 24–27 euroa autoa kohden (ks. (517) kappale), ja todennäköistä vaikutusta kotitalouskoneisiin, jota pidettiin vähemmän merkittävänä eli 0,63–1,43 euroa laitetta kohden. |
| --- | --- |

(526)

Tästä huolimatta muiden käyttäjäjärjestöjen ja yhden yrityksen (ks. (521) kappale) lausunnoissa annettiin viitteitä siitä, että ne eivät olleet samaa mieltä valituksen tekijän esittämästä arviosta, jonka mukaan tullien vaikutus olisi todennäköisesti minimaalinen. Komissio on lisäksi tutkinut keskikokoisen auton osalta kustannusten nousua, mikä olisi noin 24–27 euroa autoa kohden (ks. (517) kappale), ja todennäköistä vaikutusta kotitalouskoneisiin, jota pidettiin vähemmän merkittävänä eli 0,63–1,43 euroa laitetta kohden.

| (527) | Tältä taustalta komissio tarkensi yleistä päätelmäänsä ja päätteli, että vaikutus muihin aloihin kuin teräsputkialaan olisi vähäisempi. |
| --- | --- |

(527)

Tältä taustalta komissio tarkensi yleistä päätelmäänsä ja päätteli, että vaikutus muihin aloihin kuin teräsputkialaan olisi vähäisempi.

6.4.3.4.3.3.   Muita aloja kuin teräsputkialaa koskevat päätelmät

| (528) | Komissio vahvisti, että näihin muihin käyttäjiin kohdistuisi teräsputkialaan verrattuna vähemmän merkittävä vaikutus. |
| --- | --- |

(528)

Komissio vahvisti, että näihin muihin käyttäjiin kohdistuisi teräsputkialaan verrattuna vähemmän merkittävä vaikutus.

6.4.3.5   Vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevien käyttäjien etu

Vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevien käyttäjien etu

| (529) | Kaikki brasilialaisen vientiä harjoittava tuottajan CSN:n tuonti unioniin tapahtui siihen etuyhteydessä olevan portugalilaisen tytäryhtiön Lusosiderin kautta. Viimeksi mainittu yritys jalostaa pääasiassa tätä tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia jatkojalostustuotteiksi myytäväksi pääasiassa Iberian niemimaalla. |
| --- | --- |

(529)

Kaikki brasilialaisen vientiä harjoittava tuottajan CSN:n tuonti unioniin tapahtui siihen etuyhteydessä olevan portugalilaisen tytäryhtiön Lusosiderin kautta. Viimeksi mainittu yritys jalostaa pääasiassa tätä tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia jatkojalostustuotteiksi myytäväksi pääasiassa Iberian niemimaalla.

| (530) | Kuulemistilaisuudessa CSN ilmoitti komission yksiköille, että merkittävä investointipäätös oli vireillä ja että tämä voi vaikuttaa Lusosideriin, joka tällä hetkellä työllistää 250 ihmistä. Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja NLMK väitti, että se oli ajan mittaan kehittänyt jalostustoimintojaan unionissa. Tältä osin se väitti, että ”polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarkasteltavana olevan tuotteen osalta rajoittaisi mahdollisuuksia Venäjältä tulevan tärkeän tuotantopanoksen vientiin sen EU:ssa oleviin laitoksiin ja estäisi NLMK:ta lisäämästä jatkojalostustuotantoaan EU:ssa.” (66) |
| --- | --- |

(530)

Kuulemistilaisuudessa CSN ilmoitti komission yksiköille, että merkittävä investointipäätös oli vireillä ja että tämä voi vaikuttaa Lusosideriin, joka tällä hetkellä työllistää 250 ihmistä. Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja NLMK väitti, että se oli ajan mittaan kehittänyt jalostustoimintojaan unionissa. Tältä osin se väitti, että ”polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarkasteltavana olevan tuotteen osalta rajoittaisi mahdollisuuksia Venäjältä tulevan tärkeän tuotantopanoksen vientiin sen EU:ssa oleviin laitoksiin ja estäisi NLMK:ta lisäämästä jatkojalostustuotantoaan EU:ssa.” (66)

66

| (531) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen NLMK lisäsi, että
  ”... NLMK halusi kiinnittää Euroopan komission huomion riskeihin, joita polkumyynnin vastaiset toimenpiteet voisivat aiheuttaa erityisesti force majeure -tilanteissa rajoittamalla emoyhtiöstämme peräisin olevien raaka-aineiden saatavuutta, jos se osoittautuu tarpeelliseksi”. |
| --- | --- |

(531)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen NLMK lisäsi, että
  ”... NLMK halusi kiinnittää Euroopan komission huomion riskeihin, joita polkumyynnin vastaiset toimenpiteet voisivat aiheuttaa erityisesti force majeure -tilanteissa rajoittamalla emoyhtiöstämme peräisin olevien raaka-aineiden saatavuutta, jos se osoittautuu tarpeelliseksi”.

”... NLMK halusi kiinnittää Euroopan komission huomion riskeihin, joita polkumyynnin vastaiset toimenpiteet voisivat aiheuttaa erityisesti force majeure

tilanteissa rajoittamalla emoyhtiöstämme peräisin olevien raaka-aineiden saatavuutta, jos se osoittautuu tarpeelliseksi”.

| (532) | Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen kolmea vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevaa käyttäjää pyydettiin vastaamaan tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen. Kaksi niistä täytti kyselylomakkeen kokonaisuudessaan ja kolmas toimitti osittaisen vastauksen. Näiden tietojen perusteella komissio totesi, että näiden kahden käyttäjän kannattavuus kasvoi tutkimusajanjakson 1,81 prosentista 14,10 prosenttiin vuoden 2017 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana. Yhden yrityksen kannattavuuteen todettiin kuitenkin vuoden 2017 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana sisältyneen voittoja, jotka olivat luonteeltaan varsin poikkeuksellisia eivätkä pysyviä ja jotka olivat seurausta tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen noususta tutkimusajanjakson jälkeisenä aikana. |
| --- | --- |

(532)

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen kolmea vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevaa käyttäjää pyydettiin vastaamaan tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevaan kyselylomakkeeseen. Kaksi niistä täytti kyselylomakkeen kokonaisuudessaan ja kolmas toimitti osittaisen vastauksen. Näiden tietojen perusteella komissio totesi, että näiden kahden käyttäjän kannattavuus kasvoi tutkimusajanjakson 1,81 prosentista 14,10 prosenttiin vuoden 2017 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana. Yhden yrityksen kannattavuuteen todettiin kuitenkin vuoden 2017 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana sisältyneen voittoja, jotka olivat luonteeltaan varsin poikkeuksellisia eivätkä pysyviä ja jotka olivat seurausta tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen noususta tutkimusajanjakson jälkeisenä aikana.

| (533) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että komission viittaus NLMK:n lausuntoon (ks. (531) kappale) ei voida peittää sitä tosiasiaa, että yritys ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta venäläiseltä emoyhtiöltään tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(533)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että komission viittaus NLMK:n lausuntoon (ks. (531) kappale) ei voida peittää sitä tosiasiaa, että yritys ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta venäläiseltä emoyhtiöltään tarkastelujakson aikana.

| (534) | Komissio myönsi, että NLMK ei tarkastelujakson aikana tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta venäläiseltä emoyhtiöltään. NLMK on kuitenkin osoittanut, että sen asiakkaat edellyttävät siltä vahvistusta siitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen toimitukset NLMK:lta taataan kaikissa tapauksissa, myös force majeure -tilanteessa. Tällaisissa tapauksissa NLMK:n, joka on sijoittautunut unioniin, on turvauduttava Venäjällä sijaitsevan emoyhtiönsä toimituksiin. Muuten se ei voisi säilyttää suurimpia asiakkaitaan ja pysyä kilpailukykyisenä unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(534)

Komissio myönsi, että NLMK ei tarkastelujakson aikana tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta venäläiseltä emoyhtiöltään. NLMK on kuitenkin osoittanut, että sen asiakkaat edellyttävät siltä vahvistusta siitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen toimitukset NLMK:lta taataan kaikissa tapauksissa, myös force majeure -tilanteessa. Tällaisissa tapauksissa NLMK:n, joka on sijoittautunut unioniin, on turvauduttava Venäjällä sijaitsevan emoyhtiönsä toimituksiin. Muuten se ei voisi säilyttää suurimpia asiakkaitaan ja pysyä kilpailukykyisenä unionin markkinoilla.

| (535) | Komissio totesi, että toimenpiteiden käyttöönotto ei ole brasilialaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan CSN:ään etuyhteydessä olevan portugalilaisen tytäryhtiön Lusosiderin eikä venäläiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan NLMK:hon etuyhteydessä olevan belgialaisen tytäryhtiön NLMK:n edun mukaista. |
| --- | --- |

(535)

Komissio totesi, että toimenpiteiden käyttöönotto ei ole brasilialaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan CSN:ään etuyhteydessä olevan portugalilaisen tytäryhtiön Lusosiderin eikä venäläiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan NLMK:hon etuyhteydessä olevan belgialaisen tytäryhtiön NLMK:n edun mukaista.

6.4.4   Käyttäjien etua koskevat päätelmät

Käyttäjien etua koskevat päätelmät

| (536) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että toimenpiteiden käyttöönotto oli käyttäjien edun vastaista. Vaikka vaikutus teräsputkialaan olisi hyvin selvä, vaikutus muihin jatkojalostussektoreihin on erittäin todennäköisesti kuitenkin lievempi. |
| --- | --- |

(536)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että toimenpiteiden käyttöönotto oli käyttäjien edun vastaista. Vaikka vaikutus teräsputkialaan olisi hyvin selvä, vaikutus muihin jatkojalostussektoreihin on erittäin todennäköisesti kuitenkin lievempi.

| (537) | Ensimmäisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että sanamuoto ”erittäin todennäköisesti lievempi” on harhaanjohtava, kun otetaan huomioon tosiasiallinen asiakirjanäyttö:






  — | Ensinnäkin putkialaan kohdistuva vaikutus keskittyy kyseisen alan pieneen osaan eli hitsattujen putkien valmistajiin, jotka eivät ole etuyhteydessä tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajiin unionissa vaan tukeutuvat tuontiin. |
| --- | --- | --- |

(537)

Ensimmäisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että sanamuoto ”erittäin todennäköisesti lievempi” on harhaanjohtava, kun otetaan huomioon tosiasiallinen asiakirjanäyttö:

—

Ensinnäkin putkialaan kohdistuva vaikutus keskittyy kyseisen alan pieneen osaan eli hitsattujen putkien valmistajiin, jotka eivät ole etuyhteydessä tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajiin unionissa vaan tukeutuvat tuontiin.

| — | Toiseksi muiden kuin teräsputkialan suppea analyysi ei vahvistanut merkittävää vaikutusta. |
| --- | --- |

—

Toiseksi muiden kuin teräsputkialan suppea analyysi ei vahvistanut merkittävää vaikutusta.

| (538) | Komissio hylkäsi valituksen tekijän väitteet seuraavista syistä:






  — | Ensinnäkin, kuten (435) kappaleessa mainitaan, Marcegaglia itsessään kuluttaa 2,9–4,4 miljoonaa tonnia tarkasteltavana olevaa/samankaltaista tuotetta vuosittain. Tämä merkitsee sitä, että yritys yksinään vastaan noin 8,5–13 prosentista unionin vapaiden markkinoiden kokonaiskulutusta, kuten (226) kappaleessa olevassa taulukossa esitetään. Teräsputkimarkkinoiden analyysi ei myöskään ollut riippuvainen ainoastaan Marcegaglian analyysista. Kuten (8) kappaleessa esitetään, konsortion olivat tätä tutkimusta varten perustaneet yli 30 käyttäjää ja etuyhteydetöntä tuojaa, joka toimivat pääasiassa mutta eivät yksinomaan Italiassa. Ne ovat pääasiassa pk-yrityksiä, vaikka siis myös Marcegaglia oli konsortion jäsen. Tässä yhteydessä, kuten (17) ja (24) kappaleessa esitetään, konsortio toimitti huomautuksia ja sitä kuultiin kuulemisten aikana. Kuten käy ilmi (498) kappaleessa olevasta taulukosta, viisi konsortion jäsentä toimi lisäksi yhteistyössä toimittamalla tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevia tietoja. Tämän vuoksi komissio hylkäsi valituksen tekijän väitteen, jonka mukaan putkialaan kohdistuva vaikutus keskittyi pieneen osaan tätä toimialaa. |
| --- | --- | --- |

(538)

Komissio hylkäsi valituksen tekijän väitteet seuraavista syistä:

—

Ensinnäkin, kuten (435) kappaleessa mainitaan, Marcegaglia itsessään kuluttaa 2,9–4,4 miljoonaa tonnia tarkasteltavana olevaa/samankaltaista tuotetta vuosittain. Tämä merkitsee sitä, että yritys yksinään vastaan noin 8,5–13 prosentista unionin vapaiden markkinoiden kokonaiskulutusta, kuten (226) kappaleessa olevassa taulukossa esitetään. Teräsputkimarkkinoiden analyysi ei myöskään ollut riippuvainen ainoastaan Marcegaglian analyysista. Kuten (8) kappaleessa esitetään, konsortion olivat tätä tutkimusta varten perustaneet yli 30 käyttäjää ja etuyhteydetöntä tuojaa, joka toimivat pääasiassa mutta eivät yksinomaan Italiassa. Ne ovat pääasiassa pk-yrityksiä, vaikka siis myös Marcegaglia oli konsortion jäsen. Tässä yhteydessä, kuten (17) ja (24) kappaleessa esitetään, konsortio toimitti huomautuksia ja sitä kuultiin kuulemisten aikana. Kuten käy ilmi (498) kappaleessa olevasta taulukosta, viisi konsortion jäsentä toimi lisäksi yhteistyössä toimittamalla tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevia tietoja. Tämän vuoksi komissio hylkäsi valituksen tekijän väitteen, jonka mukaan putkialaan kohdistuva vaikutus keskittyi pieneen osaan tätä toimialaa.

| — | Toiseksi mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan muihin kuin teräsputkialaan ei kohdistunut merkittävää vaikutusta, komissio viittasi aiempaan lausuntoon edellä (524) kappaleessa. Vaikutus on olemassa, vaikkakin vähäisempänä. |
| --- | --- |

—

Toiseksi mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan muihin kuin teräsputkialaan ei kohdistunut merkittävää vaikutusta, komissio viittasi aiempaan lausuntoon edellä (524) kappaleessa. Vaikutus on olemassa, vaikkakin vähäisempänä.

| (539) | Tästä huolimatta ja johdonmukaisuuden vuoksi komissio myönsi, että sen olisi pitänyt käyttää samaa sanamuotoa ”vähemmän merkittävä” kuin (528) kappaleen analyyttisessa osassa. Tämän vuoksi komissio muutti aiemman (536) kappaleessa annetun päätelmänsä seuraavasti: Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että toimenpiteiden käyttöönotto oli käyttäjien edun vastaista. Vaikka vaikutus teräsputkialaan olisi selvä, vaikutus muihin jatkojalostussektoreihin on erittäin todennäköisesti kuitenkin lievempi. |
| --- | --- |

(539)

Tästä huolimatta ja johdonmukaisuuden vuoksi komissio myönsi, että sen olisi pitänyt käyttää samaa sanamuotoa ”vähemmän merkittävä” kuin (528) kappaleen analyyttisessa osassa. Tämän vuoksi komissio muutti aiemman (536) kappaleessa annetun päätelmänsä seuraavasti: Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että toimenpiteiden käyttöönotto oli käyttäjien edun vastaista. Vaikka vaikutus teräsputkialaan olisi selvä, vaikutus muihin jatkojalostussektoreihin on erittäin todennäköisesti kuitenkin lievempi.

6.5   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (540) | Komissio punnitsi ja tasapainotti yhtäältä unionin merkittävän tuotannonalan etuja, joita olisi suojattava epäterveiltä käytännöiltä, ja toisaalta todennäköisiä kielteisiä vaikutuksia käyttäjiin. |
| --- | --- |

(540)

Komissio punnitsi ja tasapainotti yhtäältä unionin merkittävän tuotannonalan etuja, joita olisi suojattava epäterveiltä käytännöiltä, ja toisaalta todennäköisiä kielteisiä vaikutuksia käyttäjiin.

| (541) | Toimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden säilyttää kannattavuus kestävällä tasolla. Toimenpiteillä tuettaisiin unionin tuotannonalan terveyttä ja elinkelpoisuutta, kun otetaan myös huomioon vuodesta 2013 lähtien kertyneet tappiot, lukuun ottamatta vähäistä vuonna 2014 saavutettua voittoa. |
| --- | --- |

(541)

Toimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden säilyttää kannattavuus kestävällä tasolla. Toimenpiteillä tuettaisiin unionin tuotannonalan terveyttä ja elinkelpoisuutta, kun otetaan myös huomioon vuodesta 2013 lähtien kertyneet tappiot, lukuun ottamatta vähäistä vuonna 2014 saavutettua voittoa.

| (542) | Toisaalta lopullisten toimenpiteiden ottaminen käyttöön Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan osalta vaikuttaisi suhteettoman kielteisesti käyttäjiin, jotka ovat suurelta osin riippuvaisia tarkasteltavana olevan tuotteen tarjonnasta. Tämä vaarantaisi niiden kilpailukyvyn jatkojalostustuotteiden markkinoilla, erityisesti putkien osalta. |
| --- | --- |

(542)

Toisaalta lopullisten toimenpiteiden ottaminen käyttöön Brasilian, Iranin, Venäjän ja Ukrainan osalta vaikuttaisi suhteettoman kielteisesti käyttäjiin, jotka ovat suurelta osin riippuvaisia tarkasteltavana olevan tuotteen tarjonnasta. Tämä vaarantaisi niiden kilpailukyvyn jatkojalostustuotteiden markkinoilla, erityisesti putkien osalta.

| (543) | Kuten edellä todettiin, komissio piti välttämättömänä tutkia kehitystä tutkimusajanjakson päättymisen eli heinäkuun 2016 jälkeen, jotta varmistetaan riittävä tasapaino näiden keskenään ristiriitaisten etujen välillä ja voidaan tehdä tätä kysymystä koskevia asianmukaisia päätelmiä. Se otti huomioon myös sen, että tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat nousivat merkittävästi vuoden 2016 jälkipuoliskolla ja ylittivät 500 euron hinnan tonnilta helmikuussa 2017. |
| --- | --- |

(543)

Kuten edellä todettiin, komissio piti välttämättömänä tutkia kehitystä tutkimusajanjakson päättymisen eli heinäkuun 2016 jälkeen, jotta varmistetaan riittävä tasapaino näiden keskenään ristiriitaisten etujen välillä ja voidaan tehdä tätä kysymystä koskevia asianmukaisia päätelmiä. Se otti huomioon myös sen, että tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat nousivat merkittävästi vuoden 2016 jälkipuoliskolla ja ylittivät 500 euron hinnan tonnilta helmikuussa 2017.

| (544) | Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen komissio tutki tarkemmin väitteitä, joiden mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat nousivat tutkimusajanjakson jälkeisenä aikana. Lisäksi se rohkaisi käyttäjiä antamaan lisätietoja useista käyttäjätoimialoista, jotta se voisi arvioida toimenpiteiden mahdollisia vaikutuksia tuotantoketjun loppupään muihin toimialoihin kuin putkiin. Se kehotti lisäksi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia toimenpiteiden soveltuvasta muodosta. |
| --- | --- |

(544)

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen komissio tutki tarkemmin väitteitä, joiden mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat nousivat tutkimusajanjakson jälkeisenä aikana. Lisäksi se rohkaisi käyttäjiä antamaan lisätietoja useista käyttäjätoimialoista, jotta se voisi arvioida toimenpiteiden mahdollisia vaikutuksia tuotantoketjun loppupään muihin toimialoihin kuin putkiin. Se kehotti lisäksi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia toimenpiteiden soveltuvasta muodosta.

| (545) | Kerättyään eri asianomaisten osapuolten toimittamat lisätiedot komissio päätteli, että tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat kohosivat merkittävästi tutkimusajanjakson jälkeisenä aikana ja lisäksi seuraavaa:






  — | Lopullisten toimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin tuottajille mahdollisuuden palauttaa kannattavuus kestävälle tasolle. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, olisi epäselvää, voisiko unionin tuotannonala saavuttaa riittävän terveyden ja elinkelpoisuuden, kun otetaan myös huomioon vuodesta 2013 lähtien kertyneet tappiot, lukuun ottamatta vähäistä vuonna 2014 saavutettua voittoa. |
| --- | --- | --- |

(545)

Kerättyään eri asianomaisten osapuolten toimittamat lisätiedot komissio päätteli, että tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat kohosivat merkittävästi tutkimusajanjakson jälkeisenä aikana ja lisäksi seuraavaa:

—

Lopullisten toimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin tuottajille mahdollisuuden palauttaa kannattavuus kestävälle tasolle. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, olisi epäselvää, voisiko unionin tuotannonala saavuttaa riittävän terveyden ja elinkelpoisuuden, kun otetaan myös huomioon vuodesta 2013 lähtien kertyneet tappiot, lukuun ottamatta vähäistä vuonna 2014 saavutettua voittoa.

| — | Mitä tulee käyttäjien etuun, Brasiliaa, Irania, Venäjää ja Ukrainaa koskevien toimenpiteiden käyttöönotolla arvotullin muodossa olisi suhteettoman kielteinen vaikutus käyttäjiin (erityisesti teräsputkialaan), ja se vaikuttaisi niiden hintoihin ja työllisyyteen. |
| --- | --- |

—

Mitä tulee käyttäjien etuun, Brasiliaa, Irania, Venäjää ja Ukrainaa koskevien toimenpiteiden käyttöönotolla arvotullin muodossa olisi suhteettoman kielteinen vaikutus käyttäjiin (erityisesti teräsputkialaan), ja se vaikuttaisi niiden hintoihin ja työllisyyteen.

| (546) | Komissio muistutti unionin tuottajien kannattavuutta koskevista (425) kappaleen päätelmistä sekä hintojen merkittävästä noususta tutkimusajanjakson jälkeen. Tältä pohjalta komissio katsoi unionin edun mukaiseksi muuttaa toimenpiteiden muoto sellaiseksi, että niillä saavutetaan tässä erityistapauksessa riittävä tasapaino unionin tuottajien ja käyttäjien etujen välillä. Tämän vuoksi komissio päätti seuraavista syistä ottaa käyttöön arvotullit, joita rajoitetaan vähimmäistuontihinnalla, jossa otetaan huomioon raaka-aineiden hintojen nousu tutkimusajanjakson jälkeen:






  — | Tullin asettaminen arvotullin tasolle vähimmäistuontihinnalla rajoitettuna antaisi unionin tuottajille mahdollisuuden toipua vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista. Tehokkaan vähimmäistuontihinnan tasolle asetettavalla rajoituksella tarjotaan unionin tuottajille suojaverkko, jotta ne voivat saavuttaa kestävän kannattavuuden. |
| --- | --- | --- |

(546)

Komissio muistutti unionin tuottajien kannattavuutta koskevista (425) kappaleen päätelmistä sekä hintojen merkittävästä noususta tutkimusajanjakson jälkeen. Tältä pohjalta komissio katsoi unionin edun mukaiseksi muuttaa toimenpiteiden muoto sellaiseksi, että niillä saavutetaan tässä erityistapauksessa riittävä tasapaino unionin tuottajien ja käyttäjien etujen välillä. Tämän vuoksi komissio päätti seuraavista syistä ottaa käyttöön arvotullit, joita rajoitetaan vähimmäistuontihinnalla, jossa otetaan huomioon raaka-aineiden hintojen nousu tutkimusajanjakson jälkeen:

—

Tullin asettaminen arvotullin tasolle vähimmäistuontihinnalla rajoitettuna antaisi unionin tuottajille mahdollisuuden toipua vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista. Tehokkaan vähimmäistuontihinnan tasolle asetettavalla rajoituksella tarjotaan unionin tuottajille suojaverkko, jotta ne voivat saavuttaa kestävän kannattavuuden.

| — | Toisaalta tehokkaan vähimmäistuontihinnan tasolle asetettavalla rajoituksella pitäisi myös estää tutkimusajanjakson jälkeen tapahtuvien mahdollisten hinnankorotusten kielteiset vaikutukset, jotka voisivat merkittävästi haitata käyttäjien yritystoimintaa. |
| --- | --- |

—

Toisaalta tehokkaan vähimmäistuontihinnan tasolle asetettavalla rajoituksella pitäisi myös estää tutkimusajanjakson jälkeen tapahtuvien mahdollisten hinnankorotusten kielteiset vaikutukset, jotka voisivat merkittävästi haitata käyttäjien yritystoimintaa.

| (547) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että komission päätelmät ovat ristiriidassa perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisten vaatimusten kanssa. Jos toimenpiteet ovat unionin tuotannonalan edun mukaisia, komissio olisi velvollinen ottamaan ne käyttöön, ellei ole näyttöä siitä, että toimenpiteillä olisi kohtuuton vaikutus käyttäjätoimialoihin. Valituksen tekijän mukaan tällaista näyttöä ei ole olemassa. Lisäksi se väitti, että komissio oli asettanut etusijalle käyttäjien pienen alaryhmän edut (eli tietyt teräsputkien valmistajat) eikä ollut tehnyt eri etujen arviointia kokonaisuudessaan. Laajemminkin se väitti, että unionin etua koskevissa säännöissä määrätään ainoastaan toimenpiteiden käyttöönotosta tai siitä luopumisesta. Toisin sanoen kyseessä on pelkkä ”kyllä” tai ”ei” -tyyppinen valinta. |
| --- | --- |

(547)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että komission päätelmät ovat ristiriidassa perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisten vaatimusten kanssa. Jos toimenpiteet ovat unionin tuotannonalan edun mukaisia, komissio olisi velvollinen ottamaan ne käyttöön, ellei ole näyttöä siitä, että toimenpiteillä olisi kohtuuton vaikutus käyttäjätoimialoihin. Valituksen tekijän mukaan tällaista näyttöä ei ole olemassa. Lisäksi se väitti, että komissio oli asettanut etusijalle käyttäjien pienen alaryhmän edut (eli tietyt teräsputkien valmistajat) eikä ollut tehnyt eri etujen arviointia kokonaisuudessaan. Laajemminkin se väitti, että unionin etua koskevissa säännöissä määrätään ainoastaan toimenpiteiden käyttöönotosta tai siitä luopumisesta. Toisin sanoen kyseessä on pelkkä ”kyllä” tai ”ei” -tyyppinen valinta.

| (548) | Komissio hylkäsi nämä seikat oikeudellisesti virheellisinä ja selitti, miten perusasetuksen 21 artiklan nojalla tehtävä unionin edun tarkastelu yleensä toteutetaan:






  — | Jos toimenpiteet ovat unionin tuotannonalan edun mukaisia, komissio on velvollinen ottamaan ne käyttöön, ellei ole näyttöä siitä, että toimenpiteillä olisi kohtuuton vaikutus käyttäjätoimialoihin, tuojiin, kuluttajiin tai osapuoliin, joihin ne välittömästi vaikuttavat. Jälkimmäisessä tapauksessa toimenpiteitä ei pitäisi lainkaan ottaa käyttöön. Nyt käsillä olevassa tutkimuksessa ei kuitenkaan ole kyse kummastakaan tapauksesta. |
| --- | --- | --- |

(548)

Komissio hylkäsi nämä seikat oikeudellisesti virheellisinä ja selitti, miten perusasetuksen 21 artiklan nojalla tehtävä unionin edun tarkastelu yleensä toteutetaan:

—

Jos toimenpiteet ovat unionin tuotannonalan edun mukaisia, komissio on velvollinen ottamaan ne käyttöön, ellei ole näyttöä siitä, että toimenpiteillä olisi kohtuuton vaikutus käyttäjätoimialoihin, tuojiin, kuluttajiin tai osapuoliin, joihin ne välittömästi vaikuttavat. Jälkimmäisessä tapauksessa toimenpiteitä ei pitäisi lainkaan ottaa käyttöön. Nyt käsillä olevassa tutkimuksessa ei kuitenkaan ole kyse kummastakaan tapauksesta.

| — | Saatavilla oleva näyttö pikemminkin osoitti selvästi, että tärkeimmällä tarkasteltavana olevaa tuotetta käyttävällä toimialalla (eli teräsputkialalla, joka vastaa noin 32 prosentista tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaiskulutuksesta, ks. (483) kappale) käyttäjiin kohdistuisi suhteeton haitta, jos arvotullit otettaisiin käyttöön, myös silloin, kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen nousu tutkimusajanjakson jälkeen. |
| --- | --- |

—

Saatavilla oleva näyttö pikemminkin osoitti selvästi, että tärkeimmällä tarkasteltavana olevaa tuotetta käyttävällä toimialalla (eli teräsputkialalla, joka vastaa noin 32 prosentista tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaiskulutuksesta, ks. (483) kappale) käyttäjiin kohdistuisi suhteeton haitta, jos arvotullit otettaisiin käyttöön, myös silloin, kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen nousu tutkimusajanjakson jälkeen.

| — | Tässä tapauksessa komissio voi mukauttaa toimenpiteen muotoa asianmukaisesti tasapainon saavuttamiseksi keskenään kilpailevien etujen välillä. Tästä osin erityistä huomiota kiinnitettiin yhtäältä tarpeeseen suojella unionin tuotannonalan etuja epäoikeudenmukaisilta käytännöiltä ja toisaalta käyttäjiin (ennen kaikkia teräsputkien tuottajiin) kohdistuvien toimenpiteen todennäköisesti kielteisten vaikutusten rajoittamiseen vaarantamatta kuitenkaan toimenpiteen tehokkuutta. |
| --- | --- |

—

Tässä tapauksessa komissio voi mukauttaa toimenpiteen muotoa asianmukaisesti tasapainon saavuttamiseksi keskenään kilpailevien etujen välillä. Tästä osin erityistä huomiota kiinnitettiin yhtäältä tarpeeseen suojella unionin tuotannonalan etuja epäoikeudenmukaisilta käytännöiltä ja toisaalta käyttäjiin (ennen kaikkia teräsputkien tuottajiin) kohdistuvien toimenpiteen todennäköisesti kielteisten vaikutusten rajoittamiseen vaarantamatta kuitenkaan toimenpiteen tehokkuutta.

| (549) | Tässä yhteydessä komissio ei tarkastellut pelkästään etuja abstraktilla tasolla vaan, kuten yleensäkin, myös käytännön vaikutuksia kyseisiin yrityksiin. Eurofer vastusti vähimmäistuontihintaa ja kirjoitti sekä kauppapolitiikasta vastaavalle komission jäsenelle että Euroopan komission puheenjohtajalle seuraavaa: ”Vaikka vähimmäistuontihinta olisikin tuotantokustannuksia korkeampi, siitä tulisi tuotannonalamme kannattavuutta rajoittava yläraja, vaikka olemmekin juuri alkaneet toipua pahimmasta kriisistä vuosikymmeniin.” (67) |
| --- | --- |

(549)

Tässä yhteydessä komissio ei tarkastellut pelkästään etuja abstraktilla tasolla vaan, kuten yleensäkin, myös käytännön vaikutuksia kyseisiin yrityksiin. Eurofer vastusti vähimmäistuontihintaa ja kirjoitti sekä kauppapolitiikasta vastaavalle komission jäsenelle että Euroopan komission puheenjohtajalle seuraavaa: ”Vaikka vähimmäistuontihinta olisikin tuotantokustannuksia korkeampi, siitä tulisi tuotannonalamme kannattavuutta rajoittava yläraja, vaikka olemmekin juuri alkaneet toipua pahimmasta kriisistä vuosikymmeniin.” (67)

Vaikka vähimmäistuontihinta olisikin tuotantokustannuksia korkeampi, siitä tulisi tuotannonalamme kannattavuutta rajoittava yläraja, vaikka olemmekin juuri alkaneet toipua pahimmasta kriisistä vuosikymmeniin.

67

| (550) | Komissio katsoo, että tämä lausunto pikemminkin vahvistaa sen oman näkemyksen, jonka mukaan on komission edun mukaista ottaa käyttöön arvotullit ainoastaan vähimmäistuontihinnan tasoa alhaisempina. Vaikka vähimmäistuontihinta lievittäisi joidenkin putkien tuottajien, monet pk-yritykset mukaan luettuina, riskiä joutua tappiolliseen tilanteeseen, vähimmäistuontihinnasta johtuva haitta valituksen tekijän osalta näyttäisi olevan lähinnä siinä, että tällainen hinta estää korkeammat voittomarginaalit elpymiskaudella, kun se jo nyt saavuttaa tavoitetason ylittävän voiton. |
| --- | --- |

(550)

Komissio katsoo, että tämä lausunto pikemminkin vahvistaa sen oman näkemyksen, jonka mukaan on komission edun mukaista ottaa käyttöön arvotullit ainoastaan vähimmäistuontihinnan tasoa alhaisempina. Vaikka vähimmäistuontihinta lievittäisi joidenkin putkien tuottajien, monet pk-yritykset mukaan luettuina, riskiä joutua tappiolliseen tilanteeseen, vähimmäistuontihinnasta johtuva haitta valituksen tekijän osalta näyttäisi olevan lähinnä siinä, että tällainen hinta estää korkeammat voittomarginaalit elpymiskaudella, kun se jo nyt saavuttaa tavoitetason ylittävän voiton.

| (551) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen konsortio pyysi, että nyt käsillä olevat tutkimus olisi päätettävä unionin etua koskevien päätelmien pohjalta. Tältä osin se katsoi, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotolla missä tahansa muodossa olisi seuraavista syistä tuhoisa vaikutus riippumattomien käyttäjien taloudelliseen elinkelpoisuuteen:






  — | Tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoille unionissa on tyypillistä oligopolistinen rakenne, jossa lähes 90 prosenttia tarkasteltavana olevasta tuotteesta on vain muutaman vertikaalisesti integroituneen tuottajan valmistamaa ja tarjoamaa – sekä kytkös- että vapailla markkinoilla. |
| --- | --- | --- |

(551)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen konsortio pyysi, että nyt käsillä olevat tutkimus olisi päätettävä unionin etua koskevien päätelmien pohjalta. Tältä osin se katsoi, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotolla missä tahansa muodossa olisi seuraavista syistä tuhoisa vaikutus riippumattomien käyttäjien taloudelliseen elinkelpoisuuteen:

—

Tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoille unionissa on tyypillistä oligopolistinen rakenne, jossa lähes 90 prosenttia tarkasteltavana olevasta tuotteesta on vain muutaman vertikaalisesti integroituneen tuottajan valmistamaa ja tarjoamaa – sekä kytkös- että vapailla markkinoilla.

| — | Kun otetaan huomioon niiden vertikaalinen integraatio, unionin tuottajat ovat samaan aikaan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia että sen jalostajia (käyttäjiä). Tämä tarkoittaa sitä, että riippumattomat käyttäjät ovat tilanteessa, jossa ne ovat sekä vahvassa asemassa olevien unionin harvojen tuottajien asiakkaita että niiden kilpailijoita. |
| --- | --- |

—

Kun otetaan huomioon niiden vertikaalinen integraatio, unionin tuottajat ovat samaan aikaan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia että sen jalostajia (käyttäjiä). Tämä tarkoittaa sitä, että riippumattomat käyttäjät ovat tilanteessa, jossa ne ovat sekä vahvassa asemassa olevien unionin harvojen tuottajien asiakkaita että niiden kilpailijoita.

| (552) | Komissio hylkäsi myös tämän pyynnön. Kuten (548) kappaleessa esitetään, erityistä huomiota kiinnitettiin yhtäältä tarpeeseen suojella unionin tuotannonalan etuja epäoikeudenmukaisilta käytännöiltä ja toisaalta käyttäjiin (ennen kaikkia teräsputkien tuottajiin) kohdistuvien toimenpiteen todennäköisesti kielteisten vaikutusten rajoittamiseen. Konsortion näkemykset on jo otettu asianmukaisesti huomioon tällaista etujen tasapainoa varten. |
| --- | --- |

(552)

Komissio hylkäsi myös tämän pyynnön. Kuten (548) kappaleessa esitetään, erityistä huomiota kiinnitettiin yhtäältä tarpeeseen suojella unionin tuotannonalan etuja epäoikeudenmukaisilta käytännöiltä ja toisaalta käyttäjiin (ennen kaikkia teräsputkien tuottajiin) kohdistuvien toimenpiteen todennäköisesti kielteisten vaikutusten rajoittamiseen. Konsortion näkemykset on jo otettu asianmukaisesti huomioon tällaista etujen tasapainoa varten.

| (553) | Kaikista näistä syistä komissio on vahvisti päätöksensä ottaa käyttöön arvotullit rajoitettuna vähimmäistuontihinnalla (ks. (546) kappale). |
| --- | --- |

(553)

Kaikista näistä syistä komissio on vahvisti päätöksensä ottaa käyttöön arvotullit rajoitettuna vähimmäistuontihinnalla (ks. (546) kappale).

7.   LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

7.1   Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)

Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)

7.1.1   Tavoitehinta

Tavoitehinta

| (554) | Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän. Oikeuskäytännön mukaisesti tavoitehinta on hinta, jonka unionin tuotannonala voisi kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa ilman kyseisistä neljästä maasta tulevaa polkumyyntituontia. Tavoitehinta lasketaan määrittämällä samankaltaisen tuotteen tuotantokustannukset ja lisäämällä niihin voittomarginaali, jonka unionin tuotannonala voisi kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa ilman polkumyyntituontia. |
| --- | --- |

(554)

Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän. Oikeuskäytännön mukaisesti tavoitehinta on hinta, jonka unionin tuotannonala voisi kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa ilman kyseisistä neljästä maasta tulevaa polkumyyntituontia. Tavoitehinta lasketaan määrittämällä samankaltaisen tuotteen tuotantokustannukset ja lisäämällä niihin voittomarginaali, jonka unionin tuotannonala voisi kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa ilman polkumyyntituontia.

| (555) | Mitä tulee tavoitevoiton määrittämiseen, tarkastelujaksolla tiedot osoittavat ainoastaan tappioita, lukuun ottamatta vuotta 2014, jolloin saavutettua pientä voittoa ei katsottu soveltuvaksi kohtuullisen, ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia saavutettavissa olevan voittomarginaalin määrittämiseen. Kuten (341) kappaleessa esitetään, unionin tuotannonala olisi vuodesta 2014 lähtien voinut hyötyä enemmänkin markkinoiden elpymisestä. Alhaisin hinnoin tuleva tuonti kasvoi kuitenkin vähitellen ja lisäsi markkinaosuuttaan unionin tuotannonalan kustannuksella. Tuonnin aiheuttama jatkuva paine alkoi tuntua täysimittaisesti vuoden 2015 jälkipuoliskolta eli tutkimusajanjakson alusta alkaen. |
| --- | --- |

(555)

Mitä tulee tavoitevoiton määrittämiseen, tarkastelujaksolla tiedot osoittavat ainoastaan tappioita, lukuun ottamatta vuotta 2014, jolloin saavutettua pientä voittoa ei katsottu soveltuvaksi kohtuullisen, ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia saavutettavissa olevan voittomarginaalin määrittämiseen. Kuten (341) kappaleessa esitetään, unionin tuotannonala olisi vuodesta 2014 lähtien voinut hyötyä enemmänkin markkinoiden elpymisestä. Alhaisin hinnoin tuleva tuonti kasvoi kuitenkin vähitellen ja lisäsi markkinaosuuttaan unionin tuotannonalan kustannuksella. Tuonnin aiheuttama jatkuva paine alkoi tuntua täysimittaisesti vuoden 2015 jälkipuoliskolta eli tutkimusajanjakson alusta alkaen.

| (556) | Valituksessaan valituksen tekijä pyysi komissiota käyttämään kohtuullisena vahinkoa aiheuttamattomana voittomarginaalina 12,9:ää prosenttia liikevaihdosta. Tämä oli keskimääräinen voitto ennen veroja, jota käytettiin samaa tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeneessa aiemmassa merkittävää vahinkoa koskevassa tapauksessa vuonna 2000 (68). |
| --- | --- |

(556)

Valituksessaan valituksen tekijä pyysi komissiota käyttämään kohtuullisena vahinkoa aiheuttamattomana voittomarginaalina 12,9:ää prosenttia liikevaihdosta. Tämä oli keskimääräinen voitto ennen veroja, jota käytettiin samaa tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeneessa aiemmassa merkittävää vahinkoa koskevassa tapauksessa vuonna 2000 (68).

68

| (557) | Komissio katsoi, että tämä voittomarginaali ei ollut tarkoituksenmukainen eikä sitä näin ollen voitu käyttää, koska tapaus kuitenkin koskee vuotta 2000, eikä yli 15 vuoden vanhoja tietoja voida pitää enää edustavina, kun otetaan huomioon sen jälkeinen unionin tuotannonalan teknologisen ja taloudellisen tilanteen kehitys. |
| --- | --- |

(557)

Komissio katsoi, että tämä voittomarginaali ei ollut tarkoituksenmukainen eikä sitä näin ollen voitu käyttää, koska tapaus kuitenkin koskee vuotta 2000, eikä yli 15 vuoden vanhoja tietoja voida pitää enää edustavina, kun otetaan huomioon sen jälkeinen unionin tuotannonalan teknologisen ja taloudellisen tilanteen kehitys.

| (558) | Komissio myös pyysi kuudelta otokseen valitulta tuottajalta niiden alkuperäisten kyselylomakevastausten kautta kannattavuutta koskevia tietoja samankaltaisen tuotteen osalta myytynä unionin vapailla markkinoilla vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Komissio totesi, että seuraavista syistä yksikään näistä vuosista (erikseen tai korina) ei ollut edustava tavoitevoiton määrittämistä varten:






  — | Ensinnäkin se totesi, että tarkastelujakson kannattavuustietoja ei voida pitää asianmukaisena viitearvona tavoitevoittoa laskettaessa, sillä tavanomaiset kilpailuedellytykset eivät täyttyneet vuodesta 2015 lähtien Kiinasta ja kyseisistä neljästä maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti esiintymisen vuoksi. Kuten Kiinasta tulevaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa sovellettavaa lopullista tullia koskevan asetuksen (69) johdanto-osan (133) kappaleessa mainitaan vuosia 2012, 2013 ja 2014 ei voida pitää tavanomaisten kilpailuolosuhteiden vuosina Euroalueen velkakriisin jälkimaininkien ja vuonna 2012 tapahtuneen teräksen kysynnän laskun vuoksi. |
| --- | --- | --- |

(558)

Komissio myös pyysi kuudelta otokseen valitulta tuottajalta niiden alkuperäisten kyselylomakevastausten kautta kannattavuutta koskevia tietoja samankaltaisen tuotteen osalta myytynä unionin vapailla markkinoilla vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Komissio totesi, että seuraavista syistä yksikään näistä vuosista (erikseen tai korina) ei ollut edustava tavoitevoiton määrittämistä varten:

—

Ensinnäkin se totesi, että tarkastelujakson kannattavuustietoja ei voida pitää asianmukaisena viitearvona tavoitevoittoa laskettaessa, sillä tavanomaiset kilpailuedellytykset eivät täyttyneet vuodesta 2015 lähtien Kiinasta ja kyseisistä neljästä maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti esiintymisen vuoksi. Kuten Kiinasta tulevaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa sovellettavaa lopullista tullia koskevan asetuksen (69) johdanto-osan (133) kappaleessa mainitaan vuosia 2012, 2013 ja 2014 ei voida pitää tavanomaisten kilpailuolosuhteiden vuosina Euroalueen velkakriisin jälkimaininkien ja vuonna 2012 tapahtuneen teräksen kysynnän laskun vuoksi.

69

| — | Toiseksi on huomattava, että toiminnan kannattavuus vaihtelee huomattavasti vuosittain ennen vuotta 2012. Näin ollen mitään yksittäistä vuotta tai koria ei voida sinällään pitää edustavana. Analyysi ulottui jopa vuoteen 2007, jotta voitiin varmistaa, että vähintään yksi rahoitus- ja talouskriisiä edeltänyt vuosi otettaisiin huomioon. Vuodet 2007 ja 2008 olivat kuitenkin poikkeuksellisen myönteisiä, kun taas seuraaviin vuosiin vaikutti vuoden 2009 finanssikriisi, joten ne eivät myöskään edustaneet tavanomaisia olosuhteita. |
| --- | --- |

—

Toiseksi on huomattava, että toiminnan kannattavuus vaihtelee huomattavasti vuosittain ennen vuotta 2012. Näin ollen mitään yksittäistä vuotta tai koria ei voida sinällään pitää edustavana. Analyysi ulottui jopa vuoteen 2007, jotta voitiin varmistaa, että vähintään yksi rahoitus- ja talouskriisiä edeltänyt vuosi otettaisiin huomioon. Vuodet 2007 ja 2008 olivat kuitenkin poikkeuksellisen myönteisiä, kun taas seuraaviin vuosiin vaikutti vuoden 2009 finanssikriisi, joten ne eivät myöskään edustaneet tavanomaisia olosuhteita.

| (559) | Tämän vuoksi komissio tarkasteli saman toimialan toista tuotetta eli raskaslevyjä. Tässä yhteydessä komissio viittaa komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/336 (70) johdanto-osan 202 kappaleeseen, missä se vahvisti asetuksen (EU) 2016/1777 (71) päätelmän, jonka mukaan käytettiin 7,9 prosentin voittoa. Tältä osin tuotteilla on ainakin kaksi yhteistä piirrettä: kumpaakin tuotetta valmistetaan samalla tuotannonalalla ja toiseksi kumpikin on kuumavalssattu ja pinnoittamaton tuote. |
| --- | --- |

(559)

Tämän vuoksi komissio tarkasteli saman toimialan toista tuotetta eli raskaslevyjä. Tässä yhteydessä komissio viittaa komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/336 (70) johdanto-osan 202 kappaleeseen, missä se vahvisti asetuksen (EU) 2016/1777 (71) päätelmän, jonka mukaan käytettiin 7,9 prosentin voittoa. Tältä osin tuotteilla on ainakin kaksi yhteistä piirrettä: kumpaakin tuotetta valmistetaan samalla tuotannonalalla ja toiseksi kumpikin on kuumavalssattu ja pinnoittamaton tuote.

70

71

| (560) | Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan lisäämällä 7,9 prosentin voittomarginaalin otokseen kuuluneiden unionin tuottajien tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(560)

Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan lisäämällä 7,9 prosentin voittomarginaalin otokseen kuuluneiden unionin tuottajien tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana.

| (561) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä katsoi, että 7,9 prosentin tavoitevoitto oli liian alhainen: se väitti, että komission olisi pitänyt käyttää vuosi 2008 saavutettua voittoa (eli 14,4 prosentin tavoitevoittoa), sillä komissio oli tarkistanut kannattavuustiedot 10 vuoden ajalta, mukaan luettuna vuosi 2008, joka oli rahoituskriisin puhkeamista edeltänyt vuosi. Se väitti lisäksi, että vaihtoehtoinen menetelmä voittomarginaalin määrittämiseksi oli käyttää tietoja aiemmasta kuumavalssattuja levytuotteita koskevasta tutkimuksista (vuonna 2000, kun saavutettu voittomarginaali oli 12,9 prosenttia). Se väitti myös, että komissio ei ollut esittänyt mitään perusteluita epäjohdonmukaisuudelle Kiinan tapauksessa käytettyyn toimintatapaan nähden, jossa käytettiin tavoitevoittona 7 prosenttia. Lopuksi se väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen voittojen sivuuttaminen eri tuotteen hyväksi on ristiriidassa aikaisempien käytäntöjen kanssa. Tässä yhteydessä se viittaa betoniterästä koskevaan tapaukseen, jossa ”[k]omissio katsoo, että erityisesti tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvät kannattavuustiedot ovat tarkempi vertailuarvo kuin muiden terästuotteiden tai yleisesti terässektorin kannattavuustiedot, jotka olivat joidenkin unionin tuotannonalan ehdottamien menetelmien perustana”. |
| --- | --- |

(561)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä katsoi, että 7,9 prosentin tavoitevoitto oli liian alhainen: se väitti, että komission olisi pitänyt käyttää vuosi 2008 saavutettua voittoa (eli 14,4 prosentin tavoitevoittoa), sillä komissio oli tarkistanut kannattavuustiedot 10 vuoden ajalta, mukaan luettuna vuosi 2008, joka oli rahoituskriisin puhkeamista edeltänyt vuosi. Se väitti lisäksi, että vaihtoehtoinen menetelmä voittomarginaalin määrittämiseksi oli käyttää tietoja aiemmasta kuumavalssattuja levytuotteita koskevasta tutkimuksista (vuonna 2000, kun saavutettu voittomarginaali oli 12,9 prosenttia). Se väitti myös, että komissio ei ollut esittänyt mitään perusteluita epäjohdonmukaisuudelle Kiinan tapauksessa käytettyyn toimintatapaan nähden, jossa käytettiin tavoitevoittona 7 prosenttia. Lopuksi se väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen voittojen sivuuttaminen eri tuotteen hyväksi on ristiriidassa aikaisempien käytäntöjen kanssa. Tässä yhteydessä se viittaa betoniterästä koskevaan tapaukseen, jossa ”[k]omissio katsoo, että erityisesti tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvät kannattavuustiedot ovat tarkempi vertailuarvo kuin muiden terästuotteiden tai yleisesti terässektorin kannattavuustiedot, jotka olivat joidenkin unionin tuotannonalan ehdottamien menetelmien perustana”.

k]omissio katsoo, että erityisesti tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvät kannattavuustiedot ovat tarkempi vertailuarvo kuin muiden terästuotteiden tai yleisesti terässektorin kannattavuustiedot, jotka olivat joidenkin unionin tuotannonalan ehdottamien menetelmien perustana

| (562) | Komissio hylkäsi nämä väitteet. Kuten (558) kappaleessa todetaan, vuosi 2008 oli poikkeuksellisen myönteinen, joten sitä ei voida pitää tavanomaisia olosuhteita edustavana. Lisäksi 2000 saavutettu tavoitevoitto on tässä tapauksessa liian kaukainen, jotta sitä voitaisiin pitää kohtuullisena vaihtoehtona. Vaikka epätodennäköisesti oletettaisiin, että unionissa ei ole tapahtunut mitään teknologisia tai rahoituksellisia muutoksia vuoden 2000 jälkeen, ainakin unionin markkinoiden koko on muuttunut vuoden 2000 jälkeen, kun jäsenvaltioiden määrä on lisääntynyt vuosina 2000–2016. Kiinan tapauksessa käytetty tavoitevoitto perustui lisäksi ennakoivaan analyysin, ja ”vahingon uhkaa” koskevassa tilanteessa se olisi vieläkin alhaisempi. |
| --- | --- |

(562)

Komissio hylkäsi nämä väitteet. Kuten (558) kappaleessa todetaan, vuosi 2008 oli poikkeuksellisen myönteinen, joten sitä ei voida pitää tavanomaisia olosuhteita edustavana. Lisäksi 2000 saavutettu tavoitevoitto on tässä tapauksessa liian kaukainen, jotta sitä voitaisiin pitää kohtuullisena vaihtoehtona. Vaikka epätodennäköisesti oletettaisiin, että unionissa ei ole tapahtunut mitään teknologisia tai rahoituksellisia muutoksia vuoden 2000 jälkeen, ainakin unionin markkinoiden koko on muuttunut vuoden 2000 jälkeen, kun jäsenvaltioiden määrä on lisääntynyt vuosina 2000–2016. Kiinan tapauksessa käytetty tavoitevoitto perustui lisäksi ennakoivaan analyysin, ja ”vahingon uhkaa” koskevassa tilanteessa se olisi vieläkin alhaisempi.

| (563) | Konsortio puolestaan väitti, että seuraavista syistä 7,9 prosentin tavoitevoitto ei ollut realistinen ja että se oli liian korkea:






  — | Vaikka sekä tarkasteltavana oleva tuote että raskaslevyt todellakin tuotetaan samalla tuotannonalalla ja ne ovat kumpikin kuumavalssattuja, on pantava merkille, että näiden tuotteiden fyysiset ominaisuudet ovat erilaiset. |
| --- | --- | --- |

(563)

Konsortio puolestaan väitti, että seuraavista syistä 7,9 prosentin tavoitevoitto ei ollut realistinen ja että se oli liian korkea:

—

Vaikka sekä tarkasteltavana oleva tuote että raskaslevyt todellakin tuotetaan samalla tuotannonalalla ja ne ovat kumpikin kuumavalssattuja, on pantava merkille, että näiden tuotteiden fyysiset ominaisuudet ovat erilaiset.

| — | Tukeutuessaan raskaslevyjä koskevaan tapaukseen komissio on implisiittisesti myöntänyt, että vuonna 2011 saatua voittomarginaalia voidaan käyttää vertailukohtana laskettaessa vahingon korjaavaa tasoa. Näin ollen herää kysymys, miksi komissio ei ole käyttänyt vuoden 2011 voittomarginaalia, joka määritettiin unionin tuotannonalan osalta rinnakkaisessa, Kiinasta tulevaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevassa tutkimuksessa, eli 3,11 prosenttia. Täysin samaa tuotetta kuin nyt käsillä olevassa tutkimuksessa koskevan voittomarginaalin valinta olisi sopivampi. |
| --- | --- |

—

Tukeutuessaan raskaslevyjä koskevaan tapaukseen komissio on implisiittisesti myöntänyt, että vuonna 2011 saatua voittomarginaalia voidaan käyttää vertailukohtana laskettaessa vahingon korjaavaa tasoa. Näin ollen herää kysymys, miksi komissio ei ole käyttänyt vuoden 2011 voittomarginaalia, joka määritettiin unionin tuotannonalan osalta rinnakkaisessa, Kiinasta tulevaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevassa tutkimuksessa, eli 3,11 prosenttia. Täysin samaa tuotetta kuin nyt käsillä olevassa tutkimuksessa koskevan voittomarginaalin valinta olisi sopivampi.

| (564) | Vientiä harjoittava tuottaja CSN esitti samanlaisen huomautuksen ja pyysi komissiota ottamaan voittomarginaaliksi vuonna 2011 saavutetun 3,11 prosenttia, sillä tämä voitto oli saatu täsmälleen samasta tuotealasta. CSN esitti joka tapauksessa, että unionin tuotannonalan kohtuullinen voittomarginaali olisi tässä tutkimuksessa vahvistettava enintään 5 prosentin tasolle. |
| --- | --- |

(564)

Vientiä harjoittava tuottaja CSN esitti samanlaisen huomautuksen ja pyysi komissiota ottamaan voittomarginaaliksi vuonna 2011 saavutetun 3,11 prosenttia, sillä tämä voitto oli saatu täsmälleen samasta tuotealasta. CSN esitti joka tapauksessa, että unionin tuotannonalan kohtuullinen voittomarginaali olisi tässä tutkimuksessa vahvistettava enintään 5 prosentin tasolle.

| (565) | Lisäksi ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja Metinvest huomautti, että tällainen 7,9 prosentin tavoitevoitto oli liian korkea, ja väitti, että tarkasteltavana olevalla tuotteella ja raskaslevyillä oli erilaiset fyysiset ominaisuudet. Metinvestin pääasiallinen väite oli, että raskaslevyjen segmentillä on korkeampi voittomarginaali, koska niiden myyntihinta on korkeampi kuin kuumavalssatuilla levytuotteilla, joiden hinnat ovat yleensä alhaisemmat ja sen vuoksi kannattavuuskin alhaisempi. Iranilainen vientiä harjoittava tuottaja Mobarakeh Steel Company esitti samankaltaisen huomion ja väitti, että 7,9 prosentin tavoitevoitto on epärealistisen korkea terästeollisuudelle nykyisessä taloudellisessa ympäristössä. Lisäksi brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas totesi myös, että 7,9 prosentin tavoitevoitto oli epärealistisen korkea ja väärin perustein suurenneltu. |
| --- | --- |

(565)

Lisäksi ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja Metinvest huomautti, että tällainen 7,9 prosentin tavoitevoitto oli liian korkea, ja väitti, että tarkasteltavana olevalla tuotteella ja raskaslevyillä oli erilaiset fyysiset ominaisuudet. Metinvestin pääasiallinen väite oli, että raskaslevyjen segmentillä on korkeampi voittomarginaali, koska niiden myyntihinta on korkeampi kuin kuumavalssatuilla levytuotteilla, joiden hinnat ovat yleensä alhaisemmat ja sen vuoksi kannattavuuskin alhaisempi. Iranilainen vientiä harjoittava tuottaja Mobarakeh Steel Company esitti samankaltaisen huomion ja väitti, että 7,9 prosentin tavoitevoitto on epärealistisen korkea terästeollisuudelle nykyisessä taloudellisessa ympäristössä. Lisäksi brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas totesi myös, että 7,9 prosentin tavoitevoitto oli epärealistisen korkea ja väärin perustein suurenneltu.

| (566) | Kuten (558) kappaleessa todetaan, vuonna 2011 saavutettua tarkasteltavana olevan tuotteen voittomarginaalia ei voitu käyttää, koska tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoihin vaikutti voimakkaasti vuoden 2009 talous- ja rahoituskriisi, eikä sitä näin ollen voida pitää edustavana. Tämän vuoksi (559) kappaleessa esitetyistä syistä komissio käytti toisen tuotteen eli raskaslevyjen tavoitevoittoa samanlaiselta tuotannonalalta. Näin ollen komission tavanomaiseen toimintatapaan nähden ei ollut eroa eikä ristiriitaa. |
| --- | --- |

(566)

Kuten (558) kappaleessa todetaan, vuonna 2011 saavutettua tarkasteltavana olevan tuotteen voittomarginaalia ei voitu käyttää, koska tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoihin vaikutti voimakkaasti vuoden 2009 talous- ja rahoituskriisi, eikä sitä näin ollen voida pitää edustavana. Tämän vuoksi (559) kappaleessa esitetyistä syistä komissio käytti toisen tuotteen eli raskaslevyjen tavoitevoittoa samanlaiselta tuotannonalalta. Näin ollen komission tavanomaiseen toimintatapaan nähden ei ollut eroa eikä ristiriitaa.

| (567) | Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan raskaslevyjen korkeammat myyntihinnat tarkasteltavana olevaan tuotteeseen verrattuna johtavat automaattisesti korkeampaan kannattavuuteen, komissio totesi, että tuottavuustasoa määräävät pelkän myyntihintatason lisäksi monet muutkin muuttujat (kuten kysyntä ja tarjonta, niukkuus ja koituneet kustannukset). Vastauksena väitteeseen, jonka mukaan komissio on implisiittisesti hyväksynyt, että vuonna 2011 saatua voittoa voidaan käyttää kohtuullisena vertailukohtana, komissio totesi seuraavaa: Ensinnäkin vaikka raskaslevyt ja tarkasteltavana oleva tuote kuuluvat samaan tuotannonalaan eli terästeollisuuteen, näillä tuotteilla on eri markkinat eikä niiden toipuminen talous- ja rahoituskriisistä tapahtunut samaan tahtiin. Komissio ei tutkimuksen aikana havainnutkaan mitään näyttöä siitä, että nämä kaksi tuotannonalaa olisivat toipuneet rinnakkain eivätkä asianomaiset osapuolet toimittaneet mitään tätä tukevaa näyttöä. Toiseksi raskaslevyjä koskevan asetuksen (EU) 2016/1777 (72) johdanto-osan 221 kappaleessa komissio ainoastaan totesi, että unionin tuotannonalan kannattavuus kasvoi vuodesta 2009 lähtien, mutta ei sulkenut pois sitä, että talous- ja rahoituskriisin erittäin vähäisiä tai vähäpätöisiä vaikutuksia saattoi edelleen esiintyä vuonna 2011. Kannattavuuden kehityssuuntauksen ja talous- ja finanssikriisin vaikutusten väistymisen vuoksi raskaslevymarkkinoilla komissio katsoi, että vuonna 2011 saavutettu kannattavuus oli kohtuullinen. Mitä tulee nyt käsillä olevaan tutkimukseen, unionin tuotannonalan kannattavuuden toipuminen osoitti erilaista suuntausta kuin raskaslevyjä koskevassa tutkimuksessa todettu. Nyt käsillä olevassa tutkimuksessa kannattavuus alkoi kuitenkin elpyä vuonna 2010 ja kasvoi vuoden 2009 tasosta, mutta heikkeni jälkeen vuonna 2011. Tämän vuoksi ei voida päätellä, että unionin tuotannonala elpyi tai alkoi elpyä finanssikriisistä vuoteen 2011 mennessä tai että vuoteen 2011 mennessä saavutettu kannattavuuden taso olisi kohtuullinen samalla tavoin kuin raskaslevyjä koskevassa tutkimuksessa todettiin. |
| --- | --- |

(567)

Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan raskaslevyjen korkeammat myyntihinnat tarkasteltavana olevaan tuotteeseen verrattuna johtavat automaattisesti korkeampaan kannattavuuteen, komissio totesi, että tuottavuustasoa määräävät pelkän myyntihintatason lisäksi monet muutkin muuttujat (kuten kysyntä ja tarjonta, niukkuus ja koituneet kustannukset). Vastauksena väitteeseen, jonka mukaan komissio on implisiittisesti hyväksynyt, että vuonna 2011 saatua voittoa voidaan käyttää kohtuullisena vertailukohtana, komissio totesi seuraavaa: Ensinnäkin vaikka raskaslevyt ja tarkasteltavana oleva tuote kuuluvat samaan tuotannonalaan eli terästeollisuuteen, näillä tuotteilla on eri markkinat eikä niiden toipuminen talous- ja rahoituskriisistä tapahtunut samaan tahtiin. Komissio ei tutkimuksen aikana havainnutkaan mitään näyttöä siitä, että nämä kaksi tuotannonalaa olisivat toipuneet rinnakkain eivätkä asianomaiset osapuolet toimittaneet mitään tätä tukevaa näyttöä. Toiseksi raskaslevyjä koskevan asetuksen (EU) 2016/1777 (72) johdanto-osan 221 kappaleessa komissio ainoastaan totesi, että unionin tuotannonalan kannattavuus kasvoi vuodesta 2009 lähtien, mutta ei sulkenut pois sitä, että talous- ja rahoituskriisin erittäin vähäisiä tai vähäpätöisiä vaikutuksia saattoi edelleen esiintyä vuonna 2011. Kannattavuuden kehityssuuntauksen ja talous- ja finanssikriisin vaikutusten väistymisen vuoksi raskaslevymarkkinoilla komissio katsoi, että vuonna 2011 saavutettu kannattavuus oli kohtuullinen. Mitä tulee nyt käsillä olevaan tutkimukseen, unionin tuotannonalan kannattavuuden toipuminen osoitti erilaista suuntausta kuin raskaslevyjä koskevassa tutkimuksessa todettu. Nyt käsillä olevassa tutkimuksessa kannattavuus alkoi kuitenkin elpyä vuonna 2010 ja kasvoi vuoden 2009 tasosta, mutta heikkeni jälkeen vuonna 2011. Tämän vuoksi ei voida päätellä, että unionin tuotannonala elpyi tai alkoi elpyä finanssikriisistä vuoteen 2011 mennessä tai että vuoteen 2011 mennessä saavutettu kannattavuuden taso olisi kohtuullinen samalla tavoin kuin raskaslevyjä koskevassa tutkimuksessa todettiin.

72

| (568) | Lisäksi komissio totesi, että unionin tuotannonalan saavuttama voitto tammikuusta maaliskuuhun 2017 (ks. 425 kappale) oli suurempi kuin 7,9 prosentin tavoitevoitto. Tämän vuoksi se katsoi, että kyseinen tavoitevoitto ei ollut epärealistisen korkea nykyisessä talousympäristössä. |
| --- | --- |

(568)

Lisäksi komissio totesi, että unionin tuotannonalan saavuttama voitto tammikuusta maaliskuuhun 2017 (ks. 425 kappale) oli suurempi kuin 7,9 prosentin tavoitevoitto. Tämän vuoksi se katsoi, että kyseinen tavoitevoitto ei ollut epärealistisen korkea nykyisessä talousympäristössä.

7.1.2   Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan käyttäminen analogisesti vahinkomarginaalin laskemiseen

Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan käyttäminen analogisesti vahinkomarginaalin laskemiseen

| (569) | Kun vientiä harjoittava tuottaja myi tarkasteltavana olevaa tuotetta etuyhteydessä olevien tuojien kautta, vientihinta muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa ja jota oikaistaan tarvittaessa. Tämä oikaisu tehtiin tuonnin ja jälleenmyynnin välillä koituneiden kustannusten osalta vähentämällä etuyhteydessä olevan tuojan myynti- hallinto- ja yleiskustannukset ja kohtuullinen 2 prosentin (73) suuruinen voitto, mihin myöhemmin lisättiin tuonnin jälkeiset kustannukset (sarake 4) |
| --- | --- |

(569)

Kun vientiä harjoittava tuottaja myi tarkasteltavana olevaa tuotetta etuyhteydessä olevien tuojien kautta, vientihinta muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa ja jota oikaistaan tarvittaessa. Tämä oikaisu tehtiin tuonnin ja jälleenmyynnin välillä koituneiden kustannusten osalta vähentämällä etuyhteydessä olevan tuojan myynti- hallinto- ja yleiskustannukset ja kohtuullinen 2 prosentin (73) suuruinen voitto, mihin myöhemmin lisättiin tuonnin jälkeiset kustannukset (sarake 4)

73

| (570) | Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen ja lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen venäläinen MMK Group asetti kyseenalaiseksi komission päätöksen soveltaa analogisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohtaa. Se väitti, että tällainen soveltaminen rikkoo itsessään perusasetuksen 2 artiklan 9 kohtaa ja mitätöityy ilmeisen arviointivirheen vuoksi. Se myös väitti, että tällainen menetelmä johtaa kohtuuttomien tullien kantamiseen. Lisäksi iranilainen vientiä harjoittava tuottaja Mobarakeh Steel Company väitti, että menetelmä rikkoi perusasetuksen 1 artiklan 1 kohtaa ja unionin tuomioistuinten oikeuskäytäntöä eikä mahdollista tuotujen tuotelajien ja kotimaisen tuotannonalan hintojen tasapuolista vertailua. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen venäläinen vientiä harjoittava tuottaja Pao Severstal, iranilainen vientiä harjoittava tuottaja Mobarakeh Steel Company ja ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja Metinvest esittivät samankaltaisia huomioita. |
| --- | --- |

(570)

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen ja lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen venäläinen MMK Group asetti kyseenalaiseksi komission päätöksen soveltaa analogisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohtaa. Se väitti, että tällainen soveltaminen rikkoo itsessään perusasetuksen 2 artiklan 9 kohtaa ja mitätöityy ilmeisen arviointivirheen vuoksi. Se myös väitti, että tällainen menetelmä johtaa kohtuuttomien tullien kantamiseen. Lisäksi iranilainen vientiä harjoittava tuottaja Mobarakeh Steel Company väitti, että menetelmä rikkoi perusasetuksen 1 artiklan 1 kohtaa ja unionin tuomioistuinten oikeuskäytäntöä eikä mahdollista tuotujen tuotelajien ja kotimaisen tuotannonalan hintojen tasapuolista vertailua. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen venäläinen vientiä harjoittava tuottaja Pao Severstal, iranilainen vientiä harjoittava tuottaja Mobarakeh Steel Company ja ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja Metinvest esittivät samankaltaisia huomioita.

| (571) | Ensinnäkin vahinkomarginaalin laskennan tarkoituksena on määrittää, riittäisikö polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman vahingon poistamiseen se, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintaan sovellettaisiin alhaisempaa tullia kuin polkumyyntimarginaaliin perustuvaa tullia. Tämä arviointi olisi perustettava vientihintaan unionin rajalla, jota pidetään vertailukelpoisena tasona unionin tuotannonalan noudettuna lähettäjältä -hintaan nähden. Kun kyseessä on etuyhteydessä olevien tuojien kautta tapahtuva vientimyynti, vientihinta muodostetaan laskennallisesti – samalla tavalla kuin polkumyyntimarginaalia koskevissa laskelmissa – perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa ja jota oikaistaan tarvittaessa. Koska vientihinta on välttämätön tekijä vahinkomarginaalia koskevissa laskelmissa ja koska kyseinen artikla on perusasetuksen ainoa artikla, joka antaa ohjeita vientihinnan laskennallisesta muodostamisesta, kyseisen artiklan soveltaminen vastaavasti on perusteltua. |
| --- | --- |

(571)

Ensinnäkin vahinkomarginaalin laskennan tarkoituksena on määrittää, riittäisikö polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman vahingon poistamiseen se, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintaan sovellettaisiin alhaisempaa tullia kuin polkumyyntimarginaaliin perustuvaa tullia. Tämä arviointi olisi perustettava vientihintaan unionin rajalla, jota pidetään vertailukelpoisena tasona unionin tuotannonalan noudettuna lähettäjältä -hintaan nähden. Kun kyseessä on etuyhteydessä olevien tuojien kautta tapahtuva vientimyynti, vientihinta muodostetaan laskennallisesti – samalla tavalla kuin polkumyyntimarginaalia koskevissa laskelmissa – perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa ja jota oikaistaan tarvittaessa. Koska vientihinta on välttämätön tekijä vahinkomarginaalia koskevissa laskelmissa ja koska kyseinen artikla on perusasetuksen ainoa artikla, joka antaa ohjeita vientihinnan laskennallisesta muodostamisesta, kyseisen artiklan soveltaminen vastaavasti on perusteltua.

| (572) | Toiseksi komissio katsoi, että hinnan alittavuuden ja viitehinnan alittavuuden laskelmiin liittyvän asiaankuuluvan tuontihinnan määrittämiseen ei pitäisi vaikuttaa se, tapahtuuko vienti etuyhteydessä oleville vai riippumattomille toimijoille unionissa. Komission noudattama menetelmä varmistaa sen, että molempia tapauksia kohdellaan tasapuolisesti. Toisin sanoen vahinkomarginaalilaskelmien tarkoituksena ei ole mitata sitä, missä määrin etuyhteydessä olevien tuojien myynti aiheuttaa vahinkoa unionin tuottajille, vaan sitä, onko vientiä harjoittavien tuottajien viennillä tällainen haitallinen vaikutus unionin tuottajien hinnan alittavuuden ja viitehinnan alittavuuden kautta. Tätä varten huomioon otettava hinta on se hinta, jolla tarkasteltavana oleva tuote myydään unioniin, eikä se hinta, jolla tuontia harjoittavat tuottajat jälleenmyyvät tuodun materiaalin unionissa. |
| --- | --- |

(572)

Toiseksi komissio katsoi, että hinnan alittavuuden ja viitehinnan alittavuuden laskelmiin liittyvän asiaankuuluvan tuontihinnan määrittämiseen ei pitäisi vaikuttaa se, tapahtuuko vienti etuyhteydessä oleville vai riippumattomille toimijoille unionissa. Komission noudattama menetelmä varmistaa sen, että molempia tapauksia kohdellaan tasapuolisesti. Toisin sanoen vahinkomarginaalilaskelmien tarkoituksena ei ole mitata sitä, missä määrin etuyhteydessä olevien tuojien myynti aiheuttaa vahinkoa unionin tuottajille, vaan sitä, onko vientiä harjoittavien tuottajien viennillä tällainen haitallinen vaikutus unionin tuottajien hinnan alittavuuden ja viitehinnan alittavuuden kautta. Tätä varten huomioon otettava hinta on se hinta, jolla tarkasteltavana oleva tuote myydään unioniin, eikä se hinta, jolla tuontia harjoittavat tuottajat jälleenmyyvät tuodun materiaalin unionissa.

| (573) | Kolmanneksi 2 artiklan 9 kohtaa sovellettiin vain pieneen osaan ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan Metinvestin kokonaismyynnistä. Kuten Metinvestiä koskevassa erillisessä päätelmien ilmoittamisessa mainittiin, 2 artiklan 9 kohtaa käytettiin ainoastaan sen unionissa toimivien etuyhteydessä olevien kauppayritysten myynnin osalta. Mitä lisäksi tulee iranilaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan Mobarakeh Steel Companyyn, ja toisin kuin erillisessä päätelmien ilmoittamisessa kuvattiin, 2 artiklan 9 kohtaa ei ole sovellettu. |
| --- | --- |

(573)

Kolmanneksi 2 artiklan 9 kohtaa sovellettiin vain pieneen osaan ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan Metinvestin kokonaismyynnistä. Kuten Metinvestiä koskevassa erillisessä päätelmien ilmoittamisessa mainittiin, 2 artiklan 9 kohtaa käytettiin ainoastaan sen unionissa toimivien etuyhteydessä olevien kauppayritysten myynnin osalta. Mitä lisäksi tulee iranilaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan Mobarakeh Steel Companyyn, ja toisin kuin erillisessä päätelmien ilmoittamisessa kuvattiin, 2 artiklan 9 kohtaa ei ole sovellettu.

| (574) | Sen vuoksi komissio katsoi, että noudatettu lähestymistapa oli asianmukainen, ja hylkäsi nämä väitteet. |
| --- | --- |

(574)

Sen vuoksi komissio katsoi, että noudatettu lähestymistapa oli asianmukainen, ja hylkäsi nämä väitteet.

7.1.3   Tuonnin jälkeisten kustannusten taso

Tuonnin jälkeisten kustannusten taso

| (575) | Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa asetti kyseenalaiseksi tuonnin jälkeisten kustannusten tason ja väitti, että 7 euroa/tonnilta on aliarvioitu. Ensinnäkin venäläinen vientiä harjoittava tuottaja NLMK väitti, että tuonnin jälkeisten kustannusten määrän olisi oltava vähintään 40 euroa/tonni. Toiseksi ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja Metinvest väitti, että sen olisi oltava vähintään 9,44 euroa/tonni, minkä se väitti vastaavan kyseiseen ukrainalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä olevien neljän unionissa sijaitsevan yksikön painotettuja keskimääräisiä tuonnin jälkeisiä kustannuksia. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas väitti myös, että tuonnin jälkeiset kustannukset oli aliarvioitu valikoitujen tietojen pohjalta. |
| --- | --- |

(575)

Ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa asetti kyseenalaiseksi tuonnin jälkeisten kustannusten tason ja väitti, että 7 euroa/tonnilta on aliarvioitu. Ensinnäkin venäläinen vientiä harjoittava tuottaja NLMK väitti, että tuonnin jälkeisten kustannusten määrän olisi oltava vähintään 40 euroa/tonni. Toiseksi ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja Metinvest väitti, että sen olisi oltava vähintään 9,44 euroa/tonni, minkä se väitti vastaavan kyseiseen ukrainalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä olevien neljän unionissa sijaitsevan yksikön painotettuja keskimääräisiä tuonnin jälkeisiä kustannuksia. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas väitti myös, että tuonnin jälkeiset kustannukset oli aliarvioitu valikoitujen tietojen pohjalta.

| (576) | Komissio hylkäsi nämä väitteet. Se määritti tuonnin jälkeiset kustannukset tutkimuksessa ilmoittautuneen etuyhteydettömän tuojan tiloihin tehdyn tarkastuskäynnin aikana todennettuihin tietoihin pohjautuvan analyysinsa perusteella. Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas ei myöskään toimittanut mitään lisänäyttöä sille, miksi se piti tuonnin jälkeisiä kustannuksia aliarvioituina. |
| --- | --- |

(576)

Komissio hylkäsi nämä väitteet. Se määritti tuonnin jälkeiset kustannukset tutkimuksessa ilmoittautuneen etuyhteydettömän tuojan tiloihin tehdyn tarkastuskäynnin aikana todennettuihin tietoihin pohjautuvan analyysinsa perusteella. Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas ei myöskään toimittanut mitään lisänäyttöä sille, miksi se piti tuonnin jälkeisiä kustannuksia aliarvioituina.

7.1.4   Muut lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esitetyt huomautukset

Muut lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esitetyt huomautukset

| (577) | Ilmoitusasiakirjalla tehdyn lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja Metinvest väitti, että olisi tehtävä merkittävä oikaisu fyysinen ominaisuuksien osalta. Se toisti väitteensä lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Se väitti erityisesti, että useimmat Metinvestin tehtaissa tuotetut kelat painavat 8–12 tonnia, kun teollisuuden standardi unionissa on 24 tonnia. Tämä tosiseikka aiheutti merkittäviä ja luonnollisia hinnanalennuksia Metinvestille sen käymissä neuvotteluissa, joista se toimitti näyttöä ja joiden osalta se nyt pyysi oikaisua. |
| --- | --- |

(577)

Ilmoitusasiakirjalla tehdyn lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja Metinvest väitti, että olisi tehtävä merkittävä oikaisu fyysinen ominaisuuksien osalta. Se toisti väitteensä lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Se väitti erityisesti, että useimmat Metinvestin tehtaissa tuotetut kelat painavat 8–12 tonnia, kun teollisuuden standardi unionissa on 24 tonnia. Tämä tosiseikka aiheutti merkittäviä ja luonnollisia hinnanalennuksia Metinvestille sen käymissä neuvotteluissa, joista se toimitti näyttöä ja joiden osalta se nyt pyysi oikaisua.

| (578) | Komissio hylkäsi väitteen seuraavista syistä. Metinvestin kyseisissä toimitiloissa tehtiin tarkastus jaksolla 17–25 päivänä marraskuuta 2016 ja 25–27 päivänä tammikuuta 2017. Tarkastuskäyntien aikana ei esitetty tätä väitettä eikä sitä koskevaa näyttöä. Fyysisten ominaisuuksien eroja koskeva väite tuli näin ollen liian myöhään, sillä se esitettiin vasta ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen (2 päivänä toukokuuta 2017). Sitä ei näin ollen voitu myöskään yhdistää mihinkään todennettuun näyttöön. Se ei siis ollut tarkistettavissa. Eri tuotelajien erityisominaisuudet ovat lisäksi kuvastuneet niin sanotuissa tuotteen valvontakoodeissa (PCN), joita käytettiin tutkimuksen alussa myynnin ja kustannusten ilmoittamiseen. Jos Metinvestillä olisi ollut ongelmia eri tuotelajien määrittämisessä (ns. tuotelajien perustaminen), se olisi pitänyt esittää tätä koskeva väite loogisesti heti tutkimuksen alussa. Lisäksi olisi huomattava, että yli 99 prosenttia kaikista kyseisen ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan unioniin myymistä tuotelajeista oli sellaisia, joita myös unionin tuottajat valmistivat ja myivät. Väitettä ei näin ollen voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(578)

Komissio hylkäsi väitteen seuraavista syistä. Metinvestin kyseisissä toimitiloissa tehtiin tarkastus jaksolla 17–25 päivänä marraskuuta 2016 ja 25–27 päivänä tammikuuta 2017. Tarkastuskäyntien aikana ei esitetty tätä väitettä eikä sitä koskevaa näyttöä. Fyysisten ominaisuuksien eroja koskeva väite tuli näin ollen liian myöhään, sillä se esitettiin vasta ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen (2 päivänä toukokuuta 2017). Sitä ei näin ollen voitu myöskään yhdistää mihinkään todennettuun näyttöön. Se ei siis ollut tarkistettavissa. Eri tuotelajien erityisominaisuudet ovat lisäksi kuvastuneet niin sanotuissa tuotteen valvontakoodeissa (PCN), joita käytettiin tutkimuksen alussa myynnin ja kustannusten ilmoittamiseen. Jos Metinvestillä olisi ollut ongelmia eri tuotelajien määrittämisessä (ns. tuotelajien perustaminen), se olisi pitänyt esittää tätä koskeva väite loogisesti heti tutkimuksen alussa. Lisäksi olisi huomattava, että yli 99 prosenttia kaikista kyseisen ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan unioniin myymistä tuotelajeista oli sellaisia, joita myös unionin tuottajat valmistivat ja myivät. Väitettä ei näin ollen voida hyväksyä.

| (579) | Iranilainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi Metinvest pyysi komissiota sulkemaan tietyt tuotelajit (ryhmään 13 kuuluvat tuotteen valvontakoodit) vahinkomarginaalia koskevien laskelmien ulkopuolelle, sillä tällaiset tuotelajit edustivat jäämätuotelajeja, joihin kaikki muut kuin numeroilla 01–12 tunnistettavat teräslajit kuuluvat. Tämän vuoksi jäämäryhmään kuuluu hyvin erilaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(579)

Iranilainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi Metinvest pyysi komissiota sulkemaan tietyt tuotelajit (ryhmään 13 kuuluvat tuotteen valvontakoodit) vahinkomarginaalia koskevien laskelmien ulkopuolelle, sillä tällaiset tuotelajit edustivat jäämätuotelajeja, joihin kaikki muut kuin numeroilla 01–12 tunnistettavat teräslajit kuuluvat. Tämän vuoksi jäämäryhmään kuuluu hyvin erilaisia tuotteita.

| (580) | Komissio katsoi, että tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi, riippumatta siitä, kuuluuko se ryhmään 13, määritellään tietyt raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistetut valssatut levyvalmisteet, kelatut tai kelaamattomat (määrämittaan leikatut tuotteet ja ohuet liuskat mukaan luettuina), ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut, pleteroimattomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomat. Tuotteen määritelmä kattaa näin ollen tarkasti määritellyn tuotteen. Todettiin myös, että kaikilla tarkasteltavana olevan tuotteen lajeilla on samat kaksi pääasiallista käyttötarkoitusta, kuten (41) kappaleessa esitetään. |
| --- | --- |

(580)

Komissio katsoi, että tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi, riippumatta siitä, kuuluuko se ryhmään 13, määritellään tietyt raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistetut valssatut levyvalmisteet, kelatut tai kelaamattomat (määrämittaan leikatut tuotteet ja ohuet liuskat mukaan luettuina), ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut, pleteroimattomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomat. Tuotteen määritelmä kattaa näin ollen tarkasti määritellyn tuotteen. Todettiin myös, että kaikilla tarkasteltavana olevan tuotteen lajeilla on samat kaksi pääasiallista käyttötarkoitusta, kuten (41) kappaleessa esitetään.

7.1.5   Lopulliset vahinkomarginaalit

Lopulliset vahinkomarginaalit

| (581) | Koska vahingon korjaavasta tasosta ei esitetty muita huomautuksia, lopulliset vahinkomarginaalit ovat seuraavat:







  Maa | Yritys | Vahinkomarginaali |
| --- | --- | --- | --- |
| Brasilia | ArcelorMittal Brasil SA ja Aperam Inox América do Sul SA. | 20,2 % |
| | Companhia Siderúrgica Nacional | 15,7 % |
| | Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA. | 17,5 % |
| Iran | Mobarakeh Steel Company | 34,0 % |
| Venäjä | Novolipetsk Steel | 26,1 % |
| | Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK) | 44,0 % |
| | PAO Severstal | 42,4 % |
| Ukraina | Metinvest Group | 35,5 % |

(581)

Koska vahingon korjaavasta tasosta ei esitetty muita huomautuksia, lopulliset vahinkomarginaalit ovat seuraavat:

Maa

Yritys

Vahinkomarginaali

Brasilia

ArcelorMittal Brasil SA ja Aperam Inox América do Sul SA.

20,2 %

Companhia Siderúrgica Nacional

15,7 %

Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA.

17,5 %

Iran

Mobarakeh Steel Company

34,0 %

Venäjä

Novolipetsk Steel

26,1 %

Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK)

44,0 %

PAO Severstal

42,4 %

Ukraina

Metinvest Group

35,5 %

7.2   Lopulliset toimenpiteet

Lopulliset toimenpiteet

| (582) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat komission lopulliset päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enää enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(582)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat komission lopulliset päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enää enempää vahinkoa.

| (583) | Polkumyyntitoimenpiteiden muoto voi vaihdella. Vaikka komissiolla on laaja harkintavalta toimenpiteiden valinnassa, tarkoituksena on poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset. Tuonnille vahvistettiin seuraavasti alhaisemman tullin säännön mukaisesti arvotulli, joka on suuruudeltaan 5,3–32 prosenttia:









  Maa | Yritys | Polkumyyntimarginaali | Vahinkomarginaali | Polkumyynnin vastainen arvotulli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasilia | ArcelorMittal Brasil S.A ja Aperam Inox América do Sul SA. | 16,3 % | 20,2 % | 16,3 % |
| | Companhia Siderúrgica Nacional | 73,0 % | 15,7 % | 15,7 % |
| | Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA. | 65,9 % | 17,5 % | 17,5 % |
| Iran | Mobarakeh Steel Company | 17,9 % | 34,0 % | 17,9 % |
| Venäjä | Novolipetsk Steel | 15,0 % | 26,1 % | 15,0 % |
| | Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK) | 33,0 % | 44,0 % | 33,0 % |
| | PAO Severstal | 5,3 % | 42,4 % | 5,3 % |
| Ukraina | Metinvest Group | 19,4 % | 35,2 % | 19,4 % |

(583)

Polkumyyntitoimenpiteiden muoto voi vaihdella. Vaikka komissiolla on laaja harkintavalta toimenpiteiden valinnassa, tarkoituksena on poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset. Tuonnille vahvistettiin seuraavasti alhaisemman tullin säännön mukaisesti arvotulli, joka on suuruudeltaan 5,3–32 prosenttia:

Maa

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Vahinkomarginaali

Polkumyynnin vastainen arvotulli

Brasilia

ArcelorMittal Brasil S.A ja Aperam Inox América do Sul SA.

16,3 %

20,2 %

16,3 %

16,3 %

Companhia Siderúrgica Nacional

73,0 %

15,7 %

15,7 %

15,7 %

Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA.

65,9 %

17,5 %

17,5 %

17,5 %

Iran

Mobarakeh Steel Company

17,9 %

34,0 %

17,9 %

17,9 %

Venäjä

Novolipetsk Steel

15,0 %

26,1 %

15,0 %

15,0 %

Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK)

33,0 %

44,0 %

33,0 %

33,0 %

PAO Severstal

5,3 %

42,4 %

5,3 %

5,3 %

Ukraina

Metinvest Group

19,4 %

35,2 %

19,4 %

19,4 %

| (584) | Kuten edellä (546) kappaleessa todetaan, toimenpiteiden muotoa on syytä muuttaa. Tapauksen erityispiirteiden perusteella komissio katsoi, että arvotulli rajoitettuna vähimmäistuontihinnalla, jossa otetaan huomioon raaka-aineiden hintojen nousu tutkimusajanjakson jälkeen, olisi tässä tapauksessa tarkoituksenmukaisin toimenpide.






  — | Tullin asettaminen arvotullin tasolle vähimmäistuontihinnalla rajoitettuna antaisi unionin tuottajille mahdollisuuden toipua vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista. Tehokkaan vähimmäistuontihinnan tasolle asetettavalla rajoituksella tarjotaan unionin tuottajille suojaverkko, jotta ne voivat saavuttaa kestävän kannattavuuden. |
| --- | --- | --- |

(584)

Kuten edellä (546) kappaleessa todetaan, toimenpiteiden muotoa on syytä muuttaa. Tapauksen erityispiirteiden perusteella komissio katsoi, että arvotulli rajoitettuna vähimmäistuontihinnalla, jossa otetaan huomioon raaka-aineiden hintojen nousu tutkimusajanjakson jälkeen, olisi tässä tapauksessa tarkoituksenmukaisin toimenpide.

—

Tullin asettaminen arvotullin tasolle vähimmäistuontihinnalla rajoitettuna antaisi unionin tuottajille mahdollisuuden toipua vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista. Tehokkaan vähimmäistuontihinnan tasolle asetettavalla rajoituksella tarjotaan unionin tuottajille suojaverkko, jotta ne voivat saavuttaa kestävän kannattavuuden.

| — | Toisaalta tehokkaan vähimmäistuontihinnan tasolle asetettavalla rajoituksella pitäisi myös estää tutkimusajanjakson jälkeen tapahtuvien mahdollisten hinnankorotusten kielteiset vaikutukset, jotka voisivat merkittävästi haitata käyttäjien yritystoimintaa. Lisäksi sillä estetään tuotteen tarjontaan liittyvät vakavat häiriöt unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

—

Toisaalta tehokkaan vähimmäistuontihinnan tasolle asetettavalla rajoituksella pitäisi myös estää tutkimusajanjakson jälkeen tapahtuvien mahdollisten hinnankorotusten kielteiset vaikutukset, jotka voisivat merkittävästi haitata käyttäjien yritystoimintaa. Lisäksi sillä estetään tuotteen tarjontaan liittyvät vakavat häiriöt unionin markkinoilla.

| (585) | Jos tuonnin CIF-hinta unionin rajalla -tasolla on vähintään vähimmäistuontihinnan suuruinen, tullia ei kanneta. Jos tuonti tapahtuu vähimmäistuontihintaa alemmalla hinnalla, lopullisen tullin olisi oltava yhtä suuri kuin sovellettavan vähimmäistuontihinnan ja vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohinnan erotus. Missään tapauksessa tullin määrän ei pitäisi olla tämän asetuksen johdanto-osan (583) kappaleessa ja 1 artiklassa vahvistettuja arvotulleja suurempi. |
| --- | --- |

(585)

Jos tuonnin CIF-hinta unionin rajalla -tasolla on vähintään vähimmäistuontihinnan suuruinen, tullia ei kanneta. Jos tuonti tapahtuu vähimmäistuontihintaa alemmalla hinnalla, lopullisen tullin olisi oltava yhtä suuri kuin sovellettavan vähimmäistuontihinnan ja vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohinnan erotus. Missään tapauksessa tullin määrän ei pitäisi olla tämän asetuksen johdanto-osan (583) kappaleessa ja 1 artiklassa vahvistettuja arvotulleja suurempi.

| (586) | Näin ollen jos tuonti tapahtuu vähimmäistuontihintaa alemmalla hinnalla, on maksettava joko sovellettavan vähimmäistuontihinnan ja vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohinnan välinen erotus tai johdanto-osan (583) kappaleessa olevan taulukon viimeisessä sarakkeessa esitetty arvotulli, sen mukaan kumpi on alhaisempi. |
| --- | --- |

(586)

Näin ollen jos tuonti tapahtuu vähimmäistuontihintaa alemmalla hinnalla, on maksettava joko sovellettavan vähimmäistuontihinnan ja vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohinnan välinen erotus tai johdanto-osan (583) kappaleessa olevan taulukon viimeisessä sarakkeessa esitetty arvotulli, sen mukaan kumpi on alhaisempi.

| (587) | Jotta vähimmäistuontihintaa voidaan soveltaa tehokkaasti, ja tutkimuksessa kerättyjen tietojen pohjalta komissio päätti asettaa yhden vähimmäistuontihinnan kaikille tarkasteltavana olevan tuotteen tuotelajeille. |
| --- | --- |

(587)

Jotta vähimmäistuontihintaa voidaan soveltaa tehokkaasti, ja tutkimuksessa kerättyjen tietojen pohjalta komissio päätti asettaa yhden vähimmäistuontihinnan kaikille tarkasteltavana olevan tuotteen tuotelajeille.

| (588) | Laskettaessa tällaista vähimmäistuontihintaa on otettu huomioon






  — | ensinnäkin sekä havaitut polkumyyntimarginaalit että tullien määrä, jota unionin tuotannonalalle tutkimusajanjakson aikana koituneen vahingon poistaminen edellyttää (ensimmäinen vaihe, vähimmäistuontihinta ainoastaan tutkimusajanjakson tietojen pohjalta); |
| --- | --- | --- |

(588)

Laskettaessa tällaista vähimmäistuontihintaa on otettu huomioon

—

ensinnäkin sekä havaitut polkumyyntimarginaalit että tullien määrä, jota unionin tuotannonalalle tutkimusajanjakson aikana koituneen vahingon poistaminen edellyttää (ensimmäinen vaihe, vähimmäistuontihinta ainoastaan tutkimusajanjakson tietojen pohjalta);

| — | toiseksi raaka-ainehintojen nousu tutkimusajanjakson aikana (toinen vaihe, oikaistu vähimmäistuontihinta). |
| --- | --- |

—

toiseksi raaka-ainehintojen nousu tutkimusajanjakson aikana (toinen vaihe, oikaistu vähimmäistuontihinta).

| (589) | Ensimmäisessä vaiheessa vähimmäistuontihinta, joka perustuu tutkimusajanjakson tietoihin, on sama kuin seuraavien painotettu keskiarvo:






  — | jos tullit perustuvat vahingon korjaavaan tasoon: unionin tuottajien tuotantokustannukset tutkimusajanjaksolla ja voitto (7,9 %) kahden brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan (CSN ja Usiminas) osalta ja; |
| --- | --- | --- |

(589)

Ensimmäisessä vaiheessa vähimmäistuontihinta, joka perustuu tutkimusajanjakson tietoihin, on sama kuin seuraavien painotettu keskiarvo:

—

jos tullit perustuvat vahingon korjaavaan tasoon: unionin tuottajien tuotantokustannukset tutkimusajanjaksolla ja voitto (7,9 %) kahden brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan (CSN ja Usiminas) osalta ja;

| — | jos tullit perustuvat polkumyyntimarginaaliin: normaaliarvo mukaan luettuna kuljetus (jotta päästään CIF-hintaan unionin rajalla) kaikkien muiden vientiä harjoittavien tuottajien. |
| --- | --- |

—

jos tullit perustuvat polkumyyntimarginaaliin: normaaliarvo mukaan luettuna kuljetus (jotta päästään CIF-hintaan unionin rajalla) kaikkien muiden vientiä harjoittavien tuottajien.

Komission käyttämä menetelmä vähimmäistuontihinnan laskemiseksi oli ensimmäisessä vaiheessa oli sama kuin äskettäisessä GOES-tapauksessa (74) käytetty menetelmä. Kaikkien polkumyyntitutkimusten tavoin komissio keräsi tutkimusajanjaksoa koskevia tietoja, jotka tarkastettiin, jotta voitiin vahvistaa tuotelajikohtaiset normaaliarvot ja vahinkoa aiheuttamaton tavoitehinta unionin tuotannonalalle, myös tuotelajikohtaisesti. Unionin tuotannonalan tavoitehinnat muodostuivat tuotantokustannuksista, joihin lisättiin kohtuullinen voitto. Vähimmäistuontihinnan taso ensimmäisessä vaiheessa perustuu suoraan tutkimusajanjakson tarkastettuihin tietoihin. Lisäksi huomioon otettiin alhaisemman tullin sääntö. Jos arvotullit perustuivat polkumyyntimarginaaliin, vähimmäistuontihinnan laskemisessa käytettiin normaaliarvoja, joihin oli lisätty kuljetuskustannukset CIF unionin rajalla -hinnan saamiseksi. Jos arvotullit perustuivat vahingon korjaavaan tasoon, käytettiin tavoitehintaa, joka ei aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tämän jälkeen laskettiin vähimmäistuontihinnat normaaliarvojen ja vahinkoa aiheuttamattomien tavoitehintojen painotettuna keskiarvona. Painotuskerroin määritettiin seuraavien perusteella: unioniin tulevan tuonnin määrän osuus yrityksistä, joiden arvotulli perustuu polkumyyntimarginaaliin, ja tuonnin määrän osuus yrityksistä, joiden arvotulli perustuu vahingon korjaavaan tasoon. Vähimmäistuontihinta on eri tuotelajien hintojen (normaaliarvo ja tavoitehinnat) painotettu keskiarvo.

74

| (590) | Toisena vaiheena tällaista vähimmäistuontihintaa verrattiin seuraaviin:






  — | tarkasteltavana olevan tuotteen tutkimusajanjakson jälkeiset myyntihinnat unionin markkinoilla. Tietoja näistä hinnoista saatiin käyttäjiltä ja unionin tuotannonalalta tutkimuksen aikana ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen, kuten (29) kappaleessa esitetään. Tutkimus osoitti, että tutkimusajanjakson tietoihin perustuva vähimmäistuontihinta oli yleisesti pienempi kuin tutkimusajanjakson jälkeiset myyntihinnat, jolloin tullia ei kannettaisi. Tätä tutkimuksen havaintoa tukevat unionin tuotannonalan ja useiden käyttäjien lausunnot. |
| --- | --- | --- |

(590)

Toisena vaiheena tällaista vähimmäistuontihintaa verrattiin seuraaviin:

—

tarkasteltavana olevan tuotteen tutkimusajanjakson jälkeiset myyntihinnat unionin markkinoilla. Tietoja näistä hinnoista saatiin käyttäjiltä ja unionin tuotannonalalta tutkimuksen aikana ilmoitusasiakirjan julkaisemisen jälkeen, kuten (29) kappaleessa esitetään. Tutkimus osoitti, että tutkimusajanjakson tietoihin perustuva vähimmäistuontihinta oli yleisesti pienempi kuin tutkimusajanjakson jälkeiset myyntihinnat, jolloin tullia ei kannettaisi. Tätä tutkimuksen havaintoa tukevat unionin tuotannonalan ja useiden käyttäjien lausunnot.

| — | tarkasteltavana olevan tuotteen raaka-ainehinnat (tarkasteltavana olevan tuotteen tuottamiseksi tarvittavat raaka-aineet) tutkimusajanjakson jälkeen unionin markkinoilla. Tässä yhteydessä valituksen tekijä väitti, että ainoastaan tutkimusajanjakson tietoihin perustuva vähimmäistuontihinta olisi liian alhaisella tasolla ja olisi tehoton ja epäasianmukainen, kun otetaan huomioon, että hinnat alkoivat nousta tutkimusajanjakson jälkeisenä aikana historiallisen alhaiselta tasolta, joka koettiin tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi valituksen tekijä väitti, että markkinoilla on tapahtunut raaka-ainekustannusten huomattavaa vaihtelua vuosien mittaan ja että raaka-ainehinnat laskivat merkittävästi tutkimusajanjaksolla (75). Komissio tarkasteli tarkasteltavana olevan tuotteen tuottamiseen tarvittavien raaka-aineiden, erityisesti rautamalmin ja koksihiilen hintojen volatiliteettia. Se totesi, että erityisesti koksihiilen hinnat olivat nousseet merkittävästi tutkimusajanjakson jälkeen. |
| --- | --- |

—

tarkasteltavana olevan tuotteen raaka-ainehinnat (tarkasteltavana olevan tuotteen tuottamiseksi tarvittavat raaka-aineet) tutkimusajanjakson jälkeen unionin markkinoilla. Tässä yhteydessä valituksen tekijä väitti, että ainoastaan tutkimusajanjakson tietoihin perustuva vähimmäistuontihinta olisi liian alhaisella tasolla ja olisi tehoton ja epäasianmukainen, kun otetaan huomioon, että hinnat alkoivat nousta tutkimusajanjakson jälkeisenä aikana historiallisen alhaiselta tasolta, joka koettiin tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi valituksen tekijä väitti, että markkinoilla on tapahtunut raaka-ainekustannusten huomattavaa vaihtelua vuosien mittaan ja että raaka-ainehinnat laskivat merkittävästi tutkimusajanjaksolla (75). Komissio tarkasteli tarkasteltavana olevan tuotteen tuottamiseen tarvittavien raaka-aineiden, erityisesti rautamalmin ja koksihiilen hintojen volatiliteettia. Se totesi, että erityisesti koksihiilen hinnat olivat nousseet merkittävästi tutkimusajanjakson jälkeen.

75

| (591) | Tätä taustaa vasten komissio laski, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannukset nousivat 116 euroa tonnilta, kun verrataan tutkimusajanjakson valmistuskustannuksia jakson maalis–toukokuu 2017 valmistuskustannuksiin.






  — | Jos tämä valmistuskustannusten 116 euron kasvu tonnia kohden olisi täysin johdettavissa raaka-ainekustannusten kokonaiskasvuun, seurauksena olisi todennäköisimmin raaka-aineiden osuuden kasvun yliarviointi valmistuskustannusten kokonaiskasvusta: on todennäköisempää, että myös muut valmistuskustannukset (kuten energia- ja työvoimakustannukset) ovat kasvaneet. |
| --- | --- | --- |

(591)

Tätä taustaa vasten komissio laski, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannukset nousivat 116 euroa tonnilta, kun verrataan tutkimusajanjakson valmistuskustannuksia jakson maalis–toukokuu 2017 valmistuskustannuksiin.

—

Jos tämä valmistuskustannusten 116 euron kasvu tonnia kohden olisi täysin johdettavissa raaka-ainekustannusten kokonaiskasvuun, seurauksena olisi todennäköisimmin raaka-aineiden osuuden kasvun yliarviointi valmistuskustannusten kokonaiskasvusta: on todennäköisempää, että myös muut valmistuskustannukset (kuten energia- ja työvoimakustannukset) ovat kasvaneet.

| — | Toisaalta jos tämä valmistuskustannusten 116 euron kasvu tonnia kohden olisi samalla tavoin laskettavissa valmistuksen kaikkien eri kustannustekijöiden aiheuttamaksi, vain 63 euroa tonnilta voitaisiin kohdentaa raaka-ainekustannusten kasvuun: seurauksena olisi todennäköisimmin raaka-aineiden osuuden kasvun aliarviointi valmistuskustannusten kokonaiskasvusta, sillä yleisesti oletetaan, että raaka-ainekustannusten kohoaminen, erityisesti koksihiilen osalta, on ollut tärkein valmistuskustannusten nousua aiheuttanut tekijä tutkimusajanjakson jälkeen.
  Kaikista näistä syistä raaka-aineiden hintojen noususta johtuva tuotantokustannusten kasvu on luotettavassa kuvauksessa 63–116 euron välillä, jolloin tuloksena saatava lisäsumma on 89,50 euroa tonnilta. |
| --- | --- |

—

Toisaalta jos tämä valmistuskustannusten 116 euron kasvu tonnia kohden olisi samalla tavoin laskettavissa valmistuksen kaikkien eri kustannustekijöiden aiheuttamaksi, vain 63 euroa tonnilta voitaisiin kohdentaa raaka-ainekustannusten kasvuun: seurauksena olisi todennäköisimmin raaka-aineiden osuuden kasvun aliarviointi valmistuskustannusten kokonaiskasvusta, sillä yleisesti oletetaan, että raaka-ainekustannusten kohoaminen, erityisesti koksihiilen osalta, on ollut tärkein valmistuskustannusten nousua aiheuttanut tekijä tutkimusajanjakson jälkeen.

Kaikista näistä syistä raaka-aineiden hintojen noususta johtuva tuotantokustannusten kasvu on luotettavassa kuvauksessa 63–116 euron välillä, jolloin tuloksena saatava lisäsumma on 89,50 euroa tonnilta.

| (592) | Tämän menetelmän perusteella vähimmäistuontihintaa oikaistiin tutkimusajanjakson jälkeen tapahtuneen raaka-ainehintojen nousun osalta, ja se vahvistettiin lopulta seuraavasti:







  Asianomaiset maat | Tuotevalikoima | Vähimmäistuontihinta
  (euroa/tonni, tuotteen nettopaino) |
| --- | --- | --- | --- |
| (Brasilia, Iran, Venäjä ja Ukraina) | Kaikki tuotelajit | 472,27 euroa |

(592)

Tämän menetelmän perusteella vähimmäistuontihintaa oikaistiin tutkimusajanjakson jälkeen tapahtuneen raaka-ainehintojen nousun osalta, ja se vahvistettiin lopulta seuraavasti:

Asianomaiset maat

Tuotevalikoima

Vähimmäistuontihinta

(euroa/tonni, tuotteen nettopaino)

(Brasilia, Iran, Venäjä ja Ukraina)

Kaikki tuotelajit

472,27 euroa

| (593) | Valituksen tekijä (76) toimitti huomautuksia siitä, miksi vähimmäistuontihinnan kaltaisia toimenpiteitä ei voida pitää mahdollisena vaihtoehtona tässä tapauksessa:






  — | Ensinnäkään vähimmäistuontihinnalla ei voida saavuttaa haluttua vaikutusta, sillä se perustuisi tutkimusajanjaksolla vallinneisiin poikkeuksellisen alhaisiin hintoihin. |
| --- | --- | --- |

(593)

Valituksen tekijä (76) toimitti huomautuksia siitä, miksi vähimmäistuontihinnan kaltaisia toimenpiteitä ei voida pitää mahdollisena vaihtoehtona tässä tapauksessa:

76

—

Ensinnäkään vähimmäistuontihinnalla ei voida saavuttaa haluttua vaikutusta, sillä se perustuisi tutkimusajanjaksolla vallinneisiin poikkeuksellisen alhaisiin hintoihin.

| — | Toiseksi tarkasteltavana olevan tuotteen valmistamiseen käytettyjen keskeisten raaka-aineiden hinnat vaihtelevat. |
| --- | --- |

—

Toiseksi tarkasteltavana olevan tuotteen valmistamiseen käytettyjen keskeisten raaka-aineiden hinnat vaihtelevat.

| — | Kolmanneksi tutkimuksessa esiin tulleet seikat eroavat merkittävästi muista äskettäisistä tutkimuksista (kuten Kiinasta, Japanista, Koreasta, Venäjältä ja Yhdysvalloista peräisin olevia GOES-tuotteita koskenut tutkimus (77)), joissa komissio on ottanut käyttöön vähimmäistuontihintoja. |
| --- | --- |

—

Kolmanneksi tutkimuksessa esiin tulleet seikat eroavat merkittävästi muista äskettäisistä tutkimuksista (kuten Kiinasta, Japanista, Koreasta, Venäjältä ja Yhdysvalloista peräisin olevia GOES-tuotteita koskenut tutkimus (77)), joissa komissio on ottanut käyttöön vähimmäistuontihintoja.

77

| — | Neljänneksi tutkimusajanjakson hintoihin vahvistettavat vähimmäistuontihinnat eivät toisi mitään helpotusta, vaikka tarkasteltavana olevan tuotteen markkinahinnat jälleen laskisivat. |
| --- | --- |

—

Neljänneksi tutkimusajanjakson hintoihin vahvistettavat vähimmäistuontihinnat eivät toisi mitään helpotusta, vaikka tarkasteltavana olevan tuotteen markkinahinnat jälleen laskisivat.

| — | Viidenneksi kokemukset aiemmista tapauksista, joissa on otettu käyttöön vähimmäistuontihinta, osoittavat, että niiden kiertäminen tai absorptio on helppoa. |
| --- | --- |

—

Viidenneksi kokemukset aiemmista tapauksista, joissa on otettu käyttöön vähimmäistuontihinta, osoittavat, että niiden kiertäminen tai absorptio on helppoa.

| — | Kuudenneksi vähimmäistuontihinta ei ole tarpeen tässä tapauksessa, koska unionissa on runsaasti käyttämätöntä kapasiteettia. |
| --- | --- |

—

Kuudenneksi vähimmäistuontihinta ei ole tarpeen tässä tapauksessa, koska unionissa on runsaasti käyttämätöntä kapasiteettia.

| (594) | Komissio hylkäsi nämä väitteet. Komissio totesi, että valituksen tekijän väite perustui lehtiartikkeliin (78), joka ei kuvastanut komission tarkoituksenmukaisena valitsemaa todellista toimenpidettä. Komissio ei todellakaan ottanut käyttöön arvotullia tarkasteltavana olevan tuotteen tutkimusajanjakson aikaisten hintojen pohjalta, kuten valituksen tekijä kuvasi, vaan otti käyttöön arvotullin rajoitettuna vähimmäistuontihinnalla, jossa otetaan huomioon raaka-ainehintojen nousu tutkimusajanjakson jälkeen. Komissio esittää erityisesti seuraavat huomautukset vastauksena valituksen tekijän eri väitteisiin, jotka esitetään (593) kappaleessa:






  — | Ensinnäkin tullin asettaminen arvotullin tasolle tehokkaalla vähimmäistuontihinnalla rajoitettuna antaisi unionin tuottajille mahdollisuuden toipua vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista ja rakentaisi niille suojaverkon. |
| --- | --- | --- |

(594)

Komissio hylkäsi nämä väitteet. Komissio totesi, että valituksen tekijän väite perustui lehtiartikkeliin (78), joka ei kuvastanut komission tarkoituksenmukaisena valitsemaa todellista toimenpidettä. Komissio ei todellakaan ottanut käyttöön arvotullia tarkasteltavana olevan tuotteen tutkimusajanjakson aikaisten hintojen pohjalta, kuten valituksen tekijä kuvasi, vaan otti käyttöön arvotullin rajoitettuna vähimmäistuontihinnalla, jossa otetaan huomioon raaka-ainehintojen nousu tutkimusajanjakson jälkeen. Komissio esittää erityisesti seuraavat huomautukset vastauksena valituksen tekijän eri väitteisiin, jotka esitetään (593) kappaleessa:

78

—

Ensinnäkin tullin asettaminen arvotullin tasolle tehokkaalla vähimmäistuontihinnalla rajoitettuna antaisi unionin tuottajille mahdollisuuden toipua vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista ja rakentaisi niille suojaverkon.

| — | Toiseksi komissio myönsi, että tarkasteltavana olevan tuotteen valmistamiseen käytettävien keskeisten raaka-aineiden hinnoissa on vaihtelua, ja se otti tämän vuoksi huomioon raaka-ainehintojen nousun tutkimusajanjakson jälkeen laskiessaan vähimmäistuontihintaa. |
| --- | --- |

—

Toiseksi komissio myönsi, että tarkasteltavana olevan tuotteen valmistamiseen käytettävien keskeisten raaka-aineiden hinnoissa on vaihtelua, ja se otti tämän vuoksi huomioon raaka-ainehintojen nousun tutkimusajanjakson jälkeen laskiessaan vähimmäistuontihintaa.

| — | Kolmanneksi komissio huomautti, että tutkimuksessa esiin tulleet seikat eivät eroa kovin merkittävästi muista äskettäisistä tutkimuksista (kuten Kiinasta, Japanista, Koreasta, Venäjältä ja Yhdysvalloista peräisin olevia GOES-tuotteita koskenut tutkimus (79)). Kummassakin tutkimuksessa on ollut leimallista tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen hinnan merkittävä nousu tutkimusajanjakson jälkeen. |
| --- | --- |

—

Kolmanneksi komissio huomautti, että tutkimuksessa esiin tulleet seikat eivät eroa kovin merkittävästi muista äskettäisistä tutkimuksista (kuten Kiinasta, Japanista, Koreasta, Venäjältä ja Yhdysvalloista peräisin olevia GOES-tuotteita koskenut tutkimus (79)). Kummassakin tutkimuksessa on ollut leimallista tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen hinnan merkittävä nousu tutkimusajanjakson jälkeen.

79

| — | Neljänneksi sen väitteen osalta, jonka mukaan tutkimusajanjakson hintoihin asettavat vähimmäistuontihinnat eivät toisi mitään helpotusta, jos tarkasteltavana olevan tuotteen markkinahinnat jälleen laskevat, komissio toisti, että jos hinnat putoavat alle vähimmäistuontihinnan, kannetaan (vähimmäistuontihinnan tasoon asti) arvotullia. |
| --- | --- |

—

Neljänneksi sen väitteen osalta, jonka mukaan tutkimusajanjakson hintoihin asettavat vähimmäistuontihinnat eivät toisi mitään helpotusta, jos tarkasteltavana olevan tuotteen markkinahinnat jälleen laskevat, komissio toisti, että jos hinnat putoavat alle vähimmäistuontihinnan, kannetaan (vähimmäistuontihinnan tasoon asti) arvotullia.

| — | Viidenneksi komissio myönsi, että oli tietty toimenpiteiden kiertämisen tai absorption riski. Toimenpiteiden kiertämiseen liittyvän riskin minimoimiseksi vientiä harjoittavien tuottajien, jotka haluavat hyötyä vähimmäistuontihinnasta, on tämän vuoksi esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on oltava liitteessä I esitettyjen vaatimusten mukainen. Tuontiin, johon ei liity tällaista laskua, pitäisi soveltaa kyseistä vientiä harjoittavaa tuottajaa 1 artiklan mukaisesti koskevaa arvotullina kannettavaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

—

Viidenneksi komissio myönsi, että oli tietty toimenpiteiden kiertämisen tai absorption riski. Toimenpiteiden kiertämiseen liittyvän riskin minimoimiseksi vientiä harjoittavien tuottajien, jotka haluavat hyötyä vähimmäistuontihinnasta, on tämän vuoksi esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on oltava liitteessä I esitettyjen vaatimusten mukainen. Tuontiin, johon ei liity tällaista laskua, pitäisi soveltaa kyseistä vientiä harjoittavaa tuottajaa 1 artiklan mukaisesti koskevaa arvotullina kannettavaa polkumyyntitullia.

| — | Kuudenneksi komissio muistutti, että se muutti toimenpiteiden muotoa unionin edun mukaisesti saavuttaakseen tässä nimenomaisessa tapauksessa riittävän tasapainon unionin tuottajien ja käyttäjien etujen välillä. |
| --- | --- |

—

Kuudenneksi komissio muistutti, että se muutti toimenpiteiden muotoa unionin edun mukaisesti saavuttaakseen tässä nimenomaisessa tapauksessa riittävän tasapainon unionin tuottajien ja käyttäjien etujen välillä.

| (595) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet esittivät seuraavia huomautuksia menetelmästä, jota käytettiin vähimmäistuontihinnan määrittämiseen, ja vähimmäistuontihinnan tasosta. |
| --- | --- |

(595)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet esittivät seuraavia huomautuksia menetelmästä, jota käytettiin vähimmäistuontihinnan määrittämiseen, ja vähimmäistuontihinnan tasosta.

| (596) | Valituksen tekijä väitti, että vähimmäistuontihintaan perustuva tulli ei ollut tarkoituksenmukainen seuraavista syistä:






  — | Ensinnäkin tällainen vähimmäistuontihinta määrittelisi markkinoiden viitehinnan ja vääristäisi markkinamekanismeja; |
| --- | --- | --- |

(596)

Valituksen tekijä väitti, että vähimmäistuontihintaan perustuva tulli ei ollut tarkoituksenmukainen seuraavista syistä:

—

Ensinnäkin tällainen vähimmäistuontihinta määrittelisi markkinoiden viitehinnan ja vääristäisi markkinamekanismeja;

| — | Toiseksi raaka-aineiden osuus on yli 50 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteesta, ja ne ovat erittäin epävakaita. Vähimmäistuontihinta ei ole tarkoituksenmukainen tällaisille markkinoille; |
| --- | --- |

—

Toiseksi raaka-aineiden osuus on yli 50 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteesta, ja ne ovat erittäin epävakaita. Vähimmäistuontihinta ei ole tarkoituksenmukainen tällaisille markkinoille;

| — | Kolmanneksi yhtenäinen vähimmäistuontihinta kannustaisi viemään suuremman lisäarvon tuotteita; |
| --- | --- |

—

Kolmanneksi yhtenäinen vähimmäistuontihinta kannustaisi viemään suuremman lisäarvon tuotteita;

| — | Neljänneksi tällainen ”kavennettu” tulli edistäisi tuontia selvästi vähimmäistuontihinnan alittavalla tasolla ja itse asiassa palkitsisi niitä vientiä harjoittavia tuottajia, jotka eniten harjoittavat polkumyyntiä tai alittavat hinnat; |
| --- | --- |

—

Neljänneksi tällainen ”kavennettu” tulli edistäisi tuontia selvästi vähimmäistuontihinnan alittavalla tasolla ja itse asiassa palkitsisi niitä vientiä harjoittavia tuottajia, jotka eniten harjoittavat polkumyyntiä tai alittavat hinnat;

| — | Viidenneksi vähimmäistuontihinnalla ei voida estää vahingollista polkumyyntiä; |
| --- | --- |

—

Viidenneksi vähimmäistuontihinnalla ei voida estää vahingollista polkumyyntiä;

| — | Kuudenneksi vähimmäistuontihinnalla on vaikutus on rinnakkaiseen Kiinasta tuotavia kuumavalssattuja levyvalmisteita koskevaan tapaukseen. |
| --- | --- |

—

Kuudenneksi vähimmäistuontihinnalla on vaikutus on rinnakkaiseen Kiinasta tuotavia kuumavalssattuja levyvalmisteita koskevaan tapaukseen.

| (597) | Komissio hylkäsi nämä väitteet:






  — | Ensinnäkin se muistutti, että kuten jo (594) kappaleessa todetaan, se ei määrännyt vähimmäistuontihintaa tarkasteltavana olevan tuotteen tutkimusajanjakson hintojen pohjalta vaan arvotullin, jota rajoitetaan vähimmäistuontihinnalla. Tässä vähimmäistuontihinnassa otetaan huomioon raaka-ainehintojen nousu tutkimusajanjakson jälkeen. Se ei myöskään asettanut markkinoilla kilpailua vääristävää viitehintaa seuraavasta syystä: Ottamalla käyttöön arvotulli vähimmäistuontihinnalla rajoitettuna ei pyritty asettamaan hintoja tietylle tasolle vaan pikemminkin, kuten (546) kappaleessa todetaan, poistamaan vahingollisen polkumyynnin vaikutukset ja suojelemaan käyttäjiä kohtuuttomien hinnankorotusten kielteisiltä vaikutuksilta tutkimusajanjakson jälkeen. Vähimmäistuontihinta ei ole pohjahinta, joten vientiä harjoittavat tuottajat voivat halutessaan myydä edelleen vähimmäistuontihintaa alemmilla tai korkeammilla hinnoilla. Sen vuoksi vientiä harjoittavat tuottajat ja unionin tuottajat voivat edelleen kilpailla toisiaan vastaan eriyttämällä hintojaan asetetuista vähimmäistuontihinnasta huolimatta. |
| --- | --- | --- |

(597)

Komissio hylkäsi nämä väitteet:

—

Ensinnäkin se muistutti, että kuten jo (594) kappaleessa todetaan, se ei määrännyt vähimmäistuontihintaa tarkasteltavana olevan tuotteen tutkimusajanjakson hintojen pohjalta vaan arvotullin, jota rajoitetaan vähimmäistuontihinnalla. Tässä vähimmäistuontihinnassa otetaan huomioon raaka-ainehintojen nousu tutkimusajanjakson jälkeen. Se ei myöskään asettanut markkinoilla kilpailua vääristävää viitehintaa seuraavasta syystä: Ottamalla käyttöön arvotulli vähimmäistuontihinnalla rajoitettuna ei pyritty asettamaan hintoja tietylle tasolle vaan pikemminkin, kuten (546) kappaleessa todetaan, poistamaan vahingollisen polkumyynnin vaikutukset ja suojelemaan käyttäjiä kohtuuttomien hinnankorotusten kielteisiltä vaikutuksilta tutkimusajanjakson jälkeen. Vähimmäistuontihinta ei ole pohjahinta, joten vientiä harjoittavat tuottajat voivat halutessaan myydä edelleen vähimmäistuontihintaa alemmilla tai korkeammilla hinnoilla. Sen vuoksi vientiä harjoittavat tuottajat ja unionin tuottajat voivat edelleen kilpailla toisiaan vastaan eriyttämällä hintojaan asetetuista vähimmäistuontihinnasta huolimatta.

| — | Toiseksi komissio myönsi, että keskeiset raaka-aineet vastaavat yli puolesta tarkasteltavana olevan tuotteen kustannuksia (ks. (384) kappale) ja tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen käytettävien keskeisten raaka-aineiden hinnoissa on vaihtelua. Nimenomaan tästä syystä, kuten (590) kappaleessa esitetään, komissio otti huomioon raaka-aineiden hintojen nousu tutkimusajanjakson jälkeen laskiessaan vähimmäistuontihintaa. |
| --- | --- |

—

Toiseksi komissio myönsi, että keskeiset raaka-aineet vastaavat yli puolesta tarkasteltavana olevan tuotteen kustannuksia (ks. (384) kappale) ja tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen käytettävien keskeisten raaka-aineiden hinnoissa on vaihtelua. Nimenomaan tästä syystä, kuten (590) kappaleessa esitetään, komissio otti huomioon raaka-aineiden hintojen nousu tutkimusajanjakson jälkeen laskiessaan vähimmäistuontihintaa.

| — | Kolmanneksi tuotelajittaiset vähimmäistuontihinnat olisivat johtaneet yli 1 000:een eri tasoon, mikä olisi ollut mahdotonta panna täytäntöön. |
| --- | --- |

—

Kolmanneksi tuotelajittaiset vähimmäistuontihinnat olisivat johtaneet yli 1 000:een eri tasoon, mikä olisi ollut mahdotonta panna täytäntöön.

| — | Neljänneksi jokaisen vientiä harjoittavan tuottajan on maksettava oma tuottajakohtainen arvotullinsa, jos hinta olisi vähimmäistuontihintaa alhaisempi, mikä ei kannusta jatkamaan polkumyyntikäytäntöjä. |
| --- | --- |

—

Neljänneksi jokaisen vientiä harjoittavan tuottajan on maksettava oma tuottajakohtainen arvotullinsa, jos hinta olisi vähimmäistuontihintaa alhaisempi, mikä ei kannusta jatkamaan polkumyyntikäytäntöjä.

| — | Viidenneksi vähimmäistuontihinta on asetettu hintatasolle, joka selvästi ylittää kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien hinnat tutkimusajanjakson aikana, jolloin ne kaikki olivat alle 400 euroa tonnilta. |
| --- | --- |

—

Viidenneksi vähimmäistuontihinta on asetettu hintatasolle, joka selvästi ylittää kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien hinnat tutkimusajanjakson aikana, jolloin ne kaikki olivat alle 400 euroa tonnilta.

| — | Kuudenneksi komissio myönsi (324) kappaleessa, että nykyinen tutkimus kattaa täsmälleen saman tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kuin Kiinaa koskeva tutkimus. Kuten (325) kappaleessa yksityiskohtaisemmin esitetään, nykyinen tutkimus ja Kiinaa koskeva tutkimus eivät kuitenkaan kata samoja jaksoja, jotka ovat merkityksellisiä arvioitaessa vahingon kehityssuuntaa ja syy-yhteyttä. Näin ollen, vaikka näiden kahden tutkimuksen päällekkäisyys kattaa kuusi kuukautta (1 päivän heinäkuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välinen aika), polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva päätelmä tehtiin tutkimusajanjakson ja tarkastelujakson perusteella, jotka olivat tässä tutkimuksessa ja Kiinaa koskevissa tutkimuksissa eri ajanjaksot ja jotka oli jo määritelty perusasetuksen asiaankuuluvien säännösten mukaisesti ja ilmoitettu vireillepanoilmoituksessa. Näiden kahden tutkimuksen erillisen luonteen vuoksi komissio ei siis soveltanut kahta eri standardia. |
| --- | --- |

—

Kuudenneksi komissio myönsi (324) kappaleessa, että nykyinen tutkimus kattaa täsmälleen saman tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kuin Kiinaa koskeva tutkimus. Kuten (325) kappaleessa yksityiskohtaisemmin esitetään, nykyinen tutkimus ja Kiinaa koskeva tutkimus eivät kuitenkaan kata samoja jaksoja, jotka ovat merkityksellisiä arvioitaessa vahingon kehityssuuntaa ja syy-yhteyttä. Näin ollen, vaikka näiden kahden tutkimuksen päällekkäisyys kattaa kuusi kuukautta (1 päivän heinäkuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välinen aika), polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva päätelmä tehtiin tutkimusajanjakson ja tarkastelujakson perusteella, jotka olivat tässä tutkimuksessa ja Kiinaa koskevissa tutkimuksissa eri ajanjaksot ja jotka oli jo määritelty perusasetuksen asiaankuuluvien säännösten mukaisesti ja ilmoitettu vireillepanoilmoituksessa. Näiden kahden tutkimuksen erillisen luonteen vuoksi komissio ei siis soveltanut kahta eri standardia.

| (598) | Valituksen tekijä väitti myös, että yksi yhtenäinen vähimmäistuontihinta olisi vastoin EU:n ja WTO:n periaatetta, jonka mukaan polkumyyntitullit on otettava käyttöön maakohtaisina ja mahdollisuuksien mukaan tuottajakohtaisina. |
| --- | --- |

(598)

Valituksen tekijä väitti myös, että yksi yhtenäinen vähimmäistuontihinta olisi vastoin EU:n ja WTO:n periaatetta, jonka mukaan polkumyyntitullit on otettava käyttöön maakohtaisina ja mahdollisuuksien mukaan tuottajakohtaisina.

| (599) | Sen huomautuksen osalta, jossa väitetään, että vientiä harjoittaviin tuottajiin ei sovelleta yksilöllistä tullia, viitataan (585) ja (586) kappaleeseen, joissa kuvataan menetelmä, jonka mukaan yksilöllisiä tulleja sovelletaan siinä tapauksessa, että tuotteista on maksettava arvotulli. Tämän seurauksena komissio on WTO:n polkumyyntisopimuksen 6 artiklan 10 kohdan nojalla määrittänyt yksilöllisen marginaalin kullekin tiedossa olleelle tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottajalle. |
| --- | --- |

(599)

Sen huomautuksen osalta, jossa väitetään, että vientiä harjoittaviin tuottajiin ei sovelleta yksilöllistä tullia, viitataan (585) ja (586) kappaleeseen, joissa kuvataan menetelmä, jonka mukaan yksilöllisiä tulleja sovelletaan siinä tapauksessa, että tuotteista on maksettava arvotulli. Tämän seurauksena komissio on WTO:n polkumyyntisopimuksen 6 artiklan 10 kohdan nojalla määrittänyt yksilöllisen marginaalin kullekin tiedossa olleelle tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottajalle.

| (600) | Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja PAO Severstal esitti seuraavan pyynnön:






  — | sen yrityskohtainen vähimmäistuontihinta olisi määritettävä ja sitä olisi sovellettava polkumyynnin vastaisena toimenpiteenä nyt käsillä olevasta tutkimuksesta saatavan ilman polkumyyntiä tapahtuneen vientihinnan pohjalta; |
| --- | --- | --- |

(600)

Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja PAO Severstal esitti seuraavan pyynnön:

—

sen yrityskohtainen vähimmäistuontihinta olisi määritettävä ja sitä olisi sovellettava polkumyynnin vastaisena toimenpiteenä nyt käsillä olevasta tutkimuksesta saatavan ilman polkumyyntiä tapahtuneen vientihinnan pohjalta;

| — | vaihtoehtoisesti, jos komissio pysyy lähestymistavassaan, johon kuuluu kaikille vientiä harjoittaville tuottajille määritetty vähimmäistuontihinta, tarkasteltavana olevan tuotteen eri tuotelajien hinnat olisi eroteltava sen mukaan, ovatko ne kelattuja vai kelaamattomia. Se väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen kelaamattomat tuotelajit ovat vähintään 15 euroa tonnilta kalliimpia peittaus- ja leikkausprosesseihin liittyvien käsittelykustannusten vuoksi. Se pyysi tämän vuoksi komissiota laskemaan uudelleen kaksi eri vähimmäistuontihintaa (yhden kelatuille tuotelajeille ja toisen kelaamattomille tuotelajeille). |
| --- | --- |

—

vaihtoehtoisesti, jos komissio pysyy lähestymistavassaan, johon kuuluu kaikille vientiä harjoittaville tuottajille määritetty vähimmäistuontihinta, tarkasteltavana olevan tuotteen eri tuotelajien hinnat olisi eroteltava sen mukaan, ovatko ne kelattuja vai kelaamattomia. Se väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen kelaamattomat tuotelajit ovat vähintään 15 euroa tonnilta kalliimpia peittaus- ja leikkausprosesseihin liittyvien käsittelykustannusten vuoksi. Se pyysi tämän vuoksi komissiota laskemaan uudelleen kaksi eri vähimmäistuontihintaa (yhden kelatuille tuotelajeille ja toisen kelaamattomille tuotelajeille).

| (601) | Komissio hylkäsi molemmat tämän venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämät pyynnöt:






  — | Se pysyi kannassaan, jonka mukana käytetty menetelmä on pätevä. Tältä osin komissio viittasi siihen, että tätä menetelmää, myös korin käyttöä vientiä harjoittavien eri tuottajien osalta, on jos käytetty muissa hiljattaisissa tutkimuksissa, kuten Kiinaa, Japania, Koreaa, Venäjää ja Yhdysvaltoja koskevassa GOES-tutkimuksessa (80). Jos yrityskohtainen vähimmäistuontihinta olisi laskettava, se merkitsisi vähintään kahdeksan eri vähimmäistuontihinnan laskemista. Tämä merkitsisi hallinnollisen taakan moninkertaistumista, erityisesti tulliviranomaisille; |
| --- | --- | --- |

(601)

Komissio hylkäsi molemmat tämän venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämät pyynnöt:

—

Se pysyi kannassaan, jonka mukana käytetty menetelmä on pätevä. Tältä osin komissio viittasi siihen, että tätä menetelmää, myös korin käyttöä vientiä harjoittavien eri tuottajien osalta, on jos käytetty muissa hiljattaisissa tutkimuksissa, kuten Kiinaa, Japania, Koreaa, Venäjää ja Yhdysvaltoja koskevassa GOES-tutkimuksessa (80). Jos yrityskohtainen vähimmäistuontihinta olisi laskettava, se merkitsisi vähintään kahdeksan eri vähimmäistuontihinnan laskemista. Tämä merkitsisi hallinnollisen taakan moninkertaistumista, erityisesti tulliviranomaisille;

80

| — | Riippumatta siitä, onko kyseinen tuota kelattua vai kelaamatonta, jokaisen vientiä harjoittavan tuottajan on maksettava oma tuottajakohtainen arvotullinsa, kun hinta (joka tarkasteltavana olevasta tuotteesta maksetaan riippumatta siitä, onko se kelattua vai kelaamatonta) olisi vähimmäistuontihintaa alhaisempi, vaikka komissio myönsikin, että tätä arvotullia rajataan tämän jälkeen vähimmäistuontihinnalla. Vähimmäistuontihinta sellaisenaan perustuu eri tuotelajien sekoituksen, riippumatta siitä ovatko ne esimerkiksi täysiä tai leikattuja. |
| --- | --- |

—

Riippumatta siitä, onko kyseinen tuota kelattua vai kelaamatonta, jokaisen vientiä harjoittavan tuottajan on maksettava oma tuottajakohtainen arvotullinsa, kun hinta (joka tarkasteltavana olevasta tuotteesta maksetaan riippumatta siitä, onko se kelattua vai kelaamatonta) olisi vähimmäistuontihintaa alhaisempi, vaikka komissio myönsikin, että tätä arvotullia rajataan tämän jälkeen vähimmäistuontihinnalla. Vähimmäistuontihinta sellaisenaan perustuu eri tuotelajien sekoituksen, riippumatta siitä ovatko ne esimerkiksi täysiä tai leikattuja.

| (602) | Ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja Metinvest piti tervetulleena komission päätöstä rajata polkumyyntitulli vähimmäistuontihinnan tasolle ja katsoi, että se on arvotullina kannettavia polkumyyntitulleja vähemmän kauppaa vääristävä toimenpide. Se kuitenkin väitti, että komission laskema vähimmäistuontihinta oli liian korkea seuraavista syistä: Komissio on liioitellut raaka-ainehintojen nousua, sillä se oli ottanut laskelmissaan huomioon jakson maalis–toukokuu 2017, jolle olivat ominaisia merkittävät hintojen vaihtelut, erityisesti koksihiilen osalta. Kyseisen ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan oman menetelmän pohjalta Metinvest väitti, että vaiheessa 2 vähimmäistuontihintaan tehdyn oikaisun, joka vastaa keskeisten raaka-aineiden hintojen muutosta tutkimusajanjakson ja sitä seuraavan jakson (1 päivästä heinäkuuta 201631 päivään maaliskuuta 2017) välillä, suurin arvo voi olla enintään 58 euroa tonnilta eikä 89,6 euroa tonnilta. Tämän vuoksi se pyysi komissiota laskemaan vähimmäistuontihinnan uudelleen. |
| --- | --- |

(602)

Ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja Metinvest piti tervetulleena komission päätöstä rajata polkumyyntitulli vähimmäistuontihinnan tasolle ja katsoi, että se on arvotullina kannettavia polkumyyntitulleja vähemmän kauppaa vääristävä toimenpide. Se kuitenkin väitti, että komission laskema vähimmäistuontihinta oli liian korkea seuraavista syistä: Komissio on liioitellut raaka-ainehintojen nousua, sillä se oli ottanut laskelmissaan huomioon jakson maalis–toukokuu 2017, jolle olivat ominaisia merkittävät hintojen vaihtelut, erityisesti koksihiilen osalta. Kyseisen ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan oman menetelmän pohjalta Metinvest väitti, että vaiheessa 2 vähimmäistuontihintaan tehdyn oikaisun, joka vastaa keskeisten raaka-aineiden hintojen muutosta tutkimusajanjakson ja sitä seuraavan jakson (1 päivästä heinäkuuta 201631 päivään maaliskuuta 2017) välillä, suurin arvo voi olla enintään 58 euroa tonnilta eikä 89,6 euroa tonnilta. Tämän vuoksi se pyysi komissiota laskemaan vähimmäistuontihinnan uudelleen.

| (603) | Komissio hylkäsi Metinvestin pyynnön seuraavista syistä: Ensinnäkin, kun otetaan huomioon, että tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen käytettävien raaka-aineiden hinnoille on luonteenomaista niiden epävakaus ja ne saattavat jopa tulla maalis–toukokuun 2017 hintatasoa kalliimmiksi, komission oli laskettava vähimmäistuontihinta siten, että se samalla sekä poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset että estää käyttäjiin kohdistuvat kohtuuttomien hinnankorotusten kielteiset vaikutukset tutkimusajanjakson jälkeen. Toiseksi Metinvestin käyttämän menetelmän, joka johti keskeisten raaka-aineiden (rautamalmi ja koksihiili) hinnan muutokseen, etuna on sen yksinkertaisuus, mutta toisaalta siinä ei oteta huomioon muita tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen käytettäviä raaka-aineita, kuten metalliromua. Lisäksi jotkin tuottajat käyttävät enemmän tai vähemmän metalliromua (tai muuta raaka-ainetta), mitä olisi vaikea määritellä tarkasti. Tältä osin komission olisi näin ollen vaikea tehtävä määrittää kaikkien niiden raaka-aineiden osuus, joita tarvitaan tuottamaan yksi tonni tarkasteltavana olevaa tuotetta maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

(603)

Komissio hylkäsi Metinvestin pyynnön seuraavista syistä: Ensinnäkin, kun otetaan huomioon, että tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen käytettävien raaka-aineiden hinnoille on luonteenomaista niiden epävakaus ja ne saattavat jopa tulla maalis–toukokuun 2017 hintatasoa kalliimmiksi, komission oli laskettava vähimmäistuontihinta siten, että se samalla sekä poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset että estää käyttäjiin kohdistuvat kohtuuttomien hinnankorotusten kielteiset vaikutukset tutkimusajanjakson jälkeen. Toiseksi Metinvestin käyttämän menetelmän, joka johti keskeisten raaka-aineiden (rautamalmi ja koksihiili) hinnan muutokseen, etuna on sen yksinkertaisuus, mutta toisaalta siinä ei oteta huomioon muita tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen käytettäviä raaka-aineita, kuten metalliromua. Lisäksi jotkin tuottajat käyttävät enemmän tai vähemmän metalliromua (tai muuta raaka-ainetta), mitä olisi vaikea määritellä tarkasti. Tältä osin komission olisi näin ollen vaikea tehtävä määrittää kaikkien niiden raaka-aineiden osuus, joita tarvitaan tuottamaan yksi tonni tarkasteltavana olevaa tuotetta maailmanlaajuisesti.

| (604) | Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja NLMK huomautti, että komissio ei ollut ilmoittanut kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle asianmukaisesti vähimmäistuontihinnan määritystä, erityisesti siinä käytettyjä kuljetuskustannuksia. Lisäksi NLMK:n normaaliarvoon sen yrityskohtaisen vähimmäistuontihinnan, joka myöhemmin aggregoitiin muiden kanssa, määrittämiseksi tehdyn ”kuljetusta” koskevan oikaisun ala ei ollut selvä ja siihen saattaa kuulua myös muita kustannuksia, joiden ei pitäisi siihen sisältyä. |
| --- | --- |

(604)

Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja NLMK huomautti, että komissio ei ollut ilmoittanut kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle asianmukaisesti vähimmäistuontihinnan määritystä, erityisesti siinä käytettyjä kuljetuskustannuksia. Lisäksi NLMK:n normaaliarvoon sen yrityskohtaisen vähimmäistuontihinnan, joka myöhemmin aggregoitiin muiden kanssa, määrittämiseksi tehdyn ”kuljetusta” koskevan oikaisun ala ei ollut selvä ja siihen saattaa kuulua myös muita kustannuksia, joiden ei pitäisi siihen sisältyä.

| (605) | Komissio selvensi, että kuljetuskustannukset, jotka lisättiin normaaliarvon, jotta saatiin NLMK:n (ja muiden vientiä harjoittavien tuottajien) CIF-hinta rajalla, olivat ne, jotka NLMK oli ilmoittanut ja jotka oli todennettu paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa. Tätä seikkaa tukee myös se, että NLMK:n laskelma, jolla määritetään sen omien kuljetuskustannusten pohjalta CIF-hinta rajalla, on samanlainen kuin komission laskelmat. Näin ollen komissio ei ole keinotekoisesti suurennellut NLMK:lle tai muille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyä vähimmäistuontihintaa. |
| --- | --- |

(605)

Komissio selvensi, että kuljetuskustannukset, jotka lisättiin normaaliarvon, jotta saatiin NLMK:n (ja muiden vientiä harjoittavien tuottajien) CIF-hinta rajalla, olivat ne, jotka NLMK oli ilmoittanut ja jotka oli todennettu paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa. Tätä seikkaa tukee myös se, että NLMK:n laskelma, jolla määritetään sen omien kuljetuskustannusten pohjalta CIF-hinta rajalla, on samanlainen kuin komission laskelmat. Näin ollen komissio ei ole keinotekoisesti suurennellut NLMK:lle tai muille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyä vähimmäistuontihintaa.

| (606) | Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja ja siihen CSN ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Lusosider piti tervetulleena komission ehdotusta ottaa käyttöön vähimmäistuontihinta, jotta voitaisiin tasapainottaa käyttäjien ja unionin tuotannonalan edut. Ne kuitenkin väittivät, että ArcelorMittal Groupin brasilialaisesta tytäryhtiöstään toteuttama tuonti olisi jätettävä huomiotta vaiheen 1 laskelmissa. Lisäksi ne väittivät, että komission olisi minimoitava raaka-aineiden poikkeuksellisen suurten hinnankorotusten keinotekoinen vaikutus vähimmäistuontihintaa koskeviin laskelmiin joko asettamalla yläraja poikkeuksellisille vaihteluille historiallisten hintatietojen pohjalta tai käyttämällä vertailukohtana viimeisintä jaksoa kustannusten nousua laskettaessa. CSN väitti, että vaiheessa 2 vähimmäistuontihintaan tehdyn oikaisun, joka vastaa keskeisten raaka-aineiden hintojen muutosta tutkimusajanjakson ja 1 päivästä heinäkuuta 201631 päivään maaliskuuta 2017 ulottuvan jakson välillä, suurin arvo voi olla enintään 68,82 euroa tonnilta eikä 89,5 euroa tonnilta. Jos suoritettaisiin keskimääräisten raaka-ainekustannusten vertailu tutkimusajanjakson ja jakson kesäkuu – heinäkuu 2017, muutos on enintään 71,62 euroa tonnia kohden. Tämän vuoksi se pyysi komissiota laskemaan vähimmäistuontihinnan uudelleen. |
| --- | --- |

(606)

Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja ja siihen CSN ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Lusosider piti tervetulleena komission ehdotusta ottaa käyttöön vähimmäistuontihinta, jotta voitaisiin tasapainottaa käyttäjien ja unionin tuotannonalan edut. Ne kuitenkin väittivät, että ArcelorMittal Groupin brasilialaisesta tytäryhtiöstään toteuttama tuonti olisi jätettävä huomiotta vaiheen 1 laskelmissa. Lisäksi ne väittivät, että komission olisi minimoitava raaka-aineiden poikkeuksellisen suurten hinnankorotusten keinotekoinen vaikutus vähimmäistuontihintaa koskeviin laskelmiin joko asettamalla yläraja poikkeuksellisille vaihteluille historiallisten hintatietojen pohjalta tai käyttämällä vertailukohtana viimeisintä jaksoa kustannusten nousua laskettaessa. CSN väitti, että vaiheessa 2 vähimmäistuontihintaan tehdyn oikaisun, joka vastaa keskeisten raaka-aineiden hintojen muutosta tutkimusajanjakson ja 1 päivästä heinäkuuta 201631 päivään maaliskuuta 2017 ulottuvan jakson välillä, suurin arvo voi olla enintään 68,82 euroa tonnilta eikä 89,5 euroa tonnilta. Jos suoritettaisiin keskimääräisten raaka-ainekustannusten vertailu tutkimusajanjakson ja jakson kesäkuu – heinäkuu 2017, muutos on enintään 71,62 euroa tonnia kohden. Tämän vuoksi se pyysi komissiota laskemaan vähimmäistuontihinnan uudelleen.

| (607) | Brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan väitteet hylättiin. Ensinnäkin ArcelorMittalin Brasiliasta peräisin oleva tuonti unionin markkinoille tapahtui polkumyyntihinnoin ja samoin kuin muiden vientiä harjoittavien tuottajien eikä sitä sen vuoksi pitäisi kohdella eri tavalla. Toiseksi komissio muistutti, että sen oli laskettava vähimmäistuontihinta siten, että se samalla sekä poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset että estää käyttäjiin kohdistuvat kohtuuttomien hinnankorotusten kielteiset vaikutukset tutkimusajanjakson jälkeen. |
| --- | --- |

(607)

Brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan väitteet hylättiin. Ensinnäkin ArcelorMittalin Brasiliasta peräisin oleva tuonti unionin markkinoille tapahtui polkumyyntihinnoin ja samoin kuin muiden vientiä harjoittavien tuottajien eikä sitä sen vuoksi pitäisi kohdella eri tavalla. Toiseksi komissio muistutti, että sen oli laskettava vähimmäistuontihinta siten, että se samalla sekä poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset että estää käyttäjiin kohdistuvat kohtuuttomien hinnankorotusten kielteiset vaikutukset tutkimusajanjakson jälkeen.

| (608) | Konsortio väitti, että komission käyttämää menetelmää olisi tarkistettava, myös maalis-toukokuussa 2017 esiintyneiden raaka-aineiden hintapiikkien pohjalta, ja laskelmissa olisi käytettävä erilaista lähestymistapaa. Komissio katsoi, että sen käyttämä menetelmä on pätevä. Vaikka olisi totta, että maalis–toukokuussa 2017 esiintyi raaka-aineiden hintapiikki, komissio totesi myös, että, kuten (591) kappaleessa esitetään, se ei täysin lukenut valmistuskustannuksiin laskettua 116 euron nousua tonnilta raaka-ainehintojen nousun aiheuttamaksi. |
| --- | --- |

(608)

Konsortio väitti, että komission käyttämää menetelmää olisi tarkistettava, myös maalis-toukokuussa 2017 esiintyneiden raaka-aineiden hintapiikkien pohjalta, ja laskelmissa olisi käytettävä erilaista lähestymistapaa. Komissio katsoi, että sen käyttämä menetelmä on pätevä. Vaikka olisi totta, että maalis–toukokuussa 2017 esiintyi raaka-aineiden hintapiikki, komissio totesi myös, että, kuten (591) kappaleessa esitetään, se ei täysin lukenut valmistuskustannuksiin laskettua 116 euron nousua tonnilta raaka-ainehintojen nousun aiheuttamaksi.

| (609) | Lisäksi konsortio pyysi komissiota asettamaan vähimmäistuontihinnan 420 ja 430 euron välille tonnilta käyttämänsä oman menetelmän pohjalta. Sen menetelmä perustui hintojen laskennalliseen määritykseen pidemmältä ajalta (vuodesta 2013) ja eri lähteistä saatuihin erilaisiin tietoihin sekä tiettyihin oletuksiin, kuten siihen, että unionin tuotannonala myy parempaan hintaan, joka on 25–30 euroa suurempi tonnilta. Tältä osin komissio totesi, että menetelmässä ei otettu huomioon vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuottajien kustannuksia/hintoja tutkimusajanjakson aikana eikä tutkimuksessa todettuja polkumyynti- tai vahinkomarginaaleja. Ehdotettu vähimmäistuontihinta ei tämän vuoksi täytä perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan vaatimuksia. |
| --- | --- |

(609)

Lisäksi konsortio pyysi komissiota asettamaan vähimmäistuontihinnan 420 ja 430 euron välille tonnilta käyttämänsä oman menetelmän pohjalta. Sen menetelmä perustui hintojen laskennalliseen määritykseen pidemmältä ajalta (vuodesta 2013) ja eri lähteistä saatuihin erilaisiin tietoihin sekä tiettyihin oletuksiin, kuten siihen, että unionin tuotannonala myy parempaan hintaan, joka on 25–30 euroa suurempi tonnilta. Tältä osin komissio totesi, että menetelmässä ei otettu huomioon vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuottajien kustannuksia/hintoja tutkimusajanjakson aikana eikä tutkimuksessa todettuja polkumyynti- tai vahinkomarginaaleja. Ehdotettu vähimmäistuontihinta ei tämän vuoksi täytä perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan vaatimuksia.

| (610) | Kuten 36 kappaleessa esitetään, iranilainen vientiä harjoittava tuottaja toi kuulemisessa esiin kysymyksen laskuvirheestä sitä koskevassa polkumyyntilaskelmassa. Vientiä harjoittava tuottaja selitti, että tietyt arvot oli pyöristetty virheellisesti, luultavasti niiden pituuden vuoksi. |
| --- | --- |

(610)

Kuten 36 kappaleessa esitetään, iranilainen vientiä harjoittava tuottaja toi kuulemisessa esiin kysymyksen laskuvirheestä sitä koskevassa polkumyyntilaskelmassa. Vientiä harjoittava tuottaja selitti, että tietyt arvot oli pyöristetty virheellisesti, luultavasti niiden pituuden vuoksi.

| (611) | Komissio tarkasteli tätä väitettä ja totesi, että iranilaista vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevassa polkumyyntilaskelmassa oli todellakin laskuvirhe, joka korjattiin. Polkumyyntilaskelma ja vähimmäistuontihinta oli laskettava uudelleen, jolloin tuloksena oli seuraava: Mobarakeh Steel Companyn tarkistettu polkumyyntimarginaali ja polkumyyntitulli olivat 17,9 %, jolloin tarkistetun vähimmäistuontihinta, joka oli oikaistu raaka-ainehintojen nousun osalta, oli 468,49 euroa tonnilta. |
| --- | --- |

(611)

Komissio tarkasteli tätä väitettä ja totesi, että iranilaista vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevassa polkumyyntilaskelmassa oli todellakin laskuvirhe, joka korjattiin. Polkumyyntilaskelma ja vähimmäistuontihinta oli laskettava uudelleen, jolloin tuloksena oli seuraava: Mobarakeh Steel Companyn tarkistettu polkumyyntimarginaali ja polkumyyntitulli olivat 17,9 %, jolloin tarkistetun vähimmäistuontihinta, joka oli oikaistu raaka-ainehintojen nousun osalta, oli 468,49 euroa tonnilta.

| (612) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin tästä tarkistuksesta 4 päivänä elokuuta 2017 täydentävien lopullisten päätelmien ilmoittamisella ja niitä kehotettiin esittämään huomautuksia asiasta. |
| --- | --- |

(612)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin tästä tarkistuksesta 4 päivänä elokuuta 2017 täydentävien lopullisten päätelmien ilmoittamisella ja niitä kehotettiin esittämään huomautuksia asiasta.

| (613) | Perusasetuksessa säädetään useista vaihtoehdoista siltä varalta, että markkinaolosuhteet muuttuvat. Jos muutos on pysyvä, perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaan voidaan pyytää tarkastelua toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen tarpeesta. Komissio arvioi nopeasti näiden säännösten nojalla tehtyjen ja asianmukaisesti perusteltujen pyyntöjen aiheellisuuden, jotta säilytetään tasapainoinen suojan taso vahingollista polkumyyntiä vastaan. |
| --- | --- |

(613)

Perusasetuksessa säädetään useista vaihtoehdoista siltä varalta, että markkinaolosuhteet muuttuvat. Jos muutos on pysyvä, perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaan voidaan pyytää tarkastelua toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen tarpeesta. Komissio arvioi nopeasti näiden säännösten nojalla tehtyjen ja asianmukaisesti perusteltujen pyyntöjen aiheellisuuden, jotta säilytetään tasapainoinen suojan taso vahingollista polkumyyntiä vastaan.

| (614) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että toimenpiteen muoto tekisi tällaisen tarkastelun käytännössä mahdottomaksi toteuttaa. Lisäksi vaikka välivaiheen tarkastelu tehtäisiinkin, sen tulokset saataisiin liian myöhään, jotta niistä voisi olla apua unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(614)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että toimenpiteen muoto tekisi tällaisen tarkastelun käytännössä mahdottomaksi toteuttaa. Lisäksi vaikka välivaiheen tarkastelu tehtäisiinkin, sen tulokset saataisiin liian myöhään, jotta niistä voisi olla apua unionin tuotannonalalle.

| (615) | Komissio totesi, että tällainen välivaiheen tarkastelu voidaan toteuttaa nopeasti ja yleensä vuoden kuluessa. |
| --- | --- |

(615)

Komissio totesi, että tällainen välivaiheen tarkastelu voidaan toteuttaa nopeasti ja yleensä vuoden kuluessa.

| (616) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitoimenpiteet määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastivat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä toimenpiteitä voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisista maista peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavia toimenpiteitä. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(616)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitoimenpiteet määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastivat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä toimenpiteitä voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisista maista peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavia toimenpiteitä. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitoimenpiteitä.

| (617) | Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen jälkeen. Pyyntö on osoitettava komissiolle (81). Pyynnössä on oltava kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, muun muassa muutokset tuotantoon liittyvässä yrityksen toiminnassa sekä kotimarkkina- ja vientimyynti, johon liittyy esimerkiksi nimenmuutos tai tuotanto- ja myyntiyksikön muutos. Komissio saattaa ajan tasalle luettelon yrityksistä, joihin sovelletaan yksilöllisiä polkumyyntitoimenpiteitä, mikäli se on perusteltua. |
| --- | --- |

(617)

Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen jälkeen. Pyyntö on osoitettava komissiolle (81). Pyynnössä on oltava kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, muun muassa muutokset tuotantoon liittyvässä yrityksen toiminnassa sekä kotimarkkina- ja vientimyynti, johon liittyy esimerkiksi nimenmuutos tai tuotanto- ja myyntiyksikön muutos. Komissio saattaa ajan tasalle luettelon yrityksistä, joihin sovelletaan yksilöllisiä polkumyyntitoimenpiteitä, mikäli se on perusteltua.

81

| (618) | Toimenpiteiden kiertämisriskin minimoimiseksi katsotaan, että tässä tapauksessa tarvitaan erityissäännöksiä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitoimenpiteiden asianmukainen soveltaminen. Erityisiin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa seuraava: jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku ja vakuutus, joiden on oltava tämän asetuksen artikloissa asetettujen vaatimusten mukaiset. Jos tällaista kauppalaskua ja vakuutusta ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa arvotullina kannattavaa tullia. |
| --- | --- |

(618)

Toimenpiteiden kiertämisriskin minimoimiseksi katsotaan, että tässä tapauksessa tarvitaan erityissäännöksiä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitoimenpiteiden asianmukainen soveltaminen. Erityisiin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa seuraava: jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku ja vakuutus, joiden on oltava tämän asetuksen artikloissa asetettujen vaatimusten mukaiset. Jos tällaista kauppalaskua ja vakuutusta ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa arvotullina kannattavaa tullia.

| (619) | Jos toimenpiteiden käyttöönoton seurauksena kaupan rakenteessa tapahtuu muutos perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti, vireille voidaan panna toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus, ja jos edellytykset täyttyvät, käyttöön voidaan ottaa arvotulli. |
| --- | --- |

(619)

Jos toimenpiteiden käyttöönoton seurauksena kaupan rakenteessa tapahtuu muutos perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti, vireille voidaan panna toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus, ja jos edellytykset täyttyvät, käyttöön voidaan ottaa arvotulli.

| (620) | Jotta lisäksi voidaan suojautua mahdollisimman hyvin toimenpiteiden absorptiolta, erityisesti etuyhteydessä olevien yritysten välillä, komissio panee välittömästi vireille perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisen tarkastelun, ja se voi velvoittaa kirjaamaan tuonnin perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti, jos tällaisista käytänteistä saadaan näyttöä. |
| --- | --- |

(620)

Jotta lisäksi voidaan suojautua mahdollisimman hyvin toimenpiteiden absorptiolta, erityisesti etuyhteydessä olevien yritysten välillä, komissio panee välittömästi vireille perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisen tarkastelun, ja se voi velvoittaa kirjaamaan tuonnin perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti, jos tällaisista käytänteistä saadaan näyttöä.

| (621) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa aiottiin suositella. Osapuolille varattiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Muiden osapuolten toimittamia huomautuksia tarkasteltiin asianmukaisesti, mutta ne eivät antaneet perusteita päätelmien muuttamiselle. |
| --- | --- |

(621)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa aiottiin suositella. Osapuolille varattiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Muiden osapuolten toimittamia huomautuksia tarkasteltiin asianmukaisesti, mutta ne eivät antaneet perusteita päätelmien muuttamiselle.

8.   POLKUMYYNTITULLIEN TAANNEHTIVA KÄYTTÖÖNOTTO

POLKUMYYNTITULLIEN TAANNEHTIVA KÄYTTÖÖNOTTO

| (622) | Kuten (20) kappaleessa mainitaan, komissio asetti tiettyjen Venäjältä ja Brasiliasta peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnin kirjaamisvelvoitteen alaiseksi 7 päivästä tammikuuta 2017 valituksen tekijän pyynnön perusteella. |
| --- | --- |

(622)

Kuten (20) kappaleessa mainitaan, komissio asetti tiettyjen Venäjältä ja Brasiliasta peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnin kirjaamisvelvoitteen alaiseksi 7 päivästä tammikuuta 2017 valituksen tekijän pyynnön perusteella.

| (623) | Perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti tulleja voidaan kantaa taannehtivasti ”tuotteista, jotka on luovutettu kulutukseen enintään 90 päivää ennen väliaikaisten toimenpiteiden soveltamispäivää” . Komissio toteaa, että tässä tapauksessa ei otettu käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(623)

Perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti tulleja voidaan kantaa taannehtivasti ”tuotteista, jotka on luovutettu kulutukseen enintään 90 päivää ennen väliaikaisten toimenpiteiden soveltamispäivää” . Komissio toteaa, että tässä tapauksessa ei otettu käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä.

| (624) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että yksi perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdassa säädetyistä edellytyksistä ei täyty, minkä vuoksi tullia ei pitäisi kantaa taannehtivasti kirjatusta tuonnista. |
| --- | --- |

(624)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että yksi perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdassa säädetyistä edellytyksistä ei täyty, minkä vuoksi tullia ei pitäisi kantaa taannehtivasti kirjatusta tuonnista.

9.   MUUTOKSENHAKUKOMITEA JA TOIMENPITEEN MUOTO

MUUTOKSENHAKUKOMITEA JA TOIMENPITEEN MUOTO

| (625) | Edellä 6 ja 7 luvussa esitetyistä syistä komissio oli ilmoittanut aikovansa ottaa käyttöön toimenpiteen vähimmäistuontihinnalla rajoitettujen arvotullien muodossa. |
| --- | --- |

(625)

Edellä 6 ja 7 luvussa esitetyistä syistä komissio oli ilmoittanut aikovansa ottaa käyttöön toimenpiteen vähimmäistuontihinnalla rajoitettujen arvotullien muodossa.

| (626) | Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perutettu komitea antoi kielteisen lausunnon ehdotuksesta komission täytäntöönpanoasetukseksi, ja komitean jäsenten määräenemmistö äänesti sitä vastaan. Tämän vuoksi komissio ei voinut ottaa käyttöön alun perin suunnittelemiaan toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(626)

Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perutettu komitea antoi kielteisen lausunnon ehdotuksesta komission täytäntöönpanoasetukseksi, ja komitean jäsenten määräenemmistö äänesti sitä vastaan. Tämän vuoksi komissio ei voinut ottaa käyttöön alun perin suunnittelemiaan toimenpiteitä.

| (627) | Yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 182/2011 (82), jäljempänä ’komiteamenettelyä koskeva asetus’, 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio toimitti saman ehdotuksen täytäntöönpanoasetukseksi muutoksenhakukomitealle jatkokäsittelyä varten. |
| --- | --- |

(627)

Yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 182/2011 (82), jäljempänä ’komiteamenettelyä koskeva asetus’, 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio toimitti saman ehdotuksen täytäntöönpanoasetukseksi muutoksenhakukomitealle jatkokäsittelyä varten.

82

| (628) | Muutoksenhakukomitean aikana käsiteltiin erilaisia muutosmahdollisuuksia. Muutoksenhakukomitean puheenjohtaja totesi, että toimenpiteen muotoa koskeva muutos, jolla se muutettaisiin vähimmäistuontihinnalla rajatuksi, kiinteänä määränä tonnia kohden ilmaistuksi arvotulliksi sai laajimman tuen muutoksenhakukomiteassa. |
| --- | --- |

(628)

Muutoksenhakukomitean aikana käsiteltiin erilaisia muutosmahdollisuuksia. Muutoksenhakukomitean puheenjohtaja totesi, että toimenpiteen muotoa koskeva muutos, jolla se muutettaisiin vähimmäistuontihinnalla rajatuksi, kiinteänä määränä tonnia kohden ilmaistuksi arvotulliksi sai laajimman tuen muutoksenhakukomiteassa.

| (629) | Tämän jälkeen komissio muutti toimenpiteen muodon ja ilmoitti siitä asianomaisille osapuolille. |
| --- | --- |

(629)

Tämän jälkeen komissio muutti toimenpiteen muodon ja ilmoitti siitä asianomaisille osapuolille.

| (630) | Unionin tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaan komissio voi päättää ottaa käyttöön toimenpiteitä eri muodoissa, muiden muassa yrityskohtaisina kiinteinä määrinä tonnia kohden. Päättäessään toimenpiteiden muodosta komission on löydettävä tasapaino eri etunäkökohtien välillä, myös käyttäjien ja kuluttajien edun välillä. |
| --- | --- |

(630)

Unionin tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaan komissio voi päättää ottaa käyttöön toimenpiteitä eri muodoissa, muiden muassa yrityskohtaisina kiinteinä määrinä tonnia kohden. Päättäessään toimenpiteiden muodosta komission on löydettävä tasapaino eri etunäkökohtien välillä, myös käyttäjien ja kuluttajien edun välillä.

| (631) | Komissio muistutti, että sillä oli näin ollen laaja harkintavalta siinä, miten kilpailevia etuja olisi punnittava ja tasapainotettava, ja että tämä voi ilmentyä valitussa toimenpiteen muodossa. Se toisti, että arvotullin käyttöönottoon liittyy käyttäjien suhteettoman rasituksen riski, erityisesti kun tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat uhkaavat nousta. |
| --- | --- |

(631)

Komissio muistutti, että sillä oli näin ollen laaja harkintavalta siinä, miten kilpailevia etuja olisi punnittava ja tasapainotettava, ja että tämä voi ilmentyä valitussa toimenpiteen muodossa. Se toisti, että arvotullin käyttöönottoon liittyy käyttäjien suhteettoman rasituksen riski, erityisesti kun tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat uhkaavat nousta.

| (632) | Komissio tuli siihen päätelmään, että asianmukainen tasapaino oli erilainen kuin alkuperäisessä analyysissa. Se katsoi, että yrityskohtainen kiinteä määrä tonnia kohden kuvasti tarkemmin sitä vahinkoa, jonka kukin polkumyyntiä harjoittaneeksi todettu vientiä harjoittava tuottaja oli aiheuttanut. Lisäksi sillä myös varmistetaan, että tullilla poistetaan vahinko kokonaisuudessaan. Lopuksi sillä varmistetaan vielä vakaus ja ennustettavuus käyttäjien ja kuluttajien osalta, sillä se pysyy ajan myötä ennallaan. |
| --- | --- |

(632)

Komissio tuli siihen päätelmään, että asianmukainen tasapaino oli erilainen kuin alkuperäisessä analyysissa. Se katsoi, että yrityskohtainen kiinteä määrä tonnia kohden kuvasti tarkemmin sitä vahinkoa, jonka kukin polkumyyntiä harjoittaneeksi todettu vientiä harjoittava tuottaja oli aiheuttanut. Lisäksi sillä myös varmistetaan, että tullilla poistetaan vahinko kokonaisuudessaan. Lopuksi sillä varmistetaan vielä vakaus ja ennustettavuus käyttäjien ja kuluttajien osalta, sillä se pysyy ajan myötä ennallaan.

| (633) | Komissio katsoi, että nyt käsiteltävässä asiassa yhtiökohtaisissa kiinteissä tulleissa tonnia kohden otetaan arvotulleja paremmin huomioon käyttäjien erityistilanne, sillä niillä varmistetaan, että käyttäjiä eri kuormiteta kohtuuttomasti, vaikka maailmanmarkkinahinnat nousisivat merkittävästi tutkimusajanjakson jälkeen. |
| --- | --- |

(633)

Komissio katsoi, että nyt käsiteltävässä asiassa yhtiökohtaisissa kiinteissä tulleissa tonnia kohden otetaan arvotulleja paremmin huomioon käyttäjien erityistilanne, sillä niillä varmistetaan, että käyttäjiä eri kuormiteta kohtuuttomasti, vaikka maailmanmarkkinahinnat nousisivat merkittävästi tutkimusajanjakson jälkeen.

| (634) | Näin ollen komissio katsoi aiheelliseksi ottaa käyttöön kiinteän määrän tonnia kohden. Toisin kuin vähimmäistuontihintaan rajatuilla arvotulleilla tällä toimenpiteellä annetaan unionin tuotannonalalle välitön suoja vahingolliselta polkumyynniltä vahvistetulla tullin tasolla ja samalla suljetaan pois mahdollisuus, että tuojien ja käyttäjien olisi tulevaisuudessa maksettava korkeampia tulleja. Näin ollen sillä saavutetaan nyt käsillä olevassa tutkimuksessa vaadittava etujen tasapaino. |
| --- | --- |

(634)

Näin ollen komissio katsoi aiheelliseksi ottaa käyttöön kiinteän määrän tonnia kohden. Toisin kuin vähimmäistuontihintaan rajatuilla arvotulleilla tällä toimenpiteellä annetaan unionin tuotannonalalle välitön suoja vahingolliselta polkumyynniltä vahvistetulla tullin tasolla ja samalla suljetaan pois mahdollisuus, että tuojien ja käyttäjien olisi tulevaisuudessa maksettava korkeampia tulleja. Näin ollen sillä saavutetaan nyt käsillä olevassa tutkimuksessa vaadittava etujen tasapaino.

| (635) | Kiinteä tonnikohtainen määrä perustuu tasoon, joka vastaa tutkimuksen aikana kullekin yhteistyössä toimineelle tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettyyn polkumyynti- tai vahinkomarginaaliin, sen mukaan kumpi oli todettu alhaisemmaksi, perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(635)

Kiinteä tonnikohtainen määrä perustuu tasoon, joka vastaa tutkimuksen aikana kullekin yhteistyössä toimineelle tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettyyn polkumyynti- tai vahinkomarginaaliin, sen mukaan kumpi oli todettu alhaisemmaksi, perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (636) | Komissio määritti erityistullin jakamalla kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle lasketuista polkumyynti- tai vahinkomarginaaleista alhaisemman määrän tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennin määrällä tonneina tutkimusajanjaksona aikana. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit, jotka perustuvat (583) kappaleessa olevassa taulukossa esitettyihin arvotulleihin.







  Maa | Yritys | Lopullinen tulli – euroa nettotonnilta |
| --- | --- | --- | --- |
| Brasilia | ArcelorMittal Brasil S.A | 54,5 |
| | Aperam Inox América do Sul SA. | 54,5 |
| | Companhia Siderúrgica Nacional | 53,4 |
| | Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA (USIMINAS) | 63,0 |
| | Gerdau Açominas SA. | 55,8 |
| Iran | Mobarakeh Steel Company | 58,0 |
| Venäjä | Novolipetsk Steel | 53,3 |
| | Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK) | 96,5 |
| | PAO Severstal | 17,6 |
| Ukraina | Metinvest Group | 60,5 |

(636)

Komissio määritti erityistullin jakamalla kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle lasketuista polkumyynti- tai vahinkomarginaaleista alhaisemman määrän tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennin määrällä tonneina tutkimusajanjaksona aikana. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit, jotka perustuvat (583) kappaleessa olevassa taulukossa esitettyihin arvotulleihin.

Maa

Yritys

Lopullinen tulli – euroa nettotonnilta

Brasilia

ArcelorMittal Brasil S.A

54,5

Aperam Inox América do Sul SA.

54,5

Companhia Siderúrgica Nacional

53,4

Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA (USIMINAS)

63,0

Gerdau Açominas SA.

55,8

Iran

Mobarakeh Steel Company

58,0

Venäjä

Novolipetsk Steel

53,3

Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK)

96,5

PAO Severstal

17,6

Ukraina

Metinvest Group

60,5

| (637) | Täydentävien lopullisten päätelmien 22 päivänä syyskuuta 2017 tapahtuneen ilmoittamisen jälkeen iranilainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen tutkimusajanjakson aikana toteuttamaa tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientiä koskevassa komission laskelmassa oli laskuvirhe. |
| --- | --- |

(637)

Täydentävien lopullisten päätelmien 22 päivänä syyskuuta 2017 tapahtuneen ilmoittamisen jälkeen iranilainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen tutkimusajanjakson aikana toteuttamaa tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientiä koskevassa komission laskelmassa oli laskuvirhe.

| (638) | Tarkasteltuaan vientiä harjoittavan tuottajan väitettä komissio hyväksyi sen. Sen tuloksena tarkistettu kiinteä tulli tonnilta Mobarakeh Steel Companyn (ja kaikkien muiden yritysten) osalta Iranissa on 57,5 euroa nettotonnilta. |
| --- | --- |

(638)

Tarkasteltuaan vientiä harjoittavan tuottajan väitettä komissio hyväksyi sen. Sen tuloksena tarkistettu kiinteä tulli tonnilta Mobarakeh Steel Companyn (ja kaikkien muiden yritysten) osalta Iranissa on 57,5 euroa nettotonnilta.

| (639) | Iranilainen vientiä harjoittava tuottaja, brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja CSN, jota tuki siihen etuyhteydessä oleva portugalilainen yritys Lusosider, brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas ja ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja Metinvest esittivät hintasitoumuksia. Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja NLMK oli jo toimittanut komissiolle hintasitoumuksen 13 päivänä helmikuuta 2017. |
| --- | --- |

(639)

Iranilainen vientiä harjoittava tuottaja, brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja CSN, jota tuki siihen etuyhteydessä oleva portugalilainen yritys Lusosider, brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas ja ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja Metinvest esittivät hintasitoumuksia. Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja NLMK oli jo toimittanut komissiolle hintasitoumuksen 13 päivänä helmikuuta 2017.

| (640) | 11 muuta asianomaista osapuolta (seitsemän vientiä harjoittavaa tuottajaa, yksi näiden vientiä harjoittavien tuottajien etuyhteydessä oleva käyttäjä, valituksen tekijä, konsortio ja Brasilian edustusto Euroopan unionissa) esitti seuraavat huomiot: |
| --- | --- |

(640)

11 muuta asianomaista osapuolta (seitsemän vientiä harjoittavaa tuottajaa, yksi näiden vientiä harjoittavien tuottajien etuyhteydessä oleva käyttäjä, valituksen tekijä, konsortio ja Brasilian edustusto Euroopan unionissa) esitti seuraavat huomiot:

| (641) | Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja CSN huomautti, että tällainen toimenpiteen muodon muutos on vakava uhka siihen etuyhteydessä olevalle portugalilaiselle yrityksille Lusosiderille. Tämä vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että toimenpiteen muodon muuttamisella ei saavuteta asianmukaista tasapainoa unionin tuotannonalan ja toisaalta Lusosiderin ja muiden käyttäjien etujen välillä. Lisäksi CSN väitti, että tällaisen toimenpiteen muodon muuttamisen takana on kiistämätön asiasisällön muutos. Lusosider ja monet muut käyttäjät olivat valmistautumattomia tällaisen muutoksen vaikutuksiin. Siihen etuyhteydessä oleva yritys Lusosider huomautti lisäksi, että tällainen merkittävä toimenpiteen muodon muuttaminen pakottaisi sen siirtämään galvanoidun teräksen tuotantonsa unionin ulkopuolelle. Lisäksi Lusosider väitti, että sen olisi hylättävä 70 miljoonan euron investointihanke, joka olisi mahdollistanut sille 300 000 tonnin vuosittaisen lisätuotannon Portugalissa. Näin ollen se väitti, että Iberian niemimaan rakennusmarkkinoilla olisi tulevaisuudessa pula soveltuvien raaka-aineiden tarjonnasta, minkä tueksi se esitti lisätietoja Iberian niemimaan markkinoiden kehityksestä. |
| --- | --- |

(641)

Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja CSN huomautti, että tällainen toimenpiteen muodon muutos on vakava uhka siihen etuyhteydessä olevalle portugalilaiselle yrityksille Lusosiderille. Tämä vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että toimenpiteen muodon muuttamisella ei saavuteta asianmukaista tasapainoa unionin tuotannonalan ja toisaalta Lusosiderin ja muiden käyttäjien etujen välillä. Lisäksi CSN väitti, että tällaisen toimenpiteen muodon muuttamisen takana on kiistämätön asiasisällön muutos. Lusosider ja monet muut käyttäjät olivat valmistautumattomia tällaisen muutoksen vaikutuksiin. Siihen etuyhteydessä oleva yritys Lusosider huomautti lisäksi, että tällainen merkittävä toimenpiteen muodon muuttaminen pakottaisi sen siirtämään galvanoidun teräksen tuotantonsa unionin ulkopuolelle. Lisäksi Lusosider väitti, että sen olisi hylättävä 70 miljoonan euron investointihanke, joka olisi mahdollistanut sille 300 000 tonnin vuosittaisen lisätuotannon Portugalissa. Näin ollen se väitti, että Iberian niemimaan rakennusmarkkinoilla olisi tulevaisuudessa pula soveltuvien raaka-aineiden tarjonnasta, minkä tueksi se esitti lisätietoja Iberian niemimaan markkinoiden kehityksestä.

| (642) | Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas väitti, että sen puolustautumisoikeuksia oli loukattu, sillä 1,5 työpäivän pituinen ajanjakso on liian lyhyt merkitykselliseen kannanottoon. Se myös pyysi komissiota etenemään aiemmassa ehdotuksessaan ottaa käyttöön arvotullit rajoitettuna vähimmäistuontihinnalla. Se väitti lisäksi, että toimenpiteen muuttamisen vuoksi vahinkomarginaali muodostuu erittäin merkittäväksi. Tämän vuoksi se toisti, että komission soveltamat tuonnin jälkeiset kustannukset olivat liian alhaiset ja että käytetty tavoitevoitto oli liian suuri ja väärin perustein suurenneltu. Se toisti aiemmin esittämänsä huomautuksen, jonka mukaan tuonti Brasiliasta, jonka väitetään aiheuttaneen merkittävän vahingon, on alle vähimmäistason, jos siihen ei lueta mukaan tuontia siltä brasilialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, joka on etuyhteydessä unionin tuottajaan ArcelorMittaliin. Tämän jälkeen se jälleen huomautti, että sen mukaan komissio ei ollut valinnut asianmukaista tavoitevoittoa. Lisäksi se totesi jälleen, että komission päätelmä siitä, että unionin tuotannonalalle on nyt käsillä olevassa tutkimuksessa aiheutunut merkittävää vahinkoa tutkimusajanjaksolla, näytti olevan ristiriidassa sen Kiinasta peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevassa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä tehdyn päätelmän kanssa, jonka mukaan ainoastaan 1 päivästä tammikuuta 201531 päivään joulukuuta 2015 ulottuvalla jaksolla todettiin merkittävän vahingon uhka. Se myös väitti, että pelkkä matemaattinen ero asianomaisten maiden tuontihintojen ja unionin kotimaisten hintojen välillä ei täytä vaatimusta, jonka mukaan on tehtävä oikea hinta-analyysi perusasetuksen nojalla. |
| --- | --- |

(642)

Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Usiminas väitti, että sen puolustautumisoikeuksia oli loukattu, sillä 1,5 työpäivän pituinen ajanjakso on liian lyhyt merkitykselliseen kannanottoon. Se myös pyysi komissiota etenemään aiemmassa ehdotuksessaan ottaa käyttöön arvotullit rajoitettuna vähimmäistuontihinnalla. Se väitti lisäksi, että toimenpiteen muuttamisen vuoksi vahinkomarginaali muodostuu erittäin merkittäväksi. Tämän vuoksi se toisti, että komission soveltamat tuonnin jälkeiset kustannukset olivat liian alhaiset ja että käytetty tavoitevoitto oli liian suuri ja väärin perustein suurenneltu. Se toisti aiemmin esittämänsä huomautuksen, jonka mukaan tuonti Brasiliasta, jonka väitetään aiheuttaneen merkittävän vahingon, on alle vähimmäistason, jos siihen ei lueta mukaan tuontia siltä brasilialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, joka on etuyhteydessä unionin tuottajaan ArcelorMittaliin. Tämän jälkeen se jälleen huomautti, että sen mukaan komissio ei ollut valinnut asianmukaista tavoitevoittoa. Lisäksi se totesi jälleen, että komission päätelmä siitä, että unionin tuotannonalalle on nyt käsillä olevassa tutkimuksessa aiheutunut merkittävää vahinkoa tutkimusajanjaksolla, näytti olevan ristiriidassa sen Kiinasta peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevassa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä tehdyn päätelmän kanssa, jonka mukaan ainoastaan 1 päivästä tammikuuta 201531 päivään joulukuuta 2015 ulottuvalla jaksolla todettiin merkittävän vahingon uhka. Se myös väitti, että pelkkä matemaattinen ero asianomaisten maiden tuontihintojen ja unionin kotimaisten hintojen välillä ei täytä vaatimusta, jonka mukaan on tehtävä oikea hinta-analyysi perusasetuksen nojalla.

| (643) | Otokseen kuulumaton yhteistyössä toiminut brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Gerdau huomautti, että alun perin suunnitellussa muodossa (arvotullit rajattuna vähimmäistuontihinnalla) toimenpiteellä oli monen jäsenvaltion tuki. Se uskoi, että komission alkuperäinen aie on edelleen asianmukaisin keino käsitellä kysymystä. |
| --- | --- |

(643)

Otokseen kuulumaton yhteistyössä toiminut brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja Gerdau huomautti, että alun perin suunnitellussa muodossa (arvotullit rajattuna vähimmäistuontihinnalla) toimenpiteellä oli monen jäsenvaltion tuki. Se uskoi, että komission alkuperäinen aie on edelleen asianmukaisin keino käsitellä kysymystä.

| (644) | Ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja Metinvest väitti, että vankka näyttö ja oikeudellinen perustelu ei tukenut täydentäviä lopullisia päätelmiä ja että lisäksi rikottiin puolustautumisoikeuksia. Lisäksi se väitti, että komissio oli sivuttanut useita merkittäviä oikeudellisia väitteitä ja perusteluja, joilla olisi huomattavasti pienennetty sen polkumyyntimarginaalia. Se myös väitti, että ehdotettu kiinteän määrän taso oli kohtuuton, syrjivä eikä oikeasuhteinen, kun otetaan huomioon nykyiset korkeat markkinahinnat ja muista maista tulevan tuonnin kasvu. Toimenpiteiden kesto olisi rajoitettava kahteen vuoteen. Lopuksi se huomautti, että komission pitäisi etsiä rakentavia ratkaisuja Ukrainasta peräisin olevaan tuontiin EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen määräysten mukaisesti ja näin ollen etusijalle olisi asetettava hintasitoumukset, kuten sen jo tarjoama. |
| --- | --- |

(644)

Ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja Metinvest väitti, että vankka näyttö ja oikeudellinen perustelu ei tukenut täydentäviä lopullisia päätelmiä ja että lisäksi rikottiin puolustautumisoikeuksia. Lisäksi se väitti, että komissio oli sivuttanut useita merkittäviä oikeudellisia väitteitä ja perusteluja, joilla olisi huomattavasti pienennetty sen polkumyyntimarginaalia. Se myös väitti, että ehdotettu kiinteän määrän taso oli kohtuuton, syrjivä eikä oikeasuhteinen, kun otetaan huomioon nykyiset korkeat markkinahinnat ja muista maista tulevan tuonnin kasvu. Toimenpiteiden kesto olisi rajoitettava kahteen vuoteen. Lopuksi se huomautti, että komission pitäisi etsiä rakentavia ratkaisuja Ukrainasta peräisin olevaan tuontiin EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen määräysten mukaisesti ja näin ollen etusijalle olisi asetettava hintasitoumukset, kuten sen jo tarjoama.

| (645) | Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja NLMK katsoi, että komission olisi pitänyt käyttää CIF-arvoa, joka vastaa Novexin, NLMK:n sisäisen vientiosastoyrityksen, myyntilaskun arvoa ja että komission perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan perusteella tekemä oikaisu erityistullia laskettaessa ei ollut perusteltu. Se myös viittasi myös hintasitoumustarjoukseensa ja valitti, ettei ollut vielä saanut vastausta. |
| --- | --- |

(645)

Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja NLMK katsoi, että komission olisi pitänyt käyttää CIF-arvoa, joka vastaa Novexin, NLMK:n sisäisen vientiosastoyrityksen, myyntilaskun arvoa ja että komission perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan perusteella tekemä oikaisu erityistullia laskettaessa ei ollut perusteltu. Se myös viittasi myös hintasitoumustarjoukseensa ja valitti, ettei ollut vielä saanut vastausta.

| (646) | Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja Severstal väitti, että toimenpiteen muodon muuttaminen yleisen päätelmien ilmoittamista koskevan asiakirjan jälkeen rikkoi EU:n yleisiä perustellun luottamuksen ja hyvän hallinnon periaatteita. Se ehdotti, että uutta toimenpiteiden muotoa olisi sovellettava kohtuullisella yhden kuukauden viipeellä. |
| --- | --- |

(646)

Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja Severstal väitti, että toimenpiteen muodon muuttaminen yleisen päätelmien ilmoittamista koskevan asiakirjan jälkeen rikkoi EU:n yleisiä perustellun luottamuksen ja hyvän hallinnon periaatteita. Se ehdotti, että uutta toimenpiteiden muotoa olisi sovellettava kohtuullisella yhden kuukauden viipeellä.

| (647) | Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja MMK huomautti, että se ei ollut samaa mieltä siitä, että valitulla toimenpiteiden muodolla otettaisiin paremmin huomioon käyttäjien tarpeet ja saavutettaisiin paremmin tasapaino kyseessä olevien eri etujen välillä. |
| --- | --- |

(647)

Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja MMK huomautti, että se ei ollut samaa mieltä siitä, että valitulla toimenpiteiden muodolla otettaisiin paremmin huomioon käyttäjien tarpeet ja saavutettaisiin paremmin tasapaino kyseessä olevien eri etujen välillä.

| (648) | Konsortio väitti, että tällainen toimenpiteen muodon muutos luo huolestuttavan tilanteen riippumattomille käyttäjille. Se väitti myös, että toimenpiteen muodon muuttamisella ei saavuteta asianmukaista tasapainoa unionin tuotannonalan ja toisaalta tuojien ja käyttäjien etujen välillä. Lisäksi se väitti, että tällaisen toimenpiteen muodon muuttamisen takana on kiistämätön asiasisällön muutos. Toimenpiteiden vaikutus nostaisi merkittävästi käyttäjien ostohintoja, mikä saattaisi ne epäedulliseen kilpailuasemaan suhteessa unionin tuottajiin. Tämän vuoksi se pyysi komissiota harkitsemaan kantaansa uudelleen ja pitämään voimassa alkuperäisen ehdotuksensa arvotullien rajaamisesta vähimmäistuontihinnalla. |
| --- | --- |

(648)

Konsortio väitti, että tällainen toimenpiteen muodon muutos luo huolestuttavan tilanteen riippumattomille käyttäjille. Se väitti myös, että toimenpiteen muodon muuttamisella ei saavuteta asianmukaista tasapainoa unionin tuotannonalan ja toisaalta tuojien ja käyttäjien etujen välillä. Lisäksi se väitti, että tällaisen toimenpiteen muodon muuttamisen takana on kiistämätön asiasisällön muutos. Toimenpiteiden vaikutus nostaisi merkittävästi käyttäjien ostohintoja, mikä saattaisi ne epäedulliseen kilpailuasemaan suhteessa unionin tuottajiin. Tämän vuoksi se pyysi komissiota harkitsemaan kantaansa uudelleen ja pitämään voimassa alkuperäisen ehdotuksensa arvotullien rajaamisesta vähimmäistuontihinnalla.

| (649) | Sekä konsortio että venäläinen vientiä harjoittava tuottaja MMK kehottivat komissiota tarkastelemaan, miten äskettäin allekirjoitettu Tata Steelin ja ThyssenKruppin välinen aiesopimus niiden Euroopan toimintojen yhdistämisestä ja Arcelor Mittalin toteuttama Ilvan osto vaikuttavat unionin etua koskevaan analyysiin. |
| --- | --- |

(649)

Sekä konsortio että venäläinen vientiä harjoittava tuottaja MMK kehottivat komissiota tarkastelemaan, miten äskettäin allekirjoitettu Tata Steelin ja ThyssenKruppin välinen aiesopimus niiden Euroopan toimintojen yhdistämisestä ja Arcelor Mittalin toteuttama Ilvan osto vaikuttavat unionin etua koskevaan analyysiin.

| (650) | Valituksen tekijä huomautti, että se oli edelleenkin jyrkästi eri mieltä unionin edun arvioinnista, joka oli perusta komission päätökselle olla ottamatta käyttöön arvotulleja. Tässä yhteydessä se toisti väitteensä, jonka mukaan komissio oli edelleenkin sivuuttanut perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisen oikeudellisen arviointiperusteen. Se myös huomautti, että tonnia kohti vahvistettu tulli perustui tutkimusajanjaksolla vallinneeseen historiallisen alhaiseen hintatasoon, minkä vuoksi tällainen tulli ei riittäisi poistamaan samoja vahingollisen polkumyynnin marginaaleja nykytilanteessa. Se väitti erityisesti, että kiinteän tullin laskemisessa ei oteta huomioon hintakehitystä tutkimusajanjakson jälkeen. Lisäksi se väitti, että kiinteiden tullien käyttöönotto ei ole asianmukaista nykyisessä tutkimuksessa, koska kyseessä on useita tuotelajeja, ja viittasi komission ottamaan kantaan Intiasta peräisin olevaa pallografiittivalurautaa koskevan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/387 johdanto-osan 386 kappaleessa. Lisäksi se toisti aiemman väitteensä, jonka mukaan komission on otettava huomioon talouskonsulttitoimisto BKP:n, joka oli laatinut 12 päivänä kesäkuuta 2017 taloudellisen selvityksen ja 24 päivänä heinäkuuta 2017 seurantaraportin, esittämät päätelmät. Euroferin mukaan niissä oli selkeät todisteet siitä, että tullien vaikutus käyttäjiin olisi vähäinen. Lopuksi se huomautti, että komission olisi tarkasteltava uudelleen päätöstään sulkea Serbia tutkimuksen ulkopuolelle, kun otetaan huomioon sen markkinaosuuden kasvu tutkimusajanjakson jälkeen ja sen tulevat investointisuunnitelmat. |
| --- | --- |

(650)

Valituksen tekijä huomautti, että se oli edelleenkin jyrkästi eri mieltä unionin edun arvioinnista, joka oli perusta komission päätökselle olla ottamatta käyttöön arvotulleja. Tässä yhteydessä se toisti väitteensä, jonka mukaan komissio oli edelleenkin sivuuttanut perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisen oikeudellisen arviointiperusteen. Se myös huomautti, että tonnia kohti vahvistettu tulli perustui tutkimusajanjaksolla vallinneeseen historiallisen alhaiseen hintatasoon, minkä vuoksi tällainen tulli ei riittäisi poistamaan samoja vahingollisen polkumyynnin marginaaleja nykytilanteessa. Se väitti erityisesti, että kiinteän tullin laskemisessa ei oteta huomioon hintakehitystä tutkimusajanjakson jälkeen. Lisäksi se väitti, että kiinteiden tullien käyttöönotto ei ole asianmukaista nykyisessä tutkimuksessa, koska kyseessä on useita tuotelajeja, ja viittasi komission ottamaan kantaan Intiasta peräisin olevaa pallografiittivalurautaa koskevan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/387 johdanto-osan 386 kappaleessa. Lisäksi se toisti aiemman väitteensä, jonka mukaan komission on otettava huomioon talouskonsulttitoimisto BKP:n, joka oli laatinut 12 päivänä kesäkuuta 2017 taloudellisen selvityksen ja 24 päivänä heinäkuuta 2017 seurantaraportin, esittämät päätelmät. Euroferin mukaan niissä oli selkeät todisteet siitä, että tullien vaikutus käyttäjiin olisi vähäinen. Lopuksi se huomautti, että komission olisi tarkasteltava uudelleen päätöstään sulkea Serbia tutkimuksen ulkopuolelle, kun otetaan huomioon sen markkinaosuuden kasvu tutkimusajanjakson jälkeen ja sen tulevat investointisuunnitelmat.

| (651) | Brasilian edustusto Euroopan unionissa huomautti, että toimenpiteen muodon muuttaminen vaikuttaa liialliselta tuottajien suojelulta ja on vastoin joitakin 17 heinäkuuta 2017 annetun yleisen päätelmien ilmoittamista koskevan asiakirjan keskeisiä päätelmiä, erityisesti mitä tulee vähimmäistuontihinnan merkitykseen rajoitettaessa tullien vaikutusta tuojiin ja käyttäjiin ja näin varmistettaessa eri etunäkökohtien tasapaino. Tämän vuoksi se odotti, että komissio palaisi alkuperäiseen päätökseensä tämän tutkimuksen mukaisten lopullisten toimenpiteiden osalta. |
| --- | --- |

(651)

Brasilian edustusto Euroopan unionissa huomautti, että toimenpiteen muodon muuttaminen vaikuttaa liialliselta tuottajien suojelulta ja on vastoin joitakin 17 heinäkuuta 2017 annetun yleisen päätelmien ilmoittamista koskevan asiakirjan keskeisiä päätelmiä, erityisesti mitä tulee vähimmäistuontihinnan merkitykseen rajoitettaessa tullien vaikutusta tuojiin ja käyttäjiin ja näin varmistettaessa eri etunäkökohtien tasapaino. Tämän vuoksi se odotti, että komissio palaisi alkuperäiseen päätökseensä tämän tutkimuksen mukaisten lopullisten toimenpiteiden osalta.

| (652) | Komissio tarkasteli kaikkia näitä huomautuksia erittäin yksityiskohtaisesti. Se ryhmitteli seuraaviin kappaleisiin eri asianosaisten osapuolten esittämät toistuvat aiheet, jotka koskivat unionin edun määrittämistä ja puolustautumisoikeutta, ja esitti sen jälkeen näitä koskevia huomautuksia yksittäin kohta kohdalta. |
| --- | --- |

(652)

Komissio tarkasteli kaikkia näitä huomautuksia erittäin yksityiskohtaisesti. Se ryhmitteli seuraaviin kappaleisiin eri asianosaisten osapuolten esittämät toistuvat aiheet, jotka koskivat unionin edun määrittämistä ja puolustautumisoikeutta, ja esitti sen jälkeen näitä koskevia huomautuksia yksittäin kohta kohdalta.

| (653) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että toimenpiteen muodon muuttamisella ei saavuteta asianmukaista tasapainoa eri etujen välillä. Vientiä harjoittavat tuottajat ja käyttäjät varoittivat käyttäjiin kohdistuvasta suhteettoman suuresta vaikutuksesta, mutta valituksen tekijä pysyi kannassaan, jonka mukaan arvotullit olisivat tarpeen. Komissio muistutti aluksi, että sen on oikeuskäytännön mukaan sisällytettävä tasapainottava tehtävänsä tapauksen oikeudellisiin, taloudellisiin ja poliittisiin näkökohtiin. Nyt käsiteltävässä asiassa komissio ja jäsenvaltiot olivat eri mieltä tämän tasapainottavan tehtävän poliittisesta analyysista. Tällaisessa tilanteessa komiteamenettelyä koskevan asetuksen 6 artiklalla annetaan muutoksenhakukomitean puheenjohtajalle tehtäväksi pyrkiä löytämään ratkaisu, joka saa mahdollisimman laajan tuen komiteassa. Tässä tapauksessa se johti ehdotukseen kiinteiden tullien käyttöön ottamisesta. |
| --- | --- |

(653)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että toimenpiteen muodon muuttamisella ei saavuteta asianmukaista tasapainoa eri etujen välillä. Vientiä harjoittavat tuottajat ja käyttäjät varoittivat käyttäjiin kohdistuvasta suhteettoman suuresta vaikutuksesta, mutta valituksen tekijä pysyi kannassaan, jonka mukaan arvotullit olisivat tarpeen. Komissio muistutti aluksi, että sen on oikeuskäytännön mukaan sisällytettävä tasapainottava tehtävänsä tapauksen oikeudellisiin, taloudellisiin ja poliittisiin näkökohtiin. Nyt käsiteltävässä asiassa komissio ja jäsenvaltiot olivat eri mieltä tämän tasapainottavan tehtävän poliittisesta analyysista. Tällaisessa tilanteessa komiteamenettelyä koskevan asetuksen 6 artiklalla annetaan muutoksenhakukomitean puheenjohtajalle tehtäväksi pyrkiä löytämään ratkaisu, joka saa mahdollisimman laajan tuen komiteassa. Tässä tapauksessa se johti ehdotukseen kiinteiden tullien käyttöön ottamisesta.

| (654) | Komissio katsoi seuraavista syistä edelleen, että kiinteiden tullien käyttöönotto nyt käsiteltävässä asiassa itse asiassa merkitsee asianmukaista sovitteluratkaisua vastakkaisten etujen osalta. |
| --- | --- |

(654)

Komissio katsoi seuraavista syistä edelleen, että kiinteiden tullien käyttöönotto nyt käsiteltävässä asiassa itse asiassa merkitsee asianmukaista sovitteluratkaisua vastakkaisten etujen osalta.

| (655) | Ensinnäkin kiinteillä tulleilla poistetaan vahinko täysin ja annetaan näin ollen unionin tuotannonalalle välitön suoja. Tämä vastaa muutoksenhakukomiteassa käydyistä neuvotteluista syntynyttä poliittista arviota, jonka mukaan tällainen välitön ja täysi suoja on aiheellinen. Tämän vuoksi tällaisten tullien käyttöön ottamisella kiinnitetään erityistä huomiota tarpeeseen poistaa vahingollisen polkumyynnin kauppaa vääristävät vaikutukset ja palauttaa tehokas kilpailu unionin markkinoilla, kuten perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä edellytetään. |
| --- | --- |

(655)

Ensinnäkin kiinteillä tulleilla poistetaan vahinko täysin ja annetaan näin ollen unionin tuotannonalalle välitön suoja. Tämä vastaa muutoksenhakukomiteassa käydyistä neuvotteluista syntynyttä poliittista arviota, jonka mukaan tällainen välitön ja täysi suoja on aiheellinen. Tämän vuoksi tällaisten tullien käyttöön ottamisella kiinnitetään erityistä huomiota tarpeeseen poistaa vahingollisen polkumyynnin kauppaa vääristävät vaikutukset ja palauttaa tehokas kilpailu unionin markkinoilla, kuten perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä edellytetään.

| (656) | Toiseksi kiinteillä tulleilla varmistetaan nyt käsillä olevassa tapauksessa suurempi vakaus ja ennustettavuus käyttäjien ja kuluttajien osalta, sillä ne pysyvät samoina ajan myötä. Tällaisten tullien käyttöönotolla näin ollen suljetaan pois mahdollisuus, että käyttäjät ja kuluttajat voivat joutua maksamaan korkeampia tulleja, jos hinnat nousevat entisestään, mikä näyttää todennäköiseltä tilanteelta. Se että näiden tullien laskeminen perustui tutkimusajanjakson aikana vallinneisiin hintoihin lieventää näiden kiinteiden tullien vaikutusta, sillä ne on laskettu täydellisten ja todennettujen tietojen perustella ajalta, jolloin hinnat olivat erittäin alhaiset.
  Näin ollen komissio ei harkinnut paluuta alkuperäiseen ehdotukseensa. Se ei myöskään lyhentänyt toimenpiteiden kestoa, kuten ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja oli pyytänyt, sillä ei ollut erityistä syytä poiketa tavanomaisesta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesta viiden vuoden jaksosta. Kyseessä ovat erittäin vakiintuneen tuotteen markkinat vakaassa sääntely-ympäristössä, toisin kuin esimerkiksi innovatiivisten tuotteiden markkinat, joilla esiintyy voimakasta ja vaihtelevaa valtion puuttumista niiden toimintaan, kuten aurinkopaneelien tapauksessa. |
| --- | --- |

(656)

Toiseksi kiinteillä tulleilla varmistetaan nyt käsillä olevassa tapauksessa suurempi vakaus ja ennustettavuus käyttäjien ja kuluttajien osalta, sillä ne pysyvät samoina ajan myötä. Tällaisten tullien käyttöönotolla näin ollen suljetaan pois mahdollisuus, että käyttäjät ja kuluttajat voivat joutua maksamaan korkeampia tulleja, jos hinnat nousevat entisestään, mikä näyttää todennäköiseltä tilanteelta. Se että näiden tullien laskeminen perustui tutkimusajanjakson aikana vallinneisiin hintoihin lieventää näiden kiinteiden tullien vaikutusta, sillä ne on laskettu täydellisten ja todennettujen tietojen perustella ajalta, jolloin hinnat olivat erittäin alhaiset.

Näin ollen komissio ei harkinnut paluuta alkuperäiseen ehdotukseensa. Se ei myöskään lyhentänyt toimenpiteiden kestoa, kuten ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja oli pyytänyt, sillä ei ollut erityistä syytä poiketa tavanomaisesta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesta viiden vuoden jaksosta. Kyseessä ovat erittäin vakiintuneen tuotteen markkinat vakaassa sääntely-ympäristössä, toisin kuin esimerkiksi innovatiivisten tuotteiden markkinat, joilla esiintyy voimakasta ja vaihtelevaa valtion puuttumista niiden toimintaan, kuten aurinkopaneelien tapauksessa.

| (657) | Hinnat voivat edelleen nousta, jos unionin tuotannonalan yhdistyminen jatkuu ja unionin tuotannonala saa vahvemman neuvotteluaseman. Tältä osin komissio hyväksyi huomautukset, joiden mukaan tässä yhteydessä on merkityksellistä, että konsortio, jossa ArcelorMittal on suurin osakkeenomistaja, oli hankkinut Ilvan, ja että Tata Steel ja ThyssenKrupp olivat allekirjoittaneet yhteisyrityksen perustamista koskevan sopimuksen. Nämä kehityssuuntaukset ovat kuitenkin yhä käynnissä ja kilpailuviranomaisten on ne hyväksyttävä. Niiden mahdollinen vaikutus markkinoihin on tämän vuoksi epävarma ja tapahtuu joka tapauksessa vasta tulevaisuudessa. Tämän vuoksi komissio katsoi, että nämä muutokset eivät anna aihetta kilpailevien etunäkökohtien uuteen tarkasteluun tämän asetuksen yhteydessä. Mitä tulee valituksen tekijän väitteeseen, jonka mukaan komissio ei ole ottanut huomioon talouskonsulttitoimisto BKP:n päätelmiä, komissio toisti (473) ja (474) kappaleessa esitetyt päätelmänsä. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(657)

Hinnat voivat edelleen nousta, jos unionin tuotannonalan yhdistyminen jatkuu ja unionin tuotannonala saa vahvemman neuvotteluaseman. Tältä osin komissio hyväksyi huomautukset, joiden mukaan tässä yhteydessä on merkityksellistä, että konsortio, jossa ArcelorMittal on suurin osakkeenomistaja, oli hankkinut Ilvan, ja että Tata Steel ja ThyssenKrupp olivat allekirjoittaneet yhteisyrityksen perustamista koskevan sopimuksen. Nämä kehityssuuntaukset ovat kuitenkin yhä käynnissä ja kilpailuviranomaisten on ne hyväksyttävä. Niiden mahdollinen vaikutus markkinoihin on tämän vuoksi epävarma ja tapahtuu joka tapauksessa vasta tulevaisuudessa. Tämän vuoksi komissio katsoi, että nämä muutokset eivät anna aihetta kilpailevien etunäkökohtien uuteen tarkasteluun tämän asetuksen yhteydessä. Mitä tulee valituksen tekijän väitteeseen, jonka mukaan komissio ei ole ottanut huomioon talouskonsulttitoimisto BKP:n päätelmiä, komissio toisti (473) ja (474) kappaleessa esitetyt päätelmänsä. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (658) | Mitä tulee sen väitteeseen, että kiinteiden tullien käyttöönotto ei ole asianmukaista nykyisessä tutkimuksessa, koska kyseessä on useita tuotelajeja, komissio totesi seuraavaa. Se myönsi, että kiinteät tullit eivät ole ihanteellisia ei-homogeenisten tuotteiden osalta. Tässä tutkimuksessa kuitenkin, kuten (548) kappaleessa todetaan, arvotullien käyttöönotto olisi vaikuttanut käyttäjiin suhteettoman voimakkaasti. Kokonaisuuden kannalta kiinteiden tullien käyttöön ottamien on tässä tapauksessa parempi vaihtoehto. Sen vuoksi väite hylätään. |
| --- | --- |

(658)

Mitä tulee sen väitteeseen, että kiinteiden tullien käyttöönotto ei ole asianmukaista nykyisessä tutkimuksessa, koska kyseessä on useita tuotelajeja, komissio totesi seuraavaa. Se myönsi, että kiinteät tullit eivät ole ihanteellisia ei-homogeenisten tuotteiden osalta. Tässä tutkimuksessa kuitenkin, kuten (548) kappaleessa todetaan, arvotullien käyttöönotto olisi vaikuttanut käyttäjiin suhteettoman voimakkaasti. Kokonaisuuden kannalta kiinteiden tullien käyttöön ottamien on tässä tapauksessa parempi vaihtoehto. Sen vuoksi väite hylätään.

| (659) | Mitä tulee valituksen tekijän väitteeseen, jonka mukaan tonnikohtainen tulli perustuu tutkimusajanjakson aikana vallinneisiin historiallisen alhaisiin hintatasoihin, komissio muistutti, että polkumyyntitullit perustuvat ja ne lasketaan aina tutkimusajanjakson tietojen perusteella, riippumatta siitä, ovatko ne kiinteitä tai arvotulleja. Jos polkumyyntimarginaalit määritettäisiin historiallisen alhaisten hintojen osalta mutta tullit laskettaisiin korkeammilla tutkimusajanjakson jälkeisillä hinnoilla, kyseessä olisi tuloshakuinen parhaiden palojen poimiminen, joka ei olisi perusteltua, koska tällöin olisi käytettävä kahden eri ajanjakson tietoja. Joka tapauksessa ainoastaan tutkimusajanjakson tiedot olivat täydelliset ja tarkistetut. Valituksen tekijän esittämät olosuhteet eivät ole epätavallisia vaan markkinavoimien tavanomaista toimintaa. Lopuksi komissio oli kilpailevia etuja tasapainottaessaan myös ottanut huomioon sen, että tutkimusajanjaksoa koskevien tietojen käyttö lievittää kiinteiden tullien vaikutusta, koska ne perustuvat historiallisesti alhaisiin hintoihin. Tämän vuoksi oli hylättävä suoralta kädeltä väite, jonka mukaan laskettaessa kiinteää tullia olisi otettava huomioon tutkimusajanjakson jälkeisiä tietoja. |
| --- | --- |

(659)

Mitä tulee valituksen tekijän väitteeseen, jonka mukaan tonnikohtainen tulli perustuu tutkimusajanjakson aikana vallinneisiin historiallisen alhaisiin hintatasoihin, komissio muistutti, että polkumyyntitullit perustuvat ja ne lasketaan aina tutkimusajanjakson tietojen perusteella, riippumatta siitä, ovatko ne kiinteitä tai arvotulleja. Jos polkumyyntimarginaalit määritettäisiin historiallisen alhaisten hintojen osalta mutta tullit laskettaisiin korkeammilla tutkimusajanjakson jälkeisillä hinnoilla, kyseessä olisi tuloshakuinen parhaiden palojen poimiminen, joka ei olisi perusteltua, koska tällöin olisi käytettävä kahden eri ajanjakson tietoja. Joka tapauksessa ainoastaan tutkimusajanjakson tiedot olivat täydelliset ja tarkistetut. Valituksen tekijän esittämät olosuhteet eivät ole epätavallisia vaan markkinavoimien tavanomaista toimintaa. Lopuksi komissio oli kilpailevia etuja tasapainottaessaan myös ottanut huomioon sen, että tutkimusajanjaksoa koskevien tietojen käyttö lievittää kiinteiden tullien vaikutusta, koska ne perustuvat historiallisesti alhaisiin hintoihin. Tämän vuoksi oli hylättävä suoralta kädeltä väite, jonka mukaan laskettaessa kiinteää tullia olisi otettava huomioon tutkimusajanjakson jälkeisiä tietoja.

| (660) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että komissio oli rikkonut niiden puolustautumisoikeuksia, kun se ei ollut vahvistanut merkityksellistä määräaikaa täydentävien päätelmien ilmoittamista koskeville huomautuksille. Tältä osin komissio viittaa perusasetuksen 20 artiklan 5 kohdan toiseen virkkeeseen, jossa säädetään, että määräaika voi olla lyhyempi kuin 10 päivää, kun kyseessä on täydentävä lopullinen ilmoittaminen. Nyt käsillä olevassa tapauksessa komissiolla oli velvollisuus odottaa, kunnes muutoksenhakukomitean neuvottelujen tulos oli saastu, mikä tapahtui 22 päivänä syyskuuta. Samana päivänä se lähetti kaikille asianomaisille osapuolille täydentävät lopulliset päätelmät, joiden pituus ei ylittänyt yhtä sivua. Osapuolille ilmoitettiin näin ollen perjantai-iltana ja niillä oli aikaa reagoida tähän pieneen muutokseen tiistaihin klo 14:ään asti. Osapuolilla oli siis enemmän kuin 3,5 päivää aikaa valmistella huomautuksiaan hyvin lyhyestä lisätekstistä. Asian kiireellisyys huomioon ottaen komissio näin ollen noudatti asianomaisten osapuolten puolustautumisoikeutta. Perusasetuksessa lasketaan aikaa päivinä eikä työpäivinä, sillä voidaan olettaa, että nykyisen kaltaisessa tilanteessa, jossa kaikki osapuolet tuntevat aikataulun hyvin, asianomaiset osapuolet ovat riittävästi varautuneet voidakseen tarvittaessa työskennellä viikonlopun aikana. |
| --- | --- |

(660)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että komissio oli rikkonut niiden puolustautumisoikeuksia, kun se ei ollut vahvistanut merkityksellistä määräaikaa täydentävien päätelmien ilmoittamista koskeville huomautuksille. Tältä osin komissio viittaa perusasetuksen 20 artiklan 5 kohdan toiseen virkkeeseen, jossa säädetään, että määräaika voi olla lyhyempi kuin 10 päivää, kun kyseessä on täydentävä lopullinen ilmoittaminen. Nyt käsillä olevassa tapauksessa komissiolla oli velvollisuus odottaa, kunnes muutoksenhakukomitean neuvottelujen tulos oli saastu, mikä tapahtui 22 päivänä syyskuuta. Samana päivänä se lähetti kaikille asianomaisille osapuolille täydentävät lopulliset päätelmät, joiden pituus ei ylittänyt yhtä sivua. Osapuolille ilmoitettiin näin ollen perjantai-iltana ja niillä oli aikaa reagoida tähän pieneen muutokseen tiistaihin klo 14:ään asti. Osapuolilla oli siis enemmän kuin 3,5 päivää aikaa valmistella huomautuksiaan hyvin lyhyestä lisätekstistä. Asian kiireellisyys huomioon ottaen komissio näin ollen noudatti asianomaisten osapuolten puolustautumisoikeutta. Perusasetuksessa lasketaan aikaa päivinä eikä työpäivinä, sillä voidaan olettaa, että nykyisen kaltaisessa tilanteessa, jossa kaikki osapuolet tuntevat aikataulun hyvin, asianomaiset osapuolet ovat riittävästi varautuneet voidakseen tarvittaessa työskennellä viikonlopun aikana.

| (661) | Severstal väitti, että toimenpiteen muodon muuttaminen tutkimuksen näin myöhäisessä vaiheessa rikkoi yleisiä perustellun luottamuksen ja hyvän hallinnon periaatteita. Komissio ei voi hyväksyä väitettä, jonka mukaan ilmoitusasiakirjalla luodaan perusteltu luottamus tutkimuksen lopullisten päätelmien suhteen. Päätelmistä ilmoittamalla pyritään päinvastoin kertomaan asianomaisille osapuolille komission alustavista päätelmistä ja tarjoamaan niille mahdollisuus käyttää tehokkaasti puolustautumisoikeuksiaan. Tämän vuoksi kaikille asianomaisille osapuolille lähetyssä saatekirjeessä todetaan nimenomaisesti, että päätelmien ilmoittaminen ei rajoita komission mahdollisesti myöhemmin tekemiä päätöksiä mutta jos tällainen päätös perustuu muihin tosiseikkoihin ja huomioihin, niistä ilmoitetaan yritykselle mahdollisimman pian. Näin komissio toimikin antaessaan täydentävät lopulliset päätelmät 22 päivänä syyskuuta 2017. Näin ollen asianomainen osapuoli ei voi vedota perustellun luottamuksen suojaan, ennen kuin komissio on saattanut päätökseen nyt käsillä olevan tarkastelumenettelyn, jos komissio päättää toimia unionin lainsäädäntövallan käyttäjän sille osoittamien valtuuksien sisällä (83). Myös tämä väite on näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(661)

Severstal väitti, että toimenpiteen muodon muuttaminen tutkimuksen näin myöhäisessä vaiheessa rikkoi yleisiä perustellun luottamuksen ja hyvän hallinnon periaatteita. Komissio ei voi hyväksyä väitettä, jonka mukaan ilmoitusasiakirjalla luodaan perusteltu luottamus tutkimuksen lopullisten päätelmien suhteen. Päätelmistä ilmoittamalla pyritään päinvastoin kertomaan asianomaisille osapuolille komission alustavista päätelmistä ja tarjoamaan niille mahdollisuus käyttää tehokkaasti puolustautumisoikeuksiaan. Tämän vuoksi kaikille asianomaisille osapuolille lähetyssä saatekirjeessä todetaan nimenomaisesti, että päätelmien ilmoittaminen ei rajoita komission mahdollisesti myöhemmin tekemiä päätöksiä mutta jos tällainen päätös perustuu muihin tosiseikkoihin ja huomioihin, niistä ilmoitetaan yritykselle mahdollisimman pian. Näin komissio toimikin antaessaan täydentävät lopulliset päätelmät 22 päivänä syyskuuta 2017. Näin ollen asianomainen osapuoli ei voi vedota perustellun luottamuksen suojaan, ennen kuin komissio on saattanut päätökseen nyt käsillä olevan tarkastelumenettelyn, jos komissio päättää toimia unionin lainsäädäntövallan käyttäjän sille osoittamien valtuuksien sisällä (83). Myös tämä väite on näin ollen hylättävä.

83

| (662) | Metinvestin väitettä, jonka mukaan toimenpiteen muoto on syrjivä, ei perusteltu. Yksinomaan se, että tuonti muista maista lisääntyi tutkimusajanjakson jälkeen, ei tee ehdotetusta toimenpiteestä perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa tarkoitetulla tavalla syrjivää. Kyseisistä neljästä maasta tulevan tuonnin on todettu tapahtuneen vahingollisena polkumyyntinä, mutta vastaavaa ei ole todettu muiden maiden tuonnin osalta. Syy erilaiseen kohteluun on siis tarve palauttaa tasapuolinen kilpailu unionin markkinoille kyseisten neljän maan osalta. |
| --- | --- |

(662)

Metinvestin väitettä, jonka mukaan toimenpiteen muoto on syrjivä, ei perusteltu. Yksinomaan se, että tuonti muista maista lisääntyi tutkimusajanjakson jälkeen, ei tee ehdotetusta toimenpiteestä perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa tarkoitetulla tavalla syrjivää. Kyseisistä neljästä maasta tulevan tuonnin on todettu tapahtuneen vahingollisena polkumyyntinä, mutta vastaavaa ei ole todettu muiden maiden tuonnin osalta. Syy erilaiseen kohteluun on siis tarve palauttaa tasapuolinen kilpailu unionin markkinoille kyseisten neljän maan osalta.

| (663) | Lopuksi komissio toisti, että kiinteiden tullien käyttöön ottaminen oli saanut laajimman mahdollisen kannatuksen muutoksenhakukomiteassa. Tämän vuoksi se hylkäsi asiasisällöltään virheellisenä Gerdaun huomautuksen, jonka mukaan monet jäsenvaltiot tukivat alkuperäisiä toimenpiteitä. Muutoksenhakukomiteassa itse asiaa vain pieni määrä jäsenvaltioita kannatti mainittua ehdotusta. |
| --- | --- |

(663)

Lopuksi komissio toisti, että kiinteiden tullien käyttöön ottaminen oli saanut laajimman mahdollisen kannatuksen muutoksenhakukomiteassa. Tämän vuoksi se hylkäsi asiasisällöltään virheellisenä Gerdaun huomautuksen, jonka mukaan monet jäsenvaltiot tukivat alkuperäisiä toimenpiteitä. Muutoksenhakukomiteassa itse asiaa vain pieni määrä jäsenvaltioita kannatti mainittua ehdotusta.

| (664) | Lisäksi useat asianomaiset osapuolet esittivät uudelleen huomioita, jotka eivät kuuluneet täydentävien lopullisten päätelmien piiriin: Usiminas viittasi tuonnin jälkeisiin kustannuksiin ja tavoitevoittoon, vähimmäistason kynnysarvoon, hintavaikutusanalyysiin, tavoitevoittoon sekä väitteeseen, jonka mukaan tämän tutkimuksen päätelmät olivat ristiriidassa Kiinaa koskevan tutkimuksen päätelmien kanssa. Metinvest väitti, että komissio oli sivuttanut useita merkittäviä oikeudellisia väitteitä ja perusteluja, ja MLMK puolestaan väitti, että komissio oli virheellisesti oikaissut sen vientihintaa. Näiden väitteiden osalta komissio totesi, että niitä oli jo käsitelty lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Mitä tulee Usiminasin väitteisiin, tuonnin jälkeisiä kustannuksia oli käsitelty (576) kappaleessa ja tavoitevoittoa (563)–(565) kappaleessa, vähimmäistason kynnysarvoa (252)–(258) kappaleessa, hintavaikutusanalyysia (273) kappaleessa ja lopuksi ristiriitaa Kiinaa koskevan tutkimuksen päätelmien kanssa (330), (331) ja (597) kappaleessa. Mitä tulee Metinvestin ja NLMK:n väitteisiin, komissio viittasi (131)–(132) sekä toisaalta (127) kappaleeseen ja huomautti, että perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdalla oli loogisesti myös vaikutusta laskettaessa kiinteää tullia. |
| --- | --- |

(664)

Lisäksi useat asianomaiset osapuolet esittivät uudelleen huomioita, jotka eivät kuuluneet täydentävien lopullisten päätelmien piiriin: Usiminas viittasi tuonnin jälkeisiin kustannuksiin ja tavoitevoittoon, vähimmäistason kynnysarvoon, hintavaikutusanalyysiin, tavoitevoittoon sekä väitteeseen, jonka mukaan tämän tutkimuksen päätelmät olivat ristiriidassa Kiinaa koskevan tutkimuksen päätelmien kanssa. Metinvest väitti, että komissio oli sivuttanut useita merkittäviä oikeudellisia väitteitä ja perusteluja, ja MLMK puolestaan väitti, että komissio oli virheellisesti oikaissut sen vientihintaa. Näiden väitteiden osalta komissio totesi, että niitä oli jo käsitelty lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Mitä tulee Usiminasin väitteisiin, tuonnin jälkeisiä kustannuksia oli käsitelty (576) kappaleessa ja tavoitevoittoa (563)–(565) kappaleessa, vähimmäistason kynnysarvoa (252)–(258) kappaleessa, hintavaikutusanalyysia (273) kappaleessa ja lopuksi ristiriitaa Kiinaa koskevan tutkimuksen päätelmien kanssa (330), (331) ja (597) kappaleessa. Mitä tulee Metinvestin ja NLMK:n väitteisiin, komissio viittasi (131)–(132) sekä toisaalta (127) kappaleeseen ja huomautti, että perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdalla oli loogisesti myös vaikutusta laskettaessa kiinteää tullia.

| (665) | Valituksen tekijä toisti näkemyksensä, jonka mukaan komission olisi Serbian osalta pitänyt ilmoittaa vahinkomarginaalit ja sen hinnan alittavuuden taso. Se myös kehotti komissiota tarkastelemaan uudelleen päätöstään sulkea Serbia tutkimuksen ulkopuolelle, kun otetaan huomioon sen markkinaosuuden kasvu unionin markkinoilla. Komissio myönsi, että kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja oli suositellut vahinko- ja hinnan alittavuuden marginaalien ilmoittamista, jotta voidaan ymmärtää paremmin, täyttyvätkö perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan edellytykset. Komissio katsoo kuitenkin, että vahinkomarginaalin ja hinnan alittavuuden marginaalien ilmoittaminen ei ollut tarpeen sen kumulaatioanalyysin arvioimiseksi ((238) kappale), koska kaikki tarvittavat tiedot oli ilmoitettu ilmoitusasiakirjassa. Sen päätelmä, jonka mukaan Serbian tuonnin määrä oli merkityksetön, perustui tutkimusajanjakson osalta saatavilla oleviin tietoihin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tutkimusajanjakson jälkeisten tietojen käyttö ei ollut perusteltua, koska valituksen tekijän kuvaamat tapahtumat eivät ole epätavallisia vaan markkinavoimien tavanomaista toimintaa. Komissio ei myöskään voi perustaa vahinkoa koskevaa analyysiaan vientiä harjoittavien tuottajien investointisuunnitelmiin. Jos tällaiset suunnitelmat toteutuvat ja johtavat pysyvään olosuhteiden muutokseen, valituksen tekijä voi tehdä uuden polkumyyntiä koskevan valituksen. |
| --- | --- |

(665)

Valituksen tekijä toisti näkemyksensä, jonka mukaan komission olisi Serbian osalta pitänyt ilmoittaa vahinkomarginaalit ja sen hinnan alittavuuden taso. Se myös kehotti komissiota tarkastelemaan uudelleen päätöstään sulkea Serbia tutkimuksen ulkopuolelle, kun otetaan huomioon sen markkinaosuuden kasvu unionin markkinoilla. Komissio myönsi, että kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja oli suositellut vahinko- ja hinnan alittavuuden marginaalien ilmoittamista, jotta voidaan ymmärtää paremmin, täyttyvätkö perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan edellytykset. Komissio katsoo kuitenkin, että vahinkomarginaalin ja hinnan alittavuuden marginaalien ilmoittaminen ei ollut tarpeen sen kumulaatioanalyysin arvioimiseksi ((238) kappale), koska kaikki tarvittavat tiedot oli ilmoitettu ilmoitusasiakirjassa. Sen päätelmä, jonka mukaan Serbian tuonnin määrä oli merkityksetön, perustui tutkimusajanjakson osalta saatavilla oleviin tietoihin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tutkimusajanjakson jälkeisten tietojen käyttö ei ollut perusteltua, koska valituksen tekijän kuvaamat tapahtumat eivät ole epätavallisia vaan markkinavoimien tavanomaista toimintaa. Komissio ei myöskään voi perustaa vahinkoa koskevaa analyysiaan vientiä harjoittavien tuottajien investointisuunnitelmiin. Jos tällaiset suunnitelmat toteutuvat ja johtavat pysyvään olosuhteiden muutokseen, valituksen tekijä voi tehdä uuden polkumyyntiä koskevan valituksen.

| (666) | Viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa tarjosi hintasitoumuksia 26 ja 27 päivänä syyskuuta 2017. Komissio totesi, että kyseiset tarjoukset on vastaanotettu selvästi asetetun sen määräajan jälkeen, joka on asetettu perusasetuksen 8 artiklan mukaisesti, tarkasteltuna yhdessä perusasetuksen 20 artiklan kanssa, ja jossa viitataan lopullisten päätelmien ilmoittamiseen eikä täydentävien lopullisten päätelmien ilmoittamiseen. |
| --- | --- |

(666)

Viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa tarjosi hintasitoumuksia 26 ja 27 päivänä syyskuuta 2017. Komissio totesi, että kyseiset tarjoukset on vastaanotettu selvästi asetetun sen määräajan jälkeen, joka on asetettu perusasetuksen 8 artiklan mukaisesti, tarkasteltuna yhdessä perusasetuksen 20 artiklan kanssa, ja jossa viitataan lopullisten päätelmien ilmoittamiseen eikä täydentävien lopullisten päätelmien ilmoittamiseen.

| (667) | Perusasetuksen 8 artiklassa säädetään mahdollisuudesta tarjota (ja hyväksyä) hintasitoumuksia poikkeuksellisissa olosuhteissa tällaisen määräajan jälkeen. |
| --- | --- |

(667)

Perusasetuksen 8 artiklassa säädetään mahdollisuudesta tarjota (ja hyväksyä) hintasitoumuksia poikkeuksellisissa olosuhteissa tällaisen määräajan jälkeen.

| (668) | Komissio arvioi, täyttyvätkö tällaisia olosuhteita koskeva edellytykset ja voidaanko hintasitoumukset hyväksyä. Koska täydentävien lopullisten päätelmien ilmoittaminen tapahtui tutkimuksen myöhäisessä vaiheessa, komissio ei voinut tehdä tarvittavaa analyysia siitä, ovatko kyseiset hintasitoumukset hyväksyttävissä ennen tämän asetuksen hyväksymistä. Tämän vuoksi komissio poikkeuksellisesti ja asian monitahoisuuden vuoksi, erityisesti asianomaisten osapuolten puolustautumisoikeuksien osalta, täydentää analyysiaan myöhemmin sopivassa vaiheessa. Tästä säädetään yksiselitteisesti perusasetuksen 8 artiklassa, jossa annetaan mahdollisuus hyväksyä hintasitoumuksia poikkeuksellisissa olosuhteissa myös sen jälkeen, kun lopullinen toimenpide on otettu käyttöön. Komissio aikoo myös tarkastella EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen merkitystä tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(668)

Komissio arvioi, täyttyvätkö tällaisia olosuhteita koskeva edellytykset ja voidaanko hintasitoumukset hyväksyä. Koska täydentävien lopullisten päätelmien ilmoittaminen tapahtui tutkimuksen myöhäisessä vaiheessa, komissio ei voinut tehdä tarvittavaa analyysia siitä, ovatko kyseiset hintasitoumukset hyväksyttävissä ennen tämän asetuksen hyväksymistä. Tämän vuoksi komissio poikkeuksellisesti ja asian monitahoisuuden vuoksi, erityisesti asianomaisten osapuolten puolustautumisoikeuksien osalta, täydentää analyysiaan myöhemmin sopivassa vaiheessa. Tästä säädetään yksiselitteisesti perusasetuksen 8 artiklassa, jossa annetaan mahdollisuus hyväksyä hintasitoumuksia poikkeuksellisissa olosuhteissa myös sen jälkeen, kun lopullinen toimenpide on otettu käyttöön. Komissio aikoo myös tarkastella EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen merkitystä tässä yhteydessä.

| (669) | Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan komissio ei ollut vastannut NLMK:n 13 päivänä helmikuuta 2017 komissiolle toimittamaan hintasitoumustarjoukseen, komissio viittaa perusasetuksen 8 artiklan 1 kohtaan, jossa säädetään, että hintasitoumuksia voidaan esittää vasta, kun polkumyynti ja vahinko on väliaikaisesti vahvistettu. Tässä nimenomaisessa tapauksessa tällaista vahvistamista ei ollut tapahtunut helmikuussa 2017. Tämän vuoksi NLMK:n tarjoamaa sitoumusta tarkastellaan myöhemmässä vaiheessa yhdessä muiden tarjousten kanssa. |
| --- | --- |

(669)

Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan komissio ei ollut vastannut NLMK:n 13 päivänä helmikuuta 2017 komissiolle toimittamaan hintasitoumustarjoukseen, komissio viittaa perusasetuksen 8 artiklan 1 kohtaan, jossa säädetään, että hintasitoumuksia voidaan esittää vasta, kun polkumyynti ja vahinko on väliaikaisesti vahvistettu. Tässä nimenomaisessa tapauksessa tällaista vahvistamista ei ollut tapahtunut helmikuussa 2017. Tämän vuoksi NLMK:n tarjoamaa sitoumusta tarkastellaan myöhemmässä vaiheessa yhdessä muiden tarjousten kanssa.

| (670) | Mitä lisäksi tulee Lusosiderin väitteeseen, jonka mukaan Iberian niemimaan rakennusmarkkinoilla olisi tulevaisuudessa puute soveltuvien raaka-aineiden tarjonnasta, sitä tarkastellaan CSN/Lusosiderin esittämän hintasitoumuksen tarkastelun yhteydessä. |
| --- | --- |

(670)

Mitä lisäksi tulee Lusosiderin väitteeseen, jonka mukaan Iberian niemimaan rakennusmarkkinoilla olisi tulevaisuudessa puute soveltuvien raaka-aineiden tarjonnasta, sitä tarkastellaan CSN/Lusosiderin esittämän hintasitoumuksen tarkastelun yhteydessä.

| (671) | Muutoksenhakukomitea ei antanut lausuntoa, |
| --- | --- |

(671)

Muutoksenhakukomitea ei antanut lausuntoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitullia seuraavien tuotteiden tuonnissa: Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevat tietyt raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistetut valssatut levyvalmisteet, kelatut tai kelaamattomat (määrämittaan leikatut tuotteet ja ohuet liuskat mukaan luettuina), ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut, pleteroimattomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomat.

2.   Tarkasteltavana oleva tuote ei sisällä seuraavia:

| — | tuotteet, jotka ovat ruostumatonta terästä tai kidesuunnattua piiseosteista sähköteknistä terästä, |
| --- | --- |

—

tuotteet, jotka ovat ruostumatonta terästä tai kidesuunnattua piiseosteista sähköteknistä terästä,

| — | tuotteet, jotka ovat työkaluterästä ja pikaterästä, |
| --- | --- |

—

tuotteet, jotka ovat työkaluterästä ja pikaterästä,

| — | tuotteet, jotka ovat kelaamattomia ja ilman pintakuviointia ja joiden paksuus on yli 10 mm ja leveys vähintään 600 mm, ja |
| --- | --- |

—

tuotteet, jotka ovat kelaamattomia ja ilman pintakuviointia ja joiden paksuus on yli 10 mm ja leveys vähintään 600 mm, ja

| — | tuotteet, jotka ovat kelaamattomia ja ilman pintakuviointia ja joiden paksuus on vähintään 4,75 mm mutta enintään 10 mm ja leveys vähintään 2 050 mm. |
| --- | --- |

—

tuotteet, jotka ovat kelaamattomia ja ilman pintakuviointia ja joiden paksuus on vähintään 4,75 mm mutta enintään 10 mm ja leveys vähintään 2 050 mm.

Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (Taric-koodi 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (Taric-koodi 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (Taric-koodi 7226191090), 7226 91 91 ja 7226 91 99.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun tuotteeseen, jonka jäljempänä luetellut yritykset ovat tuottaneet, sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit ovat seuraavat:

| Maa | Yritys | Lopullinen tulli – euroa nettotonnilta | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Brasilia | ArcelorMittal Brasil S.A | 54,5 | C210 |
| | Aperam Inox América do Sul SA. | 54,5 | C211 |
| | Companhia Siderúrgica Nacional | 53,4 | C212 |
| | Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA (USIMINAS) | 63,0 | C213 |
| | Gerdau Açominas SA. | 55,8 | C214 |
| Iran | Mobarakeh Steel Company | 57,5 | C215 |
| Venäjä | Novolipetsk Steel | 53,3 | C216 |
| | Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK) | 96,5 | C217 |
| | PAO Severstal | 17,6 | C218 |
| Ukraina | Metinvest Group | 60,5 | C219 |

Maa

Yritys

Lopullinen tulli – euroa nettotonnilta

Taric-lisäkoodi

Brasilia

ArcelorMittal Brasil S.A

54,5

C210

Aperam Inox América do Sul SA.

54,5

C211

Companhia Siderúrgica Nacional

53,4

C212

Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA (USIMINAS)

63,0

C213

Gerdau Açominas SA.

55,8

C214

Iran

Mobarakeh Steel Company

57,5

C215

Venäjä

Novolipetsk Steel

53,3

C216

Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK)

96,5

C217

PAO Severstal

17,6

C218

Ukraina

Metinvest Group

60,5

C219

4.   Jos yritystä ei ole erikseen mainittu 2 kohdassa, sen tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen tuontiin sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on jäljempänä olevassa taulukossa vahvistettu kiinteä tulli.

| Yritys | Lopullinen tulli – euroa nettotonnilta | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Kaikki muut brasilialaiset yritykset | 63,0 | C999 |
| Kaikki muut iranilaiset yritykset | 57,5 | C999 |
| Kaikki muut venäläiset yritykset | 96,5 | C999 |
| Kaikki muut ukrainalaiset yritykset | 60,5 | C999 |

Yritys

Lopullinen tulli – euroa nettotonnilta

Taric-lisäkoodi

Kaikki muut brasilialaiset yritykset

63,0

C999

Kaikki muut iranilaiset yritykset

57,5

C999

Kaikki muut venäläiset yritykset

96,5

C999

Kaikki muut ukrainalaiset yritykset

60,5

C999

5.   Erikseen nimettyjen tuottajien osalta ja jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 24 päivänä marraskuuta 2015 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 2015/2447 (84) 131 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja lopullista tullia, joka lasketaan edellä olevan 2 kohdan perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta. Tällöin maksettava tulli on samansuuruinen kuin alennetun lopullisen tullin ja alennetun vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohinnan erotus.

6.   Kaikkien muiden yritysten osalta tapauksissa, joissa tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi asetuksen (EU) 2015/2447 131 artiklan mukaisesti, edellä olevan 3 kohdan perusteella laskettua polkumyyntitullia alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

7.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia tullimääräyksiä.

8.   Mikäli jokin Brasiliassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävät todisteet siitä, että

| a) | se ei vienyt unioniin 1 artiklan 1 kohdassa kuvattua tuotetta tutkimusajanjakson (1 päivän heinäkuuta 2015 ja 30 päivän kesäkuuta 2016 välisenä) aikana, |
| --- | --- |

a)

se ei vienyt unioniin 1 artiklan 1 kohdassa kuvattua tuotetta tutkimusajanjakson (1 päivän heinäkuuta 2015 ja 30 päivän kesäkuuta 2016 välisenä) aikana,

| b) | se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Brasiliassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä, ja |
| --- | --- |

b)

se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Brasiliassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä, ja

| c) | se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän määrän viemiseksi unioniin, edellä 1 artiklan 2 kohdassa olevaa taulukkoa voidaan muuttaa lisäämällä uusi vientiä harjoittava tuottaja yhteistyössä toimineisiin mutta otoksen ulkopuolisiin yrityksiin, ja siihen voidaan näin ollen soveltaa otokseen kuuluneiden yritysten painotettua keskimääräistä tullia, joka on 55,8 euroa nettotonnilta. |
| --- | --- |

c)

se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän määrän viemiseksi unioniin, edellä 1 artiklan 2 kohdassa olevaa taulukkoa voidaan muuttaa lisäämällä uusi vientiä harjoittava tuottaja yhteistyössä toimineisiin mutta otoksen ulkopuolisiin yrityksiin, ja siihen voidaan näin ollen soveltaa otokseen kuuluneiden yritysten painotettua keskimääräistä tullia, joka on 55,8 euroa nettotonnilta.

2 artikla

Päätetään Serbiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvaa tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely perusasetuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

3 artikla

Kumotaan lopullisesti tiettyjen Venäjältä ja Brasiliasta peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnin asettamisesta kirjaamisvelvoitteen alaiseksi 5 päivänä tammikuuta 2017 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/5 ilman tullien taannehtivaa kantamista.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä lokakuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Ilmoitus tiettyjen Brasiliasta, Iranista, Serbiasta, Ukrainasta ja Venäjältä peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta (EUVL C 246, 7.7.2016, s. 7).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/5, annettu 5 päivänä tammikuuta 2017, tiettyjen Venäjältä ja Brasiliasta peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnin asettamisesta kirjaamisvelvoitteen alaiseksi (EUVL L 3, 6.1.2017, s. 1).

3

(4)  Kyseinen unionin tuottaja valittiin, sillä se oli yksi otokseen valituista unionin tuottajista, jotka väittivät, että ne voisivat lisätä kapasiteettia lyhyellä aikavälillä.

4

(5)  Lisäksi kaksi käyttäjää, jotka ovat konsortion jäseniä, vastusti toimenpiteiden käyttöönottoa. Yksi italialainen käyttäjä, joka ilmoittautui myöhäisessä vaiheessa prosessia, kannatti toimenpiteiden käyttöönottoa.

5

(6)  Kuulemisesta kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan raportti, 23. kesäkuuta 2017, HO/AK ju-ca-11.ho(2017)3604029, s. 3.

6

(7)  Kuulemisesta kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan raportti, 23. kesäkuuta 2017, HO/AK ju-ca-11.ho(2017)3604029, s. 4.

7

(8)  Kylmävalssauksessa levy tai liuska – joka on ensin kuumavalssattu ja peitattu – kulkee kylmien valssien välistä eli lämpötila on alle metallin pehmenemislämpötilan.

8

(9)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1778, annettu 6 päivänä lokakuuta 2016,väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 272, 7.10.2016, s. 33).

9

(10)  Ks. 25. kesäkuuta 2015 annettu tuomio, PT Musim Mas v. neuvosto, T-26/12, EU:T:2015:437, 52 kohta. Ks. myös WTO:n paneelin raportti DS442, European Union – Anti-dumping Measures On Imports Of Certain Fatty Alcohols From Indonesia, 7.89 ja sitä seuraavat kohdat.

10

PT Musim Mas v. neuvosto

European Union – Anti-dumping Measures On Imports Of Certain Fatty Alcohols From Indonesia

(11)  Vuoteen 2008 Novex oli riippumaton NLMK:sta, mutta silloin NLMK hankki osakkeiden oston kautta yritykset Novexco (Cyprus) Limited, jäljempänä ’Novexco’, ja Novex Trading (Swiss) SA, jäljempänä ’Novex’, kokonaisuudessaan. Ks. asia N:o COMP/M.5101 – NOVOLIPETSK STEEL / NOVEXCO / NOVEX TRADING.

11

(12)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1328, 29. heinäkuuta 2016, (EUVL L 210, 4.8.2016, s. 1) johdanto-osan 64–67 kappale, joissa viitataan muun muassa MMK:hon etuyhteydessä olevaan sveitsiläiseen tuojaan/kauppiaaseen.

12

(13)  Euroopan komissio käynnisti 20. tammikuuta 2016 perusteellisen tutkimuksen sen arvioimiseksi, oliko Italian valtion tuki terästuottaja Ilvalle EU:n valtiontukisääntöjen mukaista ja laajensi tätä tutkimusta 15. toukokuuta 2016. Tutkimusta ei ollut vielä 3. heinäkuuta 2017 saatu päätökseen.

13

(14)  Euroopan unionin tuomioistuin, asia C-315/90, Gimelec v. komissio, EU:C:1991:447, 16–29 kohta; WTO:n valituselimen raportti 24.7.2001, WT/DS184/AB/R, kohdat 181–215.

14

(15)  WT/DS184/AB/R, 24. heinäkuuta 2001, s. 69, kohta 204.

15

(16)  Kylmävalssauksessa levy tai liuska – joka on ensin kuumavalssattu ja peitattu – kulkee kylmien valssien välistä eli lämpötila on alle metallin pehmenemislämpötilan.

16

(17)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/181, annettu 10 päivänä helmikuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Venäjän federaatiosta peräisin olevien kylmävalssattujen teräslevytuotteiden tuonnissa (EUVL L 37, 12.2.2016, s. 25, johdanto-osan 153 kappale).

17

(18)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1328, annettu 29 päivänä heinäkuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Venäjän federaatiosta peräisin olevien kylmävalssattujen teräslevytuotteiden tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 210, 4.8.2016, s. 15, johdanto-osan 117 kappale).

18

(19)  Se kattoi ajanjakson 1. huhtikuuta 2014–31. maaliskuuta 2015, mikä on erilainen kuin nyt käsillä olevan tapauksen tutkimusajanjakso (ks. (19) kappale).

19

(20)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/649, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 92, 6.4.2017, s. 68).

20

(21)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/649, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 92, 6.4.2017, s. 68).

21

(22)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/649, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 92, 6.4.2017, s. 68).

22

(23)  Brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan Usiminasin huomautus, 7. elokuuta 2017, s. 2.

23

(24)  Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja viittaa tämän asetuksen taulukkoon 15. Sama taulukko on myös esitetty yleisessä ilmoitusasiakirjassa.

24

(25)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1778, annettu 5 päivänä lokakuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 272, 7.10.2016, s. 62, johdanto-osan 197 kappale).

25

(26)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/649, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 92, 6.4.2017, s. 76, johdanto-osan 59 kappale).

26

(27)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Euroopan terästeollisuuden kestävän työllisyyden ja kasvun turvaaminen (COM(2016) 155 final, 16.3.2016). Tässä asiakirjassa esitetään seuraavaa maailmanlaajuisesta terästeollisuuden ylikapasiteetista:

27

| — | Sivu 2: ”...Kiinan ja muiden voimakkaasti kasvavan talouden maiden talouskasvun hidastumisella on ollut kielteinen vaikutus teräksen globaaliin kysyntään vuodesta 2014”; |
| --- | --- |

—

Sivu 2: ”...Kiinan ja muiden voimakkaasti kasvavan talouden maiden talouskasvun hidastumisella on ollut kielteinen vaikutus teräksen globaaliin kysyntään vuodesta 2014”;

| — | Sivu 6: ”Niiden toimenpiteiden lisäksi, joilla pyritään lieventämään globaalin ylikapasiteetin vaikutuksia, komissio haluaa torjua ongelman taustalla olevia syitä tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa. Globaali ongelma vaatii globaaleja ratkaisuja.” |
| --- | --- |

—

Sivu 6: ”Niiden toimenpiteiden lisäksi, joilla pyritään lieventämään globaalin ylikapasiteetin vaikutuksia, komissio haluaa torjua ongelman taustalla olevia syitä tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa. Globaali ongelma vaatii globaaleja ratkaisuja.”

(28)  Ilva, ThyssenKrupp ja Tata Steel UK.

28

(29)

29

Kapasiteettitietojen lähde: OECD (OECD, DSTI/SU/SC(2016)6/Final, 5. syyskuuta 2016, Directorate for Science, Technology and Innovation, Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity, Liite, s. 7 eteenpäin.).

Kapasiteettitietojen lähde: OECD

(30)

30

Tuotantotietojen lähde: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015 (World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2016, taulukko 1, s. 1 ja 2, ja taulukko 13, s. 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html.).

Tuotantotietojen lähde: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015

(31)  Ote viimeisimmästä tutkimuksesta: EC bottom-up study on energy prices and costs, tekijänä konsulttiryhmä, johon kuuluvat Ecofys ja CEPS, heinäkuu 2016.

31

EC bottom-up study on energy prices and costs

(32)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/649, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 92, 6.4.2017, s. 68).

32

(33)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1778, annettu 6 päivänä lokakuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 272, 7.10.2016).

33

(34)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/649, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 92, 6.4.2017, s. 68).

34

(35)  Euroferin huomautus, 2. toukokuuta 2017, s. 12. Tämä toteamus viittaa siihen, että komissio päätti tutkimuksen alustavassa vaiheessa jatkaa tutkimusta ilman toimenpiteiden käyttöönottoa.

35

(36)  
  25. lokakuuta 2011 annettu tuomio, Transnational Company ”Kazchrome” ja ENRC Marketing v. neuvosto, asia T-192/08. EU:T:2011:619, 221 kohta.

36

Transnational Company ”Kazchrome” ja ENRC Marketing v. neuvosto

(37)  Vaikka kaikkia konsortion jäsentä pyydettiin täyttämään tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskeva kyselylomake, konsortiota edustava asianajaja mainitsi, että osalla niistä ei ollut organisaatiorakennetta, joka mahdollistaisi tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevan kyselylomakkeen toimittamisen, ja osa oli kiireinen tilivuoden päättymisen vuoksi, minkä lisäksi yleiset juhlapäivät ja kyselylomakkeelle varattu tiukka määräaika vaikeuttivat vastaamista.

37

(38)  ESTA itse antoi 10 päivänä toukokuuta 2017 komission yksiköille vastauksen, jonka mukaan ”
  se edustaa yli 100:aa teräsputkien tuottajaa 17:ssä EU-maassa ja vastaa yli 90 prosentista EU:n tuotantoa. Näiden tuottajien monimuotoisuus... ne voivat olla suuria kansainvälisiä ryhmiä tai pk-yrityksiä, joilla on vain yksi tuotantolaitos yhdessä maassa, tai ne voivat myös olla merkittävien teräksentuottajien tytäryhtiöitä tai perheyrityksiä...
  ”

38

se edustaa yli 100:aa teräsputkien tuottajaa 17:ssä EU-maassa ja vastaa yli 90 prosentista EU:n tuotantoa. Näiden tuottajien monimuotoisuus... ne voivat olla suuria kansainvälisiä ryhmiä tai pk-yrityksiä, joilla on vain yksi tuotantolaitos yhdessä maassa, tai ne voivat myös olla merkittävien teräksentuottajien tytäryhtiöitä tai perheyrityksiä...

(39)

39

Kapasiteettitietojen lähde: OECD (OECD, DSTI/SU/SC(2016)6/Final, 5. syyskuuta 2016, Directorate for Science, Technology and Innovation, Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity, Liite, s. 7 eteenpäin.).

Kapasiteettitietojen lähde: OECD

(40)

40

Tuotantotietojen lähde: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2016 (World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2016, taulukko 1, s. 1 ja 2, ja taulukko 13, s. 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html;).

Tuotantotietojen lähde: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2016

(41)  Arvioitu

41

(42)  Tietoja ei saatavilla

42

(43)  USA, International Trade Administration, Global Steel Trade Monitor, helmikuu 2017, Steel Exports Report India, http://www.trade.gov/steel/countries/pdfs/2017/q1/exports-india.pdf

43

(44)  OECD, DSTI/SC(2017)1/Final, OECD Steel Committee, 24. maaliskuuta 2017, Steel Market Developments – Q2 2017, analyysi sivulla 6 ja 9, http://www.oecd.org/industry/ind/steel-market-developments-2017Q2.pdf

44

(45)  OECD, DSTI/SC(2017)1/Final, OECD Steel Committee, 24. maaliskuuta 2017, Steel Market Developments – Q2 2017, analyysi sivulla 7, http://www.oecd.org/industry/ind/steel-market-developments-2017Q2.pdf

45

(46)  OECD, DSTI/SC(2017)1/Final, OECD Steel Committee, 24. maaliskuuta 2017, Steel Market Developments – Q2 2017, analyysi sivulla 10, http://www.oecd.org/industry/ind/steel-market-developments-2017Q2.pdf Ks. OECD, DSTI/SU/SC(2016)6/Final, 5. syyskuuta 2016, Directorate for Science, Technology and Innovation for the decision to remove natural gas subsidy, s. 19

46

(47)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1778, annettu 6 päivänä lokakuuta 2016,väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 272, 7.10.2016).

47

(48)  Euroferin huomautus ”
  Economic analysis of the impact of anti-dumping measures in AD 635 on selected imports of hot-rolled flat steel (HRF) on EU downstream products
  ”, ei päivätty, toimitettu komission yksiköille 31. toukokuuta 2017, s. 1.

48

Economic analysis of the impact of anti-dumping measures in AD 635 on selected imports of hot-rolled flat steel (HRF) on EU downstream products

(49)  Komissio on esittänyt joitakin lukuja tässä asetuksessa. Ks. (460) kappale.

49

(50)  European Steel Tube Association, jäljempänä ’ESTA’, huomautti, että nämä tuotelajit ovat todellakin hitsattuja putkia (ns. kaasuputkia) mutta ne edustavat enintään 10:tä prosenttia hitsattujen putkien kokonaistuotannosta unionissa. (sähköpostiviesti ESTAlta komission yksiköille, 1. kesäkuuta 2017).

50

(51)  Konsortion esittämät huomautukset vastauksena Euroferin CIHRF:n puolesta 7. helmikuuta 2017 esittämään huomautukseen, päiväämätön asiakirja, saatu sähköpostitse 2. maaliskuuta 2017, s. 4.

51

(52)  ESTA, AD 635 – ESTA Comments, 10. toukokuuta 2017.

52

(53)  Euroferin huomautus, Submission analysing the impact of provisional duties on users, 7. helmikuuta 2017, s. 2.

53

Submission analysing the impact of provisional duties on users

(54)  Euroferin huomautus, Eurofer's comments on the Commission's information document, 4. huhtikuuta 2017, s. 9. Valituksen tekijä mainitsi myös, että tällaisia simulointeja ei koskaan paljastettu ei-luottamuksellisissa asiakirjoissa.

54

Eurofer's comments on the Commission's information document

(55)  Euroferin huomautus ”
  Economic analysis of the impact of anti-dumping measures in AD 635 on selected imports of hot-rolled flat steel (HRF) on EU downstream products
  ”, ei päivätty, toimitettu komission yksiköille 31 päivänä toukokuuta 2017, s. 1.

55

Economic analysis of the impact of anti-dumping measures in AD 635 on selected imports of hot-rolled flat steel (HRF) on EU downstream products

(56)  Nämä tosiseikat eivät olleet käytettävissä, kun simulaatiot tehtiin.

56

(57)  Sähköpostiviesti ESTAlta komission yksiköille, 1. kesäkuuta 2017.

57

(58)  Konsortion esittämät huomautukset, huomautukset CIHRF:n puolesta toimitettuun komission ilmoitusasiakirjaan 8. toukokuuta 2017, s. 9 ja 10.

58

(59)  Nämä prosenttiosuudet ovat kaikkien teräsputkien tuottajien painotettuja keskimääräisiä kannattavuuslukuja (ennen veroja), jotka esitetään niiden tuloslaskelmissa taulukossa ilmaistuilta kausilta, ilmaistuna prosenttiosuutena niiden myynnistä unionin markkinoilla.

59

(*1)  Kuten (439) kappaleessa mainitaan, konsortion jäseniltä saatiin 11 vastausta, joista viisi saatiin teräsputkien tuottajilta ja loput kuusi palvelukeskuksilta (nämä ovat yrityksiä, joiden toiminta rajoittuu erityisiin jalostustoimintoihin, kuten tuotteen leikkaamiseen ja/tai peittaukseen).

*1

(*2)  Kuten (439) kappaleessa mainitaan, vastauksia saatiin yhdeksän, joista kahdeksan oli teräsputkien tuottajilta ja yksi palvelukeskukselta.

*2

(*3)  Kuten (439) kappaleessa mainitaan, vastauksia saatiin kaksi, joista vain yksi oli teräsputkien valmistajalta. Toinen oli palvelukeskukselta.

*3

(60)  ESTA ei kuitenkaan vastannut kysymykseen siitä, pystyisivätkö teräsputkien valmistajat käytännössä siirtämään kustannusten nousun asiakkailleen.

60

(61)  European Steel Tube Associationin huomautukset, 10. toukokuuta 2017.

61

(62)  Euroferin huomautus, Submission analysing the impact of provisional duties on users, 7. helmikuuta 2017, s. 2.

62

Submission analysing the impact of provisional duties on users

(63)  
  22. toukokuuta 2017 päivätty kirje CECED:n pääjohtajalta komission yksiköille.

63

(64)  Orgalime on Euroopan teknisen teollisuuden järjestö (European Engineering Industries Association), joka edustaa koneteollisuus-, sähkö- ja elektroiikka-, metallintyöstö- ja metallituoteteollisuutta.

64

(65)  Sähköpostitse 22. toukokuuta 2017 saatu päiväämätön kirje, Electrolux Home Products Corporation NV:n toimitusjohtajalta ja hankintojen varajohtajalta.

65

(66)  Novolipetsk Steelin huomautukset 25. lokakuuta 2016.

66

(67)  Kumpikin kirje päivätty 27. kesäkuuta 2017, osoitettu Euroferin pääjohtajalta kauppapolitiikasta vastaavalle komission jäsenelle ja Euroopan komission puheenjohtajalle.

67

(68)  Komission päätös N:o 284/2000/EHTY, tehty 4 päivänä helmikuuta 2000, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta ja Taiwanista peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen kuin kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa sekä tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamien sitoumusten hyväksymisestä ja menettelyn päättämisestä Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin osalta (EYVL L 31, 2000, s. 44, johdanto-osan 338 kappale).

68

(69)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/649, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 92, 6.4.2017, s. 88, johdanto-osan 133 kappale).

69

(70)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/336, annettu 27 päivänä helmikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietyn seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistetun raskaslevyn tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöönotetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 50, 28.2.2017, johdanto-osan 202 kappale, s. 37).

70

(71)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1777, annettu 6 päivänä lokakuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietyn seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistetun raskaslevyn tuonnissa (EUVL L 272, 7.10.2016, s. 5).

71

(72)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1777, annettu 6 päivänä lokakuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietyn seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistetun raskaslevyn tuonnissa (EUVL L 272, 7.10.2016, s. 28).

72

(73)  Kohtuullisena voittomarginaalina käytettiin samaa marginaalia, jota käytettiin läheisesti muistuttavaa tuotetta eli kylmävalssattuja teräslevytuotteita koskevassa tutkimuksessa.

73

(74)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1953, annettu 29 päivänä lokakuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Japanista, Korean tasavallasta, Venäjän federaatiosta ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien piiseosteisesta sähköteknisestä teräksestä valmistettujen raesuunnattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 284, 30.10.2015, s. 130).

74

(75)  Euroferin huomautus, 30. toukokuuta 2017, AD635 – Hot-rolled flat (”HRF”) steel products originating in Brazil, Iran, Russia, Serbia and Ukraine (the ”five countries”) – Euroferin huomautukset soveltuvasta toimenpiteiden lajista, s. 5.

75

(76)  Euroferin huomautus, AD635 – Hot-rolled flat (”HRF”) steel products originating in Brazil, Iran, Russia, Serbia and Ukraine (the ”five countries”) – Euroferin huomautukset soveltuvasta toimenpiteiden lajista.

76

(77)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1953, annettu 29 päivänä lokakuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Japanista, Korean tasavallasta, Venäjän federaatiosta ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien piiseosteisesta sähköteknisestä teräksestä valmistettujen raesuunnattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 284, 30.10.2015, s. 109).

77

(78)  Mlex-lehtiartikkeli: Price floor on hot-rolled steel seen as a middle ground for EU dumping-probe conundrum, 24. toukokuuta 2017.

78

Price floor on hot-rolled steel seen as a middle ground for EU dumping-probe conundrum

(79)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1953, annettu 29 päivänä lokakuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Japanista, Korean tasavallasta, Venäjän federaatiosta ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien piiseosteisesta sähköteknisestä teräksestä valmistettujen raesuunnattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 284, 30.10.2015, s. 109).

79

(80)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1953, annettu 29 päivänä lokakuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Japanista, Korean tasavallasta, Venäjän federaatiosta ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien piiseosteisesta sähköteknisestä teräksestä valmistettujen raesuunnattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 284, 30.10.2015). Olisi huomattava, että tässä nimenomaisessa tapauksessa laskettiin kolme vähimmäistuontihintaa yhden sijaan.

80

(81)  Osoite: European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

81

(82)  
  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

82

(83)  Ks. 7. toukokuuta 1991 annettu tuomio asiassa C-69/89 Nakajima All Precision v. neuvosto, ECLI:EU:C:1991:186, 120 kohta. Ks. myös tuoreemmassa asiassa, julkisasiamies Campos Sánchez-Bordonan ratkaisuehdotus 20. heinäkuuta 2017 asiassa C-256/16 Deichmann, ECLI:EU:C:2017:580, 49 kohta.

83

(84)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2447, annettu 24 päivänä marraskuuta 2015, unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 558)

84

---

| 6.10.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 258/124 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 258/124

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1796,

annettu 5 päivänä lokakuuta 2017,

tietyissä asetuksessa (EY) N:o 1187/2009 tarkoitetuissa kiintiöissä Amerikan yhdysvaltoihin vuonna 2018 vietäviä juustoja koskeviin vientitodistushakemuksiin sovellettavasta jakokertoimesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 188 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksen (EY) N:o 1187/2009 (2) III luvun 2 jaksossa vahvistetaan menettely mainitun asetuksen 21 artiklassa tarkoitetuissa kiintiöissä Amerikan yhdysvaltoihin vietävien juustojen vientitodistusten myöntämiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksen (EY) N:o 1187/2009 (2) III luvun 2 jaksossa vahvistetaan menettely mainitun asetuksen 21 artiklassa tarkoitetuissa kiintiöissä Amerikan yhdysvaltoihin vietävien juustojen vientitodistusten myöntämiseksi.

| (2) | Määrät, joita vientitodistushakemukset koskevat, ylittävät joidenkin tuoteryhmien ja kiintiöiden osalta kiintiövuodeksi 2018 käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin vientitodistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 1187/2009 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Määrät, joita vientitodistushakemukset koskevat, ylittävät joidenkin tuoteryhmien ja kiintiöiden osalta kiintiövuodeksi 2018 käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin vientitodistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 1187/2009 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (3) | Määrät, joita vientitodistushakemukset koskevat, ovat joidenkin tuoteryhmien ja kiintiöiden osalta pienemmät kuin kiintiövuodeksi 2018 käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi jaettava jäljellä olevat määrät hakijoiden kesken suhteessa haettuihin määriin soveltamalla jakokerrointa asetuksen (EY) N:o 1187/2009 23 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Määrät, joita vientitodistushakemukset koskevat, ovat joidenkin tuoteryhmien ja kiintiöiden osalta pienemmät kuin kiintiövuodeksi 2018 käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi jaettava jäljellä olevat määrät hakijoiden kesken suhteessa haettuihin määriin soveltamalla jakokerrointa asetuksen (EY) N:o 1187/2009 23 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (4) | Ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1187/2009 23 artiklan 1 kohdassa jakokerrointen vahvistamiselle asetettu määräaika tämän asetuksen olisi tultava voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(4)

Ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1187/2009 23 artiklan 1 kohdassa jakokerrointen vahvistamiselle asetettu määräaika tämän asetuksen olisi tultava voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1187/2009 mukaisesti jätetyissä, tämän asetuksen liitteessä olevan 3 sarakkeen kohtiin 16-Tokyo ja 16-, 17-, 18-, 20-, 21-Uruguay kuuluvia tuoteryhmiä ja kiintiöitä koskevissa vientitodistushakemuksissa haettuihin määriin sovelletaan kyseisessä liitteessä olevassa 5 sarakkeessa ilmoitettuja jakokertoimia.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1187/2009 mukaisesti jätetyt, tämän asetuksen liitteessä olevan 3 sarakkeen kohtiin 22-, 25-Tokyo ja 22-, 25-Uruguay kuuluvia tuoteryhmiä ja kiintiöitä koskevat vientitodistushakemukset hyväksytään haetuille määrille.

Vientitodistuksia voidaan myöntää hakijoiden kesken lisämäärille soveltamalla liitteessä olevassa 6 sarakkeessa esitettyjä jakokertoimia toimijan viikon kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta antaman hyväksynnän jälkeen ja edellyttäen, että asetetaan vaadittu vakuus.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä lokakuuta 2017.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Pääjohtaja

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista erityissäännöistä maito- ja maitotuotealan vientitodistusten ja vientitukien osalta 27 päivänä marraskuuta 2009 annettu komission asetus (EY) N:o 1187/2009 (EUVL L 318, 4.12.2009, s. 1).

2

---

LIITE

| Amerikan yhdysvaltojen yhtenäistetyn tariffinimikkeistön 4 luvun lisähuomautusten mukaiset ryhmät | Ryhmä ja kiintiö | Käytettävissä olevat määrät vuonna 2018 (kg) | 1 artiklassa säädetty jakokerroin | 2 artiklassa säädetty jakokerroin |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Huomautuksen nro | Ryhmä |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |
| 16 | Not specifically provided for (NSPF) | 16-Tokyo | 908 877 | 0,1296811 | |
| 16-Uruguay | 3 446 000 | 0,0880789 | |
| 17 | Blue Mould | 17-Uruguay | 350 000 | 0,0754310 | |
| 18 | Cheddar | 18-Uruguay | 1 050 000 | 0,1212471 | |
| 20 | Edam/Gouda | 20-Uruguay | 1 100 000 | 0,0955026 | |
| 21 | Italian type | 21-Uruguay | 2 025 000 | 0,0704102 | |
| 22 | Swiss or Emmenthaler cheese other than with eye formation | 22-Tokyo | 393 006 | | 19,6493175 |
| 22-Uruguay | 380 000 | | 4,4705882 |
| 25 | Swiss or Emmenthaler cheese with eye formation | 25-Tokyo | 4 003 172 | | 1,0007930 |
| 25-Uruguay | 2 420 000 | | 1,4447761 |

Amerikan yhdysvaltojen yhtenäistetyn tariffinimikkeistön 4 luvun lisähuomautusten mukaiset ryhmät

Ryhmä ja kiintiö

Käytettävissä olevat määrät vuonna 2018 (kg)

1 artiklassa säädetty jakokerroin

2 artiklassa säädetty jakokerroin

Huomautuksen nro

Ryhmä

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

16

Not specifically provided for (NSPF)

16-Tokyo

908 877

0,1296811

16-Uruguay

3 446 000

0,0880789

17

Blue Mould

17-Uruguay

350 000

0,0754310

18

Cheddar

18-Uruguay

1 050 000

0,1212471

20

Edam/Gouda

20-Uruguay

1 100 000

0,0955026

21

Italian type

21-Uruguay

2 025 000

0,0704102

22

Swiss or Emmenthaler cheese other than with eye formation

22-Tokyo

393 006

19,6493175

22-Uruguay

380 000

4,4705882

25

Swiss or Emmenthaler cheese with eye formation

25-Tokyo

4 003 172

1,0007930

25-Uruguay

2 420 000

1,4447761

---

PÄÄTÖKSET

| 6.10.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 258/127 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 258/127

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2017/1797,

annettu 23 päivänä toukokuuta 2017,

tukijärjestelmästä SA.42393 (2016/C) (ex 2015/N), jonka Saksa on toteuttanut tiettyjä loppukuluttajia varten (CHP-lisämaksun alennus), ja SA.47887 (2017/N), jonka Saksa aikoo toteuttaa laajentaakseen yhteistuotantotukijärjestelmää suljetuissa verkoissa käytettävien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten osalta

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 3400)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset (1),

ottaa huomioon myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Saksan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 28 päivänä elokuuta 2015 yhdistetystä lämmön- ja sähköntuotannosta annetun lain (Kraft-Wärme-Kopplungsgesetz) uudistamista koskevasta säädösluonnoksesta, joka hyväksyttiin laiksi 21 päivänä joulukuuta 2015, jäljempänä ’KWKG 2016 -laki’. KWKG 2016 -lailla korvattiin 19 päivänä maaliskuuta 2002 yhdistetystä lämmön- ja sähköntuotannosta annettu laki, jäljempänä ’KWKG 2002 -laki’. |
| --- | --- |

(1)

Saksan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 28 päivänä elokuuta 2015 yhdistetystä lämmön- ja sähköntuotannosta annetun lain (Kraft-Wärme-Kopplungsgesetz) uudistamista koskevasta säädösluonnoksesta, joka hyväksyttiin laiksi 21 päivänä joulukuuta 2015, jäljempänä ’KWKG 2016 -laki’. KWKG 2016 -lailla korvattiin 19 päivänä maaliskuuta 2002 yhdistetystä lämmön- ja sähköntuotannosta annettu laki, jäljempänä ’KWKG 2002 -laki’.

| (2) | Komissio ilmoitti Saksan viranomaisille 24 päivänä lokakuuta 2016 päivätyllä kirjeellä, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, hyväksyneensä ilmoitetun KWKG 2016 lain nojalla myönnetyn tuen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksille, varastoinnille ja kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkoille mutta päättäneensä aloittaa perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, joka koskee KWKG 2016 -lain nojalla joillekin loppukuluttajille myönnettyjen CHP-lisämaksujen alennuksia. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Saksan viranomaisille 24 päivänä lokakuuta 2016 päivätyllä kirjeellä, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, hyväksyneensä ilmoitetun KWKG 2016 lain nojalla myönnetyn tuen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksille, varastoinnille ja kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkoille mutta päättäneensä aloittaa perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, joka koskee KWKG 2016 -lain nojalla joillekin loppukuluttajille myönnettyjen CHP-lisämaksujen alennuksia.

| (3) | Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio pyysi asianosaisia toimittamaan huomautuksensa tukitoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(3)

Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio pyysi asianosaisia toimittamaan huomautuksensa tukitoimenpiteistä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (4) | Komissio on saanut huomautuksia asianomaisilta. Komissio toimitti ne Saksan viranomaisille, joille annettiin mahdollisuus reagoida asiaan. Saksa toimitti huomautuksensa 13 päivänä tammikuuta 2017 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio on saanut huomautuksia asianomaisilta. Komissio toimitti ne Saksan viranomaisille, joille annettiin mahdollisuus reagoida asiaan. Saksa toimitti huomautuksensa 13 päivänä tammikuuta 2017 päivätyllä kirjeellä.

| (5) | Saksan viranomaiset toimittivat huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 10 päivänä marraskuuta 2016. Lisäksi viranomaisilta pyydettiin 6 päivänä helmikuuta, 29 päivänä maaliskuuta ja 28 päivänä huhtikuuta 2017 lisätietoja, jotka toimitettiin 10 päivänä helmikuuta, 31 päivänä maaliskuuta ja 2 päivänä toukokuuta 2017. |
| --- | --- |

(5)

Saksan viranomaiset toimittivat huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 10 päivänä marraskuuta 2016. Lisäksi viranomaisilta pyydettiin 6 päivänä helmikuuta, 29 päivänä maaliskuuta ja 28 päivänä huhtikuuta 2017 lisätietoja, jotka toimitettiin 10 päivänä helmikuuta, 31 päivänä maaliskuuta ja 2 päivänä toukokuuta 2017.

| (6) | Lisäksi Saksan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että niitä säännöksiä CHP-lisämaksusta ja sen alennuksesta tietyille loppukuluttajille, joihin oli sovellettu aiempaa tutkimusmenettelyä, oli muutettu 22 päivänä joulukuuta 2016 hyväksytyllä lailla, jolla muutettiin säännöksiä yhdistetystä lämmön- ja sähköntuotannosta (Gesetz zur Änderung der Bestimmungen zur Stromerzeugung aus Kraft-Wärme-Kopplung und zur Eigenerzeugung, 22 päivänä joulukuuta 2016 annettu laki). |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi Saksan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että niitä säännöksiä CHP-lisämaksusta ja sen alennuksesta tietyille loppukuluttajille, joihin oli sovellettu aiempaa tutkimusmenettelyä, oli muutettu 22 päivänä joulukuuta 2016 hyväksytyllä lailla, jolla muutettiin säännöksiä yhdistetystä lämmön- ja sähköntuotannosta (Gesetz zur Änderung der Bestimmungen zur Stromerzeugung aus Kraft-Wärme-Kopplung und zur Eigenerzeugung, 22 päivänä joulukuuta 2016 annettu laki).

| (7) | Saksan viranomaiset ilmoittivat 29 päivänä maaliskuuta 2017 komissiolle suunnitellusta muutoksesta yhteistuotantolaitosten tukeen, jonka komissio oli hyväksynyt 24 päivänä lokakuuta 2016. Muutosta koskeva ilmoitus kirjattiin numerolla SA.47887 (2017/N). Saksan viranomaiset toimittivat 3 päivänä huhtikuuta 2017 lisätietoja. Tässä päätöksessä (7 jakso) esitetään alustava arviointi tästä muutoksesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen108 artiklan 3 kohdan ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (3) 4 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(7)

Saksan viranomaiset ilmoittivat 29 päivänä maaliskuuta 2017 komissiolle suunnitellusta muutoksesta yhteistuotantolaitosten tukeen, jonka komissio oli hyväksynyt 24 päivänä lokakuuta 2016. Muutosta koskeva ilmoitus kirjattiin numerolla SA.47887 (2017/N). Saksan viranomaiset toimittivat 3 päivänä huhtikuuta 2017 lisätietoja. Tässä päätöksessä (7 jakso) esitetään alustava arviointi tästä muutoksesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen108 artiklan 3 kohdan ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (3) 4 artiklan nojalla.

3

| (8) | Saksan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 25 päivänä huhtikuuta 2017 kummankin menettelyn osalta hyväksyvänsä poikkeuksellisesti sen, että päätös asiassa SA.42393 ja SA.47887 hyväksytään ja annetaan tiedoksi englannin kielellä. |
| --- | --- |

(8)

Saksan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 25 päivänä huhtikuuta 2017 kummankin menettelyn osalta hyväksyvänsä poikkeuksellisesti sen, että päätös asiassa SA.42393 ja SA.47887 hyväksytään ja annetaan tiedoksi englannin kielellä.

2.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUKITOIMENPITEESTÄ, JONKA OSALTA ON ALOITETTU VIRALLINEN TUTKINTAMENETTELY (CHP-LISÄMAKSUN ALENNUS)

YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUKITOIMENPITEESTÄ, JONKA OSALTA ON ALOITETTU VIRALLINEN TUTKINTAMENETTELY (CHP-LISÄMAKSUN ALENNUS)

2.1   Yhdistetystä lämmön- ja sähköntuotannosta annettu laki (KWKG 2016 -laki): tavoitteet ja konteksti

Yhdistetystä lämmön- ja sähköntuotannosta annettu laki (KWKG 2016 -laki): tavoitteet ja konteksti

| (9) | KWKG 2016 -lain (sellaisena kuin se on ilmoitettu ja muutettu) tarkoituksena on parantaa Saksan energiatehokkuutta ja -tuotantoa lisäämällä sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten sähkön nettotuotantoa 110 TWh:iin vuodessa vuoteen 2020 mennessä ja 120 TWh:iin vuodessa vuoteen 2025 mennessä, kun nykyinen vuosituotanto on 96 TWh. Saksan viranomaiset odottavat, että tällaisella lisäyksellä saadaan aikaan hiilidioksidipäästöihin neljän miljoonan tonnin lisävähennys vuoteen 2020 mennessä sähköalalla, koska sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten sähköllä korvataan hiilivoimalaitosten erillinen lämmön ja sähkön tuotanto. Se on osa energiakäänteen (Energiewende) puitteissa hyväksytyistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(9)

KWKG 2016 -lain (sellaisena kuin se on ilmoitettu ja muutettu) tarkoituksena on parantaa Saksan energiatehokkuutta ja -tuotantoa lisäämällä sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten sähkön nettotuotantoa 110 TWh:iin vuodessa vuoteen 2020 mennessä ja 120 TWh:iin vuodessa vuoteen 2025 mennessä, kun nykyinen vuosituotanto on 96 TWh. Saksan viranomaiset odottavat, että tällaisella lisäyksellä saadaan aikaan hiilidioksidipäästöihin neljän miljoonan tonnin lisävähennys vuoteen 2020 mennessä sähköalalla, koska sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten sähköllä korvataan hiilivoimalaitosten erillinen lämmön ja sähkön tuotanto. Se on osa energiakäänteen (Energiewende) puitteissa hyväksytyistä toimenpiteistä.

| (10) | KWKG 2016 lain mukaista tukea myönnetään uusille, nykyaikaistetuille ja peruskorjatuille korkeahyötysuhteisen yhteistuotannon laitoksille (4). Lisäksi Saksa myöntää kaukolämpöalalla vuoteen 2019 saakka tukea olemassa oleville kaasukäyttöisille yhteistuotantolaitoksille, jotta säilytetään nykyisten laitosten 15 TWh:n vuosituotanto ja nostetaan se mahdollisesti aiempaan 20–22 TWh:n vuositasoon. KWKG 2016 -lailla tuetaan myös uutta lämmön ja kylmyyden varastointia tai kunnostettuja varastoja, koska ne lisäävät yhteistuotantolaitosten joustavuutta ja voivat näin ollen auttaa vähentämään edelleen sähköalan hiilidioksidipäästöjä. Lisäksi tukea voidaan myöntää lämpö- ja jäähdytysverkkojen rakentamista tai laajentamista varten, koska sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten käyttö kaukolämmityksen yhteydessä lisää järjestelmän energiatehokkuutta. Komissio hyväksyi kaikki nämä tukitoimenpiteet menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään (5). |
| --- | --- |

(10)

KWKG 2016 lain mukaista tukea myönnetään uusille, nykyaikaistetuille ja peruskorjatuille korkeahyötysuhteisen yhteistuotannon laitoksille (4). Lisäksi Saksa myöntää kaukolämpöalalla vuoteen 2019 saakka tukea olemassa oleville kaasukäyttöisille yhteistuotantolaitoksille, jotta säilytetään nykyisten laitosten 15 TWh:n vuosituotanto ja nostetaan se mahdollisesti aiempaan 20–22 TWh:n vuositasoon. KWKG 2016 -lailla tuetaan myös uutta lämmön ja kylmyyden varastointia tai kunnostettuja varastoja, koska ne lisäävät yhteistuotantolaitosten joustavuutta ja voivat näin ollen auttaa vähentämään edelleen sähköalan hiilidioksidipäästöjä. Lisäksi tukea voidaan myöntää lämpö- ja jäähdytysverkkojen rakentamista tai laajentamista varten, koska sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten käyttö kaukolämmityksen yhteydessä lisää järjestelmän energiatehokkuutta. Komissio hyväksyi kaikki nämä tukitoimenpiteet menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään (5).

4

5

| (11) | Ilmoitettu KWKG 2016 -laki tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016. Sillä ei lykätty lisämaksua ja sen alennusta koskevien säännösten voimaantuloa. Lailla, joka hyväksyttiin 22 päivänä joulukuuta 2016, muutetaan säännöksiä, jotka koskevat CHP-lisämaksua ja sen alennusta tietyille loppukuluttajille, jäljempänä ’muutettu KWKG 2016 -laki’. Kyseinen laki tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017. |
| --- | --- |

(11)

Ilmoitettu KWKG 2016 -laki tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016. Sillä ei lykätty lisämaksua ja sen alennusta koskevien säännösten voimaantuloa. Lailla, joka hyväksyttiin 22 päivänä joulukuuta 2016, muutetaan säännöksiä, jotka koskevat CHP-lisämaksua ja sen alennusta tietyille loppukuluttajille, jäljempänä ’muutettu KWKG 2016 -laki’. Kyseinen laki tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.

| (12) | Jo KWKG 2016 -lailla korvattu KWKG 2002 -laki ajoi ilmaston ja ympäristönsuojelun sekä energiatehokkuuden tavoitteita. Erityisesti siinä säädettiin jo preemiosta yhteistuotantolaitosten haltijoille tavoitteena vähentää Saksan hiilidioksidipäästöjä kymmenellä miljoonalla tonnilla vuonna 2005 ja vähintään 20 miljoonalla tonnilla vuonna 2010 (verrattuna vuoteen 1998). Preemio vahvistettiin KWKG 2002 -laissa, ja se maksettiin sähkönmyynnistä saadun hinnan lisäksi. KWKG 2002 -lain mukaista tukea rahoitettiin myös lisämaksusta, jäljempänä myös ’CHP-lisämaksu’. KWKG 2002 -laissa säädettiin tämän lisämaksun alennuksesta tietyille loppukuluttajille. KWKG 2002 -lakia ei kuitenkaan ole ilmoitettu komissiolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(12)

Jo KWKG 2016 -lailla korvattu KWKG 2002 -laki ajoi ilmaston ja ympäristönsuojelun sekä energiatehokkuuden tavoitteita. Erityisesti siinä säädettiin jo preemiosta yhteistuotantolaitosten haltijoille tavoitteena vähentää Saksan hiilidioksidipäästöjä kymmenellä miljoonalla tonnilla vuonna 2005 ja vähintään 20 miljoonalla tonnilla vuonna 2010 (verrattuna vuoteen 1998). Preemio vahvistettiin KWKG 2002 -laissa, ja se maksettiin sähkönmyynnistä saadun hinnan lisäksi. KWKG 2002 -lain mukaista tukea rahoitettiin myös lisämaksusta, jäljempänä myös ’CHP-lisämaksu’. KWKG 2002 -laissa säädettiin tämän lisämaksun alennuksesta tietyille loppukuluttajille. KWKG 2002 -lakia ei kuitenkaan ole ilmoitettu komissiolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan nojalla.

2.2   CHP-lisämaksut ja alennukset tietyille loppukuluttajille

CHP-lisämaksut ja alennukset tietyille loppukuluttajille

2.2.1   Täysi CHP-lisämaksu ja alennukset tietyille loppukuluttajille KWKG 2016 -lain mukaisesti

Täysi CHP-lisämaksu ja alennukset tietyille loppukuluttajille KWKG 2016 -lain mukaisesti

| (13) | Tuki sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksille, varastoinnille sekä kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkoille rahoitetaan lisämaksulla, joka on asetettu sähkölle, jota jaetaan loppukuluttajille julkisen sähköverkon tai suljetun jakeluverkon kautta, jäljempänä ’CHP-lisämaksu’. Verkonhaltijat keräävät maksun verkkomaksujen ohessa. KWKG 2016 -laissa (26 §:n 1 momentti) lisämaksusta käytetään nimitystä KWKG-Umlage. Verkonhaltijoiden on pidettävä erillistä kirjanpitoa kerätystä CHP-lisämaksusta (ilmoitetun KWKG 2016 -lain 26 §:n 1 momentti ja muutetun KWKG 2016 -lain 26 §:n 3 momentti). |
| --- | --- |

(13)

Tuki sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksille, varastoinnille sekä kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkoille rahoitetaan lisämaksulla, joka on asetettu sähkölle, jota jaetaan loppukuluttajille julkisen sähköverkon tai suljetun jakeluverkon kautta, jäljempänä ’CHP-lisämaksu’. Verkonhaltijat keräävät maksun verkkomaksujen ohessa. KWKG 2016 -laissa (26 §:n 1 momentti) lisämaksusta käytetään nimitystä KWKG-Umlage. Verkonhaltijoiden on pidettävä erillistä kirjanpitoa kerätystä CHP-lisämaksusta (ilmoitetun KWKG 2016 -lain 26 §:n 1 momentti ja muutetun KWKG 2016 -lain 26 §:n 3 momentti).

| (14) | Siirtoverkon haltijat laskevat vuosittain CHP-lisämaksun määrän yhdenmukaisella taksalla julkiseen verkkoon tai suljettuihin jakeluverkkoihin kytketyille loppukäyttäjille toimitettua kilowattituntia kohti. |
| --- | --- |

(14)

Siirtoverkon haltijat laskevat vuosittain CHP-lisämaksun määrän yhdenmukaisella taksalla julkiseen verkkoon tai suljettuihin jakeluverkkoihin kytketyille loppukäyttäjille toimitettua kilowattituntia kohti.

| (15) | Muutetun KWKG 2016 -lain 27 b §:n mukaan varastoituun sähköön sovelletaan CHP-lisämaksua silloin, kun sitä otetaan varastosta eikä silloin, kun sitä syötetään varastoon. |
| --- | --- |

(15)

Muutetun KWKG 2016 -lain 27 b §:n mukaan varastoituun sähköön sovelletaan CHP-lisämaksua silloin, kun sitä otetaan varastosta eikä silloin, kun sitä syötetään varastoon.

| (16) | Jotkin loppukuluttajien luokat hyötyvät kuitenkin KWKG 2016 -lain mukaisesti vahvistetusta alennetusta taksasta. Ilmoitetussa KWKG 2016 -laissa säädettiin, että CHP-lisämaksu on enintään 0,04 eurosenttiä/kWh niiden loppukäyttäjien osalta, joiden vuosikulutus on suurempi kuin 1 GWh, jäljempänä ’B-luokan loppukuluttajat’. Toiseen CHP-lisämaksun alennuksesta hyötyvään loppukäyttäjien luokkaan kuuluvat ne, jotka toimivat valmistusteollisuuden alalla, kuluttavat enemmän kuin 1 GWh ja joiden sähkökustannukset ovat suuremmat kuin neljä prosenttia niiden liikevaihdosta, jäljempänä ’C-luokan loppukuluttajat’. Näiden osalta ilmoitetussa KWKG 2016 -laissa säädettiin, että CHP-lisämaksu on enintään 0,03 eurosenttiä/kWh (ilmoitetun KWKG 2016 -lain 26 §:n 2 momentti). Täyden CHP-lisämaksun maksavat loppukäyttäjät ovat ’A-luokan loppukuluttajia’. |
| --- | --- |

(16)

Jotkin loppukuluttajien luokat hyötyvät kuitenkin KWKG 2016 -lain mukaisesti vahvistetusta alennetusta taksasta. Ilmoitetussa KWKG 2016 -laissa säädettiin, että CHP-lisämaksu on enintään 0,04 eurosenttiä/kWh niiden loppukäyttäjien osalta, joiden vuosikulutus on suurempi kuin 1 GWh, jäljempänä ’B-luokan loppukuluttajat’. Toiseen CHP-lisämaksun alennuksesta hyötyvään loppukäyttäjien luokkaan kuuluvat ne, jotka toimivat valmistusteollisuuden alalla, kuluttavat enemmän kuin 1 GWh ja joiden sähkökustannukset ovat suuremmat kuin neljä prosenttia niiden liikevaihdosta, jäljempänä ’C-luokan loppukuluttajat’. Näiden osalta ilmoitetussa KWKG 2016 -laissa säädettiin, että CHP-lisämaksu on enintään 0,03 eurosenttiä/kWh (ilmoitetun KWKG 2016 -lain 26 §:n 2 momentti). Täyden CHP-lisämaksun maksavat loppukäyttäjät ovat ’A-luokan loppukuluttajia’.

| (17) | Seuraavassa taulukossa on esitetty CHP-lisämaksut (eurosenttiä/kWh) (6), joita sovellettiin vuonna 2016 ilmoitetun KWKG 2016 -lain mukaisesti:

  Taulukko 1


  CHP-lisämaksut vuonna 2016








  Luokka A | Luokka B | Luokka C |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,445 | 0,04 | 0,03 |

(17)

Seuraavassa taulukossa on esitetty CHP-lisämaksut (eurosenttiä/kWh) (6), joita sovellettiin vuonna 2016 ilmoitetun KWKG 2016 -lain mukaisesti:

6

Taulukko 1

Taulukko 1

CHP-lisämaksut vuonna 2016

CHP-lisämaksut vuonna 2016

Luokka A

Luokka B

Luokka C

0,445

0,04

0,03

| (18) | Saksan viranomaiset ovat toimittaneet seuraavat luvut, jotka perustuvat siirtoverkonhaltijoiden ennusteisiin (7) vuoden 2016 (8) CHP-lisämaksun määrittämiseksi. Niistä käyvät ilmi kunkin luokan suhteellinen koko ja alennusten merkitys:

  Taulukko 2


  Kunkin loppukuluttajaluokan suhteellinen osuus kulutuksessa ja CHP-rahoituksessa | Yhteensä | Luokka A | Luokka B | Luokka C |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ennustettu kulutus (GWh) | 485 149 | 259 748 | 143 883 | 81 518 |
| Osuus kokonaiskulutuksesta | 100 % | 53,54 % | 29,66 % | 16,80 % |
| CHP-lisämaksu vuonna 2016 (eurosenttiä/kWh), pyöristetty | | 0,445 | 0,04 | 0,03 |
| Arvioitu CHP-lisämaksu (yhteensä, miljoonaa euroa) | 1 239 | 1 157 | 58 | 24 |
| Osuus kokonaistuloista | 100 % | 93 % | 5 % | 2 % |
| Laskennallinen (9) CHP-lisämaksu vuonna 2016 (eurosenttiä/kWh), pyöristetty | 0,255 | | | |
| Erotus verrattuna laskennalliseen CHP-lisämaksuun | | – 0,19 (10) | 0,215 (11) | 0,225 (12) |
| Etu (miljoonaa euroa) – pyöristetty | | – 494 | 310 | 184 |

(18)

Saksan viranomaiset ovat toimittaneet seuraavat luvut, jotka perustuvat siirtoverkonhaltijoiden ennusteisiin (7) vuoden 2016 (8) CHP-lisämaksun määrittämiseksi. Niistä käyvät ilmi kunkin luokan suhteellinen koko ja alennusten merkitys:

7

8

Taulukko 2

Taulukko 2

Kunkin loppukuluttajaluokan suhteellinen osuus kulutuksessa ja CHP-rahoituksessa

Kunkin loppukuluttajaluokan suhteellinen osuus kulutuksessa ja CHP-rahoituksessa

Yhteensä

Luokka A

Luokka B

Luokka C

Ennustettu kulutus (GWh)

485 149

259 748

143 883

81 518

Osuus kokonaiskulutuksesta

100 %

53,54 %

29,66 %

16,80 %

CHP-lisämaksu vuonna 2016 (eurosenttiä/kWh), pyöristetty

0,445

0,04

0,03

Arvioitu CHP-lisämaksu (yhteensä, miljoonaa euroa)

1 239

1 157

58

24

Osuus kokonaistuloista

100 %

93 %

5 %

2 %

Laskennallinen (9) CHP-lisämaksu vuonna 2016 (eurosenttiä/kWh), pyöristetty

9

0,255

Erotus verrattuna laskennalliseen CHP-lisämaksuun

– 0,19 (10)

10

0,215 (11)

11

0,225 (12)

12

Etu (miljoonaa euroa) – pyöristetty

– 494

310

184

| (19) | CHP-lisämaksun alennukset otettiin käyttöön KWKG 2002 -lailla. KWKG 2002 -laissa säädettiin, että CHP-lisämaksu on enintään 0,05 eurosenttiä/kWh niiden loppukuluttajien osalta, joiden vuosikulutus on suurempi kuin 100 000 kWh (B-luokan loppukuluttajat). KWKG 2002 -laissa säädettiin, että CHP-lisämaksu on enintään 0,025 eurosenttiä/kWh niiden loppukuluttajien osalta, jotka toimivat valmistusteollisuuden alalla, kuluttavat enemmän kuin 100 000 kWh ja joiden sähkökustannukset ovat suuremmat kuin neljä prosenttia niiden liikevaihdosta, jäljempänä ’C-luokan loppukuluttajat’. |
| --- | --- |

(19)

CHP-lisämaksun alennukset otettiin käyttöön KWKG 2002 -lailla. KWKG 2002 -laissa säädettiin, että CHP-lisämaksu on enintään 0,05 eurosenttiä/kWh niiden loppukuluttajien osalta, joiden vuosikulutus on suurempi kuin 100 000 kWh (B-luokan loppukuluttajat). KWKG 2002 -laissa säädettiin, että CHP-lisämaksu on enintään 0,025 eurosenttiä/kWh niiden loppukuluttajien osalta, jotka toimivat valmistusteollisuuden alalla, kuluttavat enemmän kuin 100 000 kWh ja joiden sähkökustannukset ovat suuremmat kuin neljä prosenttia niiden liikevaihdosta, jäljempänä ’C-luokan loppukuluttajat’.

2.2.2   CHP-lisämaksu ja alennukset 22 päivänä joulukuuta 2016 muutetun KWKG 2016 -lain nojalla

CHP-lisämaksu ja alennukset 22 päivänä joulukuuta 2016 muutetun KWKG 2016 -lain nojalla

| (20) | Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen alennuksia myönnetään vain sähköintensiivisille käyttäjille, joilla on oikeus ns. EEG-lisämaksun alennuksiin (EEG-lisämaksu kannetaan Saksassa sähköstä uusiutuville energialähteille EEG-lain 63 §:n 1 momentin nojalla myönnettävän tuen rahoittamiseksi) (Erneuerbare-Energien-Gesetz, EEG 2014 -laki (13)) tarkasteltuna yhdessä EEG-lain 64 §:n kanssa (ks. muutetun KWKG 2016 -lain 27 a §). Tämä vaatimus tarkoittaa seuraavaa:






  a) | yrityksen on kuuluttava johonkin EEG:n liitteessä 4 lueteltuun luokkaan; |
| --- | --- | --- |

(20)

Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen alennuksia myönnetään vain sähköintensiivisille käyttäjille, joilla on oikeus ns. EEG-lisämaksun alennuksiin (EEG-lisämaksu kannetaan Saksassa sähköstä uusiutuville energialähteille EEG-lain 63 §:n 1 momentin nojalla myönnettävän tuen rahoittamiseksi) (Erneuerbare-Energien-Gesetz, EEG 2014 -laki (13)) tarkasteltuna yhdessä EEG-lain 64 §:n kanssa (ks. muutetun KWKG 2016 -lain 27 a §). Tämä vaatimus tarkoittaa seuraavaa:

13

a)

yrityksen on kuuluttava johonkin EEG:n liitteessä 4 lueteltuun luokkaan;

| b) | yritys on itse käyttänyt EEG-lisämaksun piiriin kuuluvaa sähköä vähintään yhden GWh:n viimeisellä tilikaudella kyseisessä kulutuspisteessä; |
| --- | --- |

b)

yritys on itse käyttänyt EEG-lisämaksun piiriin kuuluvaa sähköä vähintään yhden GWh:n viimeisellä tilikaudella kyseisessä kulutuspisteessä;

| c) | kyseinen yritys voidaan luokitella kyseisessä kulutuspisteessä johonkin EEG:n liitteessä 4 lueteltuun luokkaan; |
| --- | --- |

c)

kyseinen yritys voidaan luokitella kyseisessä kulutuspisteessä johonkin EEG:n liitteessä 4 lueteltuun luokkaan;

| d) | yrityksen sähköintensiteetti on






  — | 14 prosenttia EEG:n liitteessä 4 olevan luettelon 1 yritysten osalta; |
| --- | --- | --- |

d)

yrityksen sähköintensiteetti on

—

14 prosenttia EEG:n liitteessä 4 olevan luettelon 1 yritysten osalta;

| — | 20 prosenttia EEG:n liitteessä 4 olevan luettelon 2 yritysten osalta; |
| --- | --- |

—

20 prosenttia EEG:n liitteessä 4 olevan luettelon 2 yritysten osalta;

| e) | yrityksellä on oltava sertifioitu energia- ja ympäristöasioiden hallintajärjestelmä. Jos yritys kuluttaa alle viisi GWh, se voi käyttää vaihtoehtoisia energiatehokkuuden parantamisjärjestelmiä. |
| --- | --- |

e)

yrityksellä on oltava sertifioitu energia- ja ympäristöasioiden hallintajärjestelmä. Jos yritys kuluttaa alle viisi GWh, se voi käyttää vaihtoehtoisia energiatehokkuuden parantamisjärjestelmiä.

| f) | yrityksen sähköintensiteetti lasketaan kolmen viimeisimmän päätetyn tilivuoden sähkökustannusten ja bruttoarvonlisäyksen aritmeettisen keskiarvon välisenä suhteena. Sähkökustannukset vastaavat yrityksen oletettua sähkönkulutusta kerrottuna oletetulla sähkönhinnalla. Oletettu sähkönkulutus vastaa kolmen viimeisimmän tilivuoden aritmeettista keskiarvoa (14). Oletettu sähkönhinta vastaa keskimääräistä sähkön vähittäishintaa, jota sovelletaan yrityksiin, joiden sähkönkulutus on samaa tasoa. |
| --- | --- |

f)

yrityksen sähköintensiteetti lasketaan kolmen viimeisimmän päätetyn tilivuoden sähkökustannusten ja bruttoarvonlisäyksen aritmeettisen keskiarvon välisenä suhteena. Sähkökustannukset vastaavat yrityksen oletettua sähkönkulutusta kerrottuna oletetulla sähkönhinnalla. Oletettu sähkönkulutus vastaa kolmen viimeisimmän tilivuoden aritmeettista keskiarvoa (14). Oletettu sähkönhinta vastaa keskimääräistä sähkön vähittäishintaa, jota sovelletaan yrityksiin, joiden sähkönkulutus on samaa tasoa.

14

| (21) | Nämä ehdot täyttäville yrityksille asetetaan CHP-lisämaksun yläraja seuraavasti:






  a) | kulutus enintään yksi GWh: ei ylärajaa – täysi CHP-lisämaksu; |
| --- | --- | --- |

(21)

Nämä ehdot täyttäville yrityksille asetetaan CHP-lisämaksun yläraja seuraavasti:

a)

kulutus enintään yksi GWh: ei ylärajaa – täysi CHP-lisämaksu;

| b) | muu kulutus: 15 prosenttia täydestä CHP-lisämaksusta. |
| --- | --- |

b)

muu kulutus: 15 prosenttia täydestä CHP-lisämaksusta.

| (22) | Lisämaksun kokonaismäärä rajataan kuitenkin kaikkien alennuksen saavien kuluttajapisteiden osalta seuraaviin prosenttiosuuksiin, joita sovelletaan yrityksen kolmen viimeisimmän päätetyn tilivuoden bruttoarvonlisäyksen aritmeettiseen keskiarvoon:






  a) | 0,5 prosenttia bruttoarvonlisäyksestä niiden yritysten osalta, joiden sähköintensiteetti on vähintään 20 prosenttia; |
| --- | --- | --- |

(22)

Lisämaksun kokonaismäärä rajataan kuitenkin kaikkien alennuksen saavien kuluttajapisteiden osalta seuraaviin prosenttiosuuksiin, joita sovelletaan yrityksen kolmen viimeisimmän päätetyn tilivuoden bruttoarvonlisäyksen aritmeettiseen keskiarvoon:

a)

0,5 prosenttia bruttoarvonlisäyksestä niiden yritysten osalta, joiden sähköintensiteetti on vähintään 20 prosenttia;

| b) | 4 prosenttia bruttoarvonlisäyksestä niiden yritysten osalta, joiden sähköintensiteetti on alle 20 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

4 prosenttia bruttoarvonlisäyksestä niiden yritysten osalta, joiden sähköintensiteetti on alle 20 prosenttia.

| (23) | Ylärajoista johtuva CHP-lisämaksun alennus ei saa missään tapauksessa olla alempi kuin 0,03 eurosenttiä/kWh yli yhden GWh:n sähkönkulutuksesta. |
| --- | --- |

(23)

Ylärajoista johtuva CHP-lisämaksun alennus ei saa missään tapauksessa olla alempi kuin 0,03 eurosenttiä/kWh yli yhden GWh:n sähkönkulutuksesta.

| (24) | Muutetussa KWKG 2016 -laissa vahvistetaan vuodeksi 2017 täyden CHP-lisämaksun tasoksi 0,438 eurosenttiä/kWh (muutetun KWKG 2016 -lain 37 §). |
| --- | --- |

(24)

Muutetussa KWKG 2016 -laissa vahvistetaan vuodeksi 2017 täyden CHP-lisämaksun tasoksi 0,438 eurosenttiä/kWh (muutetun KWKG 2016 -lain 37 §).

2.2.3   Mukauttamissuunnitelma

Mukauttamissuunnitelma

| (25) | Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet seuraavat CHP-lisämaksut vuosiksi 2011–2016: | Täysi lisämaksu
  (eurosenttiä/kWh) | Luokka B-luokan loppukuluttajat | Luokka C-luokan loppukuluttajat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (eurosenttiä/kWh) | Prosenttia täydestä lisämaksusta | (eurosenttiä/kWh) | Prosenttia täydestä lisämaksusta |
| 2011 | 0,03 | 0,03 | 100 | 0,025 | 83 |
| 2012 | 0,002 | 0,05 | 2 500 | 0,025 | 1 250 |
| 2013 | 0,126 | 0,06 | 48 | 0,025 | 20 |
| 2014 | 0,178 | 0,055 | 31 | 0,025 | 14 |
| 2015 | 0,254 | 0,051 | 20 | 0,025 | 10 |
| 2016 | 0,445 | 0,04 | 9 | 0,03 | 7 |

(25)

Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet seuraavat CHP-lisämaksut vuosiksi 2011–2016:

Täysi lisämaksu

(eurosenttiä/kWh)

Luokka B-luokan loppukuluttajat

Luokka C-luokan loppukuluttajat

(eurosenttiä/kWh)

Prosenttia täydestä lisämaksusta

(eurosenttiä/kWh)

Prosenttia täydestä lisämaksusta

2011

0,03

0,03

100

0,025

83

2012

0,002

0,05

2 500

0,025

1 250

2013

0,126

0,06

48

0,025

20

2014

0,178

0,055

31

0,025

14

2015

0,254

0,051

20

0,025

10

2016

0,445

0,04

9

0,03

7

| (26) | Saksan viranomaiset ovat selvittäneet, että koska lisämaksu on vahvistettu tukea varten ennakoitujen taloudellisten tarpeiden pohjalta ja koska korjausmekanismia on käytetty, kun arviot ovat olleet liian suuria (tai pieniä), lisämaksu A-luokan loppukäyttäjille on ollut ajoittain hyvin alhainen joko sen vuoksi, että arvioitu tuki oli alhainen tiettynä vuonna tai edellisiä vuosia varten sovellettujen korjausten vuoksi, joiden aikana lisämaksu oli ollut liian suuri. Esimerkiksi vuonna 2012 CHP-lisämaksu oli alhainen, koska siihen sovellettiin korjausta vuoden 2009 lisämaksun vuoksi, joka osoittautui liian suureksi todellisiin lukuihin verrattuna. Sitä vastoin C-luokan loppukäyttäjien lisämaksu pysyi kiinteänä, joten siihen sovellettiin vuonna 2012 korkeampaa prosenttiosuutta täydestä lisämaksusta. |
| --- | --- |

(26)

Saksan viranomaiset ovat selvittäneet, että koska lisämaksu on vahvistettu tukea varten ennakoitujen taloudellisten tarpeiden pohjalta ja koska korjausmekanismia on käytetty, kun arviot ovat olleet liian suuria (tai pieniä), lisämaksu A-luokan loppukäyttäjille on ollut ajoittain hyvin alhainen joko sen vuoksi, että arvioitu tuki oli alhainen tiettynä vuonna tai edellisiä vuosia varten sovellettujen korjausten vuoksi, joiden aikana lisämaksu oli ollut liian suuri. Esimerkiksi vuonna 2012 CHP-lisämaksu oli alhainen, koska siihen sovellettiin korjausta vuoden 2009 lisämaksun vuoksi, joka osoittautui liian suureksi todellisiin lukuihin verrattuna. Sitä vastoin C-luokan loppukäyttäjien lisämaksu pysyi kiinteänä, joten siihen sovellettiin vuonna 2012 korkeampaa prosenttiosuutta täydestä lisämaksusta.

| (27) | Saksan viranomaiset esittelivät mukautussuunnitelman B- ja C-luokan loppukuluttajia varten. Sen tarkoituksena on saattaa B- ja C-luokan loppukuluttajien maksamat CHP-lisämaksut vuoteen 2019 mennessä asteittain 100 prosentin tasolle muiden kuin sähköintensiivisten kuluttajien osalta ja tasolle 15 prosenttia täydestä CHP-lisämaksusta sähköintensiivisten käyttäjien osalta. |
| --- | --- |

(27)

Saksan viranomaiset esittelivät mukautussuunnitelman B- ja C-luokan loppukuluttajia varten. Sen tarkoituksena on saattaa B- ja C-luokan loppukuluttajien maksamat CHP-lisämaksut vuoteen 2019 mennessä asteittain 100 prosentin tasolle muiden kuin sähköintensiivisten kuluttajien osalta ja tasolle 15 prosenttia täydestä CHP-lisämaksusta sähköintensiivisten käyttäjien osalta.

| (28) | Mukautussuunnitelmaa sovelletaan vuodesta 2011. Koska B- ja C-luokan loppukuluttajien lisämaksut vuosina 2011 ja 2012 olivat yli 100 prosenttia täydestä lisämaksusta, mukautussuunnitelmaa sovelletaan muihin kuin sähköintensiivisiin käyttäjiin vasta vuodesta 2013. B-luokan kuluttajat maksoivat vuosina 2013–2016 yhteensä suunnitelmassa edellytettyä enemmän (21 prosenttia eikä enintään 12,5 prosenttia): näin ollen niihin on käytännössä sovellettava mukautusta vasta vuodesta 2017. C-luokan kuluttajiin sovelletaan mukautusta vuodesta 2016, koska nämä maksoivat vuosina 2013–2015 mukautussuunnitelmassa edellytettyä enemmän (13 prosenttia eikä enintään 12,5 prosenttia). |
| --- | --- |

(28)

Mukautussuunnitelmaa sovelletaan vuodesta 2011. Koska B- ja C-luokan loppukuluttajien lisämaksut vuosina 2011 ja 2012 olivat yli 100 prosenttia täydestä lisämaksusta, mukautussuunnitelmaa sovelletaan muihin kuin sähköintensiivisiin käyttäjiin vasta vuodesta 2013. B-luokan kuluttajat maksoivat vuosina 2013–2016 yhteensä suunnitelmassa edellytettyä enemmän (21 prosenttia eikä enintään 12,5 prosenttia): näin ollen niihin on käytännössä sovellettava mukautusta vasta vuodesta 2017. C-luokan kuluttajiin sovelletaan mukautusta vuodesta 2016, koska nämä maksoivat vuosina 2013–2015 mukautussuunnitelmassa edellytettyä enemmän (13 prosenttia eikä enintään 12,5 prosenttia).

| (29) | Sähköintensiiviset kuluttajat taas maksoivat vuosina 2011–2016 yhteensä 15 prosenttia CHP-lisämaksua. Niihin sovelletaan mukautussuunnitelmaa vuodesta 2017. |
| --- | --- |

(29)

Sähköintensiiviset kuluttajat taas maksoivat vuosina 2011–2016 yhteensä 15 prosenttia CHP-lisämaksua. Niihin sovelletaan mukautussuunnitelmaa vuodesta 2017.

| (30) | Mukautussuunnitelma perustuu vuosiksi 2017–2018 sääntöön, jonka mukaan lisämaksu on kaksi kertaa edellisen vuoden lisämaksu eli vuonna 2017 se on 0,060 eurosenttiä/kWh tai 0,080 eurosenttiä/kWh ja vuonna 2018 0,120 eurosenttiä/kWh tai 0,160 eurosenttiä/kWh riippuen siitä, kuuluvatko loppukuluttajat B- vai C-luokkaan. Vuonna 2019 nämä maksavat 100 prosentin lisämaksun. Sähköintensiivisten kuluttajien CHP-lisämaksu on kuitenkin enintään 15 prosenttia täydestä lisämaksusta. |
| --- | --- |

(30)

Mukautussuunnitelma perustuu vuosiksi 2017–2018 sääntöön, jonka mukaan lisämaksu on kaksi kertaa edellisen vuoden lisämaksu eli vuonna 2017 se on 0,060 eurosenttiä/kWh tai 0,080 eurosenttiä/kWh ja vuonna 2018 0,120 eurosenttiä/kWh tai 0,160 eurosenttiä/kWh riippuen siitä, kuuluvatko loppukuluttajat B- vai C-luokkaan. Vuonna 2019 nämä maksavat 100 prosentin lisämaksun. Sähköintensiivisten kuluttajien CHP-lisämaksu on kuitenkin enintään 15 prosenttia täydestä lisämaksusta.

| (31) | Mukauttamissuunnitelmissa noudatetaan seuraavaa:








  (%) |
| --- | --- |
| | Luokka B-luokan loppukuluttajat (muut kuin sähköintensiiviset) | Luokka C-luokan loppukuluttajat (muut kuin sähköintensiiviset) | Sähköintensiivinen kuluttaja |
| 2011 | 7 | 7 | 7 |
| 2012 | 8,1 | 8,1 | 8,1 |
| 2013 | 9,2 | 9,2 | 9,2 |
| 2014 | 10,3 | 10,3 | 10,3 |
| 2015 | 11,4 | 11,4 | 11,4 |
| 2016 | 12,5 | 12,5 (0,056 eurosenttiä/kWh) | 12,5 |
| 2017 | 18,3 (0,08 eurosenttiä/kWh) | 13,7 (0,06 eurosenttiä/kWh) | 13,7 (0,06 eurosenttiä/kWh), jos aiemmin C-luokan kuluttaja, 15, jos aiemmin B-luokan kuluttaja. |
| 2018 | 36,5 (0,16 eurosenttiä/kWh) | 27,4 (0,12 eurosenttiä/kWh) | 15 |
| 2019 | 100 | 100 | 15 |

(31)

Mukauttamissuunnitelmissa noudatetaan seuraavaa:

(%)

Luokka B-luokan loppukuluttajat (muut kuin sähköintensiiviset)

Luokka C-luokan loppukuluttajat (muut kuin sähköintensiiviset)

Sähköintensiivinen kuluttaja

2011

7

7

7

2012

8,1

8,1

8,1

2013

9,2

9,2

9,2

2014

10,3

10,3

10,3

2015

11,4

11,4

11,4

2016

12,5

12,5 (0,056 eurosenttiä/kWh)

12,5

2017

18,3 (0,08 eurosenttiä/kWh)

13,7 (0,06 eurosenttiä/kWh)

13,7 (0,06 eurosenttiä/kWh), jos aiemmin C-luokan kuluttaja, 15, jos aiemmin B-luokan kuluttaja.

2018

36,5 (0,16 eurosenttiä/kWh)

27,4 (0,12 eurosenttiä/kWh)

15

2019

100

100

15

| (32) | Jos aiemmin maksettu CHP-lisämaksu oli mukautussuunnitelmassa vahvistettua pienempi, edunsaajia vaaditaan maksamaan erotus. |
| --- | --- |

(32)

Jos aiemmin maksettu CHP-lisämaksu oli mukautussuunnitelmassa vahvistettua pienempi, edunsaajia vaaditaan maksamaan erotus.

| (33) | Näitä ovat C-luokkaan kuuluvat muut kuin sähköintensiiviset käyttäjät. Näiltä vaaditaan vuonna 2016 lisämaksu 0,026 eurosenttiä/kWh, koska ne ovat maksaneet 0,03 eurosenttiä/kWh mukautussuunnitelmassa edellytetyn 0,056 eurosenttiä/kWh sijaan (ks. muutetun KWKG-lain 36 §). Tämä määrä lisätään vuoden 2016 lopulliseen maksuun. Yrityksen ei kuitenkaan tarvitse maksaa lisämaksua 0,026 eurosenttiä/kWh, jos alennusten kokonaismäärä vuosilta 2014–2016 ei ole yli 160 000 euroa. Saksan mukaan tällä ylärajalla varmistetaan, että alennukset eivät täytä kaikkia neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (15) 2 artiklan (vähämerkityksinen tuki) nojalla annetussa asetuksessa tarkoitettuja valtiontuen vaatimuksia. |
| --- | --- |

(33)

Näitä ovat C-luokkaan kuuluvat muut kuin sähköintensiiviset käyttäjät. Näiltä vaaditaan vuonna 2016 lisämaksu 0,026 eurosenttiä/kWh, koska ne ovat maksaneet 0,03 eurosenttiä/kWh mukautussuunnitelmassa edellytetyn 0,056 eurosenttiä/kWh sijaan (ks. muutetun KWKG-lain 36 §). Tämä määrä lisätään vuoden 2016 lopulliseen maksuun. Yrityksen ei kuitenkaan tarvitse maksaa lisämaksua 0,026 eurosenttiä/kWh, jos alennusten kokonaismäärä vuosilta 2014–2016 ei ole yli 160 000 euroa. Saksan mukaan tällä ylärajalla varmistetaan, että alennukset eivät täytä kaikkia neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (15) 2 artiklan (vähämerkityksinen tuki) nojalla annetussa asetuksessa tarkoitettuja valtiontuen vaatimuksia.

15

| (34) | Mukautussuunnitelma on hyväksytty vuodesta 2016 alkaen 22 päivänä joulukuuta 2016 annetussa laissa (muutetun KWKG 2016 -lain 36 §). |
| --- | --- |

(34)

Mukautussuunnitelma on hyväksytty vuodesta 2016 alkaen 22 päivänä joulukuuta 2016 annetussa laissa (muutetun KWKG 2016 -lain 36 §).

2.3   Lisää yksityiskohtia CHP-lisämaksun vahvistamisesta ja keräämisestä

Lisää yksityiskohtia CHP-lisämaksun vahvistamisesta ja keräämisestä

| (35) | Sen varmistamiseksi, että kullekin verkonhaltijalle korvataan sen korvausvelvoitteista johtuvat ylimääräiset kustannukset, KWKG 2016 -laissa säädetään järjestelmästä, jonka nojalla hankinta- ja korvausvelvoitteista johtuva taakka jaetaan siirtoverkonhaltijoiden välillä tasaisesti suhteessa niiden verkkoon tai niiden siirtoverkkoihin kytkettyihin jakeluverkkoihin kytkettyjen loppukuluttajien kulutukseen. Näin ne saavat täyden korvauksen myös niiden kulutukseen verkossa suhteutetun CHP-lisämaksun välityksellä (ilmoitetun KWKG 2016 -lain 26–28 § ja muutetun KWKG 2016 -lain 29 §). Järjestelmä voidaan esittää tiivistetysti seuraavasti:






  a) | verkonhaltijat keräävät CHP-lisämaksun verkkoonsa kytketyiltä loppukuluttajilta; |
| --- | --- | --- |

(35)

Sen varmistamiseksi, että kullekin verkonhaltijalle korvataan sen korvausvelvoitteista johtuvat ylimääräiset kustannukset, KWKG 2016 -laissa säädetään järjestelmästä, jonka nojalla hankinta- ja korvausvelvoitteista johtuva taakka jaetaan siirtoverkonhaltijoiden välillä tasaisesti suhteessa niiden verkkoon tai niiden siirtoverkkoihin kytkettyihin jakeluverkkoihin kytkettyjen loppukuluttajien kulutukseen. Näin ne saavat täyden korvauksen myös niiden kulutukseen verkossa suhteutetun CHP-lisämaksun välityksellä (ilmoitetun KWKG 2016 -lain 26–28 § ja muutetun KWKG 2016 -lain 29 §). Järjestelmä voidaan esittää tiivistetysti seuraavasti:

a)

verkonhaltijat keräävät CHP-lisämaksun verkkoonsa kytketyiltä loppukuluttajilta;

| b) | kaikki jakeluverkonhaltijat voivat vaatia siirtoverkonhaltijoiltaan täyden korvauksen ylimääräisistä kustannuksista (joita koituu niiden velvoitteesta maksaa maksuja verkkoonsa kytketyille sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksille, ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 65 kappale); taakka siirtyy näin siirtoverkonhaltijoille; |
| --- | --- |

b)

kaikki jakeluverkonhaltijat voivat vaatia siirtoverkonhaltijoiltaan täyden korvauksen ylimääräisistä kustannuksista (joita koituu niiden velvoitteesta maksaa maksuja verkkoonsa kytketyille sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksille, ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 65 kappale); taakka siirtyy näin siirtoverkonhaltijoille;

| c) | siirtoverkonhaltijat tasapainottavat taloudellisen taakan keskenään niin, että se on niille kaikille sama suhteessa niiden verkkoon kytkettyjen loppukuluttajien kulutukseen (suoraan tai välillisesti); sen jälkeen |
| --- | --- |

c)

siirtoverkonhaltijat tasapainottavat taloudellisen taakan keskenään niin, että se on niille kaikille sama suhteessa niiden verkkoon kytkettyjen loppukuluttajien kulutukseen (suoraan tai välillisesti); sen jälkeen

| d) | siirtoverkonhaltijat saavat jakeluverkonhaltijoilta korvauksen niin, että kaikilla verkonhaltijoilla on sama taakka suhteessa niiden jakeluverkkoihin kytkettyjen loppukuluttajien kulutukseen ja kerättyyn CHP-lisämaksuun. Tämä tarkoittaa, että jakeluverkonhaltijat siirtävät CHP-lisämaksusta kerätyt rahat siirtoverkonhaltijoilleen (koska ne olivat siirtäneet koko taloudellisen taakan niille b kohdan mukaisesti) (16). |
| --- | --- |

d)

siirtoverkonhaltijat saavat jakeluverkonhaltijoilta korvauksen niin, että kaikilla verkonhaltijoilla on sama taakka suhteessa niiden jakeluverkkoihin kytkettyjen loppukuluttajien kulutukseen ja kerättyyn CHP-lisämaksuun. Tämä tarkoittaa, että jakeluverkonhaltijat siirtävät CHP-lisämaksusta kerätyt rahat siirtoverkonhaltijoilleen (koska ne olivat siirtäneet koko taloudellisen taakan niille b kohdan mukaisesti) (16).

16

| (36) | Tämä järjestelmä on säilytetty muutetussa KWKG 2016 -laissa, jossa se kuitenkin selitetään yksityiskohtaisemmin ja selvemmin. CHP-lisämaksun keräämisessä edunsaajilta on yksi muutos: 22 päivänä joulukuuta 2016 annetulla lailla tehtyjen muutosten jälkeen siirtoverkon haltijat keräävät sähköintensiivisten käyttäjien maksaman alennetun CHP-lisämaksun suoraan (muutetun KWKG 2016 -lain 27 §:n 2 momentti). |
| --- | --- |

(36)

Tämä järjestelmä on säilytetty muutetussa KWKG 2016 -laissa, jossa se kuitenkin selitetään yksityiskohtaisemmin ja selvemmin. CHP-lisämaksun keräämisessä edunsaajilta on yksi muutos: 22 päivänä joulukuuta 2016 annetulla lailla tehtyjen muutosten jälkeen siirtoverkon haltijat keräävät sähköintensiivisten käyttäjien maksaman alennetun CHP-lisämaksun suoraan (muutetun KWKG 2016 -lain 27 §:n 2 momentti).

| (37) | Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä on jo kuvattu (johdanto-osan 79 kappale), ilmoitetussa KWKG 2016 -laissa vahvistetaan menettely, jota siirtoverkon haltijoiden on käytettävä CHP-lisämaksun laskemiseksi. CHP-lisämaksun taso riippuu yhtäältä suunnitellun tuen määrästä ja suunnitellusta sähkönjakelusta julkiseen verkkoon ja suljettuihin jakeluverkkoihin kytketyille loppukuluttajille. Toisaalta siinä otetaan huomioon korjaukset aiempia vuosia varten ja alennukset tietyille loppukuluttajaluokille. Laissa asetetaan myös vuotuinen raja järjestelmän talousarvioon ja näin ollen CHP-lisämaksun kokonaismäärään (ilmoitetun KWKG 2016 -lain 29 §). |
| --- | --- |

(37)

Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä on jo kuvattu (johdanto-osan 79 kappale), ilmoitetussa KWKG 2016 -laissa vahvistetaan menettely, jota siirtoverkon haltijoiden on käytettävä CHP-lisämaksun laskemiseksi. CHP-lisämaksun taso riippuu yhtäältä suunnitellun tuen määrästä ja suunnitellusta sähkönjakelusta julkiseen verkkoon ja suljettuihin jakeluverkkoihin kytketyille loppukuluttajille. Toisaalta siinä otetaan huomioon korjaukset aiempia vuosia varten ja alennukset tietyille loppukuluttajaluokille. Laissa asetetaan myös vuotuinen raja järjestelmän talousarvioon ja näin ollen CHP-lisämaksun kokonaismäärään (ilmoitetun KWKG 2016 -lain 29 §).

| (38) | Tämä menetelmä on säilytetty muutetussa KWKG 2016 -laissa (26 a §). Muutettu KWKG 2016 -laki poikkeaa kuitenkin tästä menettelystä vuoden 2017 osalta: täyden CHP-lisämaksun taso vahvistetaan suoraan laissa (tasolle 0,438 eurosenttiä/kWh, 37 §:n 1 momentti). |
| --- | --- |

(38)

Tämä menetelmä on säilytetty muutetussa KWKG 2016 -laissa (26 a §). Muutettu KWKG 2016 -laki poikkeaa kuitenkin tästä menettelystä vuoden 2017 osalta: täyden CHP-lisämaksun taso vahvistetaan suoraan laissa (tasolle 0,438 eurosenttiä/kWh, 37 §:n 1 momentti).

2.4   Kesto

Kesto

| (39) | Saksan viranomaiset ovat sitoutuneet ilmoittamaan CHP-lisämaksun alennukset uudelleen viimeistään kymmenen vuoden kuluttua komission lopullisen päätöksen antamisesta. |
| --- | --- |

(39)

Saksan viranomaiset ovat sitoutuneet ilmoittamaan CHP-lisämaksun alennukset uudelleen viimeistään kymmenen vuoden kuluttua komission lopullisen päätöksen antamisesta.

2.5   Edunsaajat

Edunsaajat

| (40) | Ennen 22 päivänä joulukuuta 2016 annetulla lailla tehtyjä muutoksia alennuksen edunsaajat jakautuivat kahteen luokkaan. |
| --- | --- |

(40)

Ennen 22 päivänä joulukuuta 2016 annetulla lailla tehtyjä muutoksia alennuksen edunsaajat jakautuivat kahteen luokkaan.

| (41) | Näitä olivat ns. B-luokan loppukuluttajat eli kuluttajat, joiden vuosikulutus oli enemmän kuin 1 GWh (ks. myös edellä oleva johdanto-osan 15 kappale). Saksan viranomaiset ilmoittivat, että heillä ei ole tarkkaa tietoa aloista joilla B-luokan edunsaajat toimivat, mutta valmistusteollisuuden alalla toimivien yritysten kulutus on yleisesti yli 1 GWh lukuun ottamatta 17 alaa, joilla vuosikulutus on alle 1 GWh ja jotka on lueteltu menettelyn aloittamista koskevan päätöksen taulukossa 23. |
| --- | --- |

(41)

Näitä olivat ns. B-luokan loppukuluttajat eli kuluttajat, joiden vuosikulutus oli enemmän kuin 1 GWh (ks. myös edellä oleva johdanto-osan 15 kappale). Saksan viranomaiset ilmoittivat, että heillä ei ole tarkkaa tietoa aloista joilla B-luokan edunsaajat toimivat, mutta valmistusteollisuuden alalla toimivien yritysten kulutus on yleisesti yli 1 GWh lukuun ottamatta 17 alaa, joilla vuosikulutus on alle 1 GWh ja jotka on lueteltu menettelyn aloittamista koskevan päätöksen taulukossa 23.

| (42) | Alustavassa tutkintavaiheessa saadut tiedot osoittivat myös, että palvelualoilla toimivien yritysten kulutus on yleisesti alle 1 GWh lukuun ottamatta joitakin aloja kuten sairaalahoito ja hotellit (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen taulukot 6 ja 7 sekä johdanto-osan 127 kappale). |
| --- | --- |

(42)

Alustavassa tutkintavaiheessa saadut tiedot osoittivat myös, että palvelualoilla toimivien yritysten kulutus on yleisesti alle 1 GWh lukuun ottamatta joitakin aloja kuten sairaalahoito ja hotellit (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen taulukot 6 ja 7 sekä johdanto-osan 127 kappale).

| (43) | Toiseen alennuksien edunsaajien luokkaan ennen muutoksia, jotka tehtiin 22 päivänä joulukuuta 2016 annetulla lailla, kuuluivat ns. C-luokan loppukuluttajat eli valmistusteollisuuden alalla toimivat kuluttajat, joiden kulutus oli enemmän kuin 1 GWh ja joiden sähkökustannukset olivat suuremmat kuin neljä prosenttia niiden liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(43)

Toiseen alennuksien edunsaajien luokkaan ennen muutoksia, jotka tehtiin 22 päivänä joulukuuta 2016 annetulla lailla, kuuluivat ns. C-luokan loppukuluttajat eli valmistusteollisuuden alalla toimivat kuluttajat, joiden kulutus oli enemmän kuin 1 GWh ja joiden sähkökustannukset olivat suuremmat kuin neljä prosenttia niiden liikevaihdosta.

| (44) | Saksan viranomaiset eivät ole esittäneet yksityiskohtaisia tietoja niistä aloista tai yritystyypeistä, jotka täyttäisivät nämä edellytykset, mutta ilmoittivat, että useimpia niistä voitaisiin pitää EEG:n mukaisissa erityiskorvaussäännöissä ”Besondere Ausgleichregelung”, jäljempänä ’BesAR’, tarkoitettuina sähköintensiivisinä kuluttajina. |
| --- | --- |

(44)

Saksan viranomaiset eivät ole esittäneet yksityiskohtaisia tietoja niistä aloista tai yritystyypeistä, jotka täyttäisivät nämä edellytykset, mutta ilmoittivat, että useimpia niistä voitaisiin pitää EEG:n mukaisissa erityiskorvaussäännöissä ”Besondere Ausgleichregelung”, jäljempänä ’BesAR’, tarkoitettuina sähköintensiivisinä kuluttajina.

| (45) | Niiden muutosten jälkeen, jotka tehtiin 22 päivänä joulukuuta 2016 annetulla lailla, alennusten edunsaajia ovat sähköintensiiviset käyttäjät, jotka täyttävät edellä johdanto-osan 20 kappaleessa kuvatut vaatimukset. Tällä tarkoitetaan BesAR:issa tarkoitettuja sähköintensiivisiä käyttäjiä. Saksan viranomaiset ovat alustavassa tutkintavaiheessa ilmoittaneet, että yritykset, jotka hyötyvät EEG-lisämaksujen alennuksesta ja kuuluvat BesAR:in piiriin, toimivat pääosin seuraavassa taulukossa 3 luetelluilla aloilla.

  Taulukko 3


  Katsaus BesAR-säännön mukaisiin aloihin








  Taloudellinen toiminta [WZ 2008] | Liittämiskohtien lukumäärä | Etuoikeutettu sähkö [GWh] |
| --- | --- | --- | --- |
| 0800 kaivostoiminta ja louhinta lukuun ottamatta energiatuotantoon liittyvä kaivostoiminta | 171 | 516 |
| 1000 Elintarvikkeiden valmistus | 414 | 3 754 |
| 1100 Juomien valmistus | 38 | 364 |
| 1300 Tekstiilien valmistus | 63 | 687 |
| 1600 Sahatavaran sekä puu- ja korkkituotteiden valmistus, lukuun ottamatta huonekaluja; jne. | 142 | 3 038 |
| 1700 Massan, paperin ja paperituotteiden valmistus | 118 | 11 843 |
| 1800 Paperin ja paperituotteiden jne. valmistus | 28 | 353 |
| 1900 Koksin ja jalostettujen öljytuotteiden valmistus | 15 | [...] (*1) |
| 2000 Kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistus | 283 | 28 421 |
| 2200 Kumi- ja muovituotteiden valmistus | 351 | 3 984 |
| 2300 Lasin ja lasituotteiden, keraamisten tuotteiden jne. valmistus | 285 | 7 550 |
| 2400 Metallien jalostus | 280 | 24 351 |
| 2500 Metallituotteiden valmistus, lukuun ottamatta koneita ja laitteita | 205 | 1 453 |
| 2600 Tietokoneiden jne. valmistus | 21 | 337 |
| 2700 Sähkölaitteiden valmistus | 26 | 799 |
| 2800 Koneet ja laitteet | 21 | 474 |
| 2900 Moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus | 30 | 320 |
| 3100 Huonekalujen valmistus | 5 | [...] (*1) |
| 3800 Jätteen keruu, käsittely ja loppusijoitus; jne. | 90 | 544 |
| 4900 Maaliikenne ja putkijohtokuljetuspalvelut | 130 | 12 443 |
| Tuki muille aloille | 61 | 1 624 |
| Yhteensä | 2 777 | 105 935 |
| Lähde: BAFA, toukokuu 2016 |

(45)

Niiden muutosten jälkeen, jotka tehtiin 22 päivänä joulukuuta 2016 annetulla lailla, alennusten edunsaajia ovat sähköintensiiviset käyttäjät, jotka täyttävät edellä johdanto-osan 20 kappaleessa kuvatut vaatimukset. Tällä tarkoitetaan BesAR:issa tarkoitettuja sähköintensiivisiä käyttäjiä. Saksan viranomaiset ovat alustavassa tutkintavaiheessa ilmoittaneet, että yritykset, jotka hyötyvät EEG-lisämaksujen alennuksesta ja kuuluvat BesAR:in piiriin, toimivat pääosin seuraavassa taulukossa 3 luetelluilla aloilla.

Taulukko 3

Taulukko 3

Katsaus BesAR-säännön mukaisiin aloihin

Katsaus BesAR-säännön mukaisiin aloihin

Taloudellinen toiminta [WZ 2008]

Liittämiskohtien lukumäärä

Etuoikeutettu sähkö [GWh]

0800 kaivostoiminta ja louhinta lukuun ottamatta energiatuotantoon liittyvä kaivostoiminta

171

516

1000 Elintarvikkeiden valmistus

414

3 754

1100 Juomien valmistus

38

364

1300 Tekstiilien valmistus

63

687

1600 Sahatavaran sekä puu- ja korkkituotteiden valmistus, lukuun ottamatta huonekaluja; jne.

142

3 038

1700 Massan, paperin ja paperituotteiden valmistus

118

11 843

1800 Paperin ja paperituotteiden jne. valmistus

28

353

1900 Koksin ja jalostettujen öljytuotteiden valmistus

15

[...] (*1)

*1

2000 Kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistus

283

28 421

2200 Kumi- ja muovituotteiden valmistus

351

3 984

2300 Lasin ja lasituotteiden, keraamisten tuotteiden jne. valmistus

285

7 550

2400 Metallien jalostus

280

24 351

2500 Metallituotteiden valmistus, lukuun ottamatta koneita ja laitteita

205

1 453

2600 Tietokoneiden jne. valmistus

21

337

2700 Sähkölaitteiden valmistus

26

799

2800 Koneet ja laitteet

21

474

2900 Moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus

30

320

3100 Huonekalujen valmistus

5

[...] (*1)

*1

3800 Jätteen keruu, käsittely ja loppusijoitus; jne.

90

544

4900 Maaliikenne ja putkijohtokuljetuspalvelut

130

12 443

Tuki muille aloille

61

1 624

Yhteensä

2 777

105 935

Lähde: BAFA, toukokuu 2016

Lähde:

| (46) | Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet myös, että edunsaajien määrä on uuden alennusjärjestelyn myötä noin 2 000 valmistusteollisuuden yritystä, joiden arvioitu sähkön kokonaisvuosikulutus on noin 100 TWh. |
| --- | --- |

(46)

Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet myös, että edunsaajien määrä on uuden alennusjärjestelyn myötä noin 2 000 valmistusteollisuuden yritystä, joiden arvioitu sähkön kokonaisvuosikulutus on noin 100 TWh.

2.6   Alennettujen CHP-lisämaksujen tavoite

Alennettujen CHP-lisämaksujen tavoite

| (47) | Saksan viranomaisten mukaan alennukset ovat tarpeen yhteistuotantotuen säilyttämiseksi, koska tuki on mahdollista vain, jos maksuilla ei vaaranneta asianomaisten yritysten kilpailukykyä. Saksan viranomaiset pelkäävät, että täysi lisämaksu voisi johtaa pitkällä aikavälillä merkittävään investointien vähenemiseen ja arvoketjujen heikentymiseen Saksassa. Lisäksi yhteistuotantotuki sekä siihen liittyvä tavoite energiatehokkuudesta ja hiilidioksidipäästöjen vähennyksestä ei olisi enää hyväksyttävissä ilman alennuksia. |
| --- | --- |

(47)

Saksan viranomaisten mukaan alennukset ovat tarpeen yhteistuotantotuen säilyttämiseksi, koska tuki on mahdollista vain, jos maksuilla ei vaaranneta asianomaisten yritysten kilpailukykyä. Saksan viranomaiset pelkäävät, että täysi lisämaksu voisi johtaa pitkällä aikavälillä merkittävään investointien vähenemiseen ja arvoketjujen heikentymiseen Saksassa. Lisäksi yhteistuotantotuki sekä siihen liittyvä tavoite energiatehokkuudesta ja hiilidioksidipäästöjen vähennyksestä ei olisi enää hyväksyttävissä ilman alennuksia.

| (48) | Saksan viranomaiset ovat myös korostaneet, että CPH-lisämaksu on lisänä EEG-lisämaksulle, joka on sekin tarkoitettu riittäväksi taloudelliseksi resurssiksi uusiutuvan energian tuen rahoittamiseksi, koska sillä – kuten yhteistuotantotuellakin – pyritään saattamaan Saksan sähköntuotanto hiilivapaaksi. |
| --- | --- |

(48)

Saksan viranomaiset ovat myös korostaneet, että CPH-lisämaksu on lisänä EEG-lisämaksulle, joka on sekin tarkoitettu riittäväksi taloudelliseksi resurssiksi uusiutuvan energian tuen rahoittamiseksi, koska sillä – kuten yhteistuotantotuellakin – pyritään saattamaan Saksan sähköntuotanto hiilivapaaksi.

2.7   Syyt menettelyn aloittamiseen

Syyt menettelyn aloittamiseen

| (49) | Komissio tunnusti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään samankaltaisuudet yhteistuotantotuen ja uusiutuvalle energialle myönnettävän tuen sekä CHP-lisämaksujen ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemiseksi kerättävien lisämaksujen välillä. Komissio katsoi, että yhteistuotantotuki voisi olla syytä rahoittaa sähkön lisämaksuista ja alennukset tietyille loppukuluttajille saattaisivat olla tarpeen, jotta tuelle varmistetaan säännöllinen ja myös kestävä rahoituslähde ja säilytetään näin kunnianhimoiset ilmastonmuutostavoitteet, joihin yhteistuotantotuella pyritään. Komissiolla on kuitenkin epäilyksiä tuen oikeasuhteisuudesta ja välttämättömyydestä ja täten kilpailun vääristymisestä. |
| --- | --- |

(49)

Komissio tunnusti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään samankaltaisuudet yhteistuotantotuen ja uusiutuvalle energialle myönnettävän tuen sekä CHP-lisämaksujen ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemiseksi kerättävien lisämaksujen välillä. Komissio katsoi, että yhteistuotantotuki voisi olla syytä rahoittaa sähkön lisämaksuista ja alennukset tietyille loppukuluttajille saattaisivat olla tarpeen, jotta tuelle varmistetaan säännöllinen ja myös kestävä rahoituslähde ja säilytetään näin kunnianhimoiset ilmastonmuutostavoitteet, joihin yhteistuotantotuella pyritään. Komissiolla on kuitenkin epäilyksiä tuen oikeasuhteisuudesta ja välttämättömyydestä ja täten kilpailun vääristymisestä.

| (50) | Komissio ilmoitti myös, että se käyttää ohjenuorana valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosiksi 2014–2020 annettujen suuntaviivojen (17) (ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivat) johdanto-osan 185–192 kappaleessa esitettyjä tukikelpoisuus- ja oikeasuhteisuuskriteereitä ja totesi tältä osin, että Saksan myöntämät alennukset eivät rajoitu samoihin käyttäjäluokkiin. Erityisesti ne eivät näy rajoittuvan yrityksiin, jotka olisivat sähköintensiivisiä ja kansainvälisen kilpailun kohteena (eivätkä näin voisi siirtää kustannuksiaan asiakkaiden maksettaviksi). |
| --- | --- |

(50)

Komissio ilmoitti myös, että se käyttää ohjenuorana valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosiksi 2014–2020 annettujen suuntaviivojen (17) (ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivat) johdanto-osan 185–192 kappaleessa esitettyjä tukikelpoisuus- ja oikeasuhteisuuskriteereitä ja totesi tältä osin, että Saksan myöntämät alennukset eivät rajoitu samoihin käyttäjäluokkiin. Erityisesti ne eivät näy rajoittuvan yrityksiin, jotka olisivat sähköintensiivisiä ja kansainvälisen kilpailun kohteena (eivätkä näin voisi siirtää kustannuksiaan asiakkaiden maksettaviksi).

17

| (51) | Komissio käynnisti sen vuoksi virallisen tutkintamenettelyn. |
| --- | --- |

(51)

Komissio käynnisti sen vuoksi virallisen tutkintamenettelyn.

3.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET ALENNETUSTA CHP-LISÄMAKSUSTA

ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET ALENNETUSTA CHP-LISÄMAKSUSTA

3.1   BV Glas

BV Glas

| (52) | Komissio on saanut huomautuksia BV Glasilta, Saksan lasiteollisuuden keskusjärjestöltä. BV Glasin mukaan lasiteollisuus työllistää suoraan 53 000 henkilöä Saksassa, sen liikevaihto on 9,2 miljardia euroa (2015), alan merkitys kaupan kannalta on suuri ja useimmat lasinvalmistajayritykset kuuluvat C-luokan loppukuluttajiin. |
| --- | --- |

(52)

Komissio on saanut huomautuksia BV Glasilta, Saksan lasiteollisuuden keskusjärjestöltä. BV Glasin mukaan lasiteollisuus työllistää suoraan 53 000 henkilöä Saksassa, sen liikevaihto on 9,2 miljardia euroa (2015), alan merkitys kaupan kannalta on suuri ja useimmat lasinvalmistajayritykset kuuluvat C-luokan loppukuluttajiin.

| (53) | BV Glasin mukaan toimenpidettä ei voida pitää valtiontukena, koska siihen ei sisälly rahoitusvirtoja valtion talousarviosta. BV Glas ei anna mitään yksityiskohtia näkemyksensä tueksi vaan pelkästään katsoo, että CHP-lisämaksu on samanlainen kuin EEG-lisämaksu, jota se ei myöskään pidä valtion varana ja viittaa huomautuksiin, jotka se toimitti komissiolle menettelyn SA.33995 (2013/C) puitteissa (18). Lisäksi se katsoo ilman lisäselityksiä, että toimenpiteestä ei saa etua, se ei ole selektiivinen eikä sillä ole vaikutusta kauppaan ja kilpailuun. |
| --- | --- |

(53)

BV Glasin mukaan toimenpidettä ei voida pitää valtiontukena, koska siihen ei sisälly rahoitusvirtoja valtion talousarviosta. BV Glas ei anna mitään yksityiskohtia näkemyksensä tueksi vaan pelkästään katsoo, että CHP-lisämaksu on samanlainen kuin EEG-lisämaksu, jota se ei myöskään pidä valtion varana ja viittaa huomautuksiin, jotka se toimitti komissiolle menettelyn SA.33995 (2013/C) puitteissa (18). Lisäksi se katsoo ilman lisäselityksiä, että toimenpiteestä ei saa etua, se ei ole selektiivinen eikä sillä ole vaikutusta kauppaan ja kilpailuun.

18

| (54) | BV Glas katsoo, että B- ja C-luokan loppukuluttajille myönnetyt alennukset ovat sisämarkkinoiden mukaisia, koska ne ovat tarpeen Saksan energiakäänteen ja siihen liittyvien ilmastonsuojelutavoitteiden varmistamiseksi. Ilman alennuksia lisämaksusta rahoitettavilla tukitoimenpiteillä toteutettava ilmastonmuutostavoite vaarantuisi. Toisaalta CHP-lisämaksu on ilman alennuksia kestämätön kyseisten alojen osalta. Tämä johtaisi niin moniin työpaikkojen menetyksiin, että yhteistuotantotuki (ja kunnianhimoiset ilmastonmuutostavoitteet) olisi hylättävä. Lisäksi teollisuus hakeutuisi todennäköisesti maihin, joiden ilmastonmuutospolitiikka on vähemmän kunnianhimoista. Toimenpide on oikeasuhteinen, koska asianomaiset edunsaajat maksavat edelleen tietyn osuuden CHP-lisämaksusta. |
| --- | --- |

(54)

BV Glas katsoo, että B- ja C-luokan loppukuluttajille myönnetyt alennukset ovat sisämarkkinoiden mukaisia, koska ne ovat tarpeen Saksan energiakäänteen ja siihen liittyvien ilmastonsuojelutavoitteiden varmistamiseksi. Ilman alennuksia lisämaksusta rahoitettavilla tukitoimenpiteillä toteutettava ilmastonmuutostavoite vaarantuisi. Toisaalta CHP-lisämaksu on ilman alennuksia kestämätön kyseisten alojen osalta. Tämä johtaisi niin moniin työpaikkojen menetyksiin, että yhteistuotantotuki (ja kunnianhimoiset ilmastonmuutostavoitteet) olisi hylättävä. Lisäksi teollisuus hakeutuisi todennäköisesti maihin, joiden ilmastonmuutospolitiikka on vähemmän kunnianhimoista. Toimenpide on oikeasuhteinen, koska asianomaiset edunsaajat maksavat edelleen tietyn osuuden CHP-lisämaksusta.

| (55) | CHP-lisämaksujen poistaminen merkitsisi varsinkin lasiteollisuudelle 17 kertaa suurempaa lisämaksua, joka kerättäisiin energiaveron, EEG-lisämaksun ja korkeampien verkkomaksujen lisäksi, koska uusiutuvan energian osuus kasvaisi tuotannossa. BV Glas korostaa, että Saksan lasiteollisuuden investoinnit ovat vähenemässä korkeiden energialisämaksujen vuoksi. Lisäksi se kiinnittää huomiota lasiteollisuuteen liittyviin arvoketjuihin: nekin häviäisivät, jos lasiteollisuus olisi siirrettävä muualle. |
| --- | --- |

(55)

CHP-lisämaksujen poistaminen merkitsisi varsinkin lasiteollisuudelle 17 kertaa suurempaa lisämaksua, joka kerättäisiin energiaveron, EEG-lisämaksun ja korkeampien verkkomaksujen lisäksi, koska uusiutuvan energian osuus kasvaisi tuotannossa. BV Glas korostaa, että Saksan lasiteollisuuden investoinnit ovat vähenemässä korkeiden energialisämaksujen vuoksi. Lisäksi se kiinnittää huomiota lasiteollisuuteen liittyviin arvoketjuihin: nekin häviäisivät, jos lasiteollisuus olisi siirrettävä muualle.

| (56) | BV Glas katsoo myös, että valmistusteollisuuden alalla toimivien C-luokan loppukuluttajien alennuksen rajoittaminen ei ole syrjivää ja että se noudattaa järjestelyn logiikkaa, koska valmistusteollisuuden ala on yleisesti hinnanottaja päinvastoin kuin palveluntarjoajat, alan kansainvälinen kilpailu on vilkasta ja kustannuksia ei voida siirtää asiakkaiden maksettaviksi. Lisäksi BV Glas katsoo, että palvelualan hiilidioksidipäästöt ovat yleisesti alempia ja että palvelutoimintojen siirtämisestä muualle ei aiheutuisi hiilivuotoriskejä. Palveluja myös siirrettäisiin yleensä johonkin toiseen jäsenvaltioon eikä unionin ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(56)

BV Glas katsoo myös, että valmistusteollisuuden alalla toimivien C-luokan loppukuluttajien alennuksen rajoittaminen ei ole syrjivää ja että se noudattaa järjestelyn logiikkaa, koska valmistusteollisuuden ala on yleisesti hinnanottaja päinvastoin kuin palveluntarjoajat, alan kansainvälinen kilpailu on vilkasta ja kustannuksia ei voida siirtää asiakkaiden maksettaviksi. Lisäksi BV Glas katsoo, että palvelualan hiilidioksidipäästöt ovat yleisesti alempia ja että palvelutoimintojen siirtämisestä muualle ei aiheutuisi hiilivuotoriskejä. Palveluja myös siirrettäisiin yleensä johonkin toiseen jäsenvaltioon eikä unionin ulkopuolelle.

| (57) | BV Glas selvittää myös, että lasiteollisuudessa on jo päästy korkeaan energiatehokkuuteen ja että maksun lisäys ei kannustaisi lisäalennuksiin. Se katsoo lisäksi, että sähköintensiivisiä käyttäjiä kannustetaan jatkuvasti lisäämään energiatehokkuutta ottaen huomioon, että energian hintojen osuus kaikista tuotantokustannuksista on korkea (usein 20–50 prosenttia). Se on myös korostanut, että Saksan lasiteollisuus on vuosien kuluessa koko ajan parantanut energiatehokkuuttaan ja osallistuu moniin energiatehokkuuden parantamisaloitteisiin. Lisäksi se on (teollisuuden keskusliiton BDI:n välityksellä) osapuolena sopimuksessa, jonka nojalla teollisuus on sitoutunut parantamaan energiatehokkuutta 1,35 prosenttia vuodessa. |
| --- | --- |

(57)

BV Glas selvittää myös, että lasiteollisuudessa on jo päästy korkeaan energiatehokkuuteen ja että maksun lisäys ei kannustaisi lisäalennuksiin. Se katsoo lisäksi, että sähköintensiivisiä käyttäjiä kannustetaan jatkuvasti lisäämään energiatehokkuutta ottaen huomioon, että energian hintojen osuus kaikista tuotantokustannuksista on korkea (usein 20–50 prosenttia). Se on myös korostanut, että Saksan lasiteollisuus on vuosien kuluessa koko ajan parantanut energiatehokkuuttaan ja osallistuu moniin energiatehokkuuden parantamisaloitteisiin. Lisäksi se on (teollisuuden keskusliiton BDI:n välityksellä) osapuolena sopimuksessa, jonka nojalla teollisuus on sitoutunut parantamaan energiatehokkuutta 1,35 prosenttia vuodessa.

| (58) | BV Glas katsoo myös, että perusteltu luottamus estää elpymisen tässä tapauksessa, koska komissio päätyi vuoden 2002 päätöksessään siihen, että KWKG-lain edellinen versio ei ollut tukea. |
| --- | --- |

(58)

BV Glas katsoo myös, että perusteltu luottamus estää elpymisen tässä tapauksessa, koska komissio päätyi vuoden 2002 päätöksessään siihen, että KWKG-lain edellinen versio ei ollut tukea.

3.2   Trimet

Trimet

| (59) | Komissio on saanut myös Trimetiltä lyhyen kirjeen, jossa yritys pitää alennuksia välttämättöminä, koska täysi lisämaksu olisi määrältään noin [...] (*2) euroa ja söisi näin ollen suuren osan yrityksen tuloksesta. Trimet kannattaa alennusten rajoittamista sähköintensiivisiin käyttäjiin, jotka ovat BesAR:in mukaisesti kelpoisia EEG-lisämaksun alennuksiin. |
| --- | --- |

(59)

Komissio on saanut myös Trimetiltä lyhyen kirjeen, jossa yritys pitää alennuksia välttämättöminä, koska täysi lisämaksu olisi määrältään noin [...] (*2) euroa ja söisi näin ollen suuren osan yrityksen tuloksesta. Trimet kannattaa alennusten rajoittamista sähköintensiivisiin käyttäjiin, jotka ovat BesAR:in mukaisesti kelpoisia EEG-lisämaksun alennuksiin.

*2

4.   SAKSAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET ALENNETUSTA CHP-LISÄMAKSUSTA MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN JÄLKEEN

SAKSAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET ALENNETUSTA CHP-LISÄMAKSUSTA MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN JÄLKEEN

| (60) | Saksan viranomaiset katsovat, että virallisen tutkintamenettelyn aloittaminen oli perusteetonta, koska alustavassa tutkintavaiheessa kävi ilmi, että alennukset ovat välttämättömiä ja oikeasuhteisia. Tutkinnassa ei ilmene mitään uutta tältä osin, vaan siitä käy ilmi, että alennusjärjestelmää on muutettu ja että alennuksia myönnetään nyt vain kansainvälisen kilpailun kohteena oleville sähköintensiivisille käyttäjille. |
| --- | --- |

(60)

Saksan viranomaiset katsovat, että virallisen tutkintamenettelyn aloittaminen oli perusteetonta, koska alustavassa tutkintavaiheessa kävi ilmi, että alennukset ovat välttämättömiä ja oikeasuhteisia. Tutkinnassa ei ilmene mitään uutta tältä osin, vaan siitä käy ilmi, että alennusjärjestelmää on muutettu ja että alennuksia myönnetään nyt vain kansainvälisen kilpailun kohteena oleville sähköintensiivisille käyttäjille.

| (61) | Saksan viranomaiset korostavat, että 22 päivänä joulukuuta 2016 annetun lain mukainen uusi alennusjärjestelmä perustuu täysin tukikelpoisuus- ja oikeasuhteisuuskriteereihin, joita käytetään EEG-lisämaksun alennusten myöntämistä varten BesAR:in mukaisesti ja jotka komissio hyväksyi asiassa SA.38632 (2014/N) Saksa – EEG 2014 – Uusiutuvia energialähteitä koskevan lain uudistaminen. |
| --- | --- |

(61)

Saksan viranomaiset korostavat, että 22 päivänä joulukuuta 2016 annetun lain mukainen uusi alennusjärjestelmä perustuu täysin tukikelpoisuus- ja oikeasuhteisuuskriteereihin, joita käytetään EEG-lisämaksun alennusten myöntämistä varten BesAR:in mukaisesti ja jotka komissio hyväksyi asiassa SA.38632 (2014/N) Saksa – EEG 2014 – Uusiutuvia energialähteitä koskevan lain uudistaminen.

| (62) | Saksan viranomaisten mukaan CHP-lisämaksun tavoitteena on edistää yhteistä pyrkimystä energiatehokkuuteen ja ympäristönsuojeluun. Viranomaiset myöntävät, että sähkön hintojen yleinen alennus voisi teoriassa vähentää kannustinta sähkön säästöön, mutta siitä ei ole kyse tässä tapauksessa, koska pelkkä sähkön hinta on sähköintensiivisille käyttäjille riittävä kannustin energiatehokkuuden parantamiseen. Jopa alennettu CHP-lisämaksu lisää tällaisten yritysten sähkökustannuksia ja kannustaa niitä tulemaan energiatehokkaammiksi. |
| --- | --- |

(62)

Saksan viranomaisten mukaan CHP-lisämaksun tavoitteena on edistää yhteistä pyrkimystä energiatehokkuuteen ja ympäristönsuojeluun. Viranomaiset myöntävät, että sähkön hintojen yleinen alennus voisi teoriassa vähentää kannustinta sähkön säästöön, mutta siitä ei ole kyse tässä tapauksessa, koska pelkkä sähkön hinta on sähköintensiivisille käyttäjille riittävä kannustin energiatehokkuuden parantamiseen. Jopa alennettu CHP-lisämaksu lisää tällaisten yritysten sähkökustannuksia ja kannustaa niitä tulemaan energiatehokkaammiksi.

| (63) | Saksan viranomaiset mainitsevat esimerkkinä yrityksen, jonka energian kokonaisvuosikulutus on 10 GWh ja energiansäästöpotentiaali 1 GWh. Potentiaalisten säästöjen määrä olisi 112 000 euroa, jos yritys maksaisi täyden CHP-lisämaksun. Alennetulla CHP-lisämaksulla säästöjen määrä olisi yhä 109 000 euroa (19). Saksan viranomaiset korostavat esimerkin osoittavan, että energiansäästö pienenee myös CHP-lisämaksun alennuksella. Lisäksi edunsaajilla on yleensä sertifioitu energia-asioiden hallintajärjestelmä. Sen vuoksi tietoisuuden lisääntyessä todennäköisyys siitä, että yritykset tunnistavat ja toteuttavat energiatehokkuustoimenpiteitä, potentiaalisesti kasvaa. Lisäksi EEG-lisämaksu lisää kannustimia energiatehokkuuteen CHP-lisämaksun ja EEG-lisämaksun alennusjärjestelyjen rinnakkaisuuden vuoksi. |
| --- | --- |

(63)

Saksan viranomaiset mainitsevat esimerkkinä yrityksen, jonka energian kokonaisvuosikulutus on 10 GWh ja energiansäästöpotentiaali 1 GWh. Potentiaalisten säästöjen määrä olisi 112 000 euroa, jos yritys maksaisi täyden CHP-lisämaksun. Alennetulla CHP-lisämaksulla säästöjen määrä olisi yhä 109 000 euroa (19). Saksan viranomaiset korostavat esimerkin osoittavan, että energiansäästö pienenee myös CHP-lisämaksun alennuksella. Lisäksi edunsaajilla on yleensä sertifioitu energia-asioiden hallintajärjestelmä. Sen vuoksi tietoisuuden lisääntyessä todennäköisyys siitä, että yritykset tunnistavat ja toteuttavat energiatehokkuustoimenpiteitä, potentiaalisesti kasvaa. Lisäksi EEG-lisämaksu lisää kannustimia energiatehokkuuteen CHP-lisämaksun ja EEG-lisämaksun alennusjärjestelyjen rinnakkaisuuden vuoksi.

19

Image 1

| (64) | Saksan viranomaiset korostavat, että 22 päivänä joulukuuta 2016 annetun lain nojalla käyttöön otetun uuden järjestelmän kohderyhmä ovat kansainvälisen kilpailun alaisena olevat sähköintensiiviset käyttäjät eli ne, joita uhkaa konkurssi tai tuotannon siirtäminen muualle, jos niiden olisi maksettava täysi CHP-lisämaksu, ja että näiden yritysten ei kuitenkaan tarvitse osallistua tuen rahoittamiseen (periaatteessa 15 prosenttia lisämaksusta, jollei lisämaksu yllä tietylle bruttoarvonlisäystasolle). |
| --- | --- |

(64)

Saksan viranomaiset korostavat, että 22 päivänä joulukuuta 2016 annetun lain nojalla käyttöön otetun uuden järjestelmän kohderyhmä ovat kansainvälisen kilpailun alaisena olevat sähköintensiiviset käyttäjät eli ne, joita uhkaa konkurssi tai tuotannon siirtäminen muualle, jos niiden olisi maksettava täysi CHP-lisämaksu, ja että näiden yritysten ei kuitenkaan tarvitse osallistua tuen rahoittamiseen (periaatteessa 15 prosenttia lisämaksusta, jollei lisämaksu yllä tietylle bruttoarvonlisäystasolle).

| (65) | Saksan viranomaiset toteavat, että alennuksilla on rajallinen vaikutus, koska CHP-lisämaksu ei ole suhteellisesti kovin suuri. Joka tapauksessa myönteiset vaikutukset ovat suurempia kuin kielteiset. |
| --- | --- |

(65)

Saksan viranomaiset toteavat, että alennuksilla on rajallinen vaikutus, koska CHP-lisämaksu ei ole suhteellisesti kovin suuri. Joka tapauksessa myönteiset vaikutukset ovat suurempia kuin kielteiset.

| (66) | Lisäksi Saksan viranomaiset simuloivat EEG-lisämaksun alennukseen kelpoisia yrityksiä varten saatavilla olevien tietojen pohjalta, että täyden CHP-lisämaksun määrä olisi 0,225 eurosenttiä/kWh, jos alennuksia ei sovellettaisi (”laskennallinen” CHP-lisämaksu jäljempänä olevassa taulukossa) ja että tämä lisämaksu olisi edelleen 1–9 prosenttia noin sadan sellaisen yrityksen bruttoarvonlisäyksestä, jotka ovat kelpoisia EEG-maksujen alennukseen ja joiden kulutus on yli yksi GWh. Viranomaiset toimittivat ajantasaistetut luvut virallisen tutkinnan aikana. Siitä kävi ilmi, että 20 ensimmäisen (kulutuksen osalta) BeSAR:iin kelpoisen yrityksen laskennallinen CHP-lisämaksu olisi 0,8–6 prosenttia (vuoden 2015 lukujen perusteella) yritysten bruttoarvonlisäyksestä, ja täysi CHP-lisämaksu (määrältään 0,445 eurosenttiä/kWh) olisi 1–11 prosenttia bruttoarvonlisäyksestä. |
| --- | --- |

(66)

Lisäksi Saksan viranomaiset simuloivat EEG-lisämaksun alennukseen kelpoisia yrityksiä varten saatavilla olevien tietojen pohjalta, että täyden CHP-lisämaksun määrä olisi 0,225 eurosenttiä/kWh, jos alennuksia ei sovellettaisi (”laskennallinen” CHP-lisämaksu jäljempänä olevassa taulukossa) ja että tämä lisämaksu olisi edelleen 1–9 prosenttia noin sadan sellaisen yrityksen bruttoarvonlisäyksestä, jotka ovat kelpoisia EEG-maksujen alennukseen ja joiden kulutus on yli yksi GWh. Viranomaiset toimittivat ajantasaistetut luvut virallisen tutkinnan aikana. Siitä kävi ilmi, että 20 ensimmäisen (kulutuksen osalta) BeSAR:iin kelpoisen yrityksen laskennallinen CHP-lisämaksu olisi 0,8–6 prosenttia (vuoden 2015 lukujen perusteella) yritysten bruttoarvonlisäyksestä, ja täysi CHP-lisämaksu (määrältään 0,445 eurosenttiä/kWh) olisi 1–11 prosenttia bruttoarvonlisäyksestä.

| (67) | Lisäksi toimitettiin seuraava simulointi, jotta kuvastetaan mahdollista täyden lisämaksun vaikutusta yrityksiin:

  Taulukko 4


  Täyden lisämaksun vaikutuksen simulointi | Lasken-nallinen CHP-lisämaksu | Vuoden 2016 yhteistuotanto-lain mukainen lisämaksu | Loppukuluttaja | Kulutus (GWh) | Taakka ilman etuoikeutta (GWh) | Vuoden 2016 yhteis-tuotantolain mukainen taakka (euroa) | Taakan lisäys tekijöittäin |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B-luokka | 0,255 | 0,04 | Teollisuus 1 | 10 | 0,0255 | 8 050 | 3,17 |
| | | | Teollisuus 2 | 100 | 0,255 | 44 050 | 5,79 |
| C-luokka | 0,255 | 0,03 | Teollisuus 3 | 1 000 | 2,55 | 304 150 | 8,38 |

(67)

Lisäksi toimitettiin seuraava simulointi, jotta kuvastetaan mahdollista täyden lisämaksun vaikutusta yrityksiin:

Taulukko 4

Taulukko 4

Täyden lisämaksun vaikutuksen simulointi

Täyden lisämaksun vaikutuksen simulointi

Lasken-nallinen CHP-lisämaksu

Vuoden 2016 yhteistuotanto-lain mukainen lisämaksu

Loppukuluttaja

Kulutus (GWh)

Taakka ilman etuoikeutta (GWh)

Vuoden 2016 yhteis-tuotantolain mukainen taakka (euroa)

Taakan lisäys tekijöittäin

B-luokka

0,255

0,04

Teollisuus 1

10

0,0255

8 050

3,17

Teollisuus 2

100

0,255

44 050

5,79

C-luokka

0,255

0,03

Teollisuus 3

1 000

2,55

304 150

8,38

| (68) | Saksan viranomaiset korostivat myös sitä, että CHP-lisämaksusta koituva taakka on lisänä jo EEG-lisämaksusta koituvalle taakalle. |
| --- | --- |

(68)

Saksan viranomaiset korostivat myös sitä, että CHP-lisämaksusta koituva taakka on lisänä jo EEG-lisämaksusta koituvalle taakalle.

5.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS ALUSTAVAN TUTKINNAN KOHTEENA OLEVASTA ILMOITETUSTA TUKIJÄRJESTELMÄSTÄ (SA.47887)

YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS ALUSTAVAN TUTKINNAN KOHTEENA OLEVASTA ILMOITETUSTA TUKIJÄRJESTELMÄSTÄ (SA.47887)

| (69) | Tuki uusille tehon kapasiteetiltaan 1–50 MWel:n sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksille, jotka Saksan viranomaiset olivat ilmoittaneet valtiontukena SA.42393 (2015/N) ja hyväksyneet menettelyn aloittamista koskevalla päätöksellä, on määrä myöntää talvesta 2017/2018 tarjouksiin valituille toimijoille (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 91 kappale). Osallistuminen tarjouksiin edellytti sitä, että kaikki yhteistuotantolaitoksessa tuotettu sähkö syötetään julkiseen verkkoon ja että jos yhteistuotantolaitoksen omistaja kuluttaa suoraan yhteistuotantolaitoksessa tuotetun sähkön tai sähkö syötetään suljettuun jakeluverkkoon niin, että sitä ei ole ensin syötetty julkiseen verkkoon, kyseinen laitos ei ole kelpoinen osallistumaan tarjoukseen. Saksan viranomaisten mukaan yhdenvertaiset mahdollisuudet tarjoukseen eivät olisi olleet turvatut ilman tätä poissulkemista. Viranomaiset selittivät, että koska itse kulutettava yhteistuotantolaitoksessa tuotettu sähkö kelpuuttaa EEG-lisämaksun alennukseen, omaa kulutusta varten käytettävillä yhteistuotantolaitoksilla olisi ollut järjestelmällinen etu sellaisiin laitoksiin verrattuna, jotka syöttävät sähköä verkkoon (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 94 kappale). |
| --- | --- |

(69)

Tuki uusille tehon kapasiteetiltaan 1–50 MWel:n sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksille, jotka Saksan viranomaiset olivat ilmoittaneet valtiontukena SA.42393 (2015/N) ja hyväksyneet menettelyn aloittamista koskevalla päätöksellä, on määrä myöntää talvesta 2017/2018 tarjouksiin valituille toimijoille (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 91 kappale). Osallistuminen tarjouksiin edellytti sitä, että kaikki yhteistuotantolaitoksessa tuotettu sähkö syötetään julkiseen verkkoon ja että jos yhteistuotantolaitoksen omistaja kuluttaa suoraan yhteistuotantolaitoksessa tuotetun sähkön tai sähkö syötetään suljettuun jakeluverkkoon niin, että sitä ei ole ensin syötetty julkiseen verkkoon, kyseinen laitos ei ole kelpoinen osallistumaan tarjoukseen. Saksan viranomaisten mukaan yhdenvertaiset mahdollisuudet tarjoukseen eivät olisi olleet turvatut ilman tätä poissulkemista. Viranomaiset selittivät, että koska itse kulutettava yhteistuotantolaitoksessa tuotettu sähkö kelpuuttaa EEG-lisämaksun alennukseen, omaa kulutusta varten käytettävillä yhteistuotantolaitoksilla olisi ollut järjestelmällinen etu sellaisiin laitoksiin verrattuna, jotka syöttävät sähköä verkkoon (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 94 kappale).

| (70) | Saksan viranomaiset ilmoittivat 29 päivänä maaliskuuta 2017 komissiolle harkitsevansa hyödyntää muutetun KWKG 2016 -lain 33 a §:n 2 momentin b kohdan bb alakohtaa, jotta sellaiset yhteistuotantolaitokset, joiden sähkö syötetään suljettuun jakeluverkkoon julkisen verkon sijaan, voisivat osallistua tarjouksiin. Omaan kulutukseen käytettävät yhteistuotantolaitokset eivät kuitenkaan edelleen olisi kelpoisia osallistumaan tarjouksiin, ja ilmoitettu muutos ei koskisi niitä. |
| --- | --- |

(70)

Saksan viranomaiset ilmoittivat 29 päivänä maaliskuuta 2017 komissiolle harkitsevansa hyödyntää muutetun KWKG 2016 -lain 33 a §:n 2 momentin b kohdan bb alakohtaa, jotta sellaiset yhteistuotantolaitokset, joiden sähkö syötetään suljettuun jakeluverkkoon julkisen verkon sijaan, voisivat osallistua tarjouksiin. Omaan kulutukseen käytettävät yhteistuotantolaitokset eivät kuitenkaan edelleen olisi kelpoisia osallistumaan tarjouksiin, ja ilmoitettu muutos ei koskisi niitä.

| (71) | Suljetuissa verkoissa käytettävien yhteistuotantolaitosten osalta Saksan viranomaiset ilmoittivat, että poissulkeminen oli perustunut alun perin olettamuksiin siitä, että kun sekä tuotanto että kulutus tapahtuvat samassa suljetussa verkossa, verkkomaksut voivat olla pienempiä verrattuna tilanteeseen, jossa koko kulutuksen tuottavat suljetun jakeluverkon ulkopuoliset yhteistuotantolaitokset. Tämän ansiosta yhteistuotantolaitoksen haltija voi suljetussa jakeluverkossa saada tietyissä olosuhteissa paremman hinnan tuotetusta sähköstä verrattuna toimijaan, joka syöttää sähköä julkiseen verkkoon. Sellaisessa tarjouksessa, jossa toimijat kilpailevat markkinahinnan lisäksi maksettavasta kiinteästä preemiosta, suljetuissa jakeluverkoissa käytettävien yhteistuotantolaitosten haltijat voisivat hyötyä kilpailuedusta, jonka ansiosta – jos etu on ollut järjestelmällistä ja merkittävää – ne ovat voineet tarjota strategisesti hinnalla, joka ylittää niiden kustannukset, ja ne olisivat saaneet ylimääräisen korvauksen. Saksan viranomaisten mielestä edellä mainittu voisi olla mahdollista myös suljettujen jakeluverkkojen ulkopuolella. Yhteistuotantolaitoksen haltija voisi kuitenkin hyötyä vain siinä tapauksessa, että ainoastaan muutama loppukuluttaja on kytketty samaan verkkoon. Sen vuoksi julkisessa verkossa vaikutukset eivät yleensä johda kilpailun vääristymiseen. |
| --- | --- |

(71)

Suljetuissa verkoissa käytettävien yhteistuotantolaitosten osalta Saksan viranomaiset ilmoittivat, että poissulkeminen oli perustunut alun perin olettamuksiin siitä, että kun sekä tuotanto että kulutus tapahtuvat samassa suljetussa verkossa, verkkomaksut voivat olla pienempiä verrattuna tilanteeseen, jossa koko kulutuksen tuottavat suljetun jakeluverkon ulkopuoliset yhteistuotantolaitokset. Tämän ansiosta yhteistuotantolaitoksen haltija voi suljetussa jakeluverkossa saada tietyissä olosuhteissa paremman hinnan tuotetusta sähköstä verrattuna toimijaan, joka syöttää sähköä julkiseen verkkoon. Sellaisessa tarjouksessa, jossa toimijat kilpailevat markkinahinnan lisäksi maksettavasta kiinteästä preemiosta, suljetuissa jakeluverkoissa käytettävien yhteistuotantolaitosten haltijat voisivat hyötyä kilpailuedusta, jonka ansiosta – jos etu on ollut järjestelmällistä ja merkittävää – ne ovat voineet tarjota strategisesti hinnalla, joka ylittää niiden kustannukset, ja ne olisivat saaneet ylimääräisen korvauksen. Saksan viranomaisten mielestä edellä mainittu voisi olla mahdollista myös suljettujen jakeluverkkojen ulkopuolella. Yhteistuotantolaitoksen haltija voisi kuitenkin hyötyä vain siinä tapauksessa, että ainoastaan muutama loppukuluttaja on kytketty samaan verkkoon. Sen vuoksi julkisessa verkossa vaikutukset eivät yleensä johda kilpailun vääristymiseen.

| (72) | Tarkasteltuaan kysymystä yksityiskohtaisemmin Saksan viranomaiset ovat kuitenkin havainneet, että suljettujen jakeluverkkojen tilanne on erilainen ja että verkkomaksuja ei yleensä säästetä tai säästöt ovat vähäisiä, joten edellä johdanto-osan 71 kappaleessa tarkoitettu strateginen tarjous on huomattavasti oletettua alhaisempi. Tämä johtopäätös perustuu joihinkin huomioihin, joita Saksan viranomaiset ovat voineet tehdä. |
| --- | --- |

(72)

Tarkasteltuaan kysymystä yksityiskohtaisemmin Saksan viranomaiset ovat kuitenkin havainneet, että suljettujen jakeluverkkojen tilanne on erilainen ja että verkkomaksuja ei yleensä säästetä tai säästöt ovat vähäisiä, joten edellä johdanto-osan 71 kappaleessa tarkoitettu strateginen tarjous on huomattavasti oletettua alhaisempi. Tämä johtopäätös perustuu joihinkin huomioihin, joita Saksan viranomaiset ovat voineet tehdä.

| (73) | Jotta strateginen tarjous olisi mahdollinen, yhteistuotantolaitoksen olisi ensinnäkin saatava tuotetusta sähköstä paljon parempi hinta, mikä merkitsee sitä, että verkkomaksuista saadun säästön on oltava merkittävä. Mitattavissa olevaa vaikutusta varten suuri osa tuotantoa olisi myytävä paikalliseen kulutukseen. Muutoin paremman hinnan saamiseen ei olisi potentiaalia. |
| --- | --- |

(73)

Jotta strateginen tarjous olisi mahdollinen, yhteistuotantolaitoksen olisi ensinnäkin saatava tuotetusta sähköstä paljon parempi hinta, mikä merkitsee sitä, että verkkomaksuista saadun säästön on oltava merkittävä. Mitattavissa olevaa vaikutusta varten suuri osa tuotantoa olisi myytävä paikalliseen kulutukseen. Muutoin paremman hinnan saamiseen ei olisi potentiaalia.

| (74) | Toiseksi pienemmistä verkkomaksuista hyötyjät ovat kaikki loppukuluttajia suljetussa jakeluverkossa riippumatta siitä, tekevätkö ne energian toimitussopimuksen yhteistuotantolaitoksen haltijan kanssa vai eivät. Yhteistuotantolaitoksen haltijan olisi sen vuoksi tehtävä sopimuksia kaikkien loppukuluttajien tai ainakin loppukuluttajien enemmistön kanssa. Jos suljettuun jakeluverkkoon on kytketty useita loppukuluttajia, esiintyy todennäköisesti vapaamatkustamista. Loppukuluttajat eivät olisi halukkaita maksamaan yhteistuotantolaitoksen haltijalle korkeampia hintoja, koska verkkomaksut olisivat joka tapauksessa pienempiä. Koska yhteistuotantolaitokset edustavat pitkäaikaisia saamisia, laitoksen haltijan olisi lisäksi varmistettava, että sillä on pitkän aikavälin sopimukset useimpien suljettuun jakeluverkkoon kytkettyjen loppukuluttajien kanssa. Tämä taas vähentää mahdollisuutta saada (merkittävästi) parempaa hintaa loppukuluttajilta. |
| --- | --- |

(74)

Toiseksi pienemmistä verkkomaksuista hyötyjät ovat kaikki loppukuluttajia suljetussa jakeluverkossa riippumatta siitä, tekevätkö ne energian toimitussopimuksen yhteistuotantolaitoksen haltijan kanssa vai eivät. Yhteistuotantolaitoksen haltijan olisi sen vuoksi tehtävä sopimuksia kaikkien loppukuluttajien tai ainakin loppukuluttajien enemmistön kanssa. Jos suljettuun jakeluverkkoon on kytketty useita loppukuluttajia, esiintyy todennäköisesti vapaamatkustamista. Loppukuluttajat eivät olisi halukkaita maksamaan yhteistuotantolaitoksen haltijalle korkeampia hintoja, koska verkkomaksut olisivat joka tapauksessa pienempiä. Koska yhteistuotantolaitokset edustavat pitkäaikaisia saamisia, laitoksen haltijan olisi lisäksi varmistettava, että sillä on pitkän aikavälin sopimukset useimpien suljettuun jakeluverkkoon kytkettyjen loppukuluttajien kanssa. Tämä taas vähentää mahdollisuutta saada (merkittävästi) parempaa hintaa loppukuluttajilta.

| (75) | Kolmanneksi suljettuun jakeluverkkoon kytketyt loppukuluttajat ovat usein teollisia käyttäjiä, joilla on oikeus verkkomaksujen alennukseen sähköverkkomaksuasetuksen (Stromnetzentgeltverordnung) 19 §:ssä esitettyjen erilaisten poikkeusten nojalla. Koska alennukset perustuvat asianomaisten loppukuluttajien vakaaseen tai erityiseen kulutusprofiiliin eikä siihen, että verkko on suljettu jakeluverkko, marginaali sellaisia verkkomaksujen merkittäviä alennuksia varten, joita voitaisiin käyttää korkeampien hintojen neuvottelemiseksi, on vain vähäinen tai sitä ei ole lainkaan. |
| --- | --- |

(75)

Kolmanneksi suljettuun jakeluverkkoon kytketyt loppukuluttajat ovat usein teollisia käyttäjiä, joilla on oikeus verkkomaksujen alennukseen sähköverkkomaksuasetuksen (Stromnetzentgeltverordnung) 19 §:ssä esitettyjen erilaisten poikkeusten nojalla. Koska alennukset perustuvat asianomaisten loppukuluttajien vakaaseen tai erityiseen kulutusprofiiliin eikä siihen, että verkko on suljettu jakeluverkko, marginaali sellaisia verkkomaksujen merkittäviä alennuksia varten, joita voitaisiin käyttää korkeampien hintojen neuvottelemiseksi, on vain vähäinen tai sitä ei ole lainkaan.

| (76) | Näin ollen Saksan viranomaiset ovat todennet, että oletettu kilpailuetu ei välttämättä ole merkittävä eikä myöskään järjestelmällinen, joten strategista tarjousta koskeva riski olisi huomattavasti alun perin pelättyä pienempi (jos sitä ylipäätään olisi). Saksan viranomaiset harkitsevatkin sitä, että suljettuihin jakeluverkkoihin syötettävää sähköä tuottavat yhteistuotantolaitokset voisivat osallistua tarjouksiin muuttamatta tarjoussuunnitelmia enempää. Jos meneillään olevan lainsäädäntömenettelyn aikana suoritettavassa tutkinnassa kuitenkin ilmenee, että kilpailun vääristymistä edelleen esiintyy ja että tarjoussuunnitelmassa tarvitaan erityistoimenpiteitä, Saksan viranomaiset ovat sitoutuneet ilmoittamaan komissiolle näistä vaikutuksista ja mahdollisista vastatoimenpiteistä. Saksan viranomaiset ovat joka tapauksessa sitoutuneet lisäämään yhteistuotantotukijärjestelmän arviointiin myös sellaisten yhteistuotantolaitosten osallistumisen, jotka tuottavat suljettuihin jakeluverkkoihin syötettävää sähköä. |
| --- | --- |

(76)

Näin ollen Saksan viranomaiset ovat todennet, että oletettu kilpailuetu ei välttämättä ole merkittävä eikä myöskään järjestelmällinen, joten strategista tarjousta koskeva riski olisi huomattavasti alun perin pelättyä pienempi (jos sitä ylipäätään olisi). Saksan viranomaiset harkitsevatkin sitä, että suljettuihin jakeluverkkoihin syötettävää sähköä tuottavat yhteistuotantolaitokset voisivat osallistua tarjouksiin muuttamatta tarjoussuunnitelmia enempää. Jos meneillään olevan lainsäädäntömenettelyn aikana suoritettavassa tutkinnassa kuitenkin ilmenee, että kilpailun vääristymistä edelleen esiintyy ja että tarjoussuunnitelmassa tarvitaan erityistoimenpiteitä, Saksan viranomaiset ovat sitoutuneet ilmoittamaan komissiolle näistä vaikutuksista ja mahdollisista vastatoimenpiteistä. Saksan viranomaiset ovat joka tapauksessa sitoutuneet lisäämään yhteistuotantotukijärjestelmän arviointiin myös sellaisten yhteistuotantolaitosten osallistumisen, jotka tuottavat suljettuihin jakeluverkkoihin syötettävää sähköä.

| (77) | Saksan viranomaiset ovat vahvistaneet, että kyseiset yhteistuotantolaitokset ovat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 23 ja 63 kappaleessa kuvattuja laitoksia joita varten Saksan viranomaiset olivat toimittaneet jäljempänä esitetyt LCOE-laskelmat (energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset).

  Taulukko 5


  LCOE-laskelmat sellaisten sopimuspuolten toteuttamia hankkeita varten, jotka eivät kuulu BesAR:in piiriin, ovat kapasiteetiltaan suurempia kuin 100 kWel, tuottavat 15 vuoden (2016–2030) aikana enintään 10 MW ja 20 vuoden (2016–2035) aikana yli 10 MW, alennus 30 prosenttia/vuosi eurosentteinä/kWh (vuoden 2013 arvot)












  Ala, jolla sopimuspuolen asiakas toimii | Autonosien valmistus | Autonvalmistaja | Autonvalmistaja | Autonvalmistaja | Autonvalmistaja | Autonvalmistaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laitostyyppi | BHKW 5 | BHKW 5 | DT 1 | GT 1 | BHKW 6 | GUD 1 |
| El. Kapasiteetti | 2 000 kW | 2 000 kW | 5 000 kW | 10 000 kW | 10 000 kW | 20 000 kW |
| Täyskuormitustunnit | 4 500 h/a | 8 000 h/a | 5 500 h/a | 5 500 h/a | 5 000 h/a | 5 000 h/a |
| Oma kulutus | 50 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 80 % |
| LCOE | 10,42 | 7,22 | 12,13 | 8,42 | 8,49 | 11,56 |
| Markkinoiden keskihinta | 6,77 | 6,25 | 6,25 | 6,25 | 6,25 | 5,87 |
| LCOE:n ja markkinahinnan erotus | 3,65 | 0,97 | 5,88 | 2,17 | 2,24 | 5,7 |

(77)

Saksan viranomaiset ovat vahvistaneet, että kyseiset yhteistuotantolaitokset ovat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 23 ja 63 kappaleessa kuvattuja laitoksia joita varten Saksan viranomaiset olivat toimittaneet jäljempänä esitetyt LCOE-laskelmat (energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset).

Taulukko 5

Taulukko 5

LCOE-laskelmat sellaisten sopimuspuolten toteuttamia hankkeita varten, jotka eivät kuulu BesAR:in piiriin, ovat kapasiteetiltaan suurempia kuin 100 kWel, tuottavat 15 vuoden (2016–2030) aikana enintään 10 MW ja 20 vuoden (2016–2035) aikana yli 10 MW, alennus 30 prosenttia/vuosi eurosentteinä/kWh (vuoden 2013 arvot)

LCOE-laskelmat sellaisten sopimuspuolten toteuttamia hankkeita varten, jotka eivät kuulu BesAR:in piiriin, ovat kapasiteetiltaan suurempia kuin 100 kWel, tuottavat 15 vuoden (2016–2030) aikana enintään 10 MW ja 20 vuoden (2016–2035) aikana yli 10 MW, alennus 30 prosenttia/vuosi eurosentteinä/kWh (vuoden 2013 arvot)

Ala, jolla sopimuspuolen asiakas toimii

Autonosien valmistus

Autonvalmistaja

Autonvalmistaja

Autonvalmistaja

Autonvalmistaja

Autonvalmistaja

Laitostyyppi

BHKW 5

BHKW 5

DT 1

GT 1

BHKW 6

GUD 1

El. Kapasiteetti

2 000 kW

2 000 kW

5 000 kW

10 000 kW

10 000 kW

20 000 kW

Täyskuormitustunnit

4 500 h/a

8 000 h/a

5 500 h/a

5 500 h/a

5 000 h/a

5 000 h/a

Oma kulutus

50 %

100 %

100 %

100 %

100 %

80 %

LCOE

10,42

7,22

12,13

8,42

8,49

11,56

Markkinoiden keskihinta

6,77

6,25

6,25

6,25

6,25

5,87

LCOE:n ja markkinahinnan erotus

3,65

0,97

5,88

2,17

2,24

5,7

| (78) | Ollakseen kelpoisia näiden on oltava korkeahyötysuhteisen yhteistuotannon laitoksia kuten muidenkin yhteistuotantolaitosten, jotka voivat osallistua tarjouksiin. |
| --- | --- |

(78)

Ollakseen kelpoisia näiden on oltava korkeahyötysuhteisen yhteistuotannon laitoksia kuten muidenkin yhteistuotantolaitosten, jotka voivat osallistua tarjouksiin.

| (79) | Tuki tarjouksessa valituille yhteistuotantolaitoksille myönnetään preemiona markkinahinnan lisäksi 30 000 täyskuormitustunnin ajan. Preemiota ei makseta, jos tuntisopimusten arvo on kauppapaikassa Saksalle nolla tai negatiivinen (seuraavana päivänä) (ilmoitetun KWKG 2016 -lain 7 §:n 8 momentti, muutetun KWKG 2016 -lain 7§:n 7 momentti). Tuona aikana tuotettua sähköä ei oteta huomioon laskettaessa täyskuormitustuntien määrää, joiden aikana tukea voidaan myöntää. Myös yhteistuotantolaitoksen haltija vastaa tasapainotuksesta. |
| --- | --- |

(79)

Tuki tarjouksessa valituille yhteistuotantolaitoksille myönnetään preemiona markkinahinnan lisäksi 30 000 täyskuormitustunnin ajan. Preemiota ei makseta, jos tuntisopimusten arvo on kauppapaikassa Saksalle nolla tai negatiivinen (seuraavana päivänä) (ilmoitetun KWKG 2016 -lain 7 §:n 8 momentti, muutetun KWKG 2016 -lain 7§:n 7 momentti). Tuona aikana tuotettua sähköä ei oteta huomioon laskettaessa täyskuormitustuntien määrää, joiden aikana tukea voidaan myöntää. Myös yhteistuotantolaitoksen haltija vastaa tasapainotuksesta.

6.   CHP-LISÄMAKSUN ALENNUSTEN ARVIOINTI

CHP-LISÄMAKSUN ALENNUSTEN ARVIOINTI

6.1   Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

| (80) | Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(80)

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (81) | Komission on määrittäessään onko toimenpide perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea arvioitava seuraavia:






  a) | saavatko tietyt yritykset tai alat etua toimenpiteestä (valikoiva etu); |
| --- | --- | --- |

(81)

Komission on määrittäessään onko toimenpide perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea arvioitava seuraavia:

a)

saavatko tietyt yritykset tai alat etua toimenpiteestä (valikoiva etu);

| b) | johtuuko toimenpide valtiosta ja rahoitetaanko se valtion varoista; |
| --- | --- |

b)

johtuuko toimenpide valtiosta ja rahoitetaanko se valtion varoista;

| c) | vääristääkö toimenpide tai uhkaako se vääristää kilpailua; |
| --- | --- |

c)

vääristääkö toimenpide tai uhkaako se vääristää kilpailua;

| d) | vaikuttaako toimenpide jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

d)

vaikuttaako toimenpide jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1.1   Valikoiva etu

Valikoiva etu

| (82) | Kuten unionin tuomioistuin muistutti 21 päivänä joulukuuta 2016 antamassaan tuomiossa yhdistetyissä asioissa komissio vastaan World Duty Free Group ja komissio vastaan Banco Santander and Santusa (20), verotoimenpiteen tai maksun valikoivuuden osoittamiseksi on määritettävä, tehdäänkö toimenpiteellä ero sellaisten toimijoiden välillä, jotka ovat yleiseen verotusjärjestelmään olennaisesti kuuluvien tavoitteiden mukaisesti tosiasiallisesti ja oikeudellisesti keskenään vertailukelpoisessa tilanteessa, ja eroa ei voida perustella kyseisen järjestelmän luonteella ja yleisellä rakenteella. |
| --- | --- |

(82)

Kuten unionin tuomioistuin muistutti 21 päivänä joulukuuta 2016 antamassaan tuomiossa yhdistetyissä asioissa komissio vastaan World Duty Free Group ja komissio vastaan Banco Santander and Santusa (20), verotoimenpiteen tai maksun valikoivuuden osoittamiseksi on määritettävä, tehdäänkö toimenpiteellä ero sellaisten toimijoiden välillä, jotka ovat yleiseen verotusjärjestelmään olennaisesti kuuluvien tavoitteiden mukaisesti tosiasiallisesti ja oikeudellisesti keskenään vertailukelpoisessa tilanteessa, ja eroa ei voida perustella kyseisen järjestelmän luonteella ja yleisellä rakenteella.

20

| (83) | Komissio oli katsonut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että CHP-lisämaksu on periaatteessa maksettava kustakin loppukuluttajille verkonhaltijoiden hoitaman julkisen verkon tai suljetun jakeluverkon kautta toimitetusta kilowattitunnista. Tämä lisämaksu on yhdenmukainen lisämaksu/kWh. Kuten edellä 2.2.1 ja 2.3 jaksossa on kuvattu, muutetussa KWKG 2016 -laissa ei juurikaan muutettu järjestelyä lisämaksun määrittämiseksi, ja se perustuu edelleen yhdenmukaisen lisämaksun periaatteeseen. Vuonna 2016 täyden CHP-lisämaksun määrä oli 0,445 eurosenttiä/kWh, vuonna 2017 se on 0,438 eurosenttiä/kWh. |
| --- | --- |

(83)

Komissio oli katsonut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että CHP-lisämaksu on periaatteessa maksettava kustakin loppukuluttajille verkonhaltijoiden hoitaman julkisen verkon tai suljetun jakeluverkon kautta toimitetusta kilowattitunnista. Tämä lisämaksu on yhdenmukainen lisämaksu/kWh. Kuten edellä 2.2.1 ja 2.3 jaksossa on kuvattu, muutetussa KWKG 2016 -laissa ei juurikaan muutettu järjestelyä lisämaksun määrittämiseksi, ja se perustuu edelleen yhdenmukaisen lisämaksun periaatteeseen. Vuonna 2016 täyden CHP-lisämaksun määrä oli 0,445 eurosenttiä/kWh, vuonna 2017 se on 0,438 eurosenttiä/kWh.

| (84) | Ilmoitetussa KWKG 2016 -laissa vuoden 2016 CHP-lisämaksu rajattiin määrään 0,04 ja vuoden 2017 määrään 0,03 eurosenttiä/kWh. Tämä vähentää B- tai C-luokan loppukuluttajiin kuuluvien yritysten CHP-lisämaksua ja vapauttaa ne niille periaatteessa kuuluvasta taakasta. Samoin muutetussa KWKG 2016 -laissa vuoden 2016 CHP-lisämaksu rajattiin määrään 0,056, vuoden 2017 määrään 0,06 ja 0,08 eurosenttiä/kWh ja vuoden 2018 määrään 0,16 eurosenttiä/kWh. Tämä vähentää B- tai C-luokan loppukuluttajiin kuuluvien yritysten taloudellista taakkaa ja vapauttaa ne niille periaatteessa kuuluvasta taakasta. Samoin muutetulle KWKG 2016 -laille johdanto-osan 20 kappaleessa säädetyt ehdot täyttävien sähköintensiivisten kuluttajien CHP-lisämaksu rajattiin 15 prosenttiin täydestä lisämaksusta (tai 0,5 taikka 4 prosenttiin niiden bruttoarvonlisäyksestä.) Tämä vähentää B- tai C-luokan loppukuluttajiin kuuluvien yritysten taloudellista taakkaa ja vapauttaa ne niille periaatteessa kuuluvasta taakasta. Tällaisesta alennuksesta koituu etua (21). |
| --- | --- |

(84)

Ilmoitetussa KWKG 2016 -laissa vuoden 2016 CHP-lisämaksu rajattiin määrään 0,04 ja vuoden 2017 määrään 0,03 eurosenttiä/kWh. Tämä vähentää B- tai C-luokan loppukuluttajiin kuuluvien yritysten CHP-lisämaksua ja vapauttaa ne niille periaatteessa kuuluvasta taakasta. Samoin muutetussa KWKG 2016 -laissa vuoden 2016 CHP-lisämaksu rajattiin määrään 0,056, vuoden 2017 määrään 0,06 ja 0,08 eurosenttiä/kWh ja vuoden 2018 määrään 0,16 eurosenttiä/kWh. Tämä vähentää B- tai C-luokan loppukuluttajiin kuuluvien yritysten taloudellista taakkaa ja vapauttaa ne niille periaatteessa kuuluvasta taakasta. Samoin muutetulle KWKG 2016 -laille johdanto-osan 20 kappaleessa säädetyt ehdot täyttävien sähköintensiivisten kuluttajien CHP-lisämaksu rajattiin 15 prosenttiin täydestä lisämaksusta (tai 0,5 taikka 4 prosenttiin niiden bruttoarvonlisäyksestä.) Tämä vähentää B- tai C-luokan loppukuluttajiin kuuluvien yritysten taloudellista taakkaa ja vapauttaa ne niille periaatteessa kuuluvasta taakasta. Tällaisesta alennuksesta koituu etua (21).

21

| (85) | Lisäksi etu on valikoiva. C-luokan osalta alennus rajoittuu vain valmistusteollisuuden alaan. Alennus myönnetään tällä alalla vain yrityksille, joiden vuosikulutus on yli 1 GWh ja joiden sähkökustannukset ovat suuremmat kuin neljä prosenttia niiden liikevaihdosta (millä suljetaan pois muut valmistusteollisuuden alat, koska ne eivät tyypillisesti pääse näihin arvoihin, ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 127 kappale). Sama huomio pätee edellä johdanto-osan 20 kappaleessa säädetyt ehdot täyttäville sähköintensiivisille käyttäjille myönnettäviin alennuksiin. Alennukset ovat valikoivia, koska niitä myönnetään vain tietyillä aloilla toimiville yrityksille, ja alennuksia myönnetään alalla vain yrityksille, joiden kulutus on 1 GWh tietyssä kuluttajapisteessä ja kun niiden sähköintensiivisyys saavuttaa tietyn ylärajan. |
| --- | --- |

(85)

Lisäksi etu on valikoiva. C-luokan osalta alennus rajoittuu vain valmistusteollisuuden alaan. Alennus myönnetään tällä alalla vain yrityksille, joiden vuosikulutus on yli 1 GWh ja joiden sähkökustannukset ovat suuremmat kuin neljä prosenttia niiden liikevaihdosta (millä suljetaan pois muut valmistusteollisuuden alat, koska ne eivät tyypillisesti pääse näihin arvoihin, ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 127 kappale). Sama huomio pätee edellä johdanto-osan 20 kappaleessa säädetyt ehdot täyttäville sähköintensiivisille käyttäjille myönnettäviin alennuksiin. Alennukset ovat valikoivia, koska niitä myönnetään vain tietyillä aloilla toimiville yrityksille, ja alennuksia myönnetään alalla vain yrityksille, joiden kulutus on 1 GWh tietyssä kuluttajapisteessä ja kun niiden sähköintensiivisyys saavuttaa tietyn ylärajan.

| (86) | B-luokan osalta etu rajoittuu yrityksiin, joiden vuosikulutustaso on 1 GWh. Komissio toteaa lisäksi, että vaikka B-luokka näyttääkin olevan avoin kaikille aloille, 1 GWh:n yläraja sulkee ulkopuolelle useita talouden aloja ja yrityksiä, jotka eivät tyypillisesti koskaan saavuta tätä kulutuksen ylärajaa. |
| --- | --- |

(86)

B-luokan osalta etu rajoittuu yrityksiin, joiden vuosikulutustaso on 1 GWh. Komissio toteaa lisäksi, että vaikka B-luokka näyttääkin olevan avoin kaikille aloille, 1 GWh:n yläraja sulkee ulkopuolelle useita talouden aloja ja yrityksiä, jotka eivät tyypillisesti koskaan saavuta tätä kulutuksen ylärajaa.

| (87) | Ottaen huomioon lisämaksun tavoitteen (yhteistuotantotuen edistäminen) B- ja C-luokan loppukuluttajat ja sähköintensiiviset käyttäjät ovat kuitenkin oikeudellisesti ja tosiasiallisesti keskenään vertailukelpoisessa tilanteessa. Erityisesti nämä loppukuluttajat kuluttavat julkiseen verkkoon tai suljettuun verkkoon syötettyä sähköä kuten A-luokan kuluttajatkin. Ne hyötyvät samaten A-luokan loppukuluttajien tavoin matalammasta hiilidioksidipäästöjen tasosta, koska niille myönnetään korkean energiatehokkuuden yhteistuotantotukea, joka rahoitetaan CHP-lisämaksulla. |
| --- | --- |

(87)

Ottaen huomioon lisämaksun tavoitteen (yhteistuotantotuen edistäminen) B- ja C-luokan loppukuluttajat ja sähköintensiiviset käyttäjät ovat kuitenkin oikeudellisesti ja tosiasiallisesti keskenään vertailukelpoisessa tilanteessa. Erityisesti nämä loppukuluttajat kuluttavat julkiseen verkkoon tai suljettuun verkkoon syötettyä sähköä kuten A-luokan kuluttajatkin. Ne hyötyvät samaten A-luokan loppukuluttajien tavoin matalammasta hiilidioksidipäästöjen tasosta, koska niille myönnetään korkean energiatehokkuuden yhteistuotantotukea, joka rahoitetaan CHP-lisämaksulla.

| (88) | Saksan viranomaiset eivät ole kommentoineet toimenpiteen valikoivuutta. |
| --- | --- |

(88)

Saksan viranomaiset eivät ole kommentoineet toimenpiteen valikoivuutta.

| (89) | BV Glas näyttää katsovan, että alennusten rajoittaminen valmistusteollisuuden alaan on järjestelmän logiikan mukaista, koska valmistusteollisuuden alalla toimivat yritykset ovat yleensä hinnanottajia eivätkä ne voi siirtää ylimääräisiä kulujaan asiakkaiden maksettaviksi, kun taas palvelualat siirtävät yleisesti lisämaksut asiakkaille. |
| --- | --- |

(89)

BV Glas näyttää katsovan, että alennusten rajoittaminen valmistusteollisuuden alaan on järjestelmän logiikan mukaista, koska valmistusteollisuuden alalla toimivat yritykset ovat yleensä hinnanottajia eivätkä ne voi siirtää ylimääräisiä kulujaan asiakkaiden maksettaviksi, kun taas palvelualat siirtävät yleisesti lisämaksut asiakkaille.

| (90) | Komissio toteaa aluksi, että kun se on havainnut jonkin toimenpiteen aiheuttavan eroja sellaisten yritysten välille, jotka ovat kyseisen toimenpiteen tavoitteen kannalta tosiasiallisesti ja oikeudellisesti keskenään vertailukelpoisessa tilanteessa, sen jäsenvaltion, joka on säätänyt, että yritysten välillä on kustannusten osalta eroja, on osoitettava, että ero on todellakin perusteltu kyseisen järjestelmän luonteen ja rakenteen perusteella (22). Saksan viranomaiset eivät ole vaatineet, että alennukset ovat CHP-lisämaksun luonteen ja rakenteen mukaisia. Erityisesti viranomaiset eivät ole väittäneet, että CHP-lisämaksun on perustuttava periaatteeseen, jonka mukaan CHP-lisämaksu asetetaan yrityksille vain siinä tapauksessa, että ne voivat siirtää ylimääräiset kustannuksensa asiakkaidensa maksettaviksi. Lisäksi kelpoisuusehdot eivät tue (perusteetonta) oletusta siitä, että CHP-lisämaksun täysi maksu perustuu periaatteeseen, jonka mukaan CHP-lisämaksu asetetaan yrityksille vain siinä tapauksessa, että ne voivat siirtää ylimääräiset kustannuksensa asiakkaidensa maksettaviksi. |
| --- | --- |

(90)

Komissio toteaa aluksi, että kun se on havainnut jonkin toimenpiteen aiheuttavan eroja sellaisten yritysten välille, jotka ovat kyseisen toimenpiteen tavoitteen kannalta tosiasiallisesti ja oikeudellisesti keskenään vertailukelpoisessa tilanteessa, sen jäsenvaltion, joka on säätänyt, että yritysten välillä on kustannusten osalta eroja, on osoitettava, että ero on todellakin perusteltu kyseisen järjestelmän luonteen ja rakenteen perusteella (22). Saksan viranomaiset eivät ole vaatineet, että alennukset ovat CHP-lisämaksun luonteen ja rakenteen mukaisia. Erityisesti viranomaiset eivät ole väittäneet, että CHP-lisämaksun on perustuttava periaatteeseen, jonka mukaan CHP-lisämaksu asetetaan yrityksille vain siinä tapauksessa, että ne voivat siirtää ylimääräiset kustannuksensa asiakkaidensa maksettaviksi. Lisäksi kelpoisuusehdot eivät tue (perusteetonta) oletusta siitä, että CHP-lisämaksun täysi maksu perustuu periaatteeseen, jonka mukaan CHP-lisämaksu asetetaan yrityksille vain siinä tapauksessa, että ne voivat siirtää ylimääräiset kustannuksensa asiakkaidensa maksettaviksi.

22

| (91) | Ensinnäkään kelpoisuus ilmoitetun KWKG 2016 -lain mukaiseen alennukseen ei riipu siitä, osoittavatko yritykset, etteivät ne voi siirtää ylimääräisiä kustannuksiaan asiakkailleen. Toiseksi mitään sellaisia tietoja ei ole toimitettu, jotka osoittaisivat, että kaikki B- ja C-luokan alennuksia saavat alat ja yritykset eivät tosiasiassa voi siirtää ylimääräisiä kustannuksiaan ja että alennuksien ulkopuolelle jäävät voivat kaikki siirtää kustannuksensa. Kolmanneksi BV Glasin väitteet siitä, että on normaalia rajoittaa alennukset valmistusteollisuuden yrityksiin, ovat ontuvia, koska alennuksia myönnetään B-luokan loppukuluttajille, jotka voivat toimia palvelualalla ja joiden ei tarvitse olla sähköintensiivisiä. Muutetun KWKG 2016 -lain osalta Saksan viranomaiset eivät esittäneet, että CHP-lisämaksu perustui loppukuluttajien mahdollisuuteen siirtää kustannuksia. Se, että kustannuksia ei voi siirtää, ei ole virallinen kelpoisuusehto alennuksia varten. |
| --- | --- |

(91)

Ensinnäkään kelpoisuus ilmoitetun KWKG 2016 -lain mukaiseen alennukseen ei riipu siitä, osoittavatko yritykset, etteivät ne voi siirtää ylimääräisiä kustannuksiaan asiakkailleen. Toiseksi mitään sellaisia tietoja ei ole toimitettu, jotka osoittaisivat, että kaikki B- ja C-luokan alennuksia saavat alat ja yritykset eivät tosiasiassa voi siirtää ylimääräisiä kustannuksiaan ja että alennuksien ulkopuolelle jäävät voivat kaikki siirtää kustannuksensa. Kolmanneksi BV Glasin väitteet siitä, että on normaalia rajoittaa alennukset valmistusteollisuuden yrityksiin, ovat ontuvia, koska alennuksia myönnetään B-luokan loppukuluttajille, jotka voivat toimia palvelualalla ja joiden ei tarvitse olla sähköintensiivisiä. Muutetun KWKG 2016 -lain osalta Saksan viranomaiset eivät esittäneet, että CHP-lisämaksu perustui loppukuluttajien mahdollisuuteen siirtää kustannuksia. Se, että kustannuksia ei voi siirtää, ei ole virallinen kelpoisuusehto alennuksia varten.

| (92) | Näin ollen komissio päättelee, että alennuksia ei voida pitää CHP-lisämaksujärjestelmän logiikan mukaisina ja pysyy päätelmässään, jonka mukaan tarkasteltavana olevista alennuksista koituu valikoivaa etua niiden saajille. |
| --- | --- |

(92)

Näin ollen komissio päättelee, että alennuksia ei voida pitää CHP-lisämaksujärjestelmän logiikan mukaisina ja pysyy päätelmässään, jonka mukaan tarkasteltavana olevista alennuksista koituu valikoivaa etua niiden saajille.

| (93) | Saksan viranomaiset ovat myös lisänneet muutettuun KWKG 2016 -lakiin 27 b §:n, jonka mukaan varastoituun sähköön sovelletaan CHP-lisämaksua silloin, kun sitä otetaan varastosta eikä silloin, kun sitä syötetään varastoon. Komissio katsoo, että tämä säännös on CHP-lisämaksun luonteen ja rakenteen mukainen (eikä sen nojalla näin ollen saada valikoivaa etua): sen tarkoituksena on kaksinkertaisen verotuksen välttäminen, periaate jota sovelletaan yleisesti vero- ja maksujärjestelmissä. Tämä säännös noudattaa periaatetta siitä, että lisämaksu erääntyy, kun sähköä otetaan verkosta ja kulutetaan. Saksan viranomaiset ovat esittäneet, että varastossa säilytettävää sähköä ei kuitenkaan vielä ole kulutettu. Sen vuoksi komissio katsoo, että muutetun KWKG 2016 -lain 27 b §:n mukainen poikkeus ei ole valikoiva. |
| --- | --- |

(93)

Saksan viranomaiset ovat myös lisänneet muutettuun KWKG 2016 -lakiin 27 b §:n, jonka mukaan varastoituun sähköön sovelletaan CHP-lisämaksua silloin, kun sitä otetaan varastosta eikä silloin, kun sitä syötetään varastoon. Komissio katsoo, että tämä säännös on CHP-lisämaksun luonteen ja rakenteen mukainen (eikä sen nojalla näin ollen saada valikoivaa etua): sen tarkoituksena on kaksinkertaisen verotuksen välttäminen, periaate jota sovelletaan yleisesti vero- ja maksujärjestelmissä. Tämä säännös noudattaa periaatetta siitä, että lisämaksu erääntyy, kun sähköä otetaan verkosta ja kulutetaan. Saksan viranomaiset ovat esittäneet, että varastossa säilytettävää sähköä ei kuitenkaan vielä ole kulutettu. Sen vuoksi komissio katsoo, että muutetun KWKG 2016 -lain 27 b §:n mukainen poikkeus ei ole valikoiva.

6.1.2   Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

| (94) | Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että alennukset katsottiin valtion toimenpiteeksi, koska kaikki alennukset oli myönnetty lailla (KWKG 2016 -laki). Lisäksi komissio huomasi, että BAFA (Saksan liittotasavallan talous- ja vientivalvontavirasto, talous- ja energiaministeriön alainen viranomainen) vastaa sen tarkistamisesta, että vain kelpoiset toimijat saavat tukea. |
| --- | --- |

(94)

Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että alennukset katsottiin valtion toimenpiteeksi, koska kaikki alennukset oli myönnetty lailla (KWKG 2016 -laki). Lisäksi komissio huomasi, että BAFA (Saksan liittotasavallan talous- ja vientivalvontavirasto, talous- ja energiaministeriön alainen viranomainen) vastaa sen tarkistamisesta, että vain kelpoiset toimijat saavat tukea.

| (95) | Lisäksi komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että alennukset rahoitettiin valtion varoista. |
| --- | --- |

(95)

Lisäksi komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että alennukset rahoitettiin valtion varoista.

| (96) | Komissio pani merkille ensinnäkin, että Saksa otti yhteistuotantotuen rahoittamiseksi käyttöön erityisen lisämaksun, CHP-lisämaksun (ks. ilmoitetun KWKG 2016 -lain sekä muutetun KWKG 2016 -lain 26 §, joilla vahvistettiin CHP-lisämaksu ja annettiin verkonhaltijoille oikeus määrätä lisämaksu loppukuluttajille) ja määritteli sen tarkoituksen (valtion energia-alan politiikkojen rahoittaminen: yhteistuotantotuki ja investointituet varastoinnille ja kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkoille) sekä menetelmän, jolla määritetään lisämaksun määrä, jonka valtio asettaa suoraan joillekin loppukuluttajien luokille (B- ja C-luokan loppukuluttajat ja sähköintensiiviset käyttäjät). Lisäksi kerätyn CHP-lisämaksun ali- ja ylijäämät (verrattuna tarvittavaan tukeen) korjataan seuraavana vuonna ja varmistetaan näin se, että verkonhaltijoille korvataan täysin ylimääräiset kustannukset, jotka johtuvat niiden velvoitteesta maksaa tukea. Tämä tarkoittaa myös sitä, että verkonhaltijat eivät voi käyttää lisämaksusta saatavaa tuloa muuhun kuin yhteistuotantolaitoksessa tuotetun sähkön, lämmön ja kylmyyden varastoinnin sekä kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen tukeen. Komissio katsoi tältä pohjalta, että aivan kuin asiassa Association Vent de Colère (23), josta annettiin tuomio 19 päivänä joulukuuta 2013, valtio oli luonut KWKG 2016 -lain puitteissa järjestelmän, jonka mukaan verkonhaltijoille korvataan sähkön loppukuluttajilta perittävän CHP-lisämaksun avulla kokonaan kulut, joita niille aiheutuu siitä, että ne tukevat sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten sähköntuotantoa sekä varastojen ja kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkkojen rakentamista. Tämä seikka erottaa käsiteltävänä olevan asian asiasta PreussenElektra (24)13 päivänä maaliskuuta 2001 annetusta tuomiosta, jonka mukaan sähköntoimittajien oli rahoitettava lisäkustannukset omista varoistaan. Lisäksi sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten tuottamalle sähkölle myönnettävä yhteistuotantotuki ja kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkkojen haltijoille ja varastoinnille myönnettävät investointituet eivät ole tavaroista tai palveluista koituvia hintoja tai maksuja. Yhteistuotantotuen maksavat verkonhaltijat yhteistuotantolaitosten haltijoille, vaikka sähköä ei myydäkään verkonhaltijoille vaan kolmansille osapuolille. Joissain tapauksessa sähkön kuluttaa yhteistuotantolaitoksen haltija itse. Myös kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkot sekä lämpö- ja kylmyysvarastot jäävät sen toimijan omistukseen, joka hakee tukea, ja tuen maksaminen ei anna sähköverkonhaltijalle mitään oikeutta kyseisten verkkojen ja varastojen osalta (näiden tuen osalta ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 33–45 kappale). |
| --- | --- |

(96)

Komissio pani merkille ensinnäkin, että Saksa otti yhteistuotantotuen rahoittamiseksi käyttöön erityisen lisämaksun, CHP-lisämaksun (ks. ilmoitetun KWKG 2016 -lain sekä muutetun KWKG 2016 -lain 26 §, joilla vahvistettiin CHP-lisämaksu ja annettiin verkonhaltijoille oikeus määrätä lisämaksu loppukuluttajille) ja määritteli sen tarkoituksen (valtion energia-alan politiikkojen rahoittaminen: yhteistuotantotuki ja investointituet varastoinnille ja kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkoille) sekä menetelmän, jolla määritetään lisämaksun määrä, jonka valtio asettaa suoraan joillekin loppukuluttajien luokille (B- ja C-luokan loppukuluttajat ja sähköintensiiviset käyttäjät). Lisäksi kerätyn CHP-lisämaksun ali- ja ylijäämät (verrattuna tarvittavaan tukeen) korjataan seuraavana vuonna ja varmistetaan näin se, että verkonhaltijoille korvataan täysin ylimääräiset kustannukset, jotka johtuvat niiden velvoitteesta maksaa tukea. Tämä tarkoittaa myös sitä, että verkonhaltijat eivät voi käyttää lisämaksusta saatavaa tuloa muuhun kuin yhteistuotantolaitoksessa tuotetun sähkön, lämmön ja kylmyyden varastoinnin sekä kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen tukeen. Komissio katsoi tältä pohjalta, että aivan kuin asiassa Association Vent de Colère (23), josta annettiin tuomio 19 päivänä joulukuuta 2013, valtio oli luonut KWKG 2016 -lain puitteissa järjestelmän, jonka mukaan verkonhaltijoille korvataan sähkön loppukuluttajilta perittävän CHP-lisämaksun avulla kokonaan kulut, joita niille aiheutuu siitä, että ne tukevat sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten sähköntuotantoa sekä varastojen ja kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkkojen rakentamista. Tämä seikka erottaa käsiteltävänä olevan asian asiasta PreussenElektra (24)13 päivänä maaliskuuta 2001 annetusta tuomiosta, jonka mukaan sähköntoimittajien oli rahoitettava lisäkustannukset omista varoistaan. Lisäksi sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten tuottamalle sähkölle myönnettävä yhteistuotantotuki ja kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkkojen haltijoille ja varastoinnille myönnettävät investointituet eivät ole tavaroista tai palveluista koituvia hintoja tai maksuja. Yhteistuotantotuen maksavat verkonhaltijat yhteistuotantolaitosten haltijoille, vaikka sähköä ei myydäkään verkonhaltijoille vaan kolmansille osapuolille. Joissain tapauksessa sähkön kuluttaa yhteistuotantolaitoksen haltija itse. Myös kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkot sekä lämpö- ja kylmyysvarastot jäävät sen toimijan omistukseen, joka hakee tukea, ja tuen maksaminen ei anna sähköverkonhaltijalle mitään oikeutta kyseisten verkkojen ja varastojen osalta (näiden tuen osalta ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 33–45 kappale).

23

24

| (97) | Lisäksi komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että siirtoverkonhaltijoilla on erityinen asema järjestelmässä. Niiden tehtäväksi on annettu CHP-lisämaksun laskeminen KWKG 2016 -laissa esitetyn menettelyn perusteella sekä CHP-lisämaksusta koituvien rahoitusvirtojen hallinnointi. Niille on siirretty kokonaan taloudellinen taakka, joka koituu yhteistuotantotuesta sekä lämpöverkoille ja lämmitysjärjestelmille myönnettävästä tuesta. Lisäksi niiden on varmistettava, että taloudellinen taakka jakautuu tasaisesti jakeluverkonhaltijoiden välillä (suhteessa niiden verkkoon kytkettyihin A-, B- ja C-luokan loppukuluttajiin), ja niille siirretään jakeluverkonhaltijoiden CHP-lisämaksu, jotta näille korvataan tuesta koituva taloudellinen taakka. Niiden on myös varoitettava BAFA:ta, jos talousarvio ylittyy. Tältä osin esiintyy samankaltaisuuksia Samenwerkende Elektriciteits-Produktiebedrijven NV:n tilanteen kanssa asiassa Essent Netwerk Noord (25), josta annettiin tuomio 17 päivänä heinäkuuta 2008, sekä siirtoverkonhaltijoiden tilanteen kanssa asiassa Saksa vastaan komissio (EEG 2012) (26), josta annettiin tuomio 10 päivänä toukokuuta 2016. |
| --- | --- |

(97)

Lisäksi komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että siirtoverkonhaltijoilla on erityinen asema järjestelmässä. Niiden tehtäväksi on annettu CHP-lisämaksun laskeminen KWKG 2016 -laissa esitetyn menettelyn perusteella sekä CHP-lisämaksusta koituvien rahoitusvirtojen hallinnointi. Niille on siirretty kokonaan taloudellinen taakka, joka koituu yhteistuotantotuesta sekä lämpöverkoille ja lämmitysjärjestelmille myönnettävästä tuesta. Lisäksi niiden on varmistettava, että taloudellinen taakka jakautuu tasaisesti jakeluverkonhaltijoiden välillä (suhteessa niiden verkkoon kytkettyihin A-, B- ja C-luokan loppukuluttajiin), ja niille siirretään jakeluverkonhaltijoiden CHP-lisämaksu, jotta näille korvataan tuesta koituva taloudellinen taakka. Niiden on myös varoitettava BAFA:ta, jos talousarvio ylittyy. Tältä osin esiintyy samankaltaisuuksia Samenwerkende Elektriciteits-Produktiebedrijven NV:n tilanteen kanssa asiassa Essent Netwerk Noord (25), josta annettiin tuomio 17 päivänä heinäkuuta 2008, sekä siirtoverkonhaltijoiden tilanteen kanssa asiassa Saksa vastaan komissio (EEG 2012) (26), josta annettiin tuomio 10 päivänä toukokuuta 2016.

25

26

| (98) | Lisäksi komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että seuraavat seikat vahvistavat, että CHP-lisämaksu on valtion valvonnassa: CHP-lisämaksusta on pidettävä erillistä kirjanpitoa, jotta sääntelyviranomainen voi tarkistaa, ettei verkonhaltijoiden eri toimien välillä ole ollut ristiintukemista. Laki edellyttää lisäksi, että tilintarkastaja valvoo siirtoverkonhaltijoiden välistä laskutusta. Lisäksi lailla asetetaan raja toimenpiteen kokonaistalousarviolle ja lisämaksun kokonaismäärälle. Jos talousarvio uhkaa ylittyä, siirtoverkonhaltijoiden on varoitettava BAFA:ta, joka laskee uudet, alennetut tuen määrät sen varmistamiseksi, ettei talousarvio ylity. Tämä on yksi lisäosoitus siitä, että CHP-lisämaksu on yksi valtion valvomia varoja. |
| --- | --- |

(98)

Lisäksi komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että seuraavat seikat vahvistavat, että CHP-lisämaksu on valtion valvonnassa: CHP-lisämaksusta on pidettävä erillistä kirjanpitoa, jotta sääntelyviranomainen voi tarkistaa, ettei verkonhaltijoiden eri toimien välillä ole ollut ristiintukemista. Laki edellyttää lisäksi, että tilintarkastaja valvoo siirtoverkonhaltijoiden välistä laskutusta. Lisäksi lailla asetetaan raja toimenpiteen kokonaistalousarviolle ja lisämaksun kokonaismäärälle. Jos talousarvio uhkaa ylittyä, siirtoverkonhaltijoiden on varoitettava BAFA:ta, joka laskee uudet, alennetut tuen määrät sen varmistamiseksi, ettei talousarvio ylity. Tämä on yksi lisäosoitus siitä, että CHP-lisämaksu on yksi valtion valvomia varoja.

| (99) | Saksan viranomaiset eivät esittäneet tätä kohtaa koskevia huomautuksia. BV Glas on huomauttanut, että toimenpide ei ole valtiontukea koska se ei rasita valtion talousarviota. Komissio toteaa kuitenkin, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti varoja ei tarvitse siirtää valtion talousarvion kautta, jotta niiden katsottaisiin olevan valtion varoja. Riittää, että varat ovat julkisessa valvonnassa (27). Valtion varoista suoraan tai välillisesti myönnettyjen etujen on katsottava olevan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Valtion myöntämän tuen ja valtion varoista myönnetyn tuen välisen erottelun tarkoituksena on sisällyttää tuen käsitteeseen valtion suoraan myöntämän tuen lisäksi myös valtion tähän tehtävään osoittamien tai valtion perustamien julkisten tai yksityisten elinten myöntämä tuki (28). |
| --- | --- |

(99)

Saksan viranomaiset eivät esittäneet tätä kohtaa koskevia huomautuksia. BV Glas on huomauttanut, että toimenpide ei ole valtiontukea koska se ei rasita valtion talousarviota. Komissio toteaa kuitenkin, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti varoja ei tarvitse siirtää valtion talousarvion kautta, jotta niiden katsottaisiin olevan valtion varoja. Riittää, että varat ovat julkisessa valvonnassa (27). Valtion varoista suoraan tai välillisesti myönnettyjen etujen on katsottava olevan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Valtion myöntämän tuen ja valtion varoista myönnetyn tuen välisen erottelun tarkoituksena on sisällyttää tuen käsitteeseen valtion suoraan myöntämän tuen lisäksi myös valtion tähän tehtävään osoittamien tai valtion perustamien julkisten tai yksityisten elinten myöntämä tuki (28).

27

28

| (100) | Komissio pysyy näiden seikkojen perusteella päätelmässään, jonka mukaan CHP-lisämaksua pidetään valtion varana, joten myös CHP-lisämaksun alennukset rahoitetaan valtion varoista. Alennukset rahoitetaan valtion varoista yhteistuotantotukena. CHP-lisämaksujen mahdollisesta alennuksesta on säädetty laissa, ja siihen sisältyy valtion valvonta samassa määrin kuin täyteen CHP-lisämaksuunkin (vrt. edellä). Näin ollen myös CHP-lisämaksun alennusta on pidettävä valtion varoista rahoitettavana (29). |
| --- | --- |

(100)

Komissio pysyy näiden seikkojen perusteella päätelmässään, jonka mukaan CHP-lisämaksua pidetään valtion varana, joten myös CHP-lisämaksun alennukset rahoitetaan valtion varoista. Alennukset rahoitetaan valtion varoista yhteistuotantotukena. CHP-lisämaksujen mahdollisesta alennuksesta on säädetty laissa, ja siihen sisältyy valtion valvonta samassa määrin kuin täyteen CHP-lisämaksuunkin (vrt. edellä). Näin ollen myös CHP-lisämaksun alennusta on pidettävä valtion varoista rahoitettavana (29).

29

6.1.3   Vaikutus kauppaan ja kilpailuun

Vaikutus kauppaan ja kilpailuun

| (101) | CHP-lisämaksujen alennukset voivat vääristää yritysten välistä kilpailua samalla alalla, koska kaikki yritykset eivät ole kelpoisia (riippuen niiden kulutustasosta ja/tai sähkökustannusten suuruudesta verrattuna liikevaihtoon ja/tai riippuen sähkökustannusten suuruudesta verrattuna bruttoarvonlisäykseen), ja ne vaikuttavat todennäköisesti myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailuun yritysten kanssa muissa jäsenvaltioissa. Alennuksista hyötyvät yritykset toimivat tyypillisesti tietyillä valmistusteollisuuden aloilla, joilla sähkökustannukset edustavat suurempaa osaa tuotantokustannuksista (metalliteollisuus, paperi- ja kemikaaliala, lasiteollisuus, jalostamot, puuteollisuus, elintarvike- ja rehuala, ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 127 kappale ja myös edellä esitetty taulukko 3). Kemikaalialalla, paperiteollisuuden alalla, autovalmistuksen ja autoteollisuuden alalla toimivat yritykset kilpailevat muissa jäsenvaltioissa sijaitsevien yritysten kanssa. |
| --- | --- |

(101)

CHP-lisämaksujen alennukset voivat vääristää yritysten välistä kilpailua samalla alalla, koska kaikki yritykset eivät ole kelpoisia (riippuen niiden kulutustasosta ja/tai sähkökustannusten suuruudesta verrattuna liikevaihtoon ja/tai riippuen sähkökustannusten suuruudesta verrattuna bruttoarvonlisäykseen), ja ne vaikuttavat todennäköisesti myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailuun yritysten kanssa muissa jäsenvaltioissa. Alennuksista hyötyvät yritykset toimivat tyypillisesti tietyillä valmistusteollisuuden aloilla, joilla sähkökustannukset edustavat suurempaa osaa tuotantokustannuksista (metalliteollisuus, paperi- ja kemikaaliala, lasiteollisuus, jalostamot, puuteollisuus, elintarvike- ja rehuala, ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 127 kappale ja myös edellä esitetty taulukko 3). Kemikaalialalla, paperiteollisuuden alalla, autovalmistuksen ja autoteollisuuden alalla toimivat yritykset kilpailevat muissa jäsenvaltioissa sijaitsevien yritysten kanssa.

| (102) | BV Glas on katsonut, että mitään vaikutuksia kilpailuun ei ole, mutta ei ole selittänyt miksi. BV Glas näyttää katsovan, että vaikutusta kilpailuun ei olisi koska toimenpiteen tarkoituksena on vähentää yritysten epäedullista kilpailuasemaa verrattuna muissa jäsenvaltioissa toimiviin yrityksiin. Tosiseikat eivät tue tätä väitettä ottaen huomioon, että CHP-lisämaksuja peritään myös muissa jäsenvaltioissa (esimerkiksi Ranskassa (30)). Lisäksi vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti se, että toimenpiteen tarkoituksena on yhdenmukaistaa yksipuolisin toimin jäsenvaltioiden välisiä kilpailun edellytyksiä ei estä sitä, että tällaista toimenpidettä pidettäisiin valtiontukena (31). |
| --- | --- |

(102)

BV Glas on katsonut, että mitään vaikutuksia kilpailuun ei ole, mutta ei ole selittänyt miksi. BV Glas näyttää katsovan, että vaikutusta kilpailuun ei olisi koska toimenpiteen tarkoituksena on vähentää yritysten epäedullista kilpailuasemaa verrattuna muissa jäsenvaltioissa toimiviin yrityksiin. Tosiseikat eivät tue tätä väitettä ottaen huomioon, että CHP-lisämaksuja peritään myös muissa jäsenvaltioissa (esimerkiksi Ranskassa (30)). Lisäksi vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti se, että toimenpiteen tarkoituksena on yhdenmukaistaa yksipuolisin toimin jäsenvaltioiden välisiä kilpailun edellytyksiä ei estä sitä, että tällaista toimenpidettä pidettäisiin valtiontukena (31).

30

31

6.1.4   Päätelmä valtiontuen olemassaolosta

Päätelmä valtiontuen olemassaolosta

| (103) | Komissio päättelee, että KWKG 2016 -laissa säädetty B- ja C-luokan loppukuluttajille sekä sähköintensiivisille käyttäjille myönnettävä CHP-lisämaksun alennus on perussopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(103)

Komissio päättelee, että KWKG 2016 -laissa säädetty B- ja C-luokan loppukuluttajille sekä sähköintensiivisille käyttäjille myönnettävä CHP-lisämaksun alennus on perussopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea.

6.2   Voimassa oleva tuki / uusi tuki ja tuen sääntöjenmukaisuus

Voimassa oleva tuki / uusi tuki ja tuen sääntöjenmukaisuus

| (104) | BV Glas on korostanut, että KWKG 2016 -laki on hyvin samankaltainen kuin KWKG 2002 -laki, joten kyse on voimassa olevasta tuesta. |
| --- | --- |

(104)

BV Glas on korostanut, että KWKG 2016 -laki on hyvin samankaltainen kuin KWKG 2002 -laki, joten kyse on voimassa olevasta tuesta.

| (105) | Komissio toteaa kuitenkin, että vaikka KWKG-lakien välillä onkin useita samankaltaisuuksia, tästä ei voida tehdä sellaista johtopäätöstä, että KWKG 2016 -laissa säädettyä CHP-lisämaksun alennusta koskevaa tukijärjestelmää voitaisiin pitää voimassa olevana tukijärjestelmänä. |
| --- | --- |

(105)

Komissio toteaa kuitenkin, että vaikka KWKG-lakien välillä onkin useita samankaltaisuuksia, tästä ei voida tehdä sellaista johtopäätöstä, että KWKG 2016 -laissa säädettyä CHP-lisämaksun alennusta koskevaa tukijärjestelmää voitaisiin pitää voimassa olevana tukijärjestelmänä.

| (106) | On totta, että komissio katsoi sähköntuotannon suojelusta sähkön ja lämmön yhteistuotannon pohjalta 12 päivänä toukokuuta 2000 annetusta laista (KWKG 2000 -laki), joka on yksi KWKG 2016 -lain edeltäjistä, että siihen ei sisälly valtiontukea (32). Kuten komissio kuitenkin toteaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 288 kappaleessa, KWKG 2000 -laki on kumottu jo vuonna 2002 ja korvattu KWKG 2002 -lailla, joka puolestaan korvattiin KWKG 2016 -lailla. |
| --- | --- |

(106)

On totta, että komissio katsoi sähköntuotannon suojelusta sähkön ja lämmön yhteistuotannon pohjalta 12 päivänä toukokuuta 2000 annetusta laista (KWKG 2000 -laki), joka on yksi KWKG 2016 -lain edeltäjistä, että siihen ei sisälly valtiontukea (32). Kuten komissio kuitenkin toteaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 288 kappaleessa, KWKG 2000 -laki on kumottu jo vuonna 2002 ja korvattu KWKG 2002 -lailla, joka puolestaan korvattiin KWKG 2016 -lailla.

32

| (107) | Tukitoimenpidettä ei näin ollen voida pitää voimassa olevana tukena, varsinkaan koska KWKG 2000 -lain ja KWKG 2016 -lain välillä on useita eroavaisuuksia kuten jo KWKG 2000 -lain ja KWKG 2002 -lain välilläkin. |
| --- | --- |

(107)

Tukitoimenpidettä ei näin ollen voida pitää voimassa olevana tukena, varsinkaan koska KWKG 2000 -lain ja KWKG 2016 -lain välillä on useita eroavaisuuksia kuten jo KWKG 2000 -lain ja KWKG 2002 -lain välilläkin.

| (108) | Ensimmäinen ero on se, että CHP-lisämaksun alennusta, joka on virallisen tutkintamenettelyn kohde, ei ollut KWKG 2000 -laissa eikä komissio tarkastellut asiaa 22 päivänä toukokuuta 2002 tekemässään päätöksessä valtiontuesta N 68/2000 – Laki yhdistetyissä lämpö- ja sähkövoimaloissa tapahtuvan energiantuotannon suojelemisesta, annettu 12 päivänä toukokuuta 2000 (33). |
| --- | --- |

(108)

Ensimmäinen ero on se, että CHP-lisämaksun alennusta, joka on virallisen tutkintamenettelyn kohde, ei ollut KWKG 2000 -laissa eikä komissio tarkastellut asiaa 22 päivänä toukokuuta 2002 tekemässään päätöksessä valtiontuesta N 68/2000 – Laki yhdistetyissä lämpö- ja sähkövoimaloissa tapahtuvan energiantuotannon suojelemisesta, annettu 12 päivänä toukokuuta 2000 (33).

33

| (109) | Lisäksi KWKG 2000 -lain mukaisesti laissa vain yksinkertaisesti säädetään ostovelvoitteesta ja hinnasta, joka tavarasta on maksettava. Laissa säädettiin verkonhaltijoiden välisestä taakanjaosta. Siinä ei kuitenkaan vahvistettu mitään CHP-lisämaksua tuen rahoittamiseksi, ja kuten edellisessä johdanto-osan kappaleessa mainitaan, tietyille loppukuluttajien luokille ei säädetty CHP-lisämaksun alennusta. |
| --- | --- |

(109)

Lisäksi KWKG 2000 -lain mukaisesti laissa vain yksinkertaisesti säädetään ostovelvoitteesta ja hinnasta, joka tavarasta on maksettava. Laissa säädettiin verkonhaltijoiden välisestä taakanjaosta. Siinä ei kuitenkaan vahvistettu mitään CHP-lisämaksua tuen rahoittamiseksi, ja kuten edellisessä johdanto-osan kappaleessa mainitaan, tietyille loppukuluttajien luokille ei säädetty CHP-lisämaksun alennusta.

| (110) | KWKG 2016 -laki eroaa vuoden 2000 KWKG -laista seuraavasti: ostovelvoite on korvattu velvoitteella maksaa preemio sähköstä, jota verkonhaltija ei useimmiten osta. Toiseksi KWKG 2016 -laissa säädetään tuesta sähkölle, jota kulutetaan itse eli sitä ei edes syötetä verkonhaltijoiden ylläpitämiin verkkoihin. Kolmanneksi KWKG 2016 -laissa säädetään tuesta lämmön varastoinnille ja kaukolämpöverkoille eli infrastruktuurille, joka ei liity sähköverkkoon. Neljänneksi lailla taataan, että verkonhaltijoille korvataan kokonaan niiden ylimääräiset kustannukset laissa säädetyllä CHP-lisämaksulla, ja siirtoverkonhaltijat keskittävät preemiomaksuihin ja CHP-lisämaksuun liittyvät rahoitusvirrat. CHP-lisämaksu on yhdenmukainen lisämaksu/kWh kaikissa verkoissa. Viidenneksi lakiin sisältyy enimmäistalousarvio, joka sekin rajoittaa CHP-lisämaksun nousua. Ja kuudenneksi KWKG 2016 -laissa säädetään B- ja C-luokan loppukuluttajien CHP-lisämaksun enimmäismäärästä. Lisäksi tukea yhteistuotantolaitoksille, kaukolämpöverkoille jne. voidaan myöntää vasta BAFA:lta saadun luvan jälkeen. Tällaista tukikelpoisuuden vahvistamista ei sisältynyt KWKG 2000 -lakiin. |
| --- | --- |

(110)

KWKG 2016 -laki eroaa vuoden 2000 KWKG -laista seuraavasti: ostovelvoite on korvattu velvoitteella maksaa preemio sähköstä, jota verkonhaltija ei useimmiten osta. Toiseksi KWKG 2016 -laissa säädetään tuesta sähkölle, jota kulutetaan itse eli sitä ei edes syötetä verkonhaltijoiden ylläpitämiin verkkoihin. Kolmanneksi KWKG 2016 -laissa säädetään tuesta lämmön varastoinnille ja kaukolämpöverkoille eli infrastruktuurille, joka ei liity sähköverkkoon. Neljänneksi lailla taataan, että verkonhaltijoille korvataan kokonaan niiden ylimääräiset kustannukset laissa säädetyllä CHP-lisämaksulla, ja siirtoverkonhaltijat keskittävät preemiomaksuihin ja CHP-lisämaksuun liittyvät rahoitusvirrat. CHP-lisämaksu on yhdenmukainen lisämaksu/kWh kaikissa verkoissa. Viidenneksi lakiin sisältyy enimmäistalousarvio, joka sekin rajoittaa CHP-lisämaksun nousua. Ja kuudenneksi KWKG 2016 -laissa säädetään B- ja C-luokan loppukuluttajien CHP-lisämaksun enimmäismäärästä. Lisäksi tukea yhteistuotantolaitoksille, kaukolämpöverkoille jne. voidaan myöntää vasta BAFA:lta saadun luvan jälkeen. Tällaista tukikelpoisuuden vahvistamista ei sisältynyt KWKG 2000 -lakiin.

| (111) | Jo KWKG 2002 -laissa on useita merkittäviä muutoksia KWKG 2000 -lakiin: velvoite maksaa preemio markkinahinnan lisäksi (eikä pelkkä sähkön ostovelvoite tietyllä hinnalla), laissa säädetty tae siitä, että verkonhaltijoille korvataan preemion maksamisvelvoitteesta koituvat ylimääräiset kustannukset, yhdenmukainen CHP-lisämaksu, siirtoverkonhaltijoiden keskeinen rooli tukimaksuihin ja CHP-lisämaksuun liittyvien rahoitusvirtojen keskittämisessä sekä CHP-lisämaksun ylärajojen käyttöönotto kahta loppukuluttajaluokkaa varten (B- ja C-luokat). Lisäksi vuonna 2002 otettiin käyttöön velvoite saada BAFA:lta lupa tuen hakemiseksi. KWKG 2002 -lakia muutettiin vuonna 2009 niin, että tukea myönnetään myös omaa kulutusta ja kaukolämpöverkkoja varten. KWKG 2002 -lakia muutettiin vuonna 2012 niin, että tukea myönnetään myös lämpö- ja kylmyysvarastoille sekä kaukojäähdytysverkoille. KWKG 2016 -lailla otettiin käyttöön talousarvion rajoittaminen. |
| --- | --- |

(111)

Jo KWKG 2002 -laissa on useita merkittäviä muutoksia KWKG 2000 -lakiin: velvoite maksaa preemio markkinahinnan lisäksi (eikä pelkkä sähkön ostovelvoite tietyllä hinnalla), laissa säädetty tae siitä, että verkonhaltijoille korvataan preemion maksamisvelvoitteesta koituvat ylimääräiset kustannukset, yhdenmukainen CHP-lisämaksu, siirtoverkonhaltijoiden keskeinen rooli tukimaksuihin ja CHP-lisämaksuun liittyvien rahoitusvirtojen keskittämisessä sekä CHP-lisämaksun ylärajojen käyttöönotto kahta loppukuluttajaluokkaa varten (B- ja C-luokat). Lisäksi vuonna 2002 otettiin käyttöön velvoite saada BAFA:lta lupa tuen hakemiseksi. KWKG 2002 -lakia muutettiin vuonna 2009 niin, että tukea myönnetään myös omaa kulutusta ja kaukolämpöverkkoja varten. KWKG 2002 -lakia muutettiin vuonna 2012 niin, että tukea myönnetään myös lämpö- ja kylmyysvarastoille sekä kaukojäähdytysverkoille. KWKG 2016 -lailla otettiin käyttöön talousarvion rajoittaminen.

| (112) | Komissio päättelee näiden seikkojen pohjalta, että KWKG 2016 -laissa on useita yhtäläisyyksiä KWKG 2002 -lain kanssa, mutta sitä ei voida pitää voimassa olevana tukitoimenpiteenä, koska päätös asiassa NN 68/2000 (34) ei koskenut KWKG 2002 -lakia vaan KWKG 2000 -lakia ja koska KWKG 2016 -laissa on useita olennaisia muutoksia verrattuna KWKG 2000 -lakiin. |
| --- | --- |

(112)

Komissio päättelee näiden seikkojen pohjalta, että KWKG 2016 -laissa on useita yhtäläisyyksiä KWKG 2002 -lain kanssa, mutta sitä ei voida pitää voimassa olevana tukitoimenpiteenä, koska päätös asiassa NN 68/2000 (34) ei koskenut KWKG 2002 -lakia vaan KWKG 2000 -lakia ja koska KWKG 2016 -laissa on useita olennaisia muutoksia verrattuna KWKG 2000 -lakiin.

34

| (113) | Päätelmä siitä, että KWKG 2002 -lain nojalla myönnetty CHP-lisämaksun alennus oli jo valtiontukea, johtui KWKG 2002 -lain ja KWKG 2016 -lain samankaltaisuuksista (velvoite maksaa preemio markkinahinnan lisäksi, laissa säädetty tae siitä, että verkonhaltijoille korvataan preemion maksamisvelvoitteesta koituvat ylimääräiset kustannukset, yhdenmukainen CHP-lisämaksu, CHP-lisämaksun alennus tietyille loppukuluttajille, siirtoverkonhaltijoiden keskeinen rooli tukimaksuihin ja CHP-lisämaksuun liittyvien rahoitusvirtojen keskittämisessä, BAFA:n lupa tuen hakemiseksi) ja eroista KWKG 2000 -lakiin verrattuna. Komissio on tietoinen siitä, että asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan a alakohdan iv alakohdan ja 17 artiklan nojalla ainoastaan kymmenen vuotta ennen 24 päivää lokakuuta 2016 myönnettyjä CHP-lisämaksun alennuksia pidetään voimassa olevana tukena. |
| --- | --- |

(113)

Päätelmä siitä, että KWKG 2002 -lain nojalla myönnetty CHP-lisämaksun alennus oli jo valtiontukea, johtui KWKG 2002 -lain ja KWKG 2016 -lain samankaltaisuuksista (velvoite maksaa preemio markkinahinnan lisäksi, laissa säädetty tae siitä, että verkonhaltijoille korvataan preemion maksamisvelvoitteesta koituvat ylimääräiset kustannukset, yhdenmukainen CHP-lisämaksu, CHP-lisämaksun alennus tietyille loppukuluttajille, siirtoverkonhaltijoiden keskeinen rooli tukimaksuihin ja CHP-lisämaksuun liittyvien rahoitusvirtojen keskittämisessä, BAFA:n lupa tuen hakemiseksi) ja eroista KWKG 2000 -lakiin verrattuna. Komissio on tietoinen siitä, että asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan a alakohdan iv alakohdan ja 17 artiklan nojalla ainoastaan kymmenen vuotta ennen 24 päivää lokakuuta 2016 myönnettyjä CHP-lisämaksun alennuksia pidetään voimassa olevana tukena.

| (114) | Lisäksi Saksa toimitti vuodesta 2011 alkavan mukautussuunnitelman tunnustaen näin nimenomaisesti, että vuodesta 2011 myönnettyyn CHP-lisämaksun alennukseen sisältyi uusi valtiontuki, jota ei sisältynyt KWKG 2002 -lakiin. |
| --- | --- |

(114)

Lisäksi Saksa toimitti vuodesta 2011 alkavan mukautussuunnitelman tunnustaen näin nimenomaisesti, että vuodesta 2011 myönnettyyn CHP-lisämaksun alennukseen sisältyi uusi valtiontuki, jota ei sisältynyt KWKG 2002 -lakiin.

6.3   Soveltuvuus sisämarkkinoille

Soveltuvuus sisämarkkinoille

| (115) | Komissio päätteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että KWKG 2016 -lain nojalla korkeahyötysuhteisen yhteistuotannon laitoksille, varastoinnille sekä kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkoille myönnettävä valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(115)

Komissio päätteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että KWKG 2016 -lain nojalla korkeahyötysuhteisen yhteistuotannon laitoksille, varastoinnille sekä kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkoille myönnettävä valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille.

| (116) | Komissiolla oli kyseisessä päätöksessään kuitenkin epäilyksiä siitä, voitaisiinko B- ja C-luokan loppukuluttajien CHP-lisämaksun alennusta pitää sisämarkkinoille soveltuvana Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(116)

Komissiolla oli kyseisessä päätöksessään kuitenkin epäilyksiä siitä, voitaisiinko B- ja C-luokan loppukuluttajien CHP-lisämaksun alennusta pitää sisämarkkinoille soveltuvana Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.

| (117) | Jäljempänä esitetyssä soveltuvuusarvioinnissa tarkastellaan vain B- ja C-luokan loppukuluttajille vuodesta 2007 myönnettyjä alennuksia ja edellä johdanto-osan 20 kappaleessa kuvatuille sähköintensiivisille käyttäjille myönnettyjä alennuksia. Tämä päätös ei koske rautatieyrityksille myönnettyjä CHP-lisämaksun alennuksia. Nämä alennukset hyväksyttiin päätöksellä SA.43666 (35). |
| --- | --- |

(117)

Jäljempänä esitetyssä soveltuvuusarvioinnissa tarkastellaan vain B- ja C-luokan loppukuluttajille vuodesta 2007 myönnettyjä alennuksia ja edellä johdanto-osan 20 kappaleessa kuvatuille sähköintensiivisille käyttäjille myönnettyjä alennuksia. Tämä päätös ei koske rautatieyrityksille myönnettyjä CHP-lisämaksun alennuksia. Nämä alennukset hyväksyttiin päätöksellä SA.43666 (35).

35

| (118) | Ylärajan asettaminen B- ja C-luokan loppukuluttajien ja sähköintensiivisten käyttäjien CHP-lisämaksulle vapauttaa ne osasta lisämaksua, joka niiden olisi maksettava päivittäisessä toiminnassaan osana sähkökustannuksiaan. Näin ollen sillä vähennetään kyseisten yritysten toimintakustannuksia. |
| --- | --- |

(118)

Ylärajan asettaminen B- ja C-luokan loppukuluttajien ja sähköintensiivisten käyttäjien CHP-lisämaksulle vapauttaa ne osasta lisämaksua, joka niiden olisi maksettava päivittäisessä toiminnassaan osana sähkökustannuksiaan. Näin ollen sillä vähennetään kyseisten yritysten toimintakustannuksia.

| (119) | Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään yleisperiaatteesta valtiontuen kieltämiseksi unionissa. Perussopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista tähän periaatteeseen. |
| --- | --- |

(119)

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään yleisperiaatteesta valtiontuen kieltämiseksi unionissa. Perussopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista tähän periaatteeseen.

| (120) | Kuten komissio totesi jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, alennukset eivät kuulu ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen soveltamisalaan. Ensinnäkään CHP-lisämaksu ei ole ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 3.7.1 jaksossa tarkoitettua ympäristöveroa. CHP-lisämaksulla pyritään erityiseen tavoitteeseen, joka on yhteistuotantolaitoksille myönnettävän tuen rahoittaminen. Päinvastoin kuin ympäristöveroilla, CHP-lisämaksulla ei ole käyttäytymistä ohjaavaa vaikutusta (ks. ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivat, 167 ja 181 kohta). Sen tarkoituksena ei ole muuttaa CHP-lisämaksun maksajien käyttäytymistä. Näin ollen arviointi lisämaksun alennuksesta 3.7.1 jakson nojalla voidaan sulkea pois. CHP-lisämaksu on monilta osiltaan samankaltainen EEG-lisämaksun kanssa, joka on tarkoitettu uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemiseen, koska CHP-lisämaksulla pyritään epäsuorasti ympäristötavoitteeseen, joka on sähkötuotannon hiilidioksidipäästöjen vähentäminen rahoittamalla yhteistuotantotukea. Ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 3.7.2 jaksoa sovelletaan kuitenkin vain lisämaksuihin uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian tukemiseksi, eikä se näin ollen koske energiatehokkuustoimenpiteiden kuten korkean energiatehokkuuden yhteistuotannon rahoittamista. Ilmoitettuun toimenpiteeseen ei voida soveltaa mitään muita komission suuntaviivoja. |
| --- | --- |

(120)

Kuten komissio totesi jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, alennukset eivät kuulu ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen soveltamisalaan. Ensinnäkään CHP-lisämaksu ei ole ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 3.7.1 jaksossa tarkoitettua ympäristöveroa. CHP-lisämaksulla pyritään erityiseen tavoitteeseen, joka on yhteistuotantolaitoksille myönnettävän tuen rahoittaminen. Päinvastoin kuin ympäristöveroilla, CHP-lisämaksulla ei ole käyttäytymistä ohjaavaa vaikutusta (ks. ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivat, 167 ja 181 kohta). Sen tarkoituksena ei ole muuttaa CHP-lisämaksun maksajien käyttäytymistä. Näin ollen arviointi lisämaksun alennuksesta 3.7.1 jakson nojalla voidaan sulkea pois. CHP-lisämaksu on monilta osiltaan samankaltainen EEG-lisämaksun kanssa, joka on tarkoitettu uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemiseen, koska CHP-lisämaksulla pyritään epäsuorasti ympäristötavoitteeseen, joka on sähkötuotannon hiilidioksidipäästöjen vähentäminen rahoittamalla yhteistuotantotukea. Ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 3.7.2 jaksoa sovelletaan kuitenkin vain lisämaksuihin uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian tukemiseksi, eikä se näin ollen koske energiatehokkuustoimenpiteiden kuten korkean energiatehokkuuden yhteistuotannon rahoittamista. Ilmoitettuun toimenpiteeseen ei voida soveltaa mitään muita komission suuntaviivoja.

| (121) | Komissio voi kuitenkin julistaa tukitoimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvaksi suoraan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, jos toimenpide on välttämätön ja oikeasuhteinen ja jos sen myönteiset vaikutukset yhteisten tavoitteen toteuttamiseksi ovat suuremmat kuin kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan. Nuo ehdot voidaan katsoa täytetyiksi, jos seuraaviin kysymyksiin voidaan vastata myönteisesti:






  a) | Onko tukitoimenpiteellä hyvin määritelty yhteisen edun mukainen tavoite? (36) |
| --- | --- | --- |

(121)

Komissio voi kuitenkin julistaa tukitoimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvaksi suoraan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, jos toimenpide on välttämätön ja oikeasuhteinen ja jos sen myönteiset vaikutukset yhteisten tavoitteen toteuttamiseksi ovat suuremmat kuin kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan. Nuo ehdot voidaan katsoa täytetyiksi, jos seuraaviin kysymyksiin voidaan vastata myönteisesti:

a)

Onko tukitoimenpiteellä hyvin määritelty yhteisen edun mukainen tavoite? (36)

36

| b) | Kohdennetaanko toimenpide tilanteeseen, jossa tuella voidaan saada aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin (esimerkiksi koska toimenpiteellä puututaan markkinoiden puutteelliseen toimintaan)? |
| --- | --- |

b)

Kohdennetaanko toimenpide tilanteeseen, jossa tuella voidaan saada aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin (esimerkiksi koska toimenpiteellä puututaan markkinoiden puutteelliseen toimintaan)?

| c) | Onko tukiväline sellainen, että yhteisen edun mukainen tavoite voidaan saavuttaa (tuen tarpeellisuus)? (37) Erityisesti:






  — | Onko tukitoimenpide tarkoituksenmukainen ja välttämätön väline vai onko olemassa muita, paremmin soveltuvia välineitä? |
| --- | --- | --- |

c)

Onko tukiväline sellainen, että yhteisen edun mukainen tavoite voidaan saavuttaa (tuen tarpeellisuus)? (37) Erityisesti:

37

—

Onko tukitoimenpide tarkoituksenmukainen ja välttämätön väline vai onko olemassa muita, paremmin soveltuvia välineitä?

| — | Onko tuella kannustava vaikutus eli muuttaako tuki yritysten käyttäytymistä? |
| --- | --- |

—

Onko tuella kannustava vaikutus eli muuttaako tuki yritysten käyttäytymistä?

| — | Onko tuki oikeasuhteinen, eli voitaisiinko sama toimintatapojen muutos saada aikaan vähäisemmällä tuella? |
| --- | --- |

—

Onko tuki oikeasuhteinen, eli voitaisiinko sama toimintatapojen muutos saada aikaan vähäisemmällä tuella?

| d) | Onko kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan niin rajallista, että vaikutukset ovat kokonaisuudessaan myönteisiä? |
| --- | --- |

d)

Onko kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan niin rajallista, että vaikutukset ovat kokonaisuudessaan myönteisiä?

6.3.1   Yhteisen edun mukainen tavoite

Yhteisen edun mukainen tavoite

| (122) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että CHP-lisämaksu on tarkoitettu korkeahyötysuhteisen yhteistuotannon tuen rahoittamiseen, joten se edistää epäsuorasti näillä tukitoimenpiteillä tavoiteltavien tavoitteiden saavuttamista (sähköntuotannon ympäristövaikutusten vähentäminen lisäämällä energiatuotannon energiatehokkuutta ja vähentämällä hiilidioksidipäästöjä sähköalalla). Komissio katsoi, että tämä vastaa yhteisen edun mukaista tavoitetta. |
| --- | --- |

(122)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että CHP-lisämaksu on tarkoitettu korkeahyötysuhteisen yhteistuotannon tuen rahoittamiseen, joten se edistää epäsuorasti näillä tukitoimenpiteillä tavoiteltavien tavoitteiden saavuttamista (sähköntuotannon ympäristövaikutusten vähentäminen lisäämällä energiatuotannon energiatehokkuutta ja vähentämällä hiilidioksidipäästöjä sähköalalla). Komissio katsoi, että tämä vastaa yhteisen edun mukaista tavoitetta.

| (123) | Komissio huomioi myös, että CHP-lisämaksujen alennuksilla lämmön ja sähkön yhteistuotantotuen rahoittamiseksi voidaan myös edistää epäsuorasti lisämaksuista rahoitettavien tukitoimenpiteiden tavoitteen saavuttamista (energiatuotannon energiatehokkuuden lisääminen ja sähkönkulutukseen liittyvien hiilidioksidipäästöjen vähentäminen), koska niillä voidaan auttaa riittävän rahoituspohjan varmistaminen itse tukitoimenpiteille samalla tavoin kuin alennuksilla uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön rahoituksessa autetaan varmistamaan riittävä rahoituspohja tuelle uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön hyväksi (ks. ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 3.7.2 jakso ja erityisesti 182 kohta). Näin ollen jos alennukset ovat tarpeen näiden tukitoimenpiteiden rahoituksen varmistamiseksi, niillä edistetään epäsuorasti myös menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.3.1–3.3.5 jaksossa tarkasteltujen toimenpiteiden mukaisten tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(123)

Komissio huomioi myös, että CHP-lisämaksujen alennuksilla lämmön ja sähkön yhteistuotantotuen rahoittamiseksi voidaan myös edistää epäsuorasti lisämaksuista rahoitettavien tukitoimenpiteiden tavoitteen saavuttamista (energiatuotannon energiatehokkuuden lisääminen ja sähkönkulutukseen liittyvien hiilidioksidipäästöjen vähentäminen), koska niillä voidaan auttaa riittävän rahoituspohjan varmistaminen itse tukitoimenpiteille samalla tavoin kuin alennuksilla uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön rahoituksessa autetaan varmistamaan riittävä rahoituspohja tuelle uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön hyväksi (ks. ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 3.7.2 jakso ja erityisesti 182 kohta). Näin ollen jos alennukset ovat tarpeen näiden tukitoimenpiteiden rahoituksen varmistamiseksi, niillä edistetään epäsuorasti myös menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.3.1–3.3.5 jaksossa tarkasteltujen toimenpiteiden mukaisten tavoitteiden saavuttamista.

| (124) | Lisäksi komissio on todennut, että unioni ei ole vahvistanut jäsenvaltioille pakollisia tavoitteita korkeahyötysuhteisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten sähköntuotannolle, vaikka se onkin vahvistanut ne uusiutuvista energialähteistä tuotetulle sähkölle. Näin ollen rahoitustarpeet sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten tukemiseksi ovat pienempiä kuin uusiutuvan energian tukemiseksi, minkä vuoksi on vähemmän pakollista rahoittaa tukitoimenpiteet sähkönkulutuksesta perittävillä maksuilla. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2012/27/EU (38) on kuitenkin asetettu yleistavoite lisätä energiatehokkuutta 20 prosentilla, ja siinä säädetään viitteellisistä kansallisista tehokkuustavoitteista, joiden saavuttamista korkeahyötysuhteisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset, energiatehokkaat kaukolämpöverkot ja varastointijärjestelmät voivat edistää merkittävästi. Lisäksi jäsenvaltioiden on arvioitava potentiaaliaan energiatehokkaiden toimenpiteiden toteuttamiseksi, mukaan lukien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset, kaukolämpö ja varastointi, ja otettava potentiaali käyttöön. Sen vuoksi rahoitustarpeet energiatehokkaita tukitoimenpiteitä varten voisivat tulla merkittäviksi ja lisätä jäsenvaltioiden tarvetta kyetä rahoittamaan toimenpiteet energiankulutuksesta perittävillä maksuilla. Lisäksi Eurooppa-neuvosto hyväksyi 23 päivänä lokakuuta 2014 tavoitteen parantaa energiatehokkuutta 27 prosentilla vuoteen 2030 mennessä (39), minkä vuoksi unioni ja sen jäsenvaltiot vähentävät edelleen hiilidioksidipäästöjään ja lisäävät energiansäästöään. |
| --- | --- |

(124)

Lisäksi komissio on todennut, että unioni ei ole vahvistanut jäsenvaltioille pakollisia tavoitteita korkeahyötysuhteisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten sähköntuotannolle, vaikka se onkin vahvistanut ne uusiutuvista energialähteistä tuotetulle sähkölle. Näin ollen rahoitustarpeet sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten tukemiseksi ovat pienempiä kuin uusiutuvan energian tukemiseksi, minkä vuoksi on vähemmän pakollista rahoittaa tukitoimenpiteet sähkönkulutuksesta perittävillä maksuilla. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2012/27/EU (38) on kuitenkin asetettu yleistavoite lisätä energiatehokkuutta 20 prosentilla, ja siinä säädetään viitteellisistä kansallisista tehokkuustavoitteista, joiden saavuttamista korkeahyötysuhteisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset, energiatehokkaat kaukolämpöverkot ja varastointijärjestelmät voivat edistää merkittävästi. Lisäksi jäsenvaltioiden on arvioitava potentiaaliaan energiatehokkaiden toimenpiteiden toteuttamiseksi, mukaan lukien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset, kaukolämpö ja varastointi, ja otettava potentiaali käyttöön. Sen vuoksi rahoitustarpeet energiatehokkaita tukitoimenpiteitä varten voisivat tulla merkittäviksi ja lisätä jäsenvaltioiden tarvetta kyetä rahoittamaan toimenpiteet energiankulutuksesta perittävillä maksuilla. Lisäksi Eurooppa-neuvosto hyväksyi 23 päivänä lokakuuta 2014 tavoitteen parantaa energiatehokkuutta 27 prosentilla vuoteen 2030 mennessä (39), minkä vuoksi unioni ja sen jäsenvaltiot vähentävät edelleen hiilidioksidipäästöjään ja lisäävät energiansäästöään.

38

39

| (125) | Sen välttämiseksi, että sähkön loppukuluttajat, jotka joutuvat erityisesti osallistumaan rahoituskustannuksiin korkeahyötysuhteisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten (ja niihin liittyvien energiatehokkaiden kaukolämpöverkkojen ja lämmön varastoinnin) edistämiseksi, joutuisivat merkittävän epäedulliseen kilpailuasemaan, Saksa voi joutua myöntämään osittaisia alennuksia varsinkin sen vuoksi, että CHP-lisämaksu on lisänä EEG-lisämaksulle, rahoittaakseen tukitoimenpiteitä sähköalalla hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi ja ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Liian monien EEG- ja CHP-lisämaksujen erityisesti rasittamien yritysten konkurssi tai tuotannon siirtäminen muualle voisi viedä pohjaa rahoitukselta. Sen sijaan, että yritykset maksaisivat alennettua lisämaksua, ne eivät osallistuisi lainkaan rahoitukseen, mikä jopa lisäisi muiden loppukuluttajien taakkaa sähkön ja lämmön yhteistuotantotuen rahoittamiseksi. Tämä taas rajoittaisi lisämaksun ja näin myös yhteistuotantotuen hyväksyttävyyttä. |
| --- | --- |

(125)

Sen välttämiseksi, että sähkön loppukuluttajat, jotka joutuvat erityisesti osallistumaan rahoituskustannuksiin korkeahyötysuhteisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten (ja niihin liittyvien energiatehokkaiden kaukolämpöverkkojen ja lämmön varastoinnin) edistämiseksi, joutuisivat merkittävän epäedulliseen kilpailuasemaan, Saksa voi joutua myöntämään osittaisia alennuksia varsinkin sen vuoksi, että CHP-lisämaksu on lisänä EEG-lisämaksulle, rahoittaakseen tukitoimenpiteitä sähköalalla hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi ja ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Liian monien EEG- ja CHP-lisämaksujen erityisesti rasittamien yritysten konkurssi tai tuotannon siirtäminen muualle voisi viedä pohjaa rahoitukselta. Sen sijaan, että yritykset maksaisivat alennettua lisämaksua, ne eivät osallistuisi lainkaan rahoitukseen, mikä jopa lisäisi muiden loppukuluttajien taakkaa sähkön ja lämmön yhteistuotantotuen rahoittamiseksi. Tämä taas rajoittaisi lisämaksun ja näin myös yhteistuotantotuen hyväksyttävyyttä.

| (126) | Komissio on todennut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että vaikka CHP-lisämaksun tarkoituksena ei ollutkaan kannustimien luominen energiankulutuksen vähentämiseen vaan ainoastaan energiatehokkaiden toimenpiteiden rahoittaminen, olisi vältettävä sitä, että yrityksistä tulisi alennusten suuruuden vuoksi energiatehottomampia, koska tämä olisi tuettujen energiatehokkuustoimenpiteiden tavoitteen vastaista. |
| --- | --- |

(126)

Komissio on todennut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että vaikka CHP-lisämaksun tarkoituksena ei ollutkaan kannustimien luominen energiankulutuksen vähentämiseen vaan ainoastaan energiatehokkaiden toimenpiteiden rahoittaminen, olisi vältettävä sitä, että yrityksistä tulisi alennusten suuruuden vuoksi energiatehottomampia, koska tämä olisi tuettujen energiatehokkuustoimenpiteiden tavoitteen vastaista.

| (127) | Saksan viranomaiset ovat energiatehokkuuskannustimien vähenemisriskin osalta esittäneet, että alennuksilla ei poisteta sähköintensiivisille käyttäjille suunnattuja kannustimia energiatehokkuuteen, koska CHP-lisämaksu edustaa vain pientä osaa sähkökustannuksista. Pelkkä sähkön hinta itsessään on kannustin energiatehokkuuden lisäämiseen ottaen huomioon energiakustannusten korkean osuuden kaikista tuotantokustannuksista (ks. edellä johdanto-osan 62 kappale ja seuraavat). Myös BV Glas on katsonut, että sähköintensiivisiä käyttäjiä kannustetaan jatkuvasti lisäämään energiatehokkuutta ottaen huomioon, että energian hintojen osuus kaikista tuotantokustannuksista on korkea (usein 20–50 prosenttia). |
| --- | --- |

(127)

Saksan viranomaiset ovat energiatehokkuuskannustimien vähenemisriskin osalta esittäneet, että alennuksilla ei poisteta sähköintensiivisille käyttäjille suunnattuja kannustimia energiatehokkuuteen, koska CHP-lisämaksu edustaa vain pientä osaa sähkökustannuksista. Pelkkä sähkön hinta itsessään on kannustin energiatehokkuuden lisäämiseen ottaen huomioon energiakustannusten korkean osuuden kaikista tuotantokustannuksista (ks. edellä johdanto-osan 62 kappale ja seuraavat). Myös BV Glas on katsonut, että sähköintensiivisiä käyttäjiä kannustetaan jatkuvasti lisäämään energiatehokkuutta ottaen huomioon, että energian hintojen osuus kaikista tuotantokustannuksista on korkea (usein 20–50 prosenttia).

| (128) | Komissio on yhtä mieltä siitä, että pelkkä sähkön hinta voi olla kansainvälistä kauppaa käyville sähköintensiivisille yrityksille kannustin energiatehokkuuden lisäämiseen, koska sähköintensiivisen energian osuus tuotantokustannuksista on korkea. Tämä kannustin on merkityksellisempi yrityksille, joiden kansainvälinen kauppa on tietyllä tasolla, koska yritykset ovat tehokkaita kilpailupaineen alaisina. Koska kyseisten yritysten on maksettava myös vähintään 15 prosenttia CHP-lisämaksusta, tämä vähimmäisosallistuminen vain vahvistaa kannustimia siihen, että kansainvälisen kilpailun kohteena olevien sähköintensiivisten yritysten on investoitava energiatehokkaisiin toimenpiteisiin. Sen osoittamiseksi ei ole kuitenkaan toimitettu mitään tietoja, että alennuksilla ei poistettaisi muille kuin sähköintensiivisille yrityksille suunnattuja kannustimia. Saksan viranomaiset ovat kuitenkin rajoittaneet alennukset koskemaan kansainvälistä kilpailua tietyllä tasolla kohtaavia sähköintensiivisiä käyttäjiä 1 päivästä tammikuuta 2017, ja suurta osaa edunsaajista vuonna 2016 voitiin pitää energiatehokkaina käyttäjinä. Lisäksi viranomaiset ovat asettaneet alennusten edellytykseksi sen, että edunsaajat osallistuvat energia- ja ympäristöasioiden hallintajärjestelmään. Saksan viranomaiset ovat myös säilyttäneet yritysten oman osallistumisen (maksavat 15 prosenttia CHP-lisämaksusta), jota tarkastellaan jäljempänä yksityiskohtaisemmin. Näin ollen komissio päättelee, että näin muutetuilla alennuksilla ei poisteta sähköintensiivisille käyttäjille suunnattuja kannustimia energiatehokkuutensa lisäämiseen. Jakson 2011–2018 ja muiden kuin sähköintensiivisten käyttäjien osalta Saksan viranomaiset ovat toimittaneet mukautussuunnitelman, jolla lisätään muille kuin sähköintensiivisille käyttäjille suunnattuja kannustimia energiatehokkuuden lisäämiseen. |
| --- | --- |

(128)

Komissio on yhtä mieltä siitä, että pelkkä sähkön hinta voi olla kansainvälistä kauppaa käyville sähköintensiivisille yrityksille kannustin energiatehokkuuden lisäämiseen, koska sähköintensiivisen energian osuus tuotantokustannuksista on korkea. Tämä kannustin on merkityksellisempi yrityksille, joiden kansainvälinen kauppa on tietyllä tasolla, koska yritykset ovat tehokkaita kilpailupaineen alaisina. Koska kyseisten yritysten on maksettava myös vähintään 15 prosenttia CHP-lisämaksusta, tämä vähimmäisosallistuminen vain vahvistaa kannustimia siihen, että kansainvälisen kilpailun kohteena olevien sähköintensiivisten yritysten on investoitava energiatehokkaisiin toimenpiteisiin. Sen osoittamiseksi ei ole kuitenkaan toimitettu mitään tietoja, että alennuksilla ei poistettaisi muille kuin sähköintensiivisille yrityksille suunnattuja kannustimia. Saksan viranomaiset ovat kuitenkin rajoittaneet alennukset koskemaan kansainvälistä kilpailua tietyllä tasolla kohtaavia sähköintensiivisiä käyttäjiä 1 päivästä tammikuuta 2017, ja suurta osaa edunsaajista vuonna 2016 voitiin pitää energiatehokkaina käyttäjinä. Lisäksi viranomaiset ovat asettaneet alennusten edellytykseksi sen, että edunsaajat osallistuvat energia- ja ympäristöasioiden hallintajärjestelmään. Saksan viranomaiset ovat myös säilyttäneet yritysten oman osallistumisen (maksavat 15 prosenttia CHP-lisämaksusta), jota tarkastellaan jäljempänä yksityiskohtaisemmin. Näin ollen komissio päättelee, että näin muutetuilla alennuksilla ei poisteta sähköintensiivisille käyttäjille suunnattuja kannustimia energiatehokkuutensa lisäämiseen. Jakson 2011–2018 ja muiden kuin sähköintensiivisten käyttäjien osalta Saksan viranomaiset ovat toimittaneet mukautussuunnitelman, jolla lisätään muille kuin sähköintensiivisille käyttäjille suunnattuja kannustimia energiatehokkuuden lisäämiseen.

| (129) | Komissio päättelee näiden seikkojen pohjalta, että CHP-lisämaksujen alennus edistää yhteisen tavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

(129)

Komissio päättelee näiden seikkojen pohjalta, että CHP-lisämaksujen alennus edistää yhteisen tavoitteen saavuttamista.

6.3.2   Tarve valtiontukitoimenpiteille sekä tuen tarkoituksenmukaisuus ja kannustava vaikutus

Tarve valtiontukitoimenpiteille sekä tuen tarkoituksenmukaisuus ja kannustava vaikutus

| (130) | Komissio päätteli menettelyn aloittamista koskevan päätöksensä 3.3.1.2, 3.3.2.2, 3.3.4.2 ja 3.3.5.2 jaksossa, että korkeahyötysuhteisen yhteistuotannon laitoksia, energiatehokkaita kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkkoja sekä lämpö- ja kylmyysvarastoja ei voida edistää markkinoiden omin voimin ja että tarvitaan tukitoimenpiteitä (ja niiden rahoittamista), jotta kannustetaan investoimaan näihin laitoksiin ja varastoihin ja/tai käyttämään niitä. |
| --- | --- |

(130)

Komissio päätteli menettelyn aloittamista koskevan päätöksensä 3.3.1.2, 3.3.2.2, 3.3.4.2 ja 3.3.5.2 jaksossa, että korkeahyötysuhteisen yhteistuotannon laitoksia, energiatehokkaita kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkkoja sekä lämpö- ja kylmyysvarastoja ei voida edistää markkinoiden omin voimin ja että tarvitaan tukitoimenpiteitä (ja niiden rahoittamista), jotta kannustetaan investoimaan näihin laitoksiin ja varastoihin ja/tai käyttämään niitä.

| (131) | Kaikki menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.3.1–3.3.5 jaksossa tarkastellut tukitoimenpiteet on suunnattu energiatuotannon energiatehokkuuden lisäämiseen ja sähköntuotannon hiilijalanjäljen pienentämiseen ja näin ollen kulutuksen vähentämiseen. Toimenpiteiden tarkoituksena on torjua ilmastonmuutosta. |
| --- | --- |

(131)

Kaikki menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.3.1–3.3.5 jaksossa tarkastellut tukitoimenpiteet on suunnattu energiatuotannon energiatehokkuuden lisäämiseen ja sähköntuotannon hiilijalanjäljen pienentämiseen ja näin ollen kulutuksen vähentämiseen. Toimenpiteiden tarkoituksena on torjua ilmastonmuutosta.

| (132) | Vaikka CHP-lisämaksu ei olekaan ainoa ajateltavissa oleva rahoituskeino, on asianmukaista rahoittaa tukitoimenpiteitä korkeahyötysuhteisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten tuotantoa, energiatehokkaita kaukolämpöverkkoja ja lämmön varastointia varten sellaisen sähkön lisämaksun perusteella, jota verkkoon kytketyt sähkön loppukuluttajat kuluttajat ja jota otetaan tästä verkosta, koska tuetut toimenpiteet ja verkosta otettava sähkö liittyvät läheisesti toisiinsa. Lisäksi tällaisella lisämaksulla luodaan suhteellisen vakaa rahoituslähde, ja se ei haittaa talousarviota koskevaa kurinalaisuutta. Näistä syistä tällaista rahoitusjärjestelmää käytetään usein uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuen rahoittamiseksi. Kuten edellä johdanto-osan 125 kappaleessa on mainittu, rahoitustarpeet energiatehokkaita tukitoimenpiteitä varten voisivat tulla merkittäviksi ja lisätä jäsenvaltioiden tarvetta kyetä rahoittamaan toimenpiteet sähköstä perittävillä lisämaksuilla. |
| --- | --- |

(132)

Vaikka CHP-lisämaksu ei olekaan ainoa ajateltavissa oleva rahoituskeino, on asianmukaista rahoittaa tukitoimenpiteitä korkeahyötysuhteisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten tuotantoa, energiatehokkaita kaukolämpöverkkoja ja lämmön varastointia varten sellaisen sähkön lisämaksun perusteella, jota verkkoon kytketyt sähkön loppukuluttajat kuluttajat ja jota otetaan tästä verkosta, koska tuetut toimenpiteet ja verkosta otettava sähkö liittyvät läheisesti toisiinsa. Lisäksi tällaisella lisämaksulla luodaan suhteellisen vakaa rahoituslähde, ja se ei haittaa talousarviota koskevaa kurinalaisuutta. Näistä syistä tällaista rahoitusjärjestelmää käytetään usein uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuen rahoittamiseksi. Kuten edellä johdanto-osan 125 kappaleessa on mainittu, rahoitustarpeet energiatehokkaita tukitoimenpiteitä varten voisivat tulla merkittäviksi ja lisätä jäsenvaltioiden tarvetta kyetä rahoittamaan toimenpiteet sähköstä perittävillä lisämaksuilla.

| (133) | Komissio katsoo sen vuoksi, että CHP-lisämaksun alennusta voitaisiin pitää tarpeellisena menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.3.1–3.3.5 jaksossa tarkasteltujen toimenpiteiden nojalla tavoiteltavien energiatehokkuus- ja ympäristönsuojelutavoitteiden saavuttamiseksi, jos ilman alennusta CHP-lisämaksu näiden toimenpiteiden rahoittamiseksi ja toimenpiteiden tavoitteen saavuttamiseksi vaarantuisi. |
| --- | --- |

(133)

Komissio katsoo sen vuoksi, että CHP-lisämaksun alennusta voitaisiin pitää tarpeellisena menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.3.1–3.3.5 jaksossa tarkasteltujen toimenpiteiden nojalla tavoiteltavien energiatehokkuus- ja ympäristönsuojelutavoitteiden saavuttamiseksi, jos ilman alennusta CHP-lisämaksu näiden toimenpiteiden rahoittamiseksi ja toimenpiteiden tavoitteen saavuttamiseksi vaarantuisi.

| (134) | Näin voisi olla siinä tapauksessa, että täyden CHP-lisämaksun maksaminen johtaisi liian monen alalla toimivan yrityksen konkurssiin tai tuotannon siirtämiseen muualle. Tämä taas heikentäisi merkittävästi CHP-lisämaksun hyväksyttävyyttä ja vähentäisi lisämaksun maksajien määrää ja uhkaisi vaarantaa itse tukitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(134)

Näin voisi olla siinä tapauksessa, että täyden CHP-lisämaksun maksaminen johtaisi liian monen alalla toimivan yrityksen konkurssiin tai tuotannon siirtämiseen muualle. Tämä taas heikentäisi merkittävästi CHP-lisämaksun hyväksyttävyyttä ja vähentäisi lisämaksun maksajien määrää ja uhkaisi vaarantaa itse tukitoimenpiteitä.

| (135) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään (johdanto-osan 274 kappale), että ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 185, 186 ja 187 kohtaa voitaisiin pitää ohjenuorana niiden alojen tunnistamiseksi, joita uhkaa tuotannon siirtäminen muualle tai konkurssi, koska ne maksavat liian korkeita energian lisämaksuja yhteistuotantotuen rahoittamiseksi. Tämä tuntuu asianmukaiselta ottaen huomioon erityisesti sen, että CHP-lisämaksusta rahoitettavilla toimenpiteillä pyritään samaan ympäristötavoitteeseen kuin ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 3.7.2 jakson soveltamisalaan kuuluvilla EEG-lisämaksuista rahoitettavilla toimenpiteilläkin (ilmastonmuutoksen torjuminen vähentämällä sähköntuotannon hiilidioksidipäästöjä) ja sen, että CHP-lisämaksu on Saksassa EEG-lisämaksun lisänä ja sillä on samanlainen rakenne. Koska CHP-lisämaksu maksetaan suhteessa verkosta otettuun sähköön, se vaikuttaa erityisesti yrityksiin, joiden sähkökustannukset ovat merkittävä osuus arvonlisäyksestä ja jotka eivät voi helposti siirtää kustannuksiaan loppukuluttajille menettämättä tärkeitä markkinaosuuksia ottaen huomioon kansainvälisen kaupan intensiteetin niiden toiminta-aloilla. Nämä yritykset on tarkoitus tunnistaa ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 185, 186 ja 187 kohdassa esitettyjen kriteerien avulla. |
| --- | --- |

(135)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään (johdanto-osan 274 kappale), että ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 185, 186 ja 187 kohtaa voitaisiin pitää ohjenuorana niiden alojen tunnistamiseksi, joita uhkaa tuotannon siirtäminen muualle tai konkurssi, koska ne maksavat liian korkeita energian lisämaksuja yhteistuotantotuen rahoittamiseksi. Tämä tuntuu asianmukaiselta ottaen huomioon erityisesti sen, että CHP-lisämaksusta rahoitettavilla toimenpiteillä pyritään samaan ympäristötavoitteeseen kuin ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 3.7.2 jakson soveltamisalaan kuuluvilla EEG-lisämaksuista rahoitettavilla toimenpiteilläkin (ilmastonmuutoksen torjuminen vähentämällä sähköntuotannon hiilidioksidipäästöjä) ja sen, että CHP-lisämaksu on Saksassa EEG-lisämaksun lisänä ja sillä on samanlainen rakenne. Koska CHP-lisämaksu maksetaan suhteessa verkosta otettuun sähköön, se vaikuttaa erityisesti yrityksiin, joiden sähkökustannukset ovat merkittävä osuus arvonlisäyksestä ja jotka eivät voi helposti siirtää kustannuksiaan loppukuluttajille menettämättä tärkeitä markkinaosuuksia ottaen huomioon kansainvälisen kaupan intensiteetin niiden toiminta-aloilla. Nämä yritykset on tarkoitus tunnistaa ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 185, 186 ja 187 kohdassa esitettyjen kriteerien avulla.

| (136) | Saksan viranomaiset olivat ilmoittaneet alustavan tutkinnan aikana, että CHP-lisämaksun alennukset olivat tarpeen kyseisten yritysten (energian käyttäjien) kilpailukyvyn ja viime kädessä tukitoimenpiteiden rahoituksen turvaamiseksi. Saksan viranomaiset eivät kuitenkaan olleet toimittaneet riittävästi tietoja sen osoittamiseksi, että CHP-lisämaksujen alennus on tarpeen kaiken tyyppisiä B- ja C-luokan loppukuluttajiin kuuluvia yrityksiä tai aloja varten ilmoitetussa KWKG 2016 -laissa säädettyjen tukitoimenpiteiden rahoituksen turvaamiseksi. Viranomaiset olivat toimittaneet vain tietoja, jotka liittyvät kansainvälisen kilpailun kohteena oleviin sähköintensiivisiin käyttäjiin, jotka ovat kelpoisia EEG-lisämaksujen vähennyksiin, ja myöntäneet kuitenkin, että kaikki B- ja C-luokan loppukuluttajat eivät ole tällaisia yrityksiä. |
| --- | --- |

(136)

Saksan viranomaiset olivat ilmoittaneet alustavan tutkinnan aikana, että CHP-lisämaksun alennukset olivat tarpeen kyseisten yritysten (energian käyttäjien) kilpailukyvyn ja viime kädessä tukitoimenpiteiden rahoituksen turvaamiseksi. Saksan viranomaiset eivät kuitenkaan olleet toimittaneet riittävästi tietoja sen osoittamiseksi, että CHP-lisämaksujen alennus on tarpeen kaiken tyyppisiä B- ja C-luokan loppukuluttajiin kuuluvia yrityksiä tai aloja varten ilmoitetussa KWKG 2016 -laissa säädettyjen tukitoimenpiteiden rahoituksen turvaamiseksi. Viranomaiset olivat toimittaneet vain tietoja, jotka liittyvät kansainvälisen kilpailun kohteena oleviin sähköintensiivisiin käyttäjiin, jotka ovat kelpoisia EEG-lisämaksujen vähennyksiin, ja myöntäneet kuitenkin, että kaikki B- ja C-luokan loppukuluttajat eivät ole tällaisia yrityksiä.

| (137) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään hyväksyneensä sen, että täysi EEG-lisämaksu vaikuttaisi erittäin todennäköisesti merkittävästi aloihin, joilla on korkea sähköintensiteetti ja suuri merkitys kansainvälisen kaupan kannalta ja että tämä uhka niiden kilpailukyvylle ja elinkelpoisuudelle olisi riittävän merkittävä vaarantamaan tuen uusiutuville energialähteille (40). Olettaen että edunsaajat vastaisivat yrityksiä, jotka ovat kelpoisia EEG-lain nojalla myönnettävään tukeen, täysi CHP-lisämaksu olisi merkittävälle määrälle näitä yrityksiä 1–9 prosenttia bruttoarvonlisäyksestä. Tämä olisi mittava taakka varsinkin, koska se olisi lisänä jo EEG-lisämaksulle, jolla rahoitetaan samaan ympäristötavoitteeseen pyrkiviä toimenpiteitä kuin CHP-lisämaksusta rahoitettavilla toimenpiteilläkin. |
| --- | --- |

(137)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään hyväksyneensä sen, että täysi EEG-lisämaksu vaikuttaisi erittäin todennäköisesti merkittävästi aloihin, joilla on korkea sähköintensiteetti ja suuri merkitys kansainvälisen kaupan kannalta ja että tämä uhka niiden kilpailukyvylle ja elinkelpoisuudelle olisi riittävän merkittävä vaarantamaan tuen uusiutuville energialähteille (40). Olettaen että edunsaajat vastaisivat yrityksiä, jotka ovat kelpoisia EEG-lain nojalla myönnettävään tukeen, täysi CHP-lisämaksu olisi merkittävälle määrälle näitä yrityksiä 1–9 prosenttia bruttoarvonlisäyksestä. Tämä olisi mittava taakka varsinkin, koska se olisi lisänä jo EEG-lisämaksulle, jolla rahoitetaan samaan ympäristötavoitteeseen pyrkiviä toimenpiteitä kuin CHP-lisämaksusta rahoitettavilla toimenpiteilläkin.

40

| (138) | Saksan viranomaiset eivät toimittaneet virallisen tutkintamenettelyn aikana mitään lisätietoja, joiden ansiosta komissio olisi voinut tarkistaa, mikä osuus edunsaajista vastaisi yrityksiä, jotka ovat kelpoisia EEG-lisämaksun alennukseen tai alennuksiin ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 3.7.2 jakson nojalla. Viranomaiset eivät toimittaneet myöskään tietoja, joista kävisi ilmi alennusten välttämättömyys myös yrityksille, jotka eivät ole sähköintensiivisiä eivätkä kansainvälisen kilpailun kohteena. Samoin BV Glas, joka katsoo, että kaikki alennukset ovat tarpeen, ei toimittanut tietoja, joiden perusteella alennukset myös muille kuin sähköintensiivisille kuluttajille olisivat tarpeen. BV Glas toimitti tiedot vain sähköintensiivisistä käyttäjistä. Alennukset rajoitetaan 1 päivästä tammikuuta 2017 kuitenkin vain sellaisiin sähköintensiivisiin käyttäjiin, jotka ovat kelpoisia EEG-lisämaksun alennuksiin (eli joita uhkaa tuotannon siirtäminen muualle tai konkurssi). B- ja C-luokan muut kuin sähköintensiiviset käyttäjät eivät ole enää kelpoisia alennuksiin. Saksan viranomaiset toimittivat muita kuin sähköintensiivisiä käyttäjiä varten mukautussuunnitelman, jonka mukaisesti alennukset lakkautetaan täysin vuoteen 2019 mennessä. Myös muille kuin sähköintensiivisille käyttäjille vuodesta 2011 myönnetyt alennukset on mukautettu komissiolle toimitetun mukautussuunnitelman perusteella (ks. myös jäljempänä suunnitelman 6.4 jakso). |
| --- | --- |

(138)

Saksan viranomaiset eivät toimittaneet virallisen tutkintamenettelyn aikana mitään lisätietoja, joiden ansiosta komissio olisi voinut tarkistaa, mikä osuus edunsaajista vastaisi yrityksiä, jotka ovat kelpoisia EEG-lisämaksun alennukseen tai alennuksiin ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 3.7.2 jakson nojalla. Viranomaiset eivät toimittaneet myöskään tietoja, joista kävisi ilmi alennusten välttämättömyys myös yrityksille, jotka eivät ole sähköintensiivisiä eivätkä kansainvälisen kilpailun kohteena. Samoin BV Glas, joka katsoo, että kaikki alennukset ovat tarpeen, ei toimittanut tietoja, joiden perusteella alennukset myös muille kuin sähköintensiivisille kuluttajille olisivat tarpeen. BV Glas toimitti tiedot vain sähköintensiivisistä käyttäjistä. Alennukset rajoitetaan 1 päivästä tammikuuta 2017 kuitenkin vain sellaisiin sähköintensiivisiin käyttäjiin, jotka ovat kelpoisia EEG-lisämaksun alennuksiin (eli joita uhkaa tuotannon siirtäminen muualle tai konkurssi). B- ja C-luokan muut kuin sähköintensiiviset käyttäjät eivät ole enää kelpoisia alennuksiin. Saksan viranomaiset toimittivat muita kuin sähköintensiivisiä käyttäjiä varten mukautussuunnitelman, jonka mukaisesti alennukset lakkautetaan täysin vuoteen 2019 mennessä. Myös muille kuin sähköintensiivisille käyttäjille vuodesta 2011 myönnetyt alennukset on mukautettu komissiolle toimitetun mukautussuunnitelman perusteella (ks. myös jäljempänä suunnitelman 6.4 jakso).

| (139) | Komissio päättelee näiden seikkojen pohjalta, vedoten erityisesti muutoksiin ja Saksan viranomaisten toimittamaan mukautussuunnitelmaan, jossa varmistetaan, että alennukset koskevat vain kansainvälisen kilpailun kohteena olevia sähköintensiivisiä käyttäjiä, että alennukset ovat asianmukaisia ja välttämättömiä yhteistuotantotuen rahoittamisen kestävyyden varmistamiseksi ja että niillä on kannustava vaikutus. |
| --- | --- |

(139)

Komissio päättelee näiden seikkojen pohjalta, vedoten erityisesti muutoksiin ja Saksan viranomaisten toimittamaan mukautussuunnitelmaan, jossa varmistetaan, että alennukset koskevat vain kansainvälisen kilpailun kohteena olevia sähköintensiivisiä käyttäjiä, että alennukset ovat asianmukaisia ja välttämättömiä yhteistuotantotuen rahoittamisen kestävyyden varmistamiseksi ja että niillä on kannustava vaikutus.

6.3.3   Oikeasuhteisuus

Oikeasuhteisuus

| (140) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että alennukset eivät voi vastata täyttä vapautusta tai olla niin merkittäviä, että tukitoimenpiteen tarkoitus vaarantuisi, koska alennuksista koituisi liian raskas taakka muille loppukuluttajille (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 269 kappale). Lisäksi liian suuret alennukset pahentavat niistä johtuvaa kilpailun vääristymistä. Sen vuoksi uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian tuen rahoittamiseksi tukikelpoisten yritysten olisi ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen mukaisesti maksettava vähimmäismaksu, joka on periaatteessa 15 prosenttia täydestä maksusta (suuntaviivojen 188 kohta) sekä mahdollisia lisäalennuksia, jos maksu ylittää tietyn osuuden yrityksen bruttoarvonlisäyksestä (189 kohta). |
| --- | --- |

(140)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että alennukset eivät voi vastata täyttä vapautusta tai olla niin merkittäviä, että tukitoimenpiteen tarkoitus vaarantuisi, koska alennuksista koituisi liian raskas taakka muille loppukuluttajille (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 269 kappale). Lisäksi liian suuret alennukset pahentavat niistä johtuvaa kilpailun vääristymistä. Sen vuoksi uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian tuen rahoittamiseksi tukikelpoisten yritysten olisi ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen mukaisesti maksettava vähimmäismaksu, joka on periaatteessa 15 prosenttia täydestä maksusta (suuntaviivojen 188 kohta) sekä mahdollisia lisäalennuksia, jos maksu ylittää tietyn osuuden yrityksen bruttoarvonlisäyksestä (189 kohta).

| (141) | Komissio oli ilmoittanut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään pitävänsä ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 188 ja 189 kohtaa ohjenuorana alennusten oikeasuhteisuuden arvioimiseksi. Tämä tuntuu asianmukaiselta ottaen huomioon erityisesti sen, että CHP-lisämaksusta rahoitettavilla toimenpiteillä pyritään samaan ympäristötavoitteeseen kuin ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 3.7.2 jakson soveltamisalaan kuuluvilla EEG-lisämaksuista rahoitettavilla toimenpiteilläkin (ilmastonmuutoksen torjuminen vähentämällä sähköntuotannon hiilidioksidipäästöjä) ja sen, että alennuksilla on tarkoitus varmistaa näiden tukitoimenpiteiden rahoituksen kestävyys rajoittamalla yritysten tai energian lisämaksun erityisesti rasittamien tahojen taakkaa vaatimalla niitä kuitenkin samalla maksamaan riittävä oma maksu. |
| --- | --- |

(141)

Komissio oli ilmoittanut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään pitävänsä ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 188 ja 189 kohtaa ohjenuorana alennusten oikeasuhteisuuden arvioimiseksi. Tämä tuntuu asianmukaiselta ottaen huomioon erityisesti sen, että CHP-lisämaksusta rahoitettavilla toimenpiteillä pyritään samaan ympäristötavoitteeseen kuin ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 3.7.2 jakson soveltamisalaan kuuluvilla EEG-lisämaksuista rahoitettavilla toimenpiteilläkin (ilmastonmuutoksen torjuminen vähentämällä sähköntuotannon hiilidioksidipäästöjä) ja sen, että alennuksilla on tarkoitus varmistaa näiden tukitoimenpiteiden rahoituksen kestävyys rajoittamalla yritysten tai energian lisämaksun erityisesti rasittamien tahojen taakkaa vaatimalla niitä kuitenkin samalla maksamaan riittävä oma maksu.

| (142) | Komissio oli ilmoittanut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään (johdanto-osan 283 kappale), että Saksan viranomaiset eivät olleet osoittaneet alustavassa tutkinnassa, että ylärajat 0,04 ja 0,03 eurosenttiä/kWh oli rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään. Saksan viranomaiset eivät osoittaneet, että pienemmät alennukset eivät olisi olleet hyväksyttäviä. Viranomaiset ovat korostaneet kumulaatiovaikutusta EEG-lisämaksun kanssa, mutta ne eivät ole toimittaneet alennuksen edunsaajiin liittyviä konkreettisia tietoja, joilla verrattaisiin CHP-lisämaksun alennuksen ja bruttoarvonlisäyksen välistä suhdetta suhteeseen hieman korkeamman CHP-lisämaksun (esimerkiksi 15 prosenttia) ja bruttoarvonlisäyksen välillä tai suhteeseen EEG-lisämaksun alennuksen lisänä olevan CHP-lisämaksun alennuksen ja bruttoarvonlisäyksen välillä. |
| --- | --- |

(142)

Komissio oli ilmoittanut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään (johdanto-osan 283 kappale), että Saksan viranomaiset eivät olleet osoittaneet alustavassa tutkinnassa, että ylärajat 0,04 ja 0,03 eurosenttiä/kWh oli rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään. Saksan viranomaiset eivät osoittaneet, että pienemmät alennukset eivät olisi olleet hyväksyttäviä. Viranomaiset ovat korostaneet kumulaatiovaikutusta EEG-lisämaksun kanssa, mutta ne eivät ole toimittaneet alennuksen edunsaajiin liittyviä konkreettisia tietoja, joilla verrattaisiin CHP-lisämaksun alennuksen ja bruttoarvonlisäyksen välistä suhdetta suhteeseen hieman korkeamman CHP-lisämaksun (esimerkiksi 15 prosenttia) ja bruttoarvonlisäyksen välillä tai suhteeseen EEG-lisämaksun alennuksen lisänä olevan CHP-lisämaksun alennuksen ja bruttoarvonlisäyksen välillä.

| (143) | Saksan viranomaiset eivät toimittaneet virallisen tutkintamenettelyn aikana mitään lisätietoja. BV Glas on esittänyt, että alennukset rajoitettiin välttämättömään vähimmäismäärään täsmentämättä kuitenkaan, minkä vuoksi ne rajoitettaisiin vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(143)

Saksan viranomaiset eivät toimittaneet virallisen tutkintamenettelyn aikana mitään lisätietoja. BV Glas on esittänyt, että alennukset rajoitettiin välttämättömään vähimmäismäärään täsmentämättä kuitenkaan, minkä vuoksi ne rajoitettaisiin vähimmäismäärään.

| (144) | Saksa kuitenkin muutti KWKG 2016 -lakia niin, että alennukset rajoitetaan 1 päivästä tammikuuta 2017 sellaisiin sähköintensiivisiin käyttäjiin, jotka ovat kelpoisia EEG-lisämaksun alennuksiin ja että lisämaksu on vähintään 15 prosenttia CHP-lisämaksusta (ks. edellä johdanto-osan 21 kappale). Muut kuin sähköintensiiviset käyttäjät eivät ole enää kelpoisia alennuksiin. Lisäksi Saksan viranomaiset toimittivat aiempia B- ja C-luokan loppukuluttajia varten mukautussuunnitelman, jonka mukaisesti sellaisten B- ja C-luokan loppukuluttajien alennukset lakkautetaan vuoteen 2019 mennessä kokonaan, jotka eivät ole sähköintensiivisiä käyttäjiä, ja muille kuin sähköintensiivisille käyttäjille aiemmin myönnetyt alennukset on mukautettu vuodesta 2011 alkaen. Saksan viranomaiset toimittivat mukautussuunnitelman myös sellaisia B- ja C-luokan loppukuluttajia varten, jotka ovat olleet sähköintensiivisiä käyttäjiä vuodesta 2011. |
| --- | --- |

(144)

Saksa kuitenkin muutti KWKG 2016 -lakia niin, että alennukset rajoitetaan 1 päivästä tammikuuta 2017 sellaisiin sähköintensiivisiin käyttäjiin, jotka ovat kelpoisia EEG-lisämaksun alennuksiin ja että lisämaksu on vähintään 15 prosenttia CHP-lisämaksusta (ks. edellä johdanto-osan 21 kappale). Muut kuin sähköintensiiviset käyttäjät eivät ole enää kelpoisia alennuksiin. Lisäksi Saksan viranomaiset toimittivat aiempia B- ja C-luokan loppukuluttajia varten mukautussuunnitelman, jonka mukaisesti sellaisten B- ja C-luokan loppukuluttajien alennukset lakkautetaan vuoteen 2019 mennessä kokonaan, jotka eivät ole sähköintensiivisiä käyttäjiä, ja muille kuin sähköintensiivisille käyttäjille aiemmin myönnetyt alennukset on mukautettu vuodesta 2011 alkaen. Saksan viranomaiset toimittivat mukautussuunnitelman myös sellaisia B- ja C-luokan loppukuluttajia varten, jotka ovat olleet sähköintensiivisiä käyttäjiä vuodesta 2011.

| (145) | Komissio päättelee näiden seikkojen pohjalta vedoten erityisesti 1 päivästä tammikuuta 2017 käyttöön otettuihin muutoksiin alennusten tasoon ja Saksan viranomaisten toimittamaan mukautussuunnitelmaan, että CHP-lisämaksun alennukset ovat oikeasuhteisia tavoitteeseen nähden. |
| --- | --- |

(145)

Komissio päättelee näiden seikkojen pohjalta vedoten erityisesti 1 päivästä tammikuuta 2017 käyttöön otettuihin muutoksiin alennusten tasoon ja Saksan viranomaisten toimittamaan mukautussuunnitelmaan, että CHP-lisämaksun alennukset ovat oikeasuhteisia tavoitteeseen nähden.

6.3.4   Kilpailun vääristyminen

Kilpailun vääristyminen

| (146) | Komissio oli todennut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että sille ei ollut toimitettu alustavassa tutkinnassa riittävästi tietoja, jotta se voisi kokonaisuudessaan arvioida mahdollista kilpailun vääristymistä ja vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Lisäksi komissiolla on epäilyksiä siitä, että tukitoimenpiteellä on varmistettu, että kilpailun vääristyminen sen johdosta, että yritykset vapautetaan osasta toimintakustannuksistaan, on rajoitettua ja että toimenpiteen kokonaisvaikutus olisi myönteinen, koska sen välttämättömyydestä, asianmukaisuudesta, kannustavasta vaikutuksesta ja oikeasuhteisuudesta ei vielä ollut toimitettu näyttöä. |
| --- | --- |

(146)

Komissio oli todennut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että sille ei ollut toimitettu alustavassa tutkinnassa riittävästi tietoja, jotta se voisi kokonaisuudessaan arvioida mahdollista kilpailun vääristymistä ja vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Lisäksi komissiolla on epäilyksiä siitä, että tukitoimenpiteellä on varmistettu, että kilpailun vääristyminen sen johdosta, että yritykset vapautetaan osasta toimintakustannuksistaan, on rajoitettua ja että toimenpiteen kokonaisvaikutus olisi myönteinen, koska sen välttämättömyydestä, asianmukaisuudesta, kannustavasta vaikutuksesta ja oikeasuhteisuudesta ei vielä ollut toimitettu näyttöä.

| (147) | Saksan viranomaiset ovat korostaneet huomautuksissaan menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä (johdanto-osan 287 kappale), että kilpailun vääristyminen on rajoitettua ottaen huomioon CHP-lisämaksusta rahoitettujen toimenpiteiden myönteiset vaikutukset ja sen, että 22.12.2016 hyväksyttyjen muutosten ansiosta alennukset rajoitetaan välttämättömään vähimmäismäärään CHP-lisämaksun kestävyyden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(147)

Saksan viranomaiset ovat korostaneet huomautuksissaan menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä (johdanto-osan 287 kappale), että kilpailun vääristyminen on rajoitettua ottaen huomioon CHP-lisämaksusta rahoitettujen toimenpiteiden myönteiset vaikutukset ja sen, että 22.12.2016 hyväksyttyjen muutosten ansiosta alennukset rajoitetaan välttämättömään vähimmäismäärään CHP-lisämaksun kestävyyden varmistamiseksi.

| (148) | Komissio oli todennut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään myönteisten vaikutusten osalta, että CHP-lisämaksusta rahoitettavilla toimenpiteillä on tarkoitus vähentää merkittävästi hiilidioksidipäästöjä, ja että ne ovat tärkeitä myös sähkön ja lämmön yhteistuotannon lisäämiseksi sähkömarkkinoilla. Näistä myönteisistä vaikutuksista on tehty yhteenveto edellä johdanto-osan 9 ja 10 kappaleessa. |
| --- | --- |

(148)

Komissio oli todennut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään myönteisten vaikutusten osalta, että CHP-lisämaksusta rahoitettavilla toimenpiteillä on tarkoitus vähentää merkittävästi hiilidioksidipäästöjä, ja että ne ovat tärkeitä myös sähkön ja lämmön yhteistuotannon lisäämiseksi sähkömarkkinoilla. Näistä myönteisistä vaikutuksista on tehty yhteenveto edellä johdanto-osan 9 ja 10 kappaleessa.

| (149) | Komissio toteaa myös, että direktiivissä 2012/27/EU on asetettu yleistavoite lisätä energiatehokkuutta 20 prosentilla, ja siinä edellytetään, että jäsenvaltiot arvioivat potentiaaliaan energiatehokkaiden toimenpiteiden toteuttamiseksi, mukaan lukien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset, kaukolämpö ja varastointi, ja ottavat potentiaalin käyttöön. Lisäksi Eurooppa-neuvosto hyväksyi 23 päivänä lokakuuta 2014 tavoitteen parantaa energiatehokkuutta 27 prosentilla vuoteen 2030 mennessä (41), minkä vuoksi unioni ja sen jäsenvaltiot vähentävät edelleen hiilidioksidipäästöjään ja lisäävät energiansäästöään. Näin ollen energiatehokkaita tukitoimenpiteitä varten on olemassa rahoitustarpeita, ja niistä voi tulla entistä merkittävämpiä, koska 20 prosentin tavoitteeseen ei vielä ole päästy ja koska pyrkimyksiä on edelleen tehostettava vuoden 2030 tavoitteen saavuttamiseksi. Sen vuoksi rahoituksen saatavuuden ja kestävyyden varmistaminen yhteistuotantolaitoksia, kaukolämpöä ja varastointia varten on tärkeää energiatuotannon energiatehokkuuden lisäämiseksi ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi edelleen. Komissio oli todennut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että markkinat toimivat edelleen puutteellisesti tällä alalla ja että energiatehokkuuden lisääminen edellyttää edelleen tukitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(149)

Komissio toteaa myös, että direktiivissä 2012/27/EU on asetettu yleistavoite lisätä energiatehokkuutta 20 prosentilla, ja siinä edellytetään, että jäsenvaltiot arvioivat potentiaaliaan energiatehokkaiden toimenpiteiden toteuttamiseksi, mukaan lukien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset, kaukolämpö ja varastointi, ja ottavat potentiaalin käyttöön. Lisäksi Eurooppa-neuvosto hyväksyi 23 päivänä lokakuuta 2014 tavoitteen parantaa energiatehokkuutta 27 prosentilla vuoteen 2030 mennessä (41), minkä vuoksi unioni ja sen jäsenvaltiot vähentävät edelleen hiilidioksidipäästöjään ja lisäävät energiansäästöään. Näin ollen energiatehokkaita tukitoimenpiteitä varten on olemassa rahoitustarpeita, ja niistä voi tulla entistä merkittävämpiä, koska 20 prosentin tavoitteeseen ei vielä ole päästy ja koska pyrkimyksiä on edelleen tehostettava vuoden 2030 tavoitteen saavuttamiseksi. Sen vuoksi rahoituksen saatavuuden ja kestävyyden varmistaminen yhteistuotantolaitoksia, kaukolämpöä ja varastointia varten on tärkeää energiatuotannon energiatehokkuuden lisäämiseksi ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi edelleen. Komissio oli todennut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että markkinat toimivat edelleen puutteellisesti tällä alalla ja että energiatehokkuuden lisääminen edellyttää edelleen tukitoimenpiteitä.

41

| (150) | Komissio toteaa lisäksi, että Saksa rajoittaa 22 päivänä joulukuuta 2016 käyttöön otetuilla muutoksilla alennuskelpoisuuden BesAR:in mukaisesti alennuskelpoisiin yrityksiin eli sellaisiin yrityksiin ja aloihin, joita uhkaa eniten riski tuotannon siirtämisestä muualle tai riski konkurssista, jos ne maksavat täyden lisämaksun, mikä olisi näin ollen suurin uhka lisämaksun kestävyydelle. Edunsaajien on edelleen myös osallistuttava osuudellaan energiatehokkuustoimenpiteiden rahoitukseen, eivätkä alennukset heikennä edunsaajien kannustimia energiatehokkuuden säilymiseen. |
| --- | --- |

(150)

Komissio toteaa lisäksi, että Saksa rajoittaa 22 päivänä joulukuuta 2016 käyttöön otetuilla muutoksilla alennuskelpoisuuden BesAR:in mukaisesti alennuskelpoisiin yrityksiin eli sellaisiin yrityksiin ja aloihin, joita uhkaa eniten riski tuotannon siirtämisestä muualle tai riski konkurssista, jos ne maksavat täyden lisämaksun, mikä olisi näin ollen suurin uhka lisämaksun kestävyydelle. Edunsaajien on edelleen myös osallistuttava osuudellaan energiatehokkuustoimenpiteiden rahoitukseen, eivätkä alennukset heikennä edunsaajien kannustimia energiatehokkuuden säilymiseen.

| (151) | Lisäksi komissio toteaa, että alennus myönnetään kaikille samalla alalla toimiville yrityksille, jos ne ovat samassa tilanteessa sähköintensiivisyyden osalta. |
| --- | --- |

(151)

Lisäksi komissio toteaa, että alennus myönnetään kaikille samalla alalla toimiville yrityksille, jos ne ovat samassa tilanteessa sähköintensiivisyyden osalta.

| (152) | Komissio päättelee tämän perusteella, että tukitoimenpiteiden vaikutukset ovat kokonaisuudessaan myönteisiä ja että myönteiset vaikutukset ovat suurempia kuin mahdollinen kilpailun vääristyminen. |
| --- | --- |

(152)

Komissio päättelee tämän perusteella, että tukitoimenpiteiden vaikutukset ovat kokonaisuudessaan myönteisiä ja että myönteiset vaikutukset ovat suurempia kuin mahdollinen kilpailun vääristyminen.

6.4   Mukautussuunnitelma

Mukautussuunnitelma

| (153) | CHP-lisämaksujen alennukset otettiin käyttöön vuonna 2002 KWKG 2002 -lailla. Saksan viranomaiset ovat tältä osin todenneet komission katsoneen vuonna 2002, että tuolloin voimassa olevaan KWKG 2000 -lakiin ei sisältynyt valtiontukea. Viranomaiset eivät ilmoittaneet komissiolle, että KWKG 2002 -laki olisi ilmoitusta edellyttävä säädös (42). Viranomaisten mukaan se, että komissio ei vastustanut KWKG 2002 -lakia ja katsoi, että vuoden 2000 KWKG-lakiin ei sisältynyt tukea, voisivat olla perusteltuja syitä siihen, että CHP-lisämaksujen alennukset eivät ainakaan vuoteen 2014 saakka olleet tukea. Komissio hyväksyi vuonna 2014 EEG 2014 -lain ja teki selväksi, että lisämaksuista rahoitettavat uusiutuvan energian tukea tai yhteistuotantotukea koskevat järjestelmät ovat tukea. Myös GV Glasin mukaan valtiontuesta NN 68/2000 (Saksa – Laki yhdistetyissä lämpö- ja sähkövoimaloissa tapahtuvan energiantuotannon suojelemisesta, annettu 12 päivänä toukokuuta 2000 (vuoden 2002 komission päätös) 22 päivänä toukokuuta 2002 tehdyssä komission päätöksessä annettiin aihetta perusteltuun luottamukseen siitä, että KWKG 2002 -lakiin ja myöhemmin KWKG 2016 -lakiin ei sisältynyt tukea. |
| --- | --- |

(153)

CHP-lisämaksujen alennukset otettiin käyttöön vuonna 2002 KWKG 2002 -lailla. Saksan viranomaiset ovat tältä osin todenneet komission katsoneen vuonna 2002, että tuolloin voimassa olevaan KWKG 2000 -lakiin ei sisältynyt valtiontukea. Viranomaiset eivät ilmoittaneet komissiolle, että KWKG 2002 -laki olisi ilmoitusta edellyttävä säädös (42). Viranomaisten mukaan se, että komissio ei vastustanut KWKG 2002 -lakia ja katsoi, että vuoden 2000 KWKG-lakiin ei sisältynyt tukea, voisivat olla perusteltuja syitä siihen, että CHP-lisämaksujen alennukset eivät ainakaan vuoteen 2014 saakka olleet tukea. Komissio hyväksyi vuonna 2014 EEG 2014 -lain ja teki selväksi, että lisämaksuista rahoitettavat uusiutuvan energian tukea tai yhteistuotantotukea koskevat järjestelmät ovat tukea. Myös GV Glasin mukaan valtiontuesta NN 68/2000 (Saksa – Laki yhdistetyissä lämpö- ja sähkövoimaloissa tapahtuvan energiantuotannon suojelemisesta, annettu 12 päivänä toukokuuta 2000 (vuoden 2002 komission päätös) 22 päivänä toukokuuta 2002 tehdyssä komission päätöksessä annettiin aihetta perusteltuun luottamukseen siitä, että KWKG 2002 -lakiin ja myöhemmin KWKG 2016 -lakiin ei sisältynyt tukea.

42

| (154) | Saksa toimitti kuitenkin komissiolle mukautussuunnitelman, jota alettiin toteuttaa vuonna 2011 ja jolla mukautettiin asteittain B- ja C-luokan loppukuluttajat 22 päivänä joulukuuta 2016 annetulla lailla käyttöön otettuihin ja muutettuun KWKG 2016 -lakiin sisällytettyihin tukikelpoisuus- ja oikeasuhteisuuskriteereihin (alennukset rajoitetaan edellä johdanto-osan 20 kappaleessa säädetyt ehdot täyttäviin sähköintensiivisiin käyttäjiin ja 85 prosenttiin CHP-lisämaksusta tai 4 taikka 0,5 prosenttiin bruttoarvonlisäyksestä yrityksen sähköintensiivisyydestä riippuen). |
| --- | --- |

(154)

Saksa toimitti kuitenkin komissiolle mukautussuunnitelman, jota alettiin toteuttaa vuonna 2011 ja jolla mukautettiin asteittain B- ja C-luokan loppukuluttajat 22 päivänä joulukuuta 2016 annetulla lailla käyttöön otettuihin ja muutettuun KWKG 2016 -lakiin sisällytettyihin tukikelpoisuus- ja oikeasuhteisuuskriteereihin (alennukset rajoitetaan edellä johdanto-osan 20 kappaleessa säädetyt ehdot täyttäviin sähköintensiivisiin käyttäjiin ja 85 prosenttiin CHP-lisämaksusta tai 4 taikka 0,5 prosenttiin bruttoarvonlisäyksestä yrityksen sähköintensiivisyydestä riippuen).

| (155) | Saksa yhdenmukaistaa vuoteen 2018 mennessä yhteensopiville tasoille kaikkien sellaisten entisten B- ja C-luokan loppukuluttajien CHP-lisämaksujen maksut, jotka ovat sähköintensiivisiä käyttäjiä. Vaikka komissio arvioikin tätä mukautussuunnitelmaa pelkästään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, vertailu ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivoissa esitettyihin arviointiperusteisiin ennen 1 päivää heinäkuuta 2014 sovelletun EEG-lisämaksun mukautuksen osalta osoittaa, että toimitetussa suunnitelmassa esitetyn CHP-lisämaksun asteittaisen mukautuksen ansiosta aiempia CHP-lisämaksujen maksuja voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltuvina. |
| --- | --- |

(155)

Saksa yhdenmukaistaa vuoteen 2018 mennessä yhteensopiville tasoille kaikkien sellaisten entisten B- ja C-luokan loppukuluttajien CHP-lisämaksujen maksut, jotka ovat sähköintensiivisiä käyttäjiä. Vaikka komissio arvioikin tätä mukautussuunnitelmaa pelkästään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, vertailu ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivoissa esitettyihin arviointiperusteisiin ennen 1 päivää heinäkuuta 2014 sovelletun EEG-lisämaksun mukautuksen osalta osoittaa, että toimitetussa suunnitelmassa esitetyn CHP-lisämaksun asteittaisen mukautuksen ansiosta aiempia CHP-lisämaksujen maksuja voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltuvina.

| (156) | Suunnitelman mukaan B- ja C-luokan loppukuluttajien CHP-lisämaksua lisätään asteittain vuodesta 2011 niin, että niiden on maksettava vuonna 2019 täysi CHP-lisämaksu (100 prosenttia). Tämä aikataulu on tiukempi kuin ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivoissa esitetty siirtymäsäännös EEG-lisämaksun tuen rahoittamisessa. Sähköintensiivisiä käyttäjiä varten suunnitelmassa esitetään 15 prosentin mukautusta jo vuonna 2018, mikä on aiemmin kuin komission edellyttämä alennusten mukauttaminen EEG-lisämaksun tuen rahoittamisessa (ks. ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 193 kohta). Komissio katsoo näin ollen, että jos mukautussuunnitelma toteutetaan, aiempia CHP-lisämaksujen alennuksia voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvina. |
| --- | --- |

(156)

Suunnitelman mukaan B- ja C-luokan loppukuluttajien CHP-lisämaksua lisätään asteittain vuodesta 2011 niin, että niiden on maksettava vuonna 2019 täysi CHP-lisämaksu (100 prosenttia). Tämä aikataulu on tiukempi kuin ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivoissa esitetty siirtymäsäännös EEG-lisämaksun tuen rahoittamisessa. Sähköintensiivisiä käyttäjiä varten suunnitelmassa esitetään 15 prosentin mukautusta jo vuonna 2018, mikä on aiemmin kuin komission edellyttämä alennusten mukauttaminen EEG-lisämaksun tuen rahoittamisessa (ks. ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 193 kohta). Komissio katsoo näin ollen, että jos mukautussuunnitelma toteutetaan, aiempia CHP-lisämaksujen alennuksia voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvina.

| (157) | Koska B- ja C-luokan loppukuluttajien lisämaksut vuosina 2011 ja 2012 olivat yli 100 prosenttia A-luokan loppukuluttajien maksamasta täydestä CHP-lisämaksusta, mukautussuunnitelmaa sovelletaan muihin kuin sähköintensiivisiin käyttäjiin vasta vuodesta 2013. B-luokan kuluttajat maksoivat vuosina 2013–2016 yhteensä suunnitelmassa edellytettyä enemmän (21 prosenttia eikä enintään 12,5 prosenttia): näin ollen niihin on käytännössä sovellettava mukautusta vasta vuodesta 2017. C-luokan kuluttajiin sovelletaan mukautusta vuodesta 2016, koska nämä maksoivat vuosina 2013–2015 mukautussuunnitelmassa edellytettyä enemmän (13 prosenttia eikä enintään 12,5 prosenttia). |
| --- | --- |

(157)

Koska B- ja C-luokan loppukuluttajien lisämaksut vuosina 2011 ja 2012 olivat yli 100 prosenttia A-luokan loppukuluttajien maksamasta täydestä CHP-lisämaksusta, mukautussuunnitelmaa sovelletaan muihin kuin sähköintensiivisiin käyttäjiin vasta vuodesta 2013. B-luokan kuluttajat maksoivat vuosina 2013–2016 yhteensä suunnitelmassa edellytettyä enemmän (21 prosenttia eikä enintään 12,5 prosenttia): näin ollen niihin on käytännössä sovellettava mukautusta vasta vuodesta 2017. C-luokan kuluttajiin sovelletaan mukautusta vuodesta 2016, koska nämä maksoivat vuosina 2013–2015 mukautussuunnitelmassa edellytettyä enemmän (13 prosenttia eikä enintään 12,5 prosenttia).

| (158) | Sähköintensiiviset käyttäjät taas maksoivat vuosina 2011–2016 yhteensä 15 prosenttia CHP-lisämaksua. Niihin sovelletaan mukautussuunnitelmaa vuodesta 2017. |
| --- | --- |

(158)

Sähköintensiiviset käyttäjät taas maksoivat vuosina 2011–2016 yhteensä 15 prosenttia CHP-lisämaksua. Niihin sovelletaan mukautussuunnitelmaa vuodesta 2017.

| (159) | Kun otetaan huomioon edunsaajien aiempina vuosina maksamat nykyisten CHP-lisämaksujen määrät, mukautussuunnitelman toteuttaminen ei edellytä aiempien vuosien lisämaksun korottamista paitsi vuonna 2016 niille C-luokan loppukuluttajille, jotka eivät ole sähköintensiivisiä käyttäjiä. Tästä CHP-lisämaksun korottamisesta on kuitenkin jo säädetty 22 päivänä joulukuuta 2016 annetussa laissa, ja kyseisen loppukuluttajaluokan korotettu CHP-lisämaksu on jo sisällytetty vuoden 2016 lopulliseen maksuun. Muutetun KWKG 2016 -lain 36 §:n mukaisesti lisämaksuun lisätään 0,026 eurosenttiä/kWh, paitsi jos alennusten kokonaismäärä vuosina 2014–2016 oli alle 160 000 euroa (eli 20 prosenttia vähimmäismäärästä). |
| --- | --- |

(159)

Kun otetaan huomioon edunsaajien aiempina vuosina maksamat nykyisten CHP-lisämaksujen määrät, mukautussuunnitelman toteuttaminen ei edellytä aiempien vuosien lisämaksun korottamista paitsi vuonna 2016 niille C-luokan loppukuluttajille, jotka eivät ole sähköintensiivisiä käyttäjiä. Tästä CHP-lisämaksun korottamisesta on kuitenkin jo säädetty 22 päivänä joulukuuta 2016 annetussa laissa, ja kyseisen loppukuluttajaluokan korotettu CHP-lisämaksu on jo sisällytetty vuoden 2016 lopulliseen maksuun. Muutetun KWKG 2016 -lain 36 §:n mukaisesti lisämaksuun lisätään 0,026 eurosenttiä/kWh, paitsi jos alennusten kokonaismäärä vuosina 2014–2016 oli alle 160 000 euroa (eli 20 prosenttia vähimmäismäärästä).

| (160) | Komissio pitää myös mukautussuunnitelman toteuttamisen alkamisajankohtaa eli vuotta 2011 perusteltuna. Eurooppa-neuvosto sopi kesäkuussa 2010 tavoitteesta lisätä energiatehokkuutta 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. EU hyväksyi vuosina 2010 ja 2011 useita toimintasuunnitelmia ja antoi tiedonantoja (43), joissa korostettiin energiatehokkuuden merkitystä ja tarvetta tehostaa pyrkimyksiä siihen, mukaan lukien energiatehokkuuden lisääminen energian tuotannossa ja järjestelmien kautta. Tämä samoin kuin direktiivi 2012/27/EU saivat jäsenvaltiot tehostamaan tukitoimenpiteitä ja korottamaan lisämaksuja, mukaan lukien CHP-lisämaksu. |
| --- | --- |

(160)

Komissio pitää myös mukautussuunnitelman toteuttamisen alkamisajankohtaa eli vuotta 2011 perusteltuna. Eurooppa-neuvosto sopi kesäkuussa 2010 tavoitteesta lisätä energiatehokkuutta 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. EU hyväksyi vuosina 2010 ja 2011 useita toimintasuunnitelmia ja antoi tiedonantoja (43), joissa korostettiin energiatehokkuuden merkitystä ja tarvetta tehostaa pyrkimyksiä siihen, mukaan lukien energiatehokkuuden lisääminen energian tuotannossa ja järjestelmien kautta. Tämä samoin kuin direktiivi 2012/27/EU saivat jäsenvaltiot tehostamaan tukitoimenpiteitä ja korottamaan lisämaksuja, mukaan lukien CHP-lisämaksu.

43

| (161) | Vuoden 2002 antamansa päätöksen aiheuttaman perustellun luottamuksen osalta komissio toteaa, että kyseinen päätös ei liittynyt CHP-lisämaksun alennuksiin, joten on epäselvää, kuinka se antaisi aihetta perusteltuun luottamukseen siitä, että tukea ei ollut. Jos joka tapauksessa oletetaan, että komission vuoden 2002 päätöksen ja vakiintuneen oikeuskäytännön (PreussenElektra (44)) perusteella olisi syntynyt perusteltu luottamus, se olisi loppunut viimeistään vuonna 2011, koska huolellinen ja järkevä taloudellinen toimija olisi useiden tapaoikeuden ja oikeuskäytännön ratkaisujen perusteella ymmärtänyt, että enää ei ole mahdollista olettaa, että CHP-lisämaksun alennukset eivät olisi tukea. |
| --- | --- |

(161)

Vuoden 2002 antamansa päätöksen aiheuttaman perustellun luottamuksen osalta komissio toteaa, että kyseinen päätös ei liittynyt CHP-lisämaksun alennuksiin, joten on epäselvää, kuinka se antaisi aihetta perusteltuun luottamukseen siitä, että tukea ei ollut. Jos joka tapauksessa oletetaan, että komission vuoden 2002 päätöksen ja vakiintuneen oikeuskäytännön (PreussenElektra (44)) perusteella olisi syntynyt perusteltu luottamus, se olisi loppunut viimeistään vuonna 2011, koska huolellinen ja järkevä taloudellinen toimija olisi useiden tapaoikeuden ja oikeuskäytännön ratkaisujen perusteella ymmärtänyt, että enää ei ole mahdollista olettaa, että CHP-lisämaksun alennukset eivät olisi tukea.

44

| (162) | Unionin tuomioistuin on toistuvasti katsonut, että mahdollisuus vedota luottamuksensuojan periaatteeseen on kaikilla henkilöillä, joille unionin toimielimen toiminnan vuoksi on syntynyt perusteltuja odotuksia, jotka perustuvat unionin toimielimen asiassa antamiin täsmällisiin vakuutteluihin. Jos huolellinen ja järkevä taloudellinen toimija voi kuitenkin ennakoida sellaisen yhteisön toimenpiteen toteuttamisen, joka voi vaikuttaa sen etuihin, se ei voi vedota luottamuksensuojan periaatteeseen, kun tällainen toimenpide toteutetaan (45). |
| --- | --- |

(162)

Unionin tuomioistuin on toistuvasti katsonut, että mahdollisuus vedota luottamuksensuojan periaatteeseen on kaikilla henkilöillä, joille unionin toimielimen toiminnan vuoksi on syntynyt perusteltuja odotuksia, jotka perustuvat unionin toimielimen asiassa antamiin täsmällisiin vakuutteluihin. Jos huolellinen ja järkevä taloudellinen toimija voi kuitenkin ennakoida sellaisen yhteisön toimenpiteen toteuttamisen, joka voi vaikuttaa sen etuihin, se ei voi vedota luottamuksensuojan periaatteeseen, kun tällainen toimenpide toteutetaan (45).

45

| (163) | Sillä välin unionin tuomioistuin täsmensi 17 päivänä heinäkuuta 2008 antamassaan Essent-tuomiossa (46) PreussenElektra-tuomion (47) rajat ja katsoi, että valtion varana pidetään myös valtion määräämää lisämaksua, jota hallinnoi valtion nimeämä yritys, vaikka rahat eivät kuljekaan suoraan valtion hallinnoiman rahaston tai tilin kautta. Lisäksi komissio käynnisti 22.7.2009 virallisen tutkintamenettelyn Itävallan lailla käyttöön ottamasta ylärajasta, jolla energiaintensiivisillä aloilla toimivat yritykset vapautettiin velvoitteesta hankkia vihreää sähköä, jos sen kustannukset ylittävät 0,5 prosenttia niiden tuotannon arvosta (48). Komissio vahvisti 8 päivänä maaliskuuta 2011 annetussa lopullisessa päätöksessä kantansa, jonka mukaan Itävallan säätämä yläraja energiaintensiivisille käyttäjille ekosähköä koskevan lain nojalla oli valtiontukea (49). |
| --- | --- |

(163)

Sillä välin unionin tuomioistuin täsmensi 17 päivänä heinäkuuta 2008 antamassaan Essent-tuomiossa (46) PreussenElektra-tuomion (47) rajat ja katsoi, että valtion varana pidetään myös valtion määräämää lisämaksua, jota hallinnoi valtion nimeämä yritys, vaikka rahat eivät kuljekaan suoraan valtion hallinnoiman rahaston tai tilin kautta. Lisäksi komissio käynnisti 22.7.2009 virallisen tutkintamenettelyn Itävallan lailla käyttöön ottamasta ylärajasta, jolla energiaintensiivisillä aloilla toimivat yritykset vapautettiin velvoitteesta hankkia vihreää sähköä, jos sen kustannukset ylittävät 0,5 prosenttia niiden tuotannon arvosta (48). Komissio vahvisti 8 päivänä maaliskuuta 2011 annetussa lopullisessa päätöksessä kantansa, jonka mukaan Itävallan säätämä yläraja energiaintensiivisille käyttäjille ekosähköä koskevan lain nojalla oli valtiontukea (49).

46

47

48

49

| (164) | Komissio toteaa myös, että mukautussuunnitelman mukaan mukautus tehdään käytännössä niiden C-luokan loppukuluttajien osalta, jotka eivät enää ole sähköintensiivisiä käyttäjiä vuonna 2016. Mikä tahansa huolellinen ja järkevä taloudellinen toimija olisi vuonna 2016 ymmärtänyt, että ennen kuin katsottiin, että alennukset eivät ole tukea, kannatti odottaa komission kantaa varsinkin sen jälkeen, kun oli tiedossa, että KWKG 2016 -laki oli ilmoitettu komissiolle hyväksyntää varten. |
| --- | --- |

(164)

Komissio toteaa myös, että mukautussuunnitelman mukaan mukautus tehdään käytännössä niiden C-luokan loppukuluttajien osalta, jotka eivät enää ole sähköintensiivisiä käyttäjiä vuonna 2016. Mikä tahansa huolellinen ja järkevä taloudellinen toimija olisi vuonna 2016 ymmärtänyt, että ennen kuin katsottiin, että alennukset eivät ole tukea, kannatti odottaa komission kantaa varsinkin sen jälkeen, kun oli tiedossa, että KWKG 2016 -laki oli ilmoitettu komissiolle hyväksyntää varten.

| (165) | Lisäksi komissio toteaa, että mukautussuunnitelmassa vältetään yksittäisille yrityksille koituvia liiallisia ja liian jyrkkiä taloudellisia häiriöitä ja edistetään näin myös edellä johdanto-osan 124 kappaleessa ja muissa kappaleissa kuvatun yhteistuotantotuen rahoituksen kestävyyttä. |
| --- | --- |

(165)

Lisäksi komissio toteaa, että mukautussuunnitelmassa vältetään yksittäisille yrityksille koituvia liiallisia ja liian jyrkkiä taloudellisia häiriöitä ja edistetään näin myös edellä johdanto-osan 124 kappaleessa ja muissa kappaleissa kuvatun yhteistuotantotuen rahoituksen kestävyyttä.

| (166) | Tarkasteltaessa CHP-lisämaksujen alennuksia ennen mukautussuunnitelman toteuttamisen alkamispäivää komissio katsoo, että ottaen huomioon korkeahyötysuhteisen sähkön ja lämmön tuotannon kehitysasteen (ennen EU:n yleistavoitetta lisätä energiatehokkuutta 20 prosentilla) KWKG 2002 -lain nojalla marraskuun 2006 jälkeen myönnettyjen alennusten määriä voitaisiin pitää sellaisina, että ne eivät täytä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kriteereitä ja kuuluvat niin ollen tuolloin sovellettavan asetuksen (EY) N:o 994/98 2 artiklan nojalla annetun asetuksen (vähämerkityksinen tuki) piiriin. Toisaalta joulukuusta 2008 joulukuuhun 2010 myönnetyt alennukset kuuluisivat rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä valtiontukitoimenpiteitä koskevien tilapäisten yhteisön puitteiden piiriin (50). |
| --- | --- |

(166)

Tarkasteltaessa CHP-lisämaksujen alennuksia ennen mukautussuunnitelman toteuttamisen alkamispäivää komissio katsoo, että ottaen huomioon korkeahyötysuhteisen sähkön ja lämmön tuotannon kehitysasteen (ennen EU:n yleistavoitetta lisätä energiatehokkuutta 20 prosentilla) KWKG 2002 -lain nojalla marraskuun 2006 jälkeen myönnettyjen alennusten määriä voitaisiin pitää sellaisina, että ne eivät täytä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kriteereitä ja kuuluvat niin ollen tuolloin sovellettavan asetuksen (EY) N:o 994/98 2 artiklan nojalla annetun asetuksen (vähämerkityksinen tuki) piiriin. Toisaalta joulukuusta 2008 joulukuuhun 2010 myönnetyt alennukset kuuluisivat rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä valtiontukitoimenpiteitä koskevien tilapäisten yhteisön puitteiden piiriin (50).

50

6.5   Päätelmä

Päätelmä

| (167) | Komissio katsoo, että Saksa on toteuttanut sääntöjenvastaisesti CHP-lisämaksujen alennukset tietyille loppukuluttajille ja rikkonut siten perussopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Komissio katsoo kuitenkin, että nämä alennukset, joita muutettiin 22 päivänä joulukuuta 2016 annetulla lailla ja täydennettiin mukautussuunnitelmalla, soveltuvat sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(167)

Komissio katsoo, että Saksa on toteuttanut sääntöjenvastaisesti CHP-lisämaksujen alennukset tietyille loppukuluttajille ja rikkonut siten perussopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Komissio katsoo kuitenkin, että nämä alennukset, joita muutettiin 22 päivänä joulukuuta 2016 annetulla lailla ja täydennettiin mukautussuunnitelmalla, soveltuvat sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

7.   ALUSTAVA ARVIOINTI KWKG 2016 -LAKIIN (SELLAISENA KUIN SE ON MUUTETTUNA 22 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 2017 ANNETULLA LAILLA) PERUSTUVASTA YHTEISTUOTANTOTUEN LAAJENTAMISESTA

ALUSTAVA ARVIOINTI KWKG 2016 -LAKIIN (SELLAISENA KUIN SE ON MUUTETTUNA 22 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 2017 ANNETULLA LAILLA) PERUSTUVASTA YHTEISTUOTANTOTUEN LAAJENTAMISESTA

| (168) | Kuten johdanto-osan 7 kappaleessa on kuvattu, Saksan viranomaiset ilmoittivat yhteistuotantotukijärjestelmään muutoksen, jonka komissio hyväksyi 24 päivänä lokakuuta 2016. Muutokseen kuuluu niiden ehtojen muuttaminen, jotka yhteistuotantolaitosten on täytettävä ollakseen kelpoisia osallistumaan talvella 2017/2018 järjestettäviin tarjouksiin sellaisten yhteistuotantohankkeiden valitsemiseksi, jotka saavat tukea. Tämän muutoksen johdosta myös ne yhteistuotantolaitokset, jotka syöttävät sähköä suljettuihin jakeluverkkoihin, ovat kelpoisia osallistumaan kyseisiin tarjouksiin, jäljempänä ’muutos’. Omaan kulutukseen käytettävä yhteistuotanto ei kuitenkaan edelleen olisi tukikelpoista, ja ilmoitettu muutos ei koske niitä. Seuraavassa jaksossa esitetään tämän muutoksen alustava arviointi asetuksen (EU) 2015/1589 4 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(168)

Kuten johdanto-osan 7 kappaleessa on kuvattu, Saksan viranomaiset ilmoittivat yhteistuotantotukijärjestelmään muutoksen, jonka komissio hyväksyi 24 päivänä lokakuuta 2016. Muutokseen kuuluu niiden ehtojen muuttaminen, jotka yhteistuotantolaitosten on täytettävä ollakseen kelpoisia osallistumaan talvella 2017/2018 järjestettäviin tarjouksiin sellaisten yhteistuotantohankkeiden valitsemiseksi, jotka saavat tukea. Tämän muutoksen johdosta myös ne yhteistuotantolaitokset, jotka syöttävät sähköä suljettuihin jakeluverkkoihin, ovat kelpoisia osallistumaan kyseisiin tarjouksiin, jäljempänä ’muutos’. Omaan kulutukseen käytettävä yhteistuotanto ei kuitenkaan edelleen olisi tukikelpoista, ja ilmoitettu muutos ei koske niitä. Seuraavassa jaksossa esitetään tämän muutoksen alustava arviointi asetuksen (EU) 2015/1589 4 artiklan nojalla.

7.1   Tuen olemassaolo

Tuen olemassaolo

| (169) | Edellä 5 jaksossa kuvatun muutoksen tuloksena uusi yhteistuotantolaitosten haltijoiden luokka olisi kelpoinen osallistumaan tarjouskilpailuihin kiinteän preemion saamiseksi sähkön markkinahinnan lisäksi. Muutos näin ollen lisäisi hyväksytyn tukijärjestelmän edunsaajien määrää. Tämä ei muuta menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 123, 128–137, 139 ja 144 kappaleessa olevaa komission arviota tuen olemassaolosta. Sen vuoksi myös muutos on tukijärjestelmä. |
| --- | --- |

(169)

Edellä 5 jaksossa kuvatun muutoksen tuloksena uusi yhteistuotantolaitosten haltijoiden luokka olisi kelpoinen osallistumaan tarjouskilpailuihin kiinteän preemion saamiseksi sähkön markkinahinnan lisäksi. Muutos näin ollen lisäisi hyväksytyn tukijärjestelmän edunsaajien määrää. Tämä ei muuta menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 123, 128–137, 139 ja 144 kappaleessa olevaa komission arviota tuen olemassaolosta. Sen vuoksi myös muutos on tukijärjestelmä.

| (170) | Erityisesti muutoksen ansiosta kyseiset yhteistuotantolaitokset voivat osallistua niiden yhteistuotantolaitosten järjestämiin tarjouksiin, jotka syöttävät sähköä julkisiin verkkoihin. Tarjouksiin valikoidut yhteistuotantolaitokset saavat preemion markkinahinnan lisäksi. Ne saavat etua sellaisiin muihin sähköntuottajiin nähden, jotka saavat pelkän markkinahinnan tuottamastaan sähköstä. Koska vain yhteistuotantolaitosten haltijat ja ainoastaan tietyn tyyppiset yhteistuotantolaitosten haltijat voivat osallistua tarjoukseen, etu on valikoiva. Tuki rahoitetaan edellä 2.2 ja 2.3 jaksossa kuvatusta CHP-lisämaksusta eli näin ollen valtion varoista 6.1.2 kohdassa esitetyistä syistä. Lisäksi etu vaikuttaa todennäköisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailuun. Sähköä suljettuihin jakeluverkkoihin syöttävien yhteistuotantolaitosten haltijat kilpailevat julkisiin verkkoihin sähköä syöttävien sähköntuottajien kanssa. Koska jäsenvaltiot käyvät keskenään kauppaa ja kilpailevat julkisiin verkkoihin syötettävästä sähköstä, myös muutos, jonka nojalla yhteistuotantolaitoksetkin voivat syöttää sähköä suljettuihin jakeluverkkoihin, vaikuttaa todennäköisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailuun. |
| --- | --- |

(170)

Erityisesti muutoksen ansiosta kyseiset yhteistuotantolaitokset voivat osallistua niiden yhteistuotantolaitosten järjestämiin tarjouksiin, jotka syöttävät sähköä julkisiin verkkoihin. Tarjouksiin valikoidut yhteistuotantolaitokset saavat preemion markkinahinnan lisäksi. Ne saavat etua sellaisiin muihin sähköntuottajiin nähden, jotka saavat pelkän markkinahinnan tuottamastaan sähköstä. Koska vain yhteistuotantolaitosten haltijat ja ainoastaan tietyn tyyppiset yhteistuotantolaitosten haltijat voivat osallistua tarjoukseen, etu on valikoiva. Tuki rahoitetaan edellä 2.2 ja 2.3 jaksossa kuvatusta CHP-lisämaksusta eli näin ollen valtion varoista 6.1.2 kohdassa esitetyistä syistä. Lisäksi etu vaikuttaa todennäköisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailuun. Sähköä suljettuihin jakeluverkkoihin syöttävien yhteistuotantolaitosten haltijat kilpailevat julkisiin verkkoihin sähköä syöttävien sähköntuottajien kanssa. Koska jäsenvaltiot käyvät keskenään kauppaa ja kilpailevat julkisiin verkkoihin syötettävästä sähköstä, myös muutos, jonka nojalla yhteistuotantolaitoksetkin voivat syöttää sähköä suljettuihin jakeluverkkoihin, vaikuttaa todennäköisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailuun.

7.2   Sääntöjenmukaisuus

Sääntöjenmukaisuus

| (171) | Koska uutta tarjouksiin osallistumiskelpoisen yhteistuotantolaitosluokan lisäämistä ei vielä ole hyväksytty, Saksa on noudattanut perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan. |
| --- | --- |

(171)

Koska uutta tarjouksiin osallistumiskelpoisen yhteistuotantolaitosluokan lisäämistä ei vielä ole hyväksytty, Saksa on noudattanut perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan.

7.3   Soveltuvuus

Soveltuvuus

7.3.1   Yhteisen edun mukainen tavoite

Yhteisen edun mukainen tavoite

| (172) | Tuen tavoite on edelleen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 148 kappaleessa kuvailtu tavoite: tuki on suunnattu ympäristönsuojelun tason parantamiseen edistämällä korkeahyötysuhteisen yhteistuotannon sähköntuotantoa. Komissio toteaa, että tarjouksiin osallistumiskelpoisten yhteistuotantolaitosten olisi edelleen täytettävä ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 139 kohdan mukainen korkeahyötysuhteisuusvaatimus. |
| --- | --- |

(172)

Tuen tavoite on edelleen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 148 kappaleessa kuvailtu tavoite: tuki on suunnattu ympäristönsuojelun tason parantamiseen edistämällä korkeahyötysuhteisen yhteistuotannon sähköntuotantoa. Komissio toteaa, että tarjouksiin osallistumiskelpoisten yhteistuotantolaitosten olisi edelleen täytettävä ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 139 kohdan mukainen korkeahyötysuhteisuusvaatimus.

| (173) | Komissio päättelee sen vuoksi, että muutos edistää yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista samalla tavoin kuin alkuperäinen järjestelmäkin (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.3.1.1 jakso). |
| --- | --- |

(173)

Komissio päättelee sen vuoksi, että muutos edistää yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista samalla tavoin kuin alkuperäinen järjestelmäkin (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.3.1.1 jakso).

7.3.2   Tarve valtiontukitoimenpiteille ja kannustava vaikutus

Tarve valtiontukitoimenpiteille ja kannustava vaikutus

| (174) | Sähköä yksityiseen verkkoon syöttävät yhteistuotantolaitokset vastaavat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 23 kappaleessa tarkoitettuja laitoksia (Kontraktor), joita varten Saksan viranomaiset ovat toimittaneet laskelmat energian tasoitetuista kokonaistuotantokustannuksista ja vertailun markkinahintoja koskeviin ennusteisiin (ks. edellä taulukko 5). |
| --- | --- |

(174)

Sähköä yksityiseen verkkoon syöttävät yhteistuotantolaitokset vastaavat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 23 kappaleessa tarkoitettuja laitoksia (Kontraktor), joita varten Saksan viranomaiset ovat toimittaneet laskelmat energian tasoitetuista kokonaistuotantokustannuksista ja vertailun markkinahintoja koskeviin ennusteisiin (ks. edellä taulukko 5).

| (175) | Jäsenvaltioiden on osoitettava, että valtiontuki on välttämätöntä, jotta puututaan markkinoiden puutteelliseen toimintaan, johon muuten ei puututtaisi (ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 37 kohta). Komissio olettaa, että yhteistuotannon ollessa kyseessä energiatehokkuustoimenpiteillä pyritään torjumaan negatiivisia ulkoisvaikutuksia luomalla yksilöllisiä kannustimia ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi energiatehokkuutta ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä varten (ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 35 ja 142 kohta). |
| --- | --- |

(175)

Jäsenvaltioiden on osoitettava, että valtiontuki on välttämätöntä, jotta puututaan markkinoiden puutteelliseen toimintaan, johon muuten ei puututtaisi (ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 37 kohta). Komissio olettaa, että yhteistuotannon ollessa kyseessä energiatehokkuustoimenpiteillä pyritään torjumaan negatiivisia ulkoisvaikutuksia luomalla yksilöllisiä kannustimia ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi energiatehokkuutta ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä varten (ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 35 ja 142 kohta).

| (176) | Jäsenvaltioiden on osoitettava ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 49 kohdan mukaisesti, että tuella kannustetaan tuensaajia muuttamaan toimintatapaansa yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(176)

Jäsenvaltioiden on osoitettava ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 49 kohdan mukaisesti, että tuella kannustetaan tuensaajia muuttamaan toimintatapaansa yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi.

| (177) | Saksan viranomaisten toimittamat laskelmat (ks. taulukko 5) osoittavat, että korkeahyötysuhteisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten tuottaman sähkön tuotantokustannukset (LCOE) ovat sähkön markkinahintaa korkeammat, joten tällainen toiminta olisi todennäköisesti taloudellisesti kannattamatonta ilman tukea. |
| --- | --- |

(177)

Saksan viranomaisten toimittamat laskelmat (ks. taulukko 5) osoittavat, että korkeahyötysuhteisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten tuottaman sähkön tuotantokustannukset (LCOE) ovat sähkön markkinahintaa korkeammat, joten tällainen toiminta olisi todennäköisesti taloudellisesti kannattamatonta ilman tukea.

| (178) | Yhteistuotantolaitokset, joita muutos koskee, saavat tukea vain, jos ne valitaan tarjouskilpailumenettelyyn. Näin ollen niiden ei tarvitse täyttää ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 51 kohdassa edellytettävää lomakevaatimusta (suuntaviivojen 52 kohta). |
| --- | --- |

(178)

Yhteistuotantolaitokset, joita muutos koskee, saavat tukea vain, jos ne valitaan tarjouskilpailumenettelyyn. Näin ollen niiden ei tarvitse täyttää ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 51 kohdassa edellytettävää lomakevaatimusta (suuntaviivojen 52 kohta).

| (179) | Komissio päätteleekin, että Saksan viranomaiset ovat osoittaneet, että tuki yksityisiin verkkoihin sähköä syöttäville yhteistuotantolaitoksille on tarpeen ja että tukijärjestelmällä on kannustava vaikutus. |
| --- | --- |

(179)

Komissio päätteleekin, että Saksan viranomaiset ovat osoittaneet, että tuki yksityisiin verkkoihin sähköä syöttäville yhteistuotantolaitoksille on tarpeen ja että tukijärjestelmällä on kannustava vaikutus.

7.3.3   Tuen tarkoituksenmukaisuus, oikeasuhteisuus ja kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen

Tuen tarkoituksenmukaisuus, oikeasuhteisuus ja kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen

| (180) | Ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 145 kohdan mukaisesti valtiontukea voidaan pitää tarkoituksenmukaisena välineenä rahoittaa energiatehokkuustoimenpiteitä riippumatta siitä, missä muodossa se myönnetään. Markkinahinnan lisäksi myönnettävät preemiot ovat tarkoituksenmukaisia välineitä, jotta yhteistuotantolaitokset saavat korvauksen korkeahyötysuhteisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten tuottaman sähkön tuotantokustannuksista, koska ne kohdistuvat lisäkustannukseen, jota markkinahinta ei kata. |
| --- | --- |

(180)

Ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 145 kohdan mukaisesti valtiontukea voidaan pitää tarkoituksenmukaisena välineenä rahoittaa energiatehokkuustoimenpiteitä riippumatta siitä, missä muodossa se myönnetään. Markkinahinnan lisäksi myönnettävät preemiot ovat tarkoituksenmukaisia välineitä, jotta yhteistuotantolaitokset saavat korvauksen korkeahyötysuhteisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten tuottaman sähkön tuotantokustannuksista, koska ne kohdistuvat lisäkustannukseen, jota markkinahinta ei kata.

| (181) | Ilmoitetulla muutoksella lisätään uusi yhteistuotantolaitosten haltijoiden luokka, joka voisi osallistua tarjouksiin saadakseen markkinahinnan lisäksi myönnettävän preemion. Se vastaa toimintatukea korkeahyötysuhteisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten tuottaman sähkön tuotantoa varten, joten ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 151 kohtaa sovelletaan oikeasuhteisuuden arviointiin. |
| --- | --- |

(181)

Ilmoitetulla muutoksella lisätään uusi yhteistuotantolaitosten haltijoiden luokka, joka voisi osallistua tarjouksiin saadakseen markkinahinnan lisäksi myönnettävän preemion. Se vastaa toimintatukea korkeahyötysuhteisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten tuottaman sähkön tuotantoa varten, joten ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 151 kohtaa sovelletaan oikeasuhteisuuden arviointiin.

| (182) | Oikeasuhteisuuden arviointia varten suuntaviivojen 151 kohdassa viitataan uusiutuvista energialähteistä tuotetulle sähkölle myönnettävään toimintatukeen sovellettaviin edellytyksiin, jotka on vahvistettu 3.3.2.1 jaksossa. |
| --- | --- |

(182)

Oikeasuhteisuuden arviointia varten suuntaviivojen 151 kohdassa viitataan uusiutuvista energialähteistä tuotetulle sähkölle myönnettävään toimintatukeen sovellettaviin edellytyksiin, jotka on vahvistettu 3.3.2.1 jaksossa.

| (183) | Yhteistuotantolaitokset, joita muutos koskee, kuuluvat ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 151 kohdan a alakohdassa määriteltyyn luokkaan: tuotettu sähkö myydään julkiseen jakeluun (joskin asiakkaiden lukumäärä on rajoitetumpi kuin jos sähkö myydään julkiseen verkkoon). |
| --- | --- |

(183)

Yhteistuotantolaitokset, joita muutos koskee, kuuluvat ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 151 kohdan a alakohdassa määriteltyyn luokkaan: tuotettu sähkö myydään julkiseen jakeluun (joskin asiakkaiden lukumäärä on rajoitetumpi kuin jos sähkö myydään julkiseen verkkoon).

| (184) | Oikeasuhteisuuden arviointia varten suuntaviivojen 151 kohdassa viitataan uusiutuvista energialähteistä tuotetulle sähkölle myönnettävään toimintatukeen sovellettaviin edellytyksiin, jotka on vahvistettu 3.3.2.1 jaksossa. |
| --- | --- |

(184)

Oikeasuhteisuuden arviointia varten suuntaviivojen 151 kohdassa viitataan uusiutuvista energialähteistä tuotetulle sähkölle myönnettävään toimintatukeen sovellettaviin edellytyksiin, jotka on vahvistettu 3.3.2.1 jaksossa.

| (185) | Suuntaviivojen 124 kohdan mukaisesti tuki myönnetään markkinahinnan lisäksi maksettavana korvauksena (preemio) sähköntuottajien myydessä sähkönsä suoraan markkinoilla. Lisäksi tuensaajiin sovelletaan tavanomaisia tasehallintavelvoitteita, paitsi jos likvidejä päivänsisäisiä markkinoita ei ole olemassa, ja lisäksi järjestelmällä on varmistettava, että sähköntuottajilla ei ole kannustinta tuottaa sähköä negatiivisilla hinnoilla. |
| --- | --- |

(185)

Suuntaviivojen 124 kohdan mukaisesti tuki myönnetään markkinahinnan lisäksi maksettavana korvauksena (preemio) sähköntuottajien myydessä sähkönsä suoraan markkinoilla. Lisäksi tuensaajiin sovelletaan tavanomaisia tasehallintavelvoitteita, paitsi jos likvidejä päivänsisäisiä markkinoita ei ole olemassa, ja lisäksi järjestelmällä on varmistettava, että sähköntuottajilla ei ole kannustinta tuottaa sähköä negatiivisilla hinnoilla.

| (186) | Tukijärjestelmä on ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 124 kohdan a alakohdan mukainen, koska valituille yrityksille myönnettävä tuki maksetaan preemiona markkinahinnan lisäksi ja yhteistuotantolaitoksen haltijan on myytävä sähkö markkinoilla (ks. edellä johdanto-osan 79 kappale). Lisäksi haltijaan sovelletaan tavanomaisia tasehallintavelvoitteita (johdanto-osan 79 kappale). Järjestelmä ei myöskään luo kannustimia tuottaa sähköä negatiivisilla hinnoilla. Tuki maksetaan kiinteänä preemiona täyskuormitustuntien ajan, ja täyskuormitustuntien määrä on rajoitettu. Tämä lisää kannustimia myydä sähköä korkeamman kysynnän aikoina, koska näin maksimoidaan tulot ja vähennetään kannustinta tuottaa sähköä negatiivisilla hinnoilla. Lisäksi Saksa keskeyttää tuen myöntämisen, kun hinnat ovat negatiivisia (johdanto-osan 79 kappale). |
| --- | --- |

(186)

Tukijärjestelmä on ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 124 kohdan a alakohdan mukainen, koska valituille yrityksille myönnettävä tuki maksetaan preemiona markkinahinnan lisäksi ja yhteistuotantolaitoksen haltijan on myytävä sähkö markkinoilla (ks. edellä johdanto-osan 79 kappale). Lisäksi haltijaan sovelletaan tavanomaisia tasehallintavelvoitteita (johdanto-osan 79 kappale). Järjestelmä ei myöskään luo kannustimia tuottaa sähköä negatiivisilla hinnoilla. Tuki maksetaan kiinteänä preemiona täyskuormitustuntien ajan, ja täyskuormitustuntien määrä on rajoitettu. Tämä lisää kannustimia myydä sähköä korkeamman kysynnän aikoina, koska näin maksimoidaan tulot ja vähennetään kannustinta tuottaa sähköä negatiivisilla hinnoilla. Lisäksi Saksa keskeyttää tuen myöntämisen, kun hinnat ovat negatiivisia (johdanto-osan 79 kappale).

| (187) | Ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 126 kohdassa edellytetään, että tuki myönnetään 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen tarjouskilpailumenettelyssä. |
| --- | --- |

(187)

Ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 126 kohdassa edellytetään, että tuki myönnetään 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen tarjouskilpailumenettelyssä.

| (188) | Muutos täyttää tämän vaatimuksen, koska siinä lisätään uusi yhteistuotantolaitosten haltijoiden luokka, joka on kelpoinen osallistumaan talvella 2017/2018 järjestettäviin tarjouskilpailuihin. Strategista tarjousta koskevan kysymyksen osalta komissio toteaa, että Saksan viranomaiset ovat teettäneet tutkimuksen, jossa tarkastellaan yksityisiin verkkoihin sähköä syöttävien yhteistuotantolaitosten taloudellisia näkökohtia. Tutkimus osoitti, että kilpailuetu oli paljon alun perin pelättyä rajoitetumpi (jos sitä ylipäätään olisi), joten riski strategisesta tarjouksesta oli riittävän pieni tämän tyyppisten yhteistuotantolaitosten osallistumiseksi samaan tarjoukseen. Lisäksi Saksan viranomaiset ilmoittivat lisäävänsä tämän näkökohdan tarjousten arviointiin ja totesivat, että jos havaitaan merkkejä strategisesta tarjoamisesta, viranomaiset puuttuisivat niihin tarjoussuunnitelman yhteydessä ja ilmoittaisivat komissiolle kelpoisuusehtoihin tehdyistä muutoksista ja tarjoussuunnitelmasta. |
| --- | --- |

(188)

Muutos täyttää tämän vaatimuksen, koska siinä lisätään uusi yhteistuotantolaitosten haltijoiden luokka, joka on kelpoinen osallistumaan talvella 2017/2018 järjestettäviin tarjouskilpailuihin. Strategista tarjousta koskevan kysymyksen osalta komissio toteaa, että Saksan viranomaiset ovat teettäneet tutkimuksen, jossa tarkastellaan yksityisiin verkkoihin sähköä syöttävien yhteistuotantolaitosten taloudellisia näkökohtia. Tutkimus osoitti, että kilpailuetu oli paljon alun perin pelättyä rajoitetumpi (jos sitä ylipäätään olisi), joten riski strategisesta tarjouksesta oli riittävän pieni tämän tyyppisten yhteistuotantolaitosten osallistumiseksi samaan tarjoukseen. Lisäksi Saksan viranomaiset ilmoittivat lisäävänsä tämän näkökohdan tarjousten arviointiin ja totesivat, että jos havaitaan merkkejä strategisesta tarjoamisesta, viranomaiset puuttuisivat niihin tarjoussuunnitelman yhteydessä ja ilmoittaisivat komissiolle kelpoisuusehtoihin tehdyistä muutoksista ja tarjoussuunnitelmasta.

7.3.4   Avoimuus

Avoimuus

| (189) | Muutoksella ei kajota Saksan viranomaisten sitoumukseen panna täytäntöön kaikki ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 3.2.7 jaksossa säädetyt edellytykset. Toimenpide on avoimuussäännöksen mukainen. |
| --- | --- |

(189)

Muutoksella ei kajota Saksan viranomaisten sitoumukseen panna täytäntöön kaikki ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen 3.2.7 jaksossa säädetyt edellytykset. Toimenpide on avoimuussäännöksen mukainen.

7.3.5   Päätelmät

Päätelmät

| (190) | Komissio päättelee 7.3.1–7.3.4 jaksossa esitetyistä syistä, että tuki uusille suljetuissa jakeluverkoissa käytettäville korkeahyötysuhteisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksille on ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen ja ennen muuta sen 3.4 jakson mukaista, joten se soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, |
| --- | --- |

(190)

Komissio päättelee 7.3.1–7.3.4 jaksossa esitetyistä syistä, että tuki uusille suljetuissa jakeluverkoissa käytettäville korkeahyötysuhteisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksille on ympäristönsuojelu- ja energiatuen suuntaviivojen ja ennen muuta sen 3.4 jakson mukaista, joten se soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla,

ON ANTANUT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

CHP-lisämaksun alennukset, jotka Saksa on toteuttanut KWKG 2016 -lain nojalla rikkoen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, soveltuvat sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla 22 päivänä joulukuuta 2016 käyttöön otettujen muutosten jälkeen.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen tukijärjestelmien perusteella myönnetty yksittäinen tuki ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos se on täyttänyt myöntämishetkellä tuolloin sovelletun asetuksen (EY) N:o 994/98 2 artiklan nojalla annetussa asetuksessa säädetyt edellytykset.

3 artikla

Komissio hyväksyy Saksan ilmoittaman mukautussuunnitelman vuosiksi 2011–2019. Saksan on ilmoitettava komissiolle mukautussuunnitelman täytäntöönpanosta.

4 artikla

Komissio ei vastusta päätöksellä C(2016)6714 hyväksyttyä tukijärjestelmän laajentamista koskemaan uusia suljetuissa jakeluverkoissa käytettäviä korkeahyötysuhteisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksia. Saksa aikoo toteuttaa järjestelmän laajentamisen 22 päivänä joulukuuta 2016 muutetun KWKG 2016 -lain 33 a §:n 2 momentin b kohdan bb alakohdan perusteella, koska tukijärjestelmän laajentaminen soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 23 päivänä toukokuuta 2017.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 406, 4.11.2016, s. 21.

1

(2)  Komission päätös, annettu 24.10.2016, valtiontuesta SA.42393 (2016/C) (ex 2015/N) – Saksa – Yhteistuotantotuen uudistus Saksassa – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (EUVL C 406, 4.11.2016, s. 21).

2

(3)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1589, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9).

3

(4)  Kivihiili- ja ruskohiilikäyttöiset yhteistuotantolaitokset eivät kuulu KWKG 2016 -tuen piiriin.

4

(5)  Ks. alaviite 1.

5

(6)  Ks. https://www.netztransparenz.de/KWKG/KWKG-Umlage/KWKG-Aufschlag-2016

6

(7)  Saksa on ilmoittanut, että viralliset luvut ovat saatavilla vasta vuoden 2017 jälkipuoliskolla.

7

(8)  Ennusteet on esitetty seuraavassa linkissä: https://www.netztransparenz.de/Portals/1/Content/Kraft-W%C3%A4rme-Kopplungsgesetz/KWK-G-Aufschl%C3%A4ge-Prognosen/KWKG_Prognose_2016_nach_KWKG_2016_Internet.pdf

8

(9)  Laskennallinen lisämaksu on lisämaksu, jota sovellettaisiin kaikkiin käyttäjiin, jos B- ja C-luokan loppukuluttajille ei myönnettäisi alennuksia.

9

(10)  Jos B- ja C-luokan loppukuluttajille ei myönnettäisi alennuksia, A-luokan loppukuluttajien CHP-lisämaksu olisi 0,19 eurosenttiä/kWh pienempi.

10

(11)  Jos B- ja C-luokan loppukuluttajille ei myönnettäisi alennuksia, B-luokan loppukuluttajien CHP-lisämaksu olisi 0,215 eurosenttiä/kWh suurempi (vertailu laskennallisen CHP-lisämaksun kanssa).

11

(12)  Jos B- ja C-luokan loppukuluttajille ei myönnettäisi alennuksia, C-luokan loppukuluttajien CHP-lisämaksu olisi 0,225 eurosenttiä/kWh suurempi (vertailu laskennallisen CHP-lisämaksun kanssa).

12

(13)  EEG 2014 -laki on saatavilla seuraavasta linkistä: http://www.gesetze-im-internet.de/eeg_2014/. EEG 2014 on julkaistu Saksan virallisessa lehdessä 24.7. 2014 (BGBl I 2014 No 33, s. 1066).

13

(14)  Komissio on hyväksynyt tämän menettelyn yrityksen sähköintensiteetin määrittämiseksi valtiontukitapauksissa SA. 38632 ja SA.44679 (ks. valtiontuesta SA.38632 (2014/N) 23.7.2014 annettu komission päätös – Saksa – EEG 2014 (EUVL C 325, 2.10.2015, s. 4) ja valtiontuesta SA.44679 (2016/N) 20.12.2016 annettu komission päätös – Saksa – Änderungsnotifizierung zur Genehmigung des EEG 2014 (EUVL C 68, 3.3.2017, s. 10).

14

(15)  Neuvoston asetus (EY) N:o 994/98, annettu 7 päivänä toukokuuta 1998, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin (EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1).

15

(16)  Tämä vaihe on selitetty täsmällisemmin muutetun KWKG-lain 28 §:n 3 momentissa.

16

(*1)  
  Liikesalaisuus

*1

Liikesalaisuus

(17)  
  EUVL C 200, 28.6.2014, s. 1.

17

(18)  Valtiontuki SA.33995 (2013/C) (ex 2013/NN), tukiohjelmalle, jonka Saksa on toteuttanut uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön ja energiaintensiivisten yritysten hyväksi (ks. komission päätös (EU) 2015/1585, annettu 25 päivänä marraskuuta 2014, tukiohjelmasta SA.33995 (2013/C) (ex 2013/NN) (jonka Saksa on toteuttanut uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön ja energiaintensiivisten yritysten hyväksi) (EUVL L 250, 25.9.2015, s. 122).

18

(*2)  
  Liikesalaisuus

*2

Liikesalaisuus

(19)  Oletuksena on, että sähkötariffi on EEG-lisämaksun vähentämisen jälkeen 11,2 eurosenttiä/kWh.

19

(20)  Tuomio 21.12.2016, komissio v. World Duty Free Group, yhdistetyt asiat C-20/15 ja C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 60 kohta.

20

(21)  Tuomio 11.12.2014, Itävalta v. komissio, T-251/11, ECLI:EU:T:2014:1060, 112 kohta; tuomio 10.5.2016, Saksa v. komissio, T-47/15, ECLI:EU:T:2016:281, 55 kohta.

21

(22)  Tuomio 8.9.2011, komissio v. Alankomaat, C-279/08 P, ECLI:EU:C:2011:551, 32 kohta.

22

(23)  Tuomio 19.12.2013, Vent De Colère ym., C-262/12 ECLI:EU:C:2013:851.

23

(24)  Tuomio 13.3.2001, PreussenElektra, C-379/98 ECLI:EU:C:2001:160.

24

(25)  Tuomio 17.7.2008, Essent Netwerk Noord ym., C-206/06, ECLI:EU:C:2008:413.

25

(26)  Tuomio 10.5.2016, Saksa v. komissio, T-47/15, ECLI:EU:T:2016:281.

26

(27)  Tuomio 16.5.2002, Ranska v. komissio, C- 482/99 EU:C:2002:294, 37 kohta, ja tuomio 10.5.2016, Saksa v. komissio, T-47/15, ECLI:EU:T:2016:281, 83 kohta.

27

(28)  Ks. Tuomio 22.3.1977, Steinike & Weinlig, C-78/76, EU:C:1977:52, 21 kohta; tuomio 17.3.1993, Sloman Neptun v. Bodo Ziesemer, yhdistetyt asiat C-72/91 ja C-73/91, EU:C:1993:97, 19 kohta, ja tuomio 10.5.2016, Saksa v. komissio, T-47/15, ECLI:EU:T:2016:281, 81 kohta.

28

(29)  Ks. myös tuomio 10. 5.2016, Saksa v. komissio, T-47/15, ECLI: EU:T:2016:281, 112 kohta, ja tuomio 11.12.2014, Itävalta v. komissio, T-251/11, ECLI:EU:T:2014:1060, 76 kohta.

29

(30)  Komission päätös, annettu 27.3.2014 valtiontuesta SA.36511(2014/C) (ex 2013/N) – Ranska – Tukijärjestelmä uusiutuvien energialähteiden hyväksi ja CSPE-maksun enimmäismäärät – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (EUVL C 348, 3.10.2014, s. 78).

30

(31)  Tuomio 1.2.2017, Portovesmo v. komissio, C-606/14 P, ECLI:EU:C:2017:75, 91 kohta.

31

(32)  Komission päätös, tehty 22.5.2002, valtiontuesta NN 68/2000 – Saksa – Laki yhdistetyissä lämpö- ja sähkövoimaloissa tapahtuvan energiantuotannon suojelemisesta, 12.5.2000 (EUVL C 164, 10.7.2002, s. 5).

32

(33)  Sama.

33

(34)  Sama.

34

(35)  Komission päätös, annettu 22.8.2016 valtiontuesta SA.43666 (2015/N) – Saksa – Begrenzung der KWKG-Umlage für Schienenbahnen (EUVL C 406, 4.11.2016, s. 1).

35

(36)  Tuomio 14.1.2009, Kronoply v. komissio, T-162/06, ECLI:EU:T:2009:2, erityisesti 65, 66, 74 ja 75 kohta.

36

(37)  Tuomio 7.6.2001, Agrana Zucker und Stärke v. komissio, asia T-187/99, ECLI:EU:T:2001:149, 74 kohta; tuomio 14.5.2002, Graphischer Maschinenbau v. komissio, asia T-126/99, ECLI:EU:T:2002:116, 41–43 kohta; tuomio 15.4.2008, Nuova Agricast, asia C-390/06, ECLI:EU:T:2008:224, 68–69 kohta.

37

(38)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

38

(39)  Eurooppa-neuvoston päätelmät 23.–24. lokakuuta 2014.

39

(40)  Ks. komission päätös, annettu 23.7.2014, valtiontuesta SA.38632 (2014/N) – Saksa – EEG 2014 (EUVL C 325, 2.10.2015, s. 4).

40

(41)  Eurooppa-neuvoston päätelmät 23.–24. lokakuuta 2014.

41

(42)  Komission päätös, tehty 22.5.2002, valtiontuesta NN 68/2000 – Saksa – Laki yhdistetyissä lämpö- ja sähkövoimaloissa tapahtuvan energiantuotannon suojelemisesta, 12.5.2000 (EUVL C 164, 10.7.2002, s. 5).

42

(43)  Ks. Eurooppa-neuvoston 17. kesäkuuta 2010 antamat päätelmät. Kesäkuun 17 päivänä 2010 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä energiatehokkuustavoite vahvistetaan yhdeksi unionin uuden työllisyyttä ja älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan strategian yleistavoitteeksi. Osana kyseistä prosessia ja jotta tavoite voitaisiin toteuttaa kansallisella tasolla, jäsenvaltioiden on vahvistettava kansalliset tavoitteet tiiviissä vuoropuhelussa komission kanssa sekä kuvailtava kansallisissa uudistusohjelmissaan, kuinka ne aikovat saavuttaa asettamansa tavoitteet. Ks. myös komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Energia 2020 – Strategia kilpailukykyisen, kestävän ja varman energiansaannin turvaamiseksi (KOM(2010) 639 lopull., 10.11.2010.) Siinä asetetaan energiatehokkuus keskeiselle sijalle unionin energiastrategiassa vuoteen 2020 ja peräänkuulutetaan uutta energiatehokkuusstrategiaa, jonka avulla kaikki jäsenvaltiot voivat irrottaa energiankäytön talouskasvusta. Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Ks. myös helmikuun 4 päivänä 2011 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa todetaan, että unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttaminen ei etene suunnitellusti ja että tarvitaan määrätietoisia toimia, jotta voidaan hyödyntää merkittävät mahdollisuudet päästä suurempaan energiansäästöön rakennuksissa, liikenteessä, tuotteissa ja prosesseissa. Ks. myös 8.3.2011 annettu komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Energiatehokkuussuunnitelma 2011. Tiedonannossa vahvistetaan, että unioni on jäämässä jälkeen energiatehokkuustavoitteestaan. Energiatehokkuussuunnitelmassa 2011 esitetään tämän tilanteen korjaamiseksi useita energiatehokkuuspolitiikkoja ja -toimenpiteitä, jotka kattavat koko energiaketjun, mukaan lukien energian tuotanto lämmöstä ja sähköstä. Siinä esitetään myös, että jätelämpöä olisi mahdollisuuksien mukaan hyödynnettävä ja korkeahyötysuhteista yhteistuotantoa olisi harjoitettava enemmän jos se on mahdollista.

43

(44)  Tuomio 13.3.2001, PreussenElektra, asia C-379/98 ECLI:EU:C:2001:160.

44

(45)  Tuomio 22.6.2006, Forum 187 v. komissio, yhdistetyt asiat C-182/03 ja C-217/03, ECLI:EU:C:2005:266, 147 kohta.

45

(46)  Tuomio 17.7.2008, Essent Netwerk Noord ym., C-206/06, ECLI:EU:C:2008:413.

46

(47)  Tuomio 13.3.2001, PreussenElektra, asia C-379/98, ECLI:EU:C:2001:160.

47

(48)  Komission päätös, annettu 22. heinäkuuta 2009 valtiontuesta SA.26036 (C 24/2009) – Itävalta – Tuki suurille sähkönkuluttajille (EUVL C 217, 11.9.2009, s. 12).

48

(49)  Komission päätös 2011/528/EU, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2011, valtiontuesta asiassa C 24/09 (ex N 446/08) – Valtiontuki energiaintensiivisille yrityksille, ekosähköä koskeva laki, Itävalta (EUVL L 235, 10.9.2011, s. 42).

49

(50)  
  EUVL C 83, 7.4.2009, s. 1.

50

---