# Eiropas Savienības L 343/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 343 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 22. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 343

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 22. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/2414 (2017. gada 25. septembris) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses | 1 |
| | | Pamatnolīgums par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses | 3 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2017/2415 (2017. gada 21. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 356/2010, ar kuru nosaka īpašus ierobežojošus pasākumus pret noteiktām fiziskajām vai juridiskajām personām, vienībām vai struktūrām saistībā ar situāciju Somālijā | 33 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/2416 (2017. gada 20. oktobris), ar ko groza un labo Deleģēto regulu (ES) 2015/2195 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu papildināšanu attiecībā uz vienību izmaksu standarta shēmu un vienreizējo maksājumu definīcijām saistībā ar izdevumiem, ko Komisija atmaksā dalībvalstīm | 35 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/2417 (2017. gada 17. novembris), ar ko attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pienākumu veikt noteiktu atvasināto instrumentu tirdzniecību papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem (
  1
  ) | 48 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2418 (2017. gada 19. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Nürnberger Bratwürste / Nürnberger Rostbratwürste (AĢIN)] | 54 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2419 (2017. gada 21. decembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2017. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 | 56 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2420 (2017. gada 21. decembris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 cukura nozarē, iesniegti no 2017. gada 1. līdz 7. decembrim, un ar ko aptur šādu licenču pieteikumu iesniegšanu | 59 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2421 (2017. gada 21. decembris), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2018. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes olām, olu produktiem un olu albumīnu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2077 | 62 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/2422 (2017. gada 6. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kas izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, attiecībā uzES un Gruzijas asociācijas programmas pieņemšanu | 64 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/2423 (2017. gada 11. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un Turcijas Asociācijas padomē attiecībā uz grozījumu 2. protokolā EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmumam Nr. 1/98 par lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīmu | 67 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/2424 (2017. gada 18. decembris), ar ko pilnvaro Rumāniju Eiropas Savienības interesēs akceptēt Čīles, Islandes un Bahamu Salu pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem | 70 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/2425 (2017. gada 18. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejas sanāksmē īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, par vispusīgo plānu, ko iesniegusi Moldovas Republika attiecībā uz nolīguma īstenošanu publiskā iepirkuma jomā | 73 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/2426 (2017. gada 21. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā | 77 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/2427 (2017. gada 21. decembris), ar ko groza Lēmumu 2010/231/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Somāliju | 78 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/2414 (2017. gada 25. septembris) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses

1

Pamatnolīgums par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses

3

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2017/2415 (2017. gada 21. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 356/2010, ar kuru nosaka īpašus ierobežojošus pasākumus pret noteiktām fiziskajām vai juridiskajām personām, vienībām vai struktūrām saistībā ar situāciju Somālijā

33

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/2416 (2017. gada 20. oktobris), ar ko groza un labo Deleģēto regulu (ES) 2015/2195 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu papildināšanu attiecībā uz vienību izmaksu standarta shēmu un vienreizējo maksājumu definīcijām saistībā ar izdevumiem, ko Komisija atmaksā dalībvalstīm

35

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/2417 (2017. gada 17. novembris), ar ko attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pienākumu veikt noteiktu atvasināto instrumentu tirdzniecību papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem (
  1
  )

1

48

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2418 (2017. gada 19. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Nürnberger Bratwürste / Nürnberger Rostbratwürste (AĢIN)]

54

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2419 (2017. gada 21. decembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2017. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078

56

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2420 (2017. gada 21. decembris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 cukura nozarē, iesniegti no 2017. gada 1. līdz 7. decembrim, un ar ko aptur šādu licenču pieteikumu iesniegšanu

59

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2421 (2017. gada 21. decembris), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2018. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes olām, olu produktiem un olu albumīnu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2077

62

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/2422 (2017. gada 6. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kas izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, attiecībā uzES un Gruzijas asociācijas programmas pieņemšanu

64

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/2423 (2017. gada 11. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un Turcijas Asociācijas padomē attiecībā uz grozījumu 2. protokolā EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmumam Nr. 1/98 par lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīmu

67

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/2424 (2017. gada 18. decembris), ar ko pilnvaro Rumāniju Eiropas Savienības interesēs akceptēt Čīles, Islandes un Bahamu Salu pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem

70

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/2425 (2017. gada 18. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejas sanāksmē īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, par vispusīgo plānu, ko iesniegusi Moldovas Republika attiecībā uz nolīguma īstenošanu publiskā iepirkuma jomā

73

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/2426 (2017. gada 21. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā

77

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/2427 (2017. gada 21. decembris), ar ko groza Lēmumu 2010/231/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Somāliju

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 22.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2414

(2017. gada 25. septembris)

par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2012/272/ES (2) Pamatnolīgums par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses (“nolīgums”), tika parakstīts 2012. gada 11. jūlijā, ņemot vērā tā noslēgšanu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2012/272/ES (2) Pamatnolīgums par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses (“nolīgums”), tika parakstīts 2012. gada 11. jūlijā, ņemot vērā tā noslēgšanu.

| (2) | Nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(2)

Nolīgums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Pamatnolīgums par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Nolīguma 48. pantā paredzēto Apvienoto komiteju vada Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos.

Atkarībā no darba kārtībā esošā jautājuma Savienība vai vajadzības gadījumā Savienība un dalībvalstis ir pārstāvētas Apvienotajā komitejā.

3. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 57. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu (3).

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2017. gada 25. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. MAASIKAS

---

(1)  
  2016. gada 8. jūnija piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Lēmums 2012/272/ES (2012. gada 14. maijs) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses (OV L 134, 24.5.2012., 3. lpp.).

2

(3)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

| 22.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/3

---

PAMATNOLĪGUMS

par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,

un

BEĻĢIJAS KARALISTE,

BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

ČEHIJAS REPUBLIKA,

DĀNIJAS KARALISTE,

VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

IGAUNIJAS REPUBLIKA,

ĪRIJA,

GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

SPĀNIJAS KARALISTE,

FRANCIJAS REPUBLIKA,

ITĀLIJAS REPUBLIKA,

KIPRAS REPUBLIKA,

LATVIJAS REPUBLIKA,

LIETUVAS REPUBLIKA,

LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

UNGĀRIJAS REPUBLIKA,

MALTA,

NĪDERLANDES KARALISTE,

AUSTRIJAS REPUBLIKA,

POLIJAS REPUBLIKA,

PORTUGĀLES REPUBLIKA,

RUMĀNIJA,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

SOMIJAS REPUBLIKA,

ZVIEDRIJAS KARALISTE,

LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

Līguma par Eiropas Savienību Līgumslēdzējas puses, turpmāk “dalībvalstis”,

no vienas puses, un

FILIPĪNU REPUBLIKA, turpmāk “Filipīnas”,

no otras puses,

turpmāk kopā “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ tradicionālās draudzības saiknes starp Pusēm un ciešās vēsturiskās, politiskās un ekonomiskās saites, kas tās vieno,

TĀ KĀ Puses par īpaši nozīmīgu uzskata to abpusējo attiecību visaptverošo būtību,

TĀ KĀ Puses uzskata, kas šis nolīgums ir daļa no to attiecībām plašākā nozīmē, kuras cita starpā veido līgumi, kurās ir iesaistītas abas Puses,

VĒLREIZ APLIECINOT Pušu apņēmību ievērot demokrātijas principus un cilvēktiesības, kuras formulētas Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos atbilstīgos starptautiskos juridiskos instrumentos, kuri attiecas uz cilvēktiesībām un kuros tās ir līgumslēdzējas puses,

VĒLREIZ APLIECINOT uzticību tiesiskuma un labas pārvaldības principam, kā arī vēlmi veicināt savu tautu ekonomisko un sociālo attīstību,

VĒLREIZ APLIECINOT vēlmi veicināt sadarbību starptautiskas stabilitātes, tiesiskuma un drošības uzlabošanai, lai sekmētu ilgtspējīgu sociālo un ekonomisko attīstību, izskaustu nabadzību un sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus,

TĀ KĀ Puses uzskata terorismu par draudu pasaules drošībai un vēlas pastiprināt savstarpējo dialogu un sadarbību cīņā pret terorismu, pilnībā ņemot vērā ANO 2006. gada Vispārējo terorisma apkarošanas stratēģiju un atbilstīgus ANO Drošības padomes (ANO DP) instrumentus, jo īpaši ANO DP Rezolūcijas 1373, 1267, 1822 un 1904,

PAUŽOT pilnīgu apņemšanos novērst un apkarot terorismu visās tā izpausmēs un izveidot iedarbīgus starptautiskus instrumentus, lai to izskaustu,

TĀ KĀ Puses atkārtoti apstiprina, ka efektīviem terorisma apkarošanas pasākumiem un cilvēktiesību aizsardzībai būtu vienam otrs savstarpēji jāpapildina un jāstiprina,

ATZĪSTOT, ka ir jāstiprina un jāsekmē sadarbība nelikumīgu narkotiku lietošanas un tirdzniecības apkarošanā, ņemot vērā šādu darbību radītos draudus starptautiskajam mieram, drošībai, stabilitātei un ekonomiskajai izaugsmei,

ATZĪSTOT, ka smagākie starptautiskas nozīmes noziegumi saistībā ar starptautiskām humanitārām tiesībām, genocīds un citi noziegumi pret cilvēci nedrīkstētu palikt nesodīti un ka starptautiskā miera un tiesiskuma sekmēšanai būtu jānodrošina efektīva saukšana pie atbildības par šādiem noziegumiem,

TĀ KĀ Pusēm ir kopīgs viedoklis, ka masu iznīcināšanas ieroču un ieroču nogādes līdzekļu izplatīšana izraisa nopietnus draudus starptautiskajai drošībai, un tās vēlas stiprināt dialogu un sadarbību šajā jomā. Vienprātīgi pieņemtā ANO DP Rezolūcijā 1540 ir uzsvērta visas starptautiskās sabiedrības apņēmība cīnīties pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu,

ATZĪSTOT, ka kājnieku un vieglo ieroču, tostarp to munīcijas, nelikumīga tirdzniecība, slikta apsaimniekošana, neatbilstīga krājumu aizsardzība un nekontrolēta izplatība joprojām būtiski apdraud starptautisko mieru, drošību un attīstību,

ATZĪSTOT, cik nozīmīgs ir 1980. gada 7. martā noslēgtais sadarbības nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas dalībvalstīm, kā arī tā turpmākie pievienošanās protokoli,

ATZĪSTOT, cik svarīgi ir stiprināt pašreizējās Pušu attiecības, lai uzlabotu to savstarpējo sadarbību, kā arī kopējo vēlmi stiprināt, padziļināt un dažādot attiecības abas Puses interesējošās jomās, pamatojoties uz vienlīdzību, diskriminācijas aizliegumu, saudzību pret dabisku vidi un abpusēju izdevīgumu;

ATZĪSTOT, cik nozīmīgs ir Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) un Eiropas Savienības dialogs un sadarbība,

PAUŽOT pilnu apņemšanos sekmēt ilgtspējīgu attīstību, tostarp dabas aizsardzību un efektīvu sadarbību cīņā pret klimata pārmaiņām,

UZSVEROT to, kāda nozīme ir plašākai sadarbībai tiesiskuma un drošības jomā,

ATZĪSTOT apņemšanos veidot kompleksu dialogu un sadarbību migrācijas un attīstības sekmēšanai, kā arī apņemšanos efektīvi atbalstīt un ieviest starptautiski atzītus darba un sociālos standartus,

IEVĒROJOT, ka šā nolīguma noteikumi, uz ko attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību III daļas V sadaļa, Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir saistoši kā atsevišķām Līgumslēdzējām pusēm vai, citā gadījumā, kā Eiropas Savienības daļai saskaņā ar Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību. Tas pats attiecas uz Dāniju saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots minētajiem līgumiem,

ATZĪSTOT, kādu nozīmi Puses piešķir principiem un noteikumiem, kas reglamentē starptautisko tirdzniecību, kuri jo īpaši iekļauti Līgumā par Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidošanu, kā arī tam, ka šie principi un noteikumi jāpiemēro pārskatāmi un bez diskriminācijas,

APSTIPRINOT savu vēlmi saskaņā ar reģionālā līmenī veiktiem pasākumiem sekmēt Pušu sadarbību, kas balstīta uz kopīgām vērtībām un abpusēju izdevīgumu,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

I SADAĻA

BŪTĪBA UN DARBĪBAS JOMA

1. pants

Vispārīgi principi

1.   Demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošana, kā noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos atbilstīgos starptautiskos cilvēktiesību dokumentos, kuros Puses ir līgumslēdzējas puses, kā arī tiesiskuma principa ievērošana ir abu Pušu iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā un ir būtiska šā nolīguma sastāvdaļa.

2.   Puses apstiprina tām kopīgās vērtības, kas izklāstītas Apvienoto Nāciju Organizācijas statūtos.

3.   Puses apstiprina apņemšanos sekmēt ilgtspējīgu attīstību, sadarboties, lai risinātu ar klimata pārmaiņām saistītos jautājumus un dot savu ieguldījumu starptautiski atzītu mērķu sasniegšanai attīstības jomā, tostarp Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai.

4.   Puses atkārtoti apstiprina savu atbalstu labas pārvaldes principam.

5.   Puses ir vienisprātis, ka sadarbība saskaņā ar šo nolīgumu notiks saskaņā ar to attiecīgajiem valsts normatīvajiem aktiem.

2. pants

Sadarbības mērķi

Lai stiprinātu divpusējās attiecības, Puses apņemas uzturēt kompleksu dialogu un sekmēt turpmāku savstarpēju sadarbību visās abpusēju interešu jomās saskaņā ar šo nolīgumu. Puses jo īpaši tiecas:

| a) | izveidot sadarbību politiskos, sociālos un ekonomikas jautājumos visos attiecīgos starptautiskos forumos un organizācijās, |
| --- | --- |

a)

izveidot sadarbību politiskos, sociālos un ekonomikas jautājumos visos attiecīgos starptautiskos forumos un organizācijās,

| b) | izveidot sadarbību terorisma un starptautiskas noziedzības apkarošanas jomā, |
| --- | --- |

b)

izveidot sadarbību terorisma un starptautiskas noziedzības apkarošanas jomā,

| c) | izveidot sadarbību cilvēktiesību jomā un dialogu saistībā ar starptautiskas nozīmes smagu noziegumu apkarošanu, |
| --- | --- |

c)

izveidot sadarbību cilvēktiesību jomā un dialogu saistībā ar starptautiskas nozīmes smagu noziegumu apkarošanu,

| d) | izveidot sadarbību, lai apkarotu masu iznīcināšanas, kājnieku un vieglo ieroču izplatīšanu un lai sekmētu miera procesus un konfliktu novēršanu, |
| --- | --- |

d)

izveidot sadarbību, lai apkarotu masu iznīcināšanas, kājnieku un vieglo ieroču izplatīšanu un lai sekmētu miera procesus un konfliktu novēršanu,

| e) | izveidot sadarbību visās ar tirdzniecību un investīcijām saistītās jomās, kurās pastāv abpusēja ieinteresētība, lai veicinātu tirdzniecības un investīciju plūsmu veidā, kas atbilst PTO principiem un pašreizējām un turpmākām ES un ASEAN reģionālām iniciatīvām, |
| --- | --- |

e)

izveidot sadarbību visās ar tirdzniecību un investīcijām saistītās jomās, kurās pastāv abpusēja ieinteresētība, lai veicinātu tirdzniecības un investīciju plūsmu veidā, kas atbilst PTO principiem un pašreizējām un turpmākām ES un ASEAN reģionālām iniciatīvām,

ASEAN

| f) | izveidot sadarbību tieslietu un drošības jomā, tostarp saistībā ar tiesisko sadarbību, nelikumīgām narkotiskām vielām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, organizētas noziedzības un korupcijas apkarošanu, datu aizsardzību un bēgļiem un iekšzemē pārvietotām personām, |
| --- | --- |

f)

izveidot sadarbību tieslietu un drošības jomā, tostarp saistībā ar tiesisko sadarbību, nelikumīgām narkotiskām vielām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, organizētas noziedzības un korupcijas apkarošanu, datu aizsardzību un bēgļiem un iekšzemē pārvietotām personām,

| g) | izveidot sadarbību migrācijas un jūras darbaspēka jomā, |
| --- | --- |

g)

izveidot sadarbību migrācijas un jūras darbaspēka jomā,

| h) | izveidot sadarbību visās pārējās nozarēs, kurās pastāv abpusēja ieinteresētība, īpaši nodarbinātības un sociālo lietu, attīstības sadarbības, ekonomikas politikas, finanšu pakalpojumu, labas nodokļu pārvaldības, rūpniecības politikas un mazo un vidējo uzņēmumu, informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT), audiovizuālā, mediju un multivides, zinātnes un tehnoloģiju, transporta, tūrisma, izglītības, kultūras, kultūru un reliģiju dialoga, enerģētikas, vides un dabas resursu, tostarp klimata pārmaiņu, lauksaimniecības, zivsaimniecības un lauku attīstības, reģionālās attīstības, veselības, statistikas, katastrofu risku pārvaldības (DRM) un valsts pārvaldes jomā; |
| --- | --- |

h)

izveidot sadarbību visās pārējās nozarēs, kurās pastāv abpusēja ieinteresētība, īpaši nodarbinātības un sociālo lietu, attīstības sadarbības, ekonomikas politikas, finanšu pakalpojumu, labas nodokļu pārvaldības, rūpniecības politikas un mazo un vidējo uzņēmumu, informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT), audiovizuālā, mediju un multivides, zinātnes un tehnoloģiju, transporta, tūrisma, izglītības, kultūras, kultūru un reliģiju dialoga, enerģētikas, vides un dabas resursu, tostarp klimata pārmaiņu, lauksaimniecības, zivsaimniecības un lauku attīstības, reģionālās attīstības, veselības, statistikas, katastrofu risku pārvaldības (DRM) un valsts pārvaldes jomā;

DRM

| i) | sekmēt Pušu dalību apakšreģionālās un reģionālās sadarbības programmās, kurās var piedalīties otra Puse; |
| --- | --- |

i)

sekmēt Pušu dalību apakšreģionālās un reģionālās sadarbības programmās, kurās var piedalīties otra Puse;

| j) | palielināt Filipīnu un Eiropas Savienības ietekmi un uzlabot to reputāciju; |
| --- | --- |

j)

palielināt Filipīnu un Eiropas Savienības ietekmi un uzlabot to reputāciju;

| k) | veicināt savstarpēju izpratni starp iedzīvotājiem un efektīvu dialogu un sadarbību ar organizētu pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

k)

veicināt savstarpēju izpratni starp iedzīvotājiem un efektīvu dialogu un sadarbību ar organizētu pilsonisko sabiedrību.

3. pants

Sadarbība reģionālās un starptautiskās organizācijās

Puses turpinās viedokļu apmaiņu un sadarbību reģionālos un starptautiskos forumos un organizācijās, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijā un attiecīgās ANO aģentūrās un struktūrās, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferencē (UNCTAD), ASEAN un ES dialogā, ASEAN Reģionālajā forumā (ARF), Āzijas un Eiropas sanāksmē (ASEM), PTO, Starptautiskajā Migrācijas organizācijā (IMO) un Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijā (WIPO).

UNCTAD

ASEAN

ASEAN

ASEM

IMO

WIPO

4. pants

Reģionālā un divpusējā sadarbība

Katrā dialoga un sadarbības jomā atbilstīgi šim nolīgumam abas Puses, uzsverot jautājumus, uz ko attiecas ES un Filipīnu sadarbība, pēc savstarpējas vienošanās var sadarboties arī ar reģionāla līmeņa darbībām vai arī apvienojot abus formātus, ņemot vērā reģionālo lēmumu pieņemšanas procesu un attiecīgo reģionālo iedalījumu. Šajā saistībā, izvēloties atbilstīgo formātu, Puses centīsies palielināt visu ieinteresēto personu ietekmi un paplašināt to iesaistīšanos, vienlaikus pēc iespējas efektīvāk izmantojot pieejamos resursus un nodrošinot citu darbību saskaņotību.

II SADAĻA

POLITISKAIS DIALOGS UN SADARBĪBA

5. pants

Miera process un konfliktu novēršana

Puses vienojas turpināt sadarbību, lai sekmētu konfliktu novēršanu un miera kultūras izplatību, tostarp iesaistoties miera aizstāvēšanas un izglītības programmās.

6. pants

Sadarbība cilvēktiesību jomā

1.   Puses vienojas sadarboties, lai sekmētu visu cilvēktiesību ievērošanu un efektīvu aizsardzību, tostarp izmantojot starptautiskos cilvēktiesību instrumentus, kuriem tās ir puses.

2.   Šāda sadarbība notiks ar darbībām, par kurām Puses ir savstarpēji vienojušās, inter alia ar šādām darbībām:

| a) | atbalstot valstu rīcības plānu izstrādi un īstenošanu cilvēktiesību jomā, |
| --- | --- |

a)

atbalstot valstu rīcības plānu izstrādi un īstenošanu cilvēktiesību jomā,

| b) | sekmējot informētību par cilvēktiesībām un izglītību cilvēktiesību jomā, |
| --- | --- |

b)

sekmējot informētību par cilvēktiesībām un izglītību cilvēktiesību jomā,

| c) | stiprinot valsts iestādes, kas saistītas ar cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

c)

stiprinot valsts iestādes, kas saistītas ar cilvēktiesībām,

| d) | pēc iespējas sniedzot palīdzību, lai sekmētu reģionālo, ar cilvēktiesībām saistīto iestāžu darbu, |
| --- | --- |

d)

pēc iespējas sniedzot palīdzību, lai sekmētu reģionālo, ar cilvēktiesībām saistīto iestāžu darbu,

| e) | izveidojot starp Pusēm nozīmīgu dialogu cilvēktiesību jomā un |
| --- | --- |

e)

izveidojot starp Pusēm nozīmīgu dialogu cilvēktiesību jomā un

| f) | sadarbojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas iestādēs, kuras ir saistītas ar cilvēktiesībām. |
| --- | --- |

f)

sadarbojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas iestādēs, kuras ir saistītas ar cilvēktiesībām.

7. pants

Smagi starptautiskas nozīmes noziegumi

1.   Puses atzīst, ka vissmagākajiem noziegumiem starptautisko humāno tiesību jomā, genocīdam un citiem noziegumiem pret cilvēci nevajadzētu palikt nesodītiem un ka būtu jānodrošina saukšana pie atbildības par šādiem noziegumiem, veicot pasākumus attiecīgi valsts vai starptautiskā līmenī, tostarp tos izskatot Starptautiskajā krimināltiesā saskaņā ar Pušu attiecīgajiem tiesību aktiem.

2.   Puses vienojas uzturēt labvēlīgu dialogu par vispārēju pievienošanos Starptautiskās krimināltiesas Romas statūtiem saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem, tostarp sniedzot palīdzību spēju palielināšanā.

8. pants

Masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanas apkarošana

1.   Puses uzskata, ka masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšana valstīm vai nevalstiskiem spēkiem, kuru īsteno valstis un nevalstiski spēki, ir viens no visnopietnākajiem draudiem starptautiskajai stabilitātei un drošībai.

2.   Tādēļ Puses vienojas sadarboties un dot savu ieguldījumu cīņā pret masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanu, pilnībā ievērojot un valstī īstenojot savas saistības, kas izriet no starptautiskiem līgumiem atbruņošanās un neizplatīšanas jomā, kā arī citām starptautiskām saistībām, piemēram, no ANO DP Rezolūcijas 1540. Puses vienojas, ka šis noteikums ir šā nolīguma būtisks elements.

3.   Turklāt Puses vienojas:

| a) | veikt atbilstīgus pasākumus, lai parakstītu un, pilnībā ievērojot Pušu ratifikācijas procedūras, censtos ratificēt citus attiecīgus starptautiskus instrumentus, tostarp attiecīgās ANO DP rezolūcijas, vai attiecīgi pievienoties šādiem instrumentiem un īstenot Pušu attiecīgās saistības, kas no tiem izriet; |
| --- | --- |

a)

veikt atbilstīgus pasākumus, lai parakstītu un, pilnībā ievērojot Pušu ratifikācijas procedūras, censtos ratificēt citus attiecīgus starptautiskus instrumentus, tostarp attiecīgās ANO DP rezolūcijas, vai attiecīgi pievienoties šādiem instrumentiem un īstenot Pušu attiecīgās saistības, kas no tiem izriet;

| b) | izveidot efektīvu valsts eksporta kontroles sistēmu, ar kuras palīdzību pārrauga ar masu iznīcināšanas ieročiem saistītu eksportu un tranzītu, tostarp veic divējāda lietojuma tehnoloģiju tiešā izmantojuma kontroli saistībā ar masu iznīcināšanas ieročiem, un kurā ir noteiktas efektīvas sankcijas par eksporta kontroles pārkāpumiem. |
| --- | --- |

b)

izveidot efektīvu valsts eksporta kontroles sistēmu, ar kuras palīdzību pārrauga ar masu iznīcināšanas ieročiem saistītu eksportu un tranzītu, tostarp veic divējāda lietojuma tehnoloģiju tiešā izmantojuma kontroli saistībā ar masu iznīcināšanas ieročiem, un kurā ir noteiktas efektīvas sankcijas par eksporta kontroles pārkāpumiem.

Puses atzīst, ka eksporta kontroles īstenošana nebūtu jākavē starptautisko sadarbību saistībā ar materiāliem, aprīkojumu un tehnoloģijām, kas paredzētas miermīlīgiem nolūkiem, tomēr miermīlīgas izmantošanas mērķus nebūtu jāizmanto kā aizsegu masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanai.

4.   Puses vienojas veidot regulāru politisku dialogu, ar kuru minētos elementus papildinās un konsolidēs. Puses var arī veikt darbības, lai veidotu dialogu reģionālā līmenī.

9. pants

Kājnieku un vieglie ieroči

1.   Puses atzīst, ka nelikumīga tirdzniecība ar kājnieku un vieglajiem ieročiem (VIKI), tostarp to munīciju, kā arī to pārlieka uzkrāšana, slikta apsaimniekošana, krājumu neatbilstīga aizsardzība un nekontrolēta izplatība joprojām būtiski apdraud mieru un starptautisko drošību.

2.   Puses vienojas ievērot un pilnā apjomā pildīt savas saistības attiecībā uz pienākumu apkarot VIKI nelikumīgu tirdzniecību visās tās izpausmēs, kā noteikts spēkā esošos starptautiskos nolīgumos un ANO DP rezolūcijās, kā arī savas saistības saskaņā ar citiem starptautiskiem instrumentiem, kas piemērojami šajā jomā, piemēram, ANO Rīcības programmu, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos.

3.   Puses apņemas izveidot regulāru politisku dialogu, lai apmainītos ar viedokli un informāciju un veidotu kopīgu izpratni par jautājumiem un problēmām saistībā ar VIKI nelikumīgu tirdzniecību un lai uzlabotu Pušu spējas novērst, apkarot un izskaust šādu tirdzniecību.

10. pants

Sadarbība terorisma apkarošanas jomā

1.   Puses atkārtoti apstiprina terorisma novēršanas un apkarošanas nozīmi saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem un noteikumiem, un ņemot vērā tiesiskumu, starptautiskos tiesību aktus, jo īpaši ANO Statūtus un attiecīgas ANO DP rezolūcijas, tiesību aktus cilvēktiesību jomā, tiesību aktus par bēgļiem un starptautiskās humānās tiesības un starptautiskas konvencijas, kurām tās ir pievienojušās, ANO Vispārējo terorisma apkarošanas stratēģiju, kas ir ietverta ANO Ģenerālās asamblejas 2006. gada 8. septembra Rezolūcijā 60/28, kā arī ES un ASEAN2003. gada 28. janvāra kopīgo deklarāciju par sadarbību terorisma apkarošanas jomā.

2.   Šajā nolūkā Puses vienojas sadarboties:

| a) | veicinot attiecīgu ANO DP rezolūciju, piemēram, Rezolūcijas 1373, 1267, 1822 un 1904, kā arī attiecīgo starptautisko konvenciju un instrumentu īstenošanu, |
| --- | --- |

a)

veicinot attiecīgu ANO DP rezolūciju, piemēram, Rezolūcijas 1373, 1267, 1822 un 1904, kā arī attiecīgo starptautisko konvenciju un instrumentu īstenošanu,

| b) | veicinot sadarbību starp ANO dalībvalstīm, lai efektīvi īstenotu ANO Vispārējo terorisma apkarošanas stratēģiju, |
| --- | --- |

b)

veicinot sadarbību starp ANO dalībvalstīm, lai efektīvi īstenotu ANO Vispārējo terorisma apkarošanas stratēģiju,

| c) | apmainoties ar informāciju un stiprinot tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību un savstarpējo koordināciju ar pastāvošo Interpola valstu centrālo biroju starpniecību, izmantojot Interpola globālo policijas sakaru sistēmu I-24/7, |
| --- | --- |

c)

apmainoties ar informāciju un stiprinot tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību un savstarpējo koordināciju ar pastāvošo Interpola valstu centrālo biroju starpniecību, izmantojot Interpola globālo policijas sakaru sistēmu I-24/7,

| d) | saskaņā ar starptautiskiem un attiecīgās valsts tiesību aktiem apmainoties ar informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem, |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar starptautiskiem un attiecīgās valsts tiesību aktiem apmainoties ar informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem,

| e) | apmainoties ar viedokļiem par līdzekļiem un metodēm, kas izmantojamas terorisma apkarošanā, tostarp tehniskajās jomās un apmācībās, un daloties pieredzē par terorisma apkarošanu un radikālisma mazināšanu, |
| --- | --- |

e)

apmainoties ar viedokļiem par līdzekļiem un metodēm, kas izmantojamas terorisma apkarošanā, tostarp tehniskajās jomās un apmācībās, un daloties pieredzē par terorisma apkarošanu un radikālisma mazināšanu,

| f) | sadarbojoties, lai padziļinātu starptautisko konsensu par terorisma un terorisma finansēšanas apkarošanu, un rīkojoties, lai ātrāk tiktu panākta vienošanās par visaptverošu konvenciju par starptautisko terorismu, tādējādi papildinot jau esošo ANO pretterorisma instrumentu klāstu, |
| --- | --- |

f)

sadarbojoties, lai padziļinātu starptautisko konsensu par terorisma un terorisma finansēšanas apkarošanu, un rīkojoties, lai ātrāk tiktu panākta vienošanās par visaptverošu konvenciju par starptautisko terorismu, tādējādi papildinot jau esošo ANO pretterorisma instrumentu klāstu,

| g) | apmainoties ar paraugpraksi attiecībā uz cilvēktiesību aizsardzību terorisma apkarošanā, |
| --- | --- |

g)

apmainoties ar paraugpraksi attiecībā uz cilvēktiesību aizsardzību terorisma apkarošanā,

| h) | veicinot pretterorisma pasākumu īstenošanu un padziļinātu sadarbību terorisma apkarošanas jomā ASEM un ES un ASEAN kontekstā. |
| --- | --- |

h)

veicinot pretterorisma pasākumu īstenošanu un padziļinātu sadarbību terorisma apkarošanas jomā ASEM un ES un ASEAN kontekstā.

11. pants

Sadarbība valsts pārvaldes jomā

Puses vienojas sadarboties, lai sekmētu spēju palielināšanu valsts pārvaldes jomā. Sadarbība šajā jomā var būt viedokļu apmaiņa par paraugpraksi saistībā ar pārvaldes metodēm, pakalpojumu sniegšanu, institucionālo spēju stiprināšanu un pārredzamības jautājumiem.

III SADAĻA

TIRDZNIECĪBA UN INVESTĪCIJAS

12. pants

Vispārīgi principi

1.   Puses iesaistās dialogā par jautājumiem, kas saistīti ar divpusēju un daudzpusēju tirdzniecību, lai stiprinātu divpusējas tirdzniecības attiecības un palielinātu daudzpusējas tirdzniecības sistēmas nozīmi izaugsmes un attīstības veicināšanā.

2.   Puses apņemas veicināt savstarpējas tirdzniecības attīstību un dažādošanu pēc iespējas augstākā līmenī un savstarpēji izdevīgā veidā. Tās apņemas panākt labākus apstākļus piekļuvei tirgum, tiecoties likvidēt šķēršļus tirdzniecībai, jo īpaši ar tarifiem nesaistītus šķēršļus, un veicot pasākumus, lai uzlabotu pārredzamību, ņemot vērā starptautisko organizāciju veikumu šajā jomā.

3.   Atzīstot, ka tirdzniecībai ir neatsverama loma attīstības veicināšanā un ka palīdzība tirdzniecības preferenču shēmu veidā ir veicinājusi saņēmēju jaunattīstības valstu izaugsmi, Puses cenšas stiprināt savas apspriedes par šādu palīdzību, pilnīgi ievērojot PTO prasības.

4.   Puses sniedz cita citai informāciju par politikas izmaiņām attiecībā uz tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītām jomām, piemēram, lauksaimniecību, pārtikas nekaitīgumu, patērētāju aizsardzību un vidi, tostarp atkritumu apsaimniekošanu.

5.   Puses veicina dialogu un sadarbību, lai attīstītu attiecības tirdzniecības un investīciju jomā un lai risinātu komerciālas problēmas un pievērstos citiem svarīgiem ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem jomās, kas minētas 13. līdz 19. pantā.

13. pants

Sanitārie un fitosanitārie jautājumi

1.   Puses sadarbojas pārtikas nekaitīguma un sanitāro un fitosanitāro jautājumu (SPS) jomā, lai aizsargātu cilvēku, dzīvnieku un augu dzīvību vai veselību Pušu teritorijā.

2.   Puses apspriež un apmainās ar informāciju par to attiecīgajiem pasākumiem saskaņā ar PTO Nolīgumu par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu, Starptautisko augu aizsardzības konvenciju (SAAK), Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) un Codex Alimentarius komisijas (Codex) prasībām, piemēram, par normatīvajiem aktiem, sertificēšanu, pārbaudēm un pārraudzības procedūrām, tostarp procedūrām uzņēmumu licencēšanai un zonēšanas principu īstenošanai.

3.   Puses vienojas sadarboties spēju palielināšanā saistībā ar SPS jautājumiem, un, ja tas tiek pieprasīts, saistībā ar dzīvnieku labturības jautājumiem.

4.   Puses pēc jebkuras Puses pieprasījuma laikus izveido dialogu par SPS jautājumiem, lai izskatītu ar SPS saistītos jautājumus vai citus steidzamus saistītus jautājumus, uz kuriem attiecas šis pants.

5.   Puses izraugās kontaktpunktus saziņai par jautājumiem, uz kuriem attiecas šis pants.

14. pants

Tehniskie šķēršļi tirdzniecībai

1.   Puses vienojas, ka sadarbība saistībā ar standartiem, tehniskiem noteikumiem un atbilstības novērtēšanu ir svarīga tirdzniecības attīstībai.

2.   Puses sekmē starptautisku standartu izmantošanu un sadarbojas un apmainās ar informāciju par standartiem, atbilstības novērtēšanas procedūrām un tehniskiem noteikumiem, jo īpaši saistībā ar PTO Nolīgumu par tehniskiem šķēršļiem tirdzniecībā (TBT). Tālab Puses vienojas pēc jebkuras Puses pieprasījuma laikus izveidot dialogu par TBT jautājumiem un izraudzīties kontaktpunktus saziņai jautājumos, uz kuriem attiecas šis pants.

3.   Sadarbība TBT jomā var notikt inter alia kā dialogs, kopīgi projekti, tehniska palīdzība un spēju palielināšanas programma.

15. pants

Muita un tirdzniecības veicināšana

1.   Puses dalās pieredzē un izskata iespējas saistībā ar importa, eksporta un citu muitas procedūru vienkāršošanu, nodrošina muitas un tirdzniecības noteikumu pārredzamību, veido mehānismus sadarbībai muitas jomā un savstarpējai administratīvai palīdzībai, kā arī tiecas saskaņot viedokļus un rīkoties kopīgi attiecīgu starptautisku iniciatīvu kontekstā, tostarp saistībā ar tirdzniecības veicināšanu. Īpašu uzmanību Puses pievērsīs drošības un drošuma jautājumu aktualizēšanai starptautiskajā tirdzniecībā, intelektuālā īpašuma tiesību efektīvai aizsardzībai muitā un līdzsvara nodrošināšanai starp tirdzniecības veicināšanas pasākumiem un krāpšanas un nelikumību apkarošanu.

2.   Neskarot citas sadarbības formas, kas paredzētas šajā nolīgumā, Puses apstiprina ieinteresētību noslēgt protokolus par sadarbību un savstarpēju palīdzību muitas jomā, izmantojot šajā nolīgumā paredzēto institucionālo sistēmu.

3.   Puses saskaņā ar abpusējo vienošanos turpinās piesaistīt tehniskās palīdzības resursus, lai atbilstīgi šim nolīgumam atbalstītu sadarbību muitas jautājumos un veicinātu tirdzniecību.

16. pants

Investīcijas

Puses sekmē lielāku investīciju plūsmu, veicinot pievilcīgu un stabilu abpusēju investīciju vidi, uzturot konsekventu dialogu, lai panāktu stabilus, pārredzamus, atvērtus un nediskriminējošus noteikumus investoriem, izpētot administratīvus mehānismus investīciju plūsmu veicināšanai saskaņā ar Pušu valsts normatīvajiem aktiem.

17. pants

Konkurences politika

1.   Puses veicina konkurences noteikumu un tos īstenojošo iestāžu izveidi un uzturēšanu. Tās sekmē šo noteikumu efektīvu, nediskriminējošu un pārredzamu piemērošanu, lai savā attiecīgajā teritorijā stiprinātu juridisko noteiktību.

2.   Tādēļ Puses iesaistīsies spēju palielināšanas pasākumos konkurences politikas jomā, ja Pušu sadarbības instrumentos un programmās tam būs pieejams finansējums.

18. pants

Pakalpojumi

1.   Puses vienojas uzturēt konsekventu dialogu, kas īpaši vērsts uz to, lai notiktu informācijas apmaiņa par to attiecīgo reglamentējošo vidi, sekmētu piekļuvi otras Puses tirgum, tostarp ar e-komercijas starpniecību, veicinātu piekļuvi kapitāla un tehnoloģiju avotiem un atbalstītu tirdzniecību ar pakalpojumiem starp Pusēm un trešo valstu tirgos.

2.   Apzinoties savas attiecīgās pakalpojumu nozares konkurētspēju, Puses veic pārrunas par pakalpojumu tirdzniecības iespēju izmantošanu otras Puses tirgū.

19. pants

Intelektuālā īpašuma tiesības

1.   Puses atkārtoti apliecina, cik lielu nozīmi tās piešķir intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai, un apņemas īstenot piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu intelektuālā īpašuma tiesību atbilstīgu un efektīvu aizsardzību, vienlaicīgi nodrošinot, ka šie pasākumi atbilst paraugpraksei un starptautiskiem standartiem, kuri ir saistoši Pusēm.

2.   Puses viena otrai sniedz palīdzību, lai noteiktu un īstenotu ar intelektuālo īpašumu saistītas programmas, kas dotu ieguldījumu tehnoloģisku jauninājumu sekmēšanai un brīvprātīgai tehnoloģiju nodošanai un cilvēkresursu apmācībai, un Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijā (WIPO) sadarbojas Attīstības darba kārtības īstenošanā.

3.   Puses vienojas pastiprināt sadarbību saistībā ar produktiem ar noteiktu ģeogrāfisko izcelsmi, tostarp to aizsardzību, augu daudzveidības aizsardzības jomā, cita starpā un attiecīgā gadījumā ņemot vērā Jaunu augu šķirņu aizsardzības starptautiskās apvienības (UPOV) lomu.

4.   Puses sniedz informāciju un dalās pieredzē par praksi saistībā ar intelektuālā īpašuma jautājumiem, intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novēršanu, jo īpaši viltošanas un pirātisma apkarošanu, proti, sadarbojoties muitas jomā un citos piemērotos veidos un izveidojot un stiprinot organizācijas, kas pārrauga un aizsargā šādas tiesības.

IV SADAĻA

SADARBĪBA TIESLIETĀS UN DROŠĪBAS JOMĀ

20. pants

Tiesiskā sadarbība

1.   Puses atzīst, ka tiesiskums ir īpaši nozīmīgs un ir īpaši svarīgi stiprināt visas attiecīgās iestādes.

2.   Puses var sadarboties, arī savstarpēji apmainoties ar informāciju par paraugpraksi saistībā ar savām tiesību sistēmām un tiesību aktiem.

21. pants

Sadarbība nelikumīgu narkotisko vielu apkarošanas jomā

1.   Lai nodrošinātu līdzsvarotu pieeju, Puses, izmantojot efektīvu koordināciju starp kompetentajām iestādēm, tostarp galveno narkotiku apkarošanas iestādi, veselības, tieslietu, izglītības, jaunatnes, sociālās labklājības jomu un citu attiecīgu jomu iestādēm un ieinteresētajām personām, sadarbojas ar mērķi samazināt nelikumīgu narkotisko vielu piedāvājumu un pieprasījumu, kā arī to ietekmi uz narkotisko vielu lietotājiem, viņu ģimenēm un sabiedrību kopumā, un lai nodrošinātu efektīvāku prekursoru kontroli.

2.   Puses vienojas par sadarbības metodēm šo mērķu sasniegšanai. Pasākumus balsta uz vispārīgi atzītiem principiem, kas atbilst attiecīgām starptautiskām konvencijām, kurām Puses ir pievienojušās, Politisko deklarāciju un Deklarāciju par pamatprincipiem narkotisko vielu pieprasījuma mazināšanai, kuras pieņēma 1998. gada jūnijā ANO Ģenerālās asamblejas 20. ārkārtas sesijā par narkotiskajām vielām, un Politisko deklarāciju un Rīcības plānu par starptautisko sadarbību, kas vērsta uz integrētu un līdzsvarotu stratēģiju narkomānijas apkarošanai pasaulē, kuru 2009. gada martā pieņēma Narkotisko vielu komisijas 52. augsta līmeņa sanāksme.

3.   Pušu sadarbība ietver tehnisko un administratīvo palīdzību, jo īpaši šādās jomās:

| a) | valsts tiesību aktu un politikas izstrādē, |
| --- | --- |

a)

valsts tiesību aktu un politikas izstrādē,

| b) | valstu iestāžu un informācijas centru izveidē, |
| --- | --- |

b)

valstu iestāžu un informācijas centru izveidē,

| c) | atbalsta sniegšanā pilsoniskās sabiedrības centieniem narkotiku apkarošanas jomā un to centieniem samazināt pieprasījumu pēc narkotikām un to nodarīto kaitējumu; |
| --- | --- |

c)

atbalsta sniegšanā pilsoniskās sabiedrības centieniem narkotiku apkarošanas jomā un to centieniem samazināt pieprasījumu pēc narkotikām un to nodarīto kaitējumu;

| d) | personāla apmācības jomā, |
| --- | --- |

d)

personāla apmācības jomā,

| e) | tiesībaizsardzības iestāžu darba atbalstīšanā un informācijas apmaiņā saskaņā ar valsts tiesību aktiem, |
| --- | --- |

e)

tiesībaizsardzības iestāžu darba atbalstīšanā un informācijas apmaiņā saskaņā ar valsts tiesību aktiem,

| f) | ar narkotikām saistītu pētījumu veikšanā, |
| --- | --- |

f)

ar narkotikām saistītu pētījumu veikšanā,

| g) | narkotisko vielu klasifikācijā, kā arī, lai novērstu bīstamu/narkotisku vielu ražošanu un kontrolēto prekursoru pārvēršanu konkrētās vielās, kuras ir būtiskas nelikumīgu narkotisko vielu ražošanai, |
| --- | --- |

g)

narkotisko vielu klasifikācijā, kā arī, lai novērstu bīstamu/narkotisku vielu ražošanu un kontrolēto prekursoru pārvēršanu konkrētās vielās, kuras ir būtiskas nelikumīgu narkotisko vielu ražošanai,

| h) | citās jomās, par kurām vienojušās abas Puses. |
| --- | --- |

h)

citās jomās, par kurām vienojušās abas Puses.

22. pants

Sadarbība nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanā

1.   Puses vienojas par vajadzību strādāt un sadarboties, lai novērstu tādu ieņēmumu legalizēšanu, ko gūst no noziedzīgas darbības, piemēram, no narkotisko vielu tirdzniecības un korupcijas.

2.   Abas Puses vienojas sekmēt juridisku, tehnisku un administratīvu palīdzību, lai izstrādātu un īstenotu noteikumus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai, kā arī lai efektīvi īstenotu to apkarošanas mehānismus. Sadarbībā jo īpaši jāparedz atbilstīgas informācijas apmaiņa saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem un tādu atbilstīgu standartu pieņemšana nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai, kuri ir līdzvērtīgi standartiem, ko pieņēmusi Savienība un starptautiskās iestādes, kuras darbojas šajā jomā, piemēram, Finanšu darījumu darba grupa (FATF).

3.   Abas Puses sekmē sadarbību nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošanā, piemēram, īstenojot spēju uzlabošanas projektus.

23. pants

Organizētas noziedzības un korupcijas apkarošana

1.   Puses vienojas sadarboties organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanas jomā, kā noteikts ANO Konvencijā par starptautisko organizēto noziedzību un tās papildu protokolos, kā arī ANO Pretkorupcijas konvencijā. Šīs sadarbības mērķis ir sekmēt šo konvenciju un citu piemērojamu instrumentu īstenošanu, kuriem Puses ir pievienojušās.

2.   Atkarībā no pieejamajiem līdzekļiem šāda sadarbība ietver spēju palielināšanas pasākumus un projektus.

3.   Puses vienojas nodrošināt sadarbību starp tiesībaizsardzības iestādēm, aģentūrām un dienestiem, kā arī, ievērojot savus attiecīgus tiesību aktus, sekmēt to draudu mazināšanu un likvidēšanu, kurus izraisa starptautiskā noziedzība un kuri ir kopīgi abām Pusēm. Sadarbība starp tiesībaizsardzības iestādēm, aģentūrām un dienestiem var izpausties kā savstarpēja palīdzība izmeklēšanā, izmeklēšanas metožu nodošana, kopīga tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku izglītošana un apmācība un kā citi kopīgi pasākumi un palīdzība, tostarp sadarbība ar Interpola Valsts centrālo biroju starpniecību, informācijas apmaiņai izmantojot Interpola Globālo policijas sakaru sistēmu I-24/7 vai līdzīgu sistēmu atbilstīgi tam, kā Puses savstarpēji vienojas.

24. pants

Personas datu aizsardzība

1.   Puses vienojas sadarboties, lai paaugstinātu personas datu aizsardzības pakāpi un panāktu atbilstību augstākajiem starptautiskajiem standartiem, piemēram, tiem, kas inter alia ir ietverti Pamatnostādnēs par elektronisko personas datu datņu noteikumiem, kuri pieņemti ar ANO Ģenerālās asamblejas 1990. gada 14. decembra Rezolūciju 45/95.

2.   Datu aizsardzības stiprināšana, pastiprinot sadarbību personas datu aizsardzības jomā, var inter alia ietvert tehnisku palīdzību informācijas un ekspertu zināšanu apmaiņas veidā, kura var ietvert šādas darbības, bet ne tikai:

| a) | informācijas, pārskatu, pētījumu, stratēģiju, procedūru un paraugprakses apmaiņa datu aizsardzības jomā, |
| --- | --- |

a)

informācijas, pārskatu, pētījumu, stratēģiju, procedūru un paraugprakses apmaiņa datu aizsardzības jomā,

| b) | kopēju apmācību un izglītības programmu, dialogu un konferenču organizēšana un/vai dalība tajās, lai palielinātu abu Pušu izpratni par datu aizsardzību, |
| --- | --- |

b)

kopēju apmācību un izglītības programmu, dialogu un konferenču organizēšana un/vai dalība tajās, lai palielinātu abu Pušu izpratni par datu aizsardzību,

| c) | apmainīšanās ar profesionāļiem un ekspertiem, kuri pētīs datu aizsardzības politiku. |
| --- | --- |

c)

apmainīšanās ar profesionāļiem un ekspertiem, kuri pētīs datu aizsardzības politiku.

25. pants

Bēgļi un iekšzemē pārvietotas personas

Puses apņemas attiecīgos gadījumos sadarboties jautājumos, kas saistīti ar bēgļu un iekšzemē pārvietotu personu labklājību, ņemot vērā jau paveikto darbu un sniegto palīdzību, tostarp ilglaicīgu risinājumu meklēšanu.

V SADAĻA

SADARBĪBA MIGRĀCIJAS UN JŪRAS DARBASPĒKA JOMĀ

26. pants

Sadarbība migrācijas un attīstības jomā

1.   Puses atkārtoti apstiprina vajadzību kopīgi pārvaldīt migrācijas plūsmas starp to teritorijām. Lai stiprinātu sadarbību, Puses izveido mehānismu kompleksa dialoga uzturēšanai un apspriedēm par visiem jautājumiem, kas saistīti ar migrāciju. Ar migrāciju saistītos jautājumus iekļaus valstu stratēģijās/valstu attīstības pamatnostādnēs, kas attiecas uz imigrantu izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstu ekonomikas un sociālo attīstību.

2.   Sadarbība starp Pusēm ir balstīta uz konkrētu vajadzību novērtējumu, kas veikts, pamatojoties uz savstarpējām apspriedēm un Pušu vienošanos, un tā tiks īstenota saskaņā ar attiecīgajiem spēkā esošajiem Savienības un valsts tiesību aktiem. Sadarbība jo īpaši būs vērsta uz:

| a) | migrāciju veicinošiem faktoriem migrantu izcelsmes un mērķa valstīs, |
| --- | --- |

a)

migrāciju veicinošiem faktoriem migrantu izcelsmes un mērķa valstīs,

| b) | valsts tiesību aktu un prakses izstrādi un īstenošanu migrantu un viņu tiesību aizsardzības jomā, ievērojot to spēkā esošo starptautisko instrumentu prasības, kas garantē migrantu tiesību ievērošanu, |
| --- | --- |

b)

valsts tiesību aktu un prakses izstrādi un īstenošanu migrantu un viņu tiesību aizsardzības jomā, ievērojot to spēkā esošo starptautisko instrumentu prasības, kas garantē migrantu tiesību ievērošanu,

| c) | valsts tiesību aktu un prakses izstrādi un īstenošanu starptautiskās aizsardzības jomā, ņemot vērā Konvenciju par bēgļu statusu, kas parakstīta 1951. gada 28. jūlijā un tās protokolu, kas parakstīts 1967. gada 31. janvārī, kā arī citus starptautiskus instrumentus un ievērojot neizraidīšanas principu, |
| --- | --- |

c)

valsts tiesību aktu un prakses izstrādi un īstenošanu starptautiskās aizsardzības jomā, ņemot vērā Konvenciju par bēgļu statusu, kas parakstīta 1951. gada 28. jūlijā un tās protokolu, kas parakstīts 1967. gada 31. janvārī, kā arī citus starptautiskus instrumentus un ievērojot neizraidīšanas principu,

| d) | uzņemšanas noteikumiem, kā arī uzņemtu personu tiesībām un statusu, taisnīgas attieksmes nodrošināšanu un iespējām personām, kuras nav valstspiederīgie un kuras legāli uzturas valsts teritorijā, iekļauties sabiedrībā, iegūt izglītību un apmācību, pasākumiem pret rasismu, diskrimināciju un ksenofobiju, |
| --- | --- |

d)

uzņemšanas noteikumiem, kā arī uzņemtu personu tiesībām un statusu, taisnīgas attieksmes nodrošināšanu un iespējām personām, kuras nav valstspiederīgie un kuras legāli uzturas valsts teritorijā, iekļauties sabiedrībā, iegūt izglītību un apmācību, pasākumiem pret rasismu, diskrimināciju un ksenofobiju,

| e) | efektīvas un atturošas politikas izstrādi, kurā pievērstos gadījumiem, ja Puses teritorijā ir otras Puses valstspiederīgais, kurš neatbilst vai vairs neatbilst attiecīgās Puses ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgas uzturēšanās nosacījumiem, kā arī pievērstos personu kontrabandai un cilvēku tirdzniecībai, tostarp metodēm cilvēku kontrabandistu un tirgotāju tīklu apkarošanai un šādu darbību upuru aizsardzībai, |
| --- | --- |

e)

efektīvas un atturošas politikas izstrādi, kurā pievērstos gadījumiem, ja Puses teritorijā ir otras Puses valstspiederīgais, kurš neatbilst vai vairs neatbilst attiecīgās Puses ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgas uzturēšanās nosacījumiem, kā arī pievērstos personu kontrabandai un cilvēku tirdzniecībai, tostarp metodēm cilvēku kontrabandistu un tirgotāju tīklu apkarošanai un šādu darbību upuru aizsardzībai,

| f) | personu nosūtīšanu atpakaļ, kā noteikts šā panta 2. punkta e) apakšpunktā, humānos un cieņu nepazemojošos apstākļos, tostarp veicinot viņu brīvprātīgu un pastāvīgu atgriešanos izcelsmes valstīs, kā arī šādu personu uzņemšanu/atpakaļuzņemšanu saskaņā ar šā panta 3. punktu. Šādu personu atpakaļnosūtīšana tiks veikta, pienācīgi ņemot vērā Pušu tiesības izdot pastāvīgu uzturēšanās atļauju vai uzturēšanās atļauju, pamatojoties uz līdzcietību vai humāniem apsvērumiem, kā arī neizraidīšanas principu, |
| --- | --- |

f)

personu nosūtīšanu atpakaļ, kā noteikts šā panta 2. punkta e) apakšpunktā, humānos un cieņu nepazemojošos apstākļos, tostarp veicinot viņu brīvprātīgu un pastāvīgu atgriešanos izcelsmes valstīs, kā arī šādu personu uzņemšanu/atpakaļuzņemšanu saskaņā ar šā panta 3. punktu. Šādu personu atpakaļnosūtīšana tiks veikta, pienācīgi ņemot vērā Pušu tiesības izdot pastāvīgu uzturēšanās atļauju vai uzturēšanās atļauju, pamatojoties uz līdzcietību vai humāniem apsvērumiem, kā arī neizraidīšanas principu,

| g) | jautājumiem, kas noteikti kā abas Puses interesējoši jautājumi vīzu un ceļošanas dokumentu drošības, kā arī robežu pārvaldības jomā, |
| --- | --- |

g)

jautājumiem, kas noteikti kā abas Puses interesējoši jautājumi vīzu un ceļošanas dokumentu drošības, kā arī robežu pārvaldības jomā,

| h) | migrācijas un attīstības jautājumiem, tostarp cilvēkresursu attīstību, sociālo aizsardzību, migrācijas ieguvumu palielināšanu, dzimumu līdztiesību un attīstību, ētisku pieņemšanu darbā un cirkulāro migrāciju un imigrantu iekļaušanos sabiedrībā. |
| --- | --- |

h)

migrācijas un attīstības jautājumiem, tostarp cilvēkresursu attīstību, sociālo aizsardzību, migrācijas ieguvumu palielināšanu, dzimumu līdztiesību un attīstību, ētisku pieņemšanu darbā un cirkulāro migrāciju un imigrantu iekļaušanos sabiedrībā.

3.   Sadarbojoties šajā jomā un neskarot vajadzību aizsargāt cilvēku tirdzniecības upurus, Puses vienojas arī par turpmāk izklāstīto:

| a) | Filipīnas pēc dalībvalsts pieprasījuma un bez nepamatotas kavēšanās pēc tam, kad ir noskaidrota personu valstspiederība un dalībvalsts ir veikusi visas attiecīgās darbības, uzņem atpakaļ visus savus valstspiederīgos, kas atbilst šā panta 2. punkta e) apakšpunktam un atrodas minētās dalībvalsts teritorijā, |
| --- | --- |

a)

Filipīnas pēc dalībvalsts pieprasījuma un bez nepamatotas kavēšanās pēc tam, kad ir noskaidrota personu valstspiederība un dalībvalsts ir veikusi visas attiecīgās darbības, uzņem atpakaļ visus savus valstspiederīgos, kas atbilst šā panta 2. punkta e) apakšpunktam un atrodas minētās dalībvalsts teritorijā,

| b) | katra dalībvalsts pēc Filipīnu pieprasījuma un bez nepamatotas kavēšanās pēc tam, kad ir noskaidrota personu valstspiederība un Filipīnas ir veikušas visas attiecīgās darbības, uzņem atpakaļ visus savus valstspiederīgos, kuri atbilst šā panta 2. punkta e) apakšpunktam un atrodas Filipīnu teritorijā, |
| --- | --- |

b)

katra dalībvalsts pēc Filipīnu pieprasījuma un bez nepamatotas kavēšanās pēc tam, kad ir noskaidrota personu valstspiederība un Filipīnas ir veikušas visas attiecīgās darbības, uzņem atpakaļ visus savus valstspiederīgos, kuri atbilst šā panta 2. punkta e) apakšpunktam un atrodas Filipīnu teritorijā,

| c) | dalībvalstis un Filipīnas tālab nodrošina saviem valstspiederīgajiem atbilstīgus dokumentus. Jebkuru uzņemšanas vai atpakaļuzņemšanas pieprasījumu pieprasītāja valsts pārsūta tās valsts kompetentajai iestādei, kam pieprasījums paredzēts. |
| --- | --- |

c)

dalībvalstis un Filipīnas tālab nodrošina saviem valstspiederīgajiem atbilstīgus dokumentus. Jebkuru uzņemšanas vai atpakaļuzņemšanas pieprasījumu pieprasītāja valsts pārsūta tās valsts kompetentajai iestādei, kam pieprasījums paredzēts.

Ja attiecīgajai personai nav piemērotu identitātes dokumentu vai citu valstspiederību apliecinošu dokumentu, Filipīnas vai dalībvalsts nekavējoties lūdz attiecīgai kompetentai diplomātiskai vai konsulārai pārstāvniecībai pārliecināties par personas valstspiederību, vajadzības gadījumā organizējot sarunu; tiklīdz ir gūta pārliecība, ka attiecīgā persona ir Filipīnu vai dalībvalsts valstspiederīgais, Filipīnu vai dalībvalsts kompetentās iestādes izdod piemērotus dokumentus.

4.   Puses vienojas pēc iespējas drīzāk noslēgt nolīgumu par savu valstspiederīgo uzņemšanu/atpakaļuzņemšanu, nolīgumā paredzot arī citu valstu valstspiederīgo un bezvalstnieku atpakaļuzņemšanu.

27. pants

Jūras darbaspēks, izglītība un apmācība

1.   Puses apņemas sadarboties jūras darbaspēka jomā, lai sekmētu un uzturētu pienācīgus jūrnieku dzīves un darba apstākļus, jūrnieku personīgo drošību un aizsardzību, darba drošības un veselības stratēģijas un programmas.

2.   Turklāt Puses vienojas sadarboties jūrnieku izglītošanas, apmācības un sertificēšanas jomā, lai nodrošinātu drošas un efektīvas jūrniecības darbības un novērstu videi nodarīto kaitējumu, tostarp paaugstinot apkalpes spēju piemēroties kuģniecības nozares mainīgajām prasībām un tehnoloģiju attīstībai.

3.   Puses respektē un ievēro principus un noteikumus, kas paredzēti 1982. gada ANO Jūras tiesību konvencijā – jo īpaši par katras Puses pienākumiem attiecībā uz darba apstākļiem, apkalpes darba un sociālajiem jautājumiem uz kuģiem, kas kuģo ar tās karogu –, Starptautiskajā konvencijā par jūrnieku sagatavošanu un diplomēšanu, kā arī sardzes pildīšanu (STCW konvenciju) un tās grozījumos – attiecībā uz prasībām par jūrnieku kompetenci un sagatavotību –, kā arī principus un noteikumus, kuri iekļauti attiecīgos starptautiskos instrumentos, kam Puses ir pievienojušās.

4.   Sadarbību šajā jomā balsta uz savstarpējām apspriedēm un Pušu dialogu, inter alia pievēršoties šādiem jautājumiem:

| a) | jūrniecības izglītība un apmācība, |
| --- | --- |

a)

jūrniecības izglītība un apmācība,

| b) | informācijas apmaiņa un atbalsts darbībām, kuras saistītas ar jūrniecību, |
| --- | --- |

b)

informācijas apmaiņa un atbalsts darbībām, kuras saistītas ar jūrniecību,

| c) | praktisku apmācību metodes un apmācību paraugprakse, |
| --- | --- |

c)

praktisku apmācību metodes un apmācību paraugprakse,

| d) | programmas pirātisma un terorisma apkarošanai uz jūras, |
| --- | --- |

d)

programmas pirātisma un terorisma apkarošanai uz jūras,

| e) | jūrnieku tiesības uz drošu darbavietu, pienācīgiem darba un dzīves apstākļiem uz kuģa, kā arī uz veselības aizsardzību, medicīnisko aprūpi, labklājības nodrošināšanas pasākumiem un citiem sociālās aizsardzības veidiem. |
| --- | --- |

e)

jūrnieku tiesības uz drošu darbavietu, pienācīgiem darba un dzīves apstākļiem uz kuģa, kā arī uz veselības aizsardzību, medicīnisko aprūpi, labklājības nodrošināšanas pasākumiem un citiem sociālās aizsardzības veidiem.

VI SADAĻA

SADARBĪBA EKONOMIKAS UN ATTĪSTĪBAS JOMĀ UN CITAS JOMAS

28. pants

Nodarbinātība un sociālie jautājumi

1.   Puses vienojas pastiprināt sadarbību nodarbinātības un sociālo lietu jomā, tostarp sadarbojoties jautājumos saistībā ar reģionālu un sociālu kohēziju, atsaucoties uz 26. panta 2. punkta b) apakšpunktu, veselības aizsardzību un drošību darbavietā, prasmju attīstīšanu, dzimumu līdztiesību un pienācīgu darbu, lai stiprinātu globalizācijas sociālo aspektu.

2.   Puses atkārtoti apstiprina, ka jāatbalsta tāda globalizācija, kas sniedz labumu visiem, un jāsekmē pilnīga un produktīva nodarbinātība, kā arī pienācīgas darbavietas, kas ir būtisks elements tam, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību un nabadzības samazināšanu saskaņā ar ANO Ģenerālās asamblejas 2005. gada 24. oktobra Rezolūciju 60/1 (2005. Pasaules samita rezultāti) un ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes augstākā līmeņa sanāksmes 2006. gada jūlija Ministru deklarāciju (ANO Ekonomisko un sociālo lietu padome, E/2006/L.8, 2006. gada 5. jūlijs). Puses ņem vērā to ekonomiskās un sociālas situācijas attiecīgās iezīmes un atšķirības.

3.   Vēlreiz apliecinot apņemšanos ievērot, sekmēt un īstenot starptautiski atzītus darba un sociālos standartus, jo īpaši tos, kas minēti Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā un ILO konvencijās, kurām Puses ir pievienojušās, Puses vienojas sadarboties īpašās tehniskās palīdzības programmās un projektos saskaņā ar abpusēju vienošanos. Puses vienojas arī veidot dialogu un sadarbību un īstenot ierosmes saistībā ar jautājumiem, kuros tās ir abpusēji ieinteresētas, divpusējā un daudzpusējā līmenī, piemēram, ANO, IOM, ILO, ASEM un ES un ASEAN līmenī.

29. pants

Sadarbība attīstības jomā

1.   Galvenais mērķis sadarbībai attīstības jomā ir ilgtspējīgas attīstības veicināšana, kas sekmēs nabadzības samazināšanu un starptautiski atzītu attīstības mērķu sasniegšanu, tostarp Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu. Puses iesaistās regulārā dialogā par sadarbību attīstības jomā, ievērojot savas attiecīgās prioritātes un savstarpēji interesējošās jomas.

2.   Attīstības sadarbības dialoga mērķi inter alia ir:

| a) | tautas un sociālās attīstības veicināšana, |
| --- | --- |

a)

tautas un sociālās attīstības veicināšana,

| b) | ilgtspējīgas, integrējošas ekonomiskās izaugsmes panākšana, |
| --- | --- |

b)

ilgtspējīgas, integrējošas ekonomiskās izaugsmes panākšana,

| c) | vides ilgtspējas un pārdomātas dabas resursu pārvaldības sekmēšana, tostarp paraugprakses sekmēšana, |
| --- | --- |

c)

vides ilgtspējas un pārdomātas dabas resursu pārvaldības sekmēšana, tostarp paraugprakses sekmēšana,

| d) | klimata pārmaiņu ietekmes samazināšana un seku pārvaldība, |
| --- | --- |

d)

klimata pārmaiņu ietekmes samazināšana un seku pārvaldība,

| e) | spēju palielināšana, lai īstenotu ciešāku integrāciju pasaules ekonomikā un starptautiskā tirdzniecības sistēmā, |
| --- | --- |

e)

spēju palielināšana, lai īstenotu ciešāku integrāciju pasaules ekonomikā un starptautiskā tirdzniecības sistēmā,

| f) | publiskā sektora reformu sekmēšana, jo īpaši publisko finanšu pārvaldības jomā, lai uzlabotu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, |
| --- | --- |

f)

publiskā sektora reformu sekmēšana, jo īpaši publisko finanšu pārvaldības jomā, lai uzlabotu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu,

| g) | procesu izveide, lai nodrošinātu atbilstību Parīzes Deklarācijai par palīdzības efektivitāti, Akras rīcības plānam un citiem starptautiskiem dokumentiem, kuru mērķis ir uzlabot palīdzības sniegšanu un tās efektivitāti. |
| --- | --- |

g)

procesu izveide, lai nodrošinātu atbilstību Parīzes Deklarācijai par palīdzības efektivitāti, Akras rīcības plānam un citiem starptautiskiem dokumentiem, kuru mērķis ir uzlabot palīdzības sniegšanu un tās efektivitāti.

30. pants

Dialogs ekonomikas politikas jomā

1.   Puses vienojas sadarboties, lai veicinātu informācijas apmaiņu par savu ekonomikas politiku un tendencēm, kā arī pieredzes apmaiņu attiecībā uz ekonomikas politikas koordinēšanu reģionālās ekonomiskās sadarbības un integrācijas kontekstā.

2.   Puses apņemas padziļināt dialogu starp savām iestādēm ar ekonomiku saistītos jautājumos, un tajā pēc Pušu vienošanās var ietvert tādas jomas kā monetārā politika, fiskālā politika, tostarp nodokļu uzlikšana uzņēmumiem, publiskās finanses un makroekonomiskā stabilizācija un ārējais parāds.

31. pants

Pilsoniskā sabiedrība

Puses atzīst organizētas pilsoniskās sabiedrības lomu un iespējamo ieguldījumu demokrātiskā pārvaldē un vienojas veicināt efektīvu dialogu un sadarbību ar pilsonisko sabiedrību saskaņā ar spēkā esošajiem Pušu valsts tiesību aktiem.

32. pants

Katastrofu riska pārvaldība

1.   Puses vienojas stiprināt sadarbību katastrofu risku pārvaldības (DRM) jomā, pastāvīgi izstrādājot un īstenojot pasākumus, lai samazinātu dabas katastrofu radīto risku kopienām un ierobežotu to sekas visos sabiedrības slāņos. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš preventīvām darbībām un aktīvai pieejai dabas katastrofu radīto draudu un risku mazināšanai, kā arī neaizsargātības novēršanai.

2.   Puses kopīgi strādā, lai DRM izveidotu par attīstības plānu un politikas veidošanas neatņemamu sastāvdaļu saistībā ar dabas katastrofām.

3.   Sadarbība šajā jomā īpaši ir vērsta uz šādiem programmas elementiem:

| a) | katastrofas risku samazināšana vai novēršana un mīkstināšana, |
| --- | --- |

a)

katastrofas risku samazināšana vai novēršana un mīkstināšana,

| b) | zināšanu pārvaldība, jauninājumi, pētniecība un izglītošana, lai visos līmeņos veidotu drošības un elastīguma kultūru, |
| --- | --- |

b)

zināšanu pārvaldība, jauninājumi, pētniecība un izglītošana, lai visos līmeņos veidotu drošības un elastīguma kultūru,

| c) | sagatavotība katastrofām, |
| --- | --- |

c)

sagatavotība katastrofām,

| d) | politikas izstrāde, institucionālo spēju palielināšana un konsensa panākšana katastrofu pārvaldības jomā, |
| --- | --- |

d)

politikas izstrāde, institucionālo spēju palielināšana un konsensa panākšana katastrofu pārvaldības jomā,

| e) | reaģēšana uz katastrofām, |
| --- | --- |

e)

reaģēšana uz katastrofām,

| f) | katastrofu risku izvērtēšana un pārraudzība, |
| --- | --- |

f)

katastrofu risku izvērtēšana un pārraudzība,

| g) | atlabšanas un atjaunošanas plānošana pēc katastrofas, |
| --- | --- |

g)

atlabšanas un atjaunošanas plānošana pēc katastrofas,

| h) | piemērošanās klimata pārmaiņām un to ietekmes mīkstināšana. |
| --- | --- |

h)

piemērošanās klimata pārmaiņām un to ietekmes mīkstināšana.

33. pants

Enerģētika

1.   Puses apņemas pastiprināt sadarbību enerģētikas jomā, lai:

| a) | izveidotu labvēlīgus nosacījumus investīcijām, īpaši infrastruktūrā, un līdzvērtīgus konkurences apstākļus atjaunojamajai enerģijai, |
| --- | --- |

a)

izveidotu labvēlīgus nosacījumus investīcijām, īpaši infrastruktūrā, un līdzvērtīgus konkurences apstākļus atjaunojamajai enerģijai,

| b) | dažādotu enerģijas piegādes avotus, paaugstinot enerģētisko drošību, tostarp izstrādājot jaunus, ilgtspējīgus, novatoriskus un atjaunojamus enerģijas veidus un atbalstot attiecīgas politikas institucionalizēšanu, lai izveidotu vienlīdzīgus konkurences apstākļus atjaunojamajai enerģijai un to integrētu attiecīgās politikas jomās, |
| --- | --- |

b)

dažādotu enerģijas piegādes avotus, paaugstinot enerģētisko drošību, tostarp izstrādājot jaunus, ilgtspējīgus, novatoriskus un atjaunojamus enerģijas veidus un atbalstot attiecīgas politikas institucionalizēšanu, lai izveidotu vienlīdzīgus konkurences apstākļus atjaunojamajai enerģijai un to integrētu attiecīgās politikas jomās,

| c) | izstrādātu saskaņotus enerģijas standartus īpaši biodegvielai un citiem alternatīviem degvielas veidiem, kā arī ar tiem saistītām iekārtām un praksei, |
| --- | --- |

c)

izstrādātu saskaņotus enerģijas standartus īpaši biodegvielai un citiem alternatīviem degvielas veidiem, kā arī ar tiem saistītām iekārtām un praksei,

| d) | panāktu racionālu enerģijas izmantošanu, enerģijas ražošanā, pārvadāšanā, sadalē un tiešajā izmantošanā sekmējot enerģijas efektivitāti un taupīšanu, |
| --- | --- |

d)

panāktu racionālu enerģijas izmantošanu, enerģijas ražošanā, pārvadāšanā, sadalē un tiešajā izmantošanā sekmējot enerģijas efektivitāti un taupīšanu,

| e) | veicinātu tehnoloģiju nodošanu starp Pušu uzņēmumiem, kuru mērķis ir ilgtspējīga enerģijas ražošana un izmantošana. To var paveikt atbilstīgas sadarbības ceļā, īpaši enerģētikas nozares reformu, energoresursu attīstības, pārstrādes uzņēmumu un biodegvielas attīstības jomā, |
| --- | --- |

e)

veicinātu tehnoloģiju nodošanu starp Pušu uzņēmumiem, kuru mērķis ir ilgtspējīga enerģijas ražošana un izmantošana. To var paveikt atbilstīgas sadarbības ceļā, īpaši enerģētikas nozares reformu, energoresursu attīstības, pārstrādes uzņēmumu un biodegvielas attīstības jomā,

| f) | veicinātu spēju palielināšanu visās jomās, uz ko attiecas šis pants, un sekmētu labvēlīgas un pievilcīgas abpusējas investīcijas ar konsekventa dialoga starpniecību, kura mērķis ir panākt stabilus, pārredzamus, atklātus un nediskriminējošus noteikumus investoriem, izpētītu administratīvos mehānismus investīciju plūsmu veicināšanai saskaņā ar Pušu valsts normatīvajiem aktiem. |
| --- | --- |

f)

veicinātu spēju palielināšanu visās jomās, uz ko attiecas šis pants, un sekmētu labvēlīgas un pievilcīgas abpusējas investīcijas ar konsekventa dialoga starpniecību, kura mērķis ir panākt stabilus, pārredzamus, atklātus un nediskriminējošus noteikumus investoriem, izpētītu administratīvos mehānismus investīciju plūsmu veicināšanai saskaņā ar Pušu valsts normatīvajiem aktiem.

2.   Tālab Puses vienojas sekmēt saziņu un kopīgu pētniecību, lai gūtu abpusēju labumu, jo īpaši attiecīgā reģionālā un starptautiskā kontekstā. Atsaucoties uz 34. pantu un secinājumiem Pasaules samitā par ilgtspējīgu attīstību (WSSD), kurš notika Johannesburgā 2002. gadā, Puses uzsver, ka uzmanība jāpievērš tam, ka piekļuve energoapgādes pakalpojumiem par pieņemamām izmaksām ir saistīta ar ilgtspējīgu attīstību. Šīs darbības var veicināt sadarbībā ar Eiropas Savienības Enerģētikas iniciatīvu, ko uzsāka WSSD.

3.   Puses, ievērojot savas saistības risināt ar klimata pārmaiņām saistītus jautājumus kā puses ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām, vienojas veicināt tehnisku sadarbību un privātu partnerību ilgtspējīgas un atjaunojamas enerģijas, kurināmā nomaiņas un energoefektivitātes projektos, izmantojot elastīgus, uz tirgu vērstus mehānismus, piemēram, CO2 emisiju tirgus mehānismu.

34. pants

Vide un dabas resursi

1.   Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā veicina vides saglabāšanu un uzlabošanu ar mērķi nodrošināt ilgtspējīgu attīstību. Visās darbībās, kuras Puses veic saskaņā ar šo nolīgumu, ņem vērā WSSD rezultāta īstenošanu un to daudzpusējo nolīgumu par vidi īstenošanu, kuriem Puses ir pievienojušās.

2.   Puses ir vienisprātis, ka visu paaudžu interesēs ir jāsaglabā un ilgtspējīgi jāapsaimnieko dabas resursi un bioloģiskā daudzveidība, ņemot vērā to attīstības vajadzības.

3.   Puses vienojas sadarboties, lai stiprinātu abpusējo atbalstu tirdzniecības un vides politikas jomā un iekļautu ar vidi saistītus apsvērumus visās sadarbības jomās.

4.   Puses apņemas turpināt un stiprināt sadarbību reģionālās programmās vides aizsardzības jomā saistībā ar:

| a) | vides apziņas uzlabošanu un dalības veicināšanu vides aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības pasākumos vietējā mērogā, tostarp veicinot pamatiedzīvotāju kultūras kopienu/pamatiedzīvotāju un vietējo kopienu dalību, |
| --- | --- |

a)

vides apziņas uzlabošanu un dalības veicināšanu vides aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības pasākumos vietējā mērogā, tostarp veicinot pamatiedzīvotāju kultūras kopienu/pamatiedzīvotāju un vietējo kopienu dalību,

| b) | spēju palielināšanu attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mīkstināšanu, kā arī attiecībā uz energoefektivitāti, |
| --- | --- |

b)

spēju palielināšanu attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mīkstināšanu, kā arī attiecībā uz energoefektivitāti,

| c) | spēju palielināšanu dalībai daudzpusējos nolīgumos par vidi un to īstenošanai, tostarp, bet ne tikai saistībā ar bioloģisko daudzveidību un bioloģisko drošību, |
| --- | --- |

c)

spēju palielināšanu dalībai daudzpusējos nolīgumos par vidi un to īstenošanai, tostarp, bet ne tikai saistībā ar bioloģisko daudzveidību un bioloģisko drošību,

| d) | videi nekaitīgu tehnoloģiju, izstrādājumu un pakalpojumu popularizēšanu, izmantojot reglamentējošus un uz tirgu vērstus instrumentus, |
| --- | --- |

d)

videi nekaitīgu tehnoloģiju, izstrādājumu un pakalpojumu popularizēšanu, izmantojot reglamentējošus un uz tirgu vērstus instrumentus,

| e) | dabas resursu, tostarp mežu, apsaimniekošanas uzlabošanu un nelikumīgas mežu izciršanas un ar to saistītās tirdzniecības apkarošanu, kā arī dabas resursu, tostarp mežu, ilgtspējīgas apsaimniekošanas sekmēšanu, |
| --- | --- |

e)

dabas resursu, tostarp mežu, apsaimniekošanas uzlabošanu un nelikumīgas mežu izciršanas un ar to saistītās tirdzniecības apkarošanu, kā arī dabas resursu, tostarp mežu, ilgtspējīgas apsaimniekošanas sekmēšanu,

| f) | nacionālo parku un aizsargāto teritoriju efektīvu pārvaldību, bioloģiskās daudzveidības teritoriju un trauslu ekosistēmu noteikšanu un aizsardzību, pienācīgi ņemot vērā to vietējo un pamatiedzīvotāju kopienu intereses, kuri dzīvo šajās teritorijās vai tuvu tām, |
| --- | --- |

f)

nacionālo parku un aizsargāto teritoriju efektīvu pārvaldību, bioloģiskās daudzveidības teritoriju un trauslu ekosistēmu noteikšanu un aizsardzību, pienācīgi ņemot vērā to vietējo un pamatiedzīvotāju kopienu intereses, kuri dzīvo šajās teritorijās vai tuvu tām,

| g) | cieto un bīstamo atkritumu, kā arī cita veida atkritumu nelikumīgu pārvietošanu pāri robežām, |
| --- | --- |

g)

cieto un bīstamo atkritumu, kā arī cita veida atkritumu nelikumīgu pārvietošanu pāri robežām,

| h) | piekrastes un jūras vides aizsardzību un ūdens resursu efektīvu apsaimniekošanu, |
| --- | --- |

h)

piekrastes un jūras vides aizsardzību un ūdens resursu efektīvu apsaimniekošanu,

| i) | augsnes aizsardzību un saglabāšanu un ilgtspējīgu zemes apsaimniekošanu, tostarp izsmeltu/pamestu raktuvju teritoriju atjaunošanu, |
| --- | --- |

i)

augsnes aizsardzību un saglabāšanu un ilgtspējīgu zemes apsaimniekošanu, tostarp izsmeltu/pamestu raktuvju teritoriju atjaunošanu,

| j) | spēju palielināšanu katastrofu un riska pārvaldībai, |
| --- | --- |

j)

spēju palielināšanu katastrofu un riska pārvaldībai,

| k) | ilgtspējīgu patērēšanas un ražošanas modeļu popularizēšanu to ekonomikās. |
| --- | --- |

k)

ilgtspējīgu patērēšanas un ražošanas modeļu popularizēšanu to ekonomikās.

5.   Puses sekmē savstarpēju piekļuvi programmām šajā jomā, ievērojot šādu programmu konkrētos noteikumus.

35. pants

Lauksaimniecība, zivsaimniecība un lauku attīstība

Puses vienojas veicināt dialogu un sekmēt sadarbību ilgtspējīgas attīstības sasniegšanai lauksaimniecībā, zivsaimniecībā un lauku attīstībā. Dialoga jomas var būt šādas:

| a) | lauksaimniecības politika un lauksaimniecības vispārīgās starptautiskās perspektīvas, |
| --- | --- |

a)

lauksaimniecības politika un lauksaimniecības vispārīgās starptautiskās perspektīvas,

| b) | iespējas veicināt augu, dzīvnieku, ūdensdzīvnieku un to izcelsmes produktu tirdzniecību, ņemot vērā attiecīgas starptautiskas konvencijas, kurām Puses ir pievienojušās, piemēram, cita starpā, SAAK un OIE, |
| --- | --- |

b)

iespējas veicināt augu, dzīvnieku, ūdensdzīvnieku un to izcelsmes produktu tirdzniecību, ņemot vērā attiecīgas starptautiskas konvencijas, kurām Puses ir pievienojušās, piemēram, cita starpā, SAAK un OIE,

OIE

| c) | dzīvnieku labturība, |
| --- | --- |

c)

dzīvnieku labturība,

| d) | attīstības politika lauku apvidos, |
| --- | --- |

d)

attīstības politika lauku apvidos,

| e) | kvalitātes politika saistībā ar augu, dzīvnieku un ūdensdzīvnieku izcelsmes produktiem un jo īpaši saistībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, |
| --- | --- |

e)

kvalitātes politika saistībā ar augu, dzīvnieku un ūdensdzīvnieku izcelsmes produktiem un jo īpaši saistībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm,

| f) | ilgtspējīgas un videi nekaitīgas lauksaimniecības, pārtikas rūpniecības, biodegvielas attīstība un biotehnoloģiju nodošana, |
| --- | --- |

f)

ilgtspējīgas un videi nekaitīgas lauksaimniecības, pārtikas rūpniecības, biodegvielas attīstība un biotehnoloģiju nodošana,

| g) | augu šķirņu aizsardzība, sēšanas tehnoloģija, kultūraugu produktivitātes uzlabošana, alternatīvas audzēšanas metodes, tostarp lauksaimniecības biotehnoloģijas, |
| --- | --- |

g)

augu šķirņu aizsardzība, sēšanas tehnoloģija, kultūraugu produktivitātes uzlabošana, alternatīvas audzēšanas metodes, tostarp lauksaimniecības biotehnoloģijas,

| h) | datubāzes izveide par lauksaimniecību, zivsaimniecību un lauku attīstību, |
| --- | --- |

h)

datubāzes izveide par lauksaimniecību, zivsaimniecību un lauku attīstību,

| i) | cilvēkresursu attīstīšana lauksaimniecības, veterināro lietu un zivsaimniecības jomā, |
| --- | --- |

i)

cilvēkresursu attīstīšana lauksaimniecības, veterināro lietu un zivsaimniecības jomā,

| j) | ilgtspējīgas un ilgtermiņa jūras un zivsaimniecības politikas atbalstīšana, tostarp saistībā ar zivsaimniecības tehnoloģijām, piekrastes un tāljūras resursu saglabāšanu, |
| --- | --- |

j)

ilgtspējīgas un ilgtermiņa jūras un zivsaimniecības politikas atbalstīšana, tostarp saistībā ar zivsaimniecības tehnoloģijām, piekrastes un tāljūras resursu saglabāšanu,

| k) | pasākumu sekmēšana nelikumīgas, nereģistrētas un nereglamentētas zvejas prakses un saistītās tirdzniecības apkarošanai, |
| --- | --- |

k)

pasākumu sekmēšana nelikumīgas, nereģistrētas un nereglamentētas zvejas prakses un saistītās tirdzniecības apkarošanai,

| l) | pasākumi, kas attiecas uz pieredzes apmaiņu un partnerību, kopuzņēmumu izveidi un sadarbības organizācijām starp vietējiem pārstāvjiem vai uzņēmējiem, tostarp pasākumi, lai uzlabotu piekļuvi finanšu līdzekļiem pētniecības un tehnoloģiju nodošanas jomā, |
| --- | --- |

l)

pasākumi, kas attiecas uz pieredzes apmaiņu un partnerību, kopuzņēmumu izveidi un sadarbības organizācijām starp vietējiem pārstāvjiem vai uzņēmējiem, tostarp pasākumi, lai uzlabotu piekļuvi finanšu līdzekļiem pētniecības un tehnoloģiju nodošanas jomā,

| m) | ražotāju apvienību stiprināšanas un tirdzniecības veicināšanas pasākumi. |
| --- | --- |

m)

ražotāju apvienību stiprināšanas un tirdzniecības veicināšanas pasākumi.

36. pants

Reģionālā attīstība un sadarbība

1.   Puses sekmē savstarpēju izpratni un divpusēju sadarbību reģionālās politikas jomā.

2.   Puses sekmē un stiprina informācijas apmaiņu un sadarbību reģionālās politikas jomā, īpaši uzsverot nelabvēlīgo rajonu attīstību, saikni starp pilsētām un laukiem un lauku attīstību.

3.   Sadarbība reģionālās politikas jomā var notikt šādā veidā:

| a) | metodes reģionālās politikas formulēšanai un īstenošanai, |
| --- | --- |

a)

metodes reģionālās politikas formulēšanai un īstenošanai,

| b) | daudzlīmeņu pārvaldība un partnerība, |
| --- | --- |

b)

daudzlīmeņu pārvaldība un partnerība,

| c) | pilsētu un lauku attiecības, |
| --- | --- |

c)

pilsētu un lauku attiecības,

| d) | lauku attīstība, tostarp ierosmes, lai uzlabotu piekļuvi finanšu līdzekļiem un veicinātu ilgtspējīgu attīstību, |
| --- | --- |

d)

lauku attīstība, tostarp ierosmes, lai uzlabotu piekļuvi finanšu līdzekļiem un veicinātu ilgtspējīgu attīstību,

| e) | statistika. |
| --- | --- |

e)

statistika.

37. pants

Sadarbība rūpniecības politikas un MVU jomā

Puses, ņemot vērā savu attiecīgo ekonomikas politiku un mērķus, vienojas veicināt sadarbību rūpniecības politikas jomā visās nozarēs, kuras tās uzskata par piemērotām, lai radītu apstākļus, kas veicina ekonomisko attīstību un uzlabo uzņēmumu konkurētspēju, īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) konkurētspēju, inter alia ar šādiem pasākumiem:

inter alia

| a) | veicinot uzņēmumu, īpaši MVU sadarbību, lai sekmētu informācijas un pieredzes apmaiņu, iespēju noteikšanu nozarēs, kurās ir ieinteresētas abas Puses, tehnoloģiju nodošanu un tirdzniecības un investīciju pieaugumu, |
| --- | --- |

a)

veicinot uzņēmumu, īpaši MVU sadarbību, lai sekmētu informācijas un pieredzes apmaiņu, iespēju noteikšanu nozarēs, kurās ir ieinteresētas abas Puses, tehnoloģiju nodošanu un tirdzniecības un investīciju pieaugumu,

| b) | veicot informācijas un pieredzes apmaiņu par tādu pamatnosacījumu izveidi, kuri rada labvēlīgu vidi uzņēmumiem, īpaši MVU, lai uzlabotu to konkurētspēju, |
| --- | --- |

b)

veicot informācijas un pieredzes apmaiņu par tādu pamatnosacījumu izveidi, kuri rada labvēlīgu vidi uzņēmumiem, īpaši MVU, lai uzlabotu to konkurētspēju,

| c) | veicinot abu Pušu dalību izmēģinājuma projektos un īpašās programmās saskaņā ar to konkrētajiem noteikumiem, |
| --- | --- |

c)

veicinot abu Pušu dalību izmēģinājuma projektos un īpašās programmās saskaņā ar to konkrētajiem noteikumiem,

| d) | veicinot investīcijas un kopuzņēmumus, lai stimulētu tehnoloģiju nodošanu, jauninājumus, modernizēšanu, dažādošanu un ar kvalitātes nodrošināšanu saistītas ierosmes, |
| --- | --- |

d)

veicinot investīcijas un kopuzņēmumus, lai stimulētu tehnoloģiju nodošanu, jauninājumus, modernizēšanu, dažādošanu un ar kvalitātes nodrošināšanu saistītas ierosmes,

| e) | sniedzot informāciju un stimulējot jauninājumu un paraugprakses apmaiņu saistībā ar piekļuvi finanšu līdzekļiem, jo īpaši maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, |
| --- | --- |

e)

sniedzot informāciju un stimulējot jauninājumu un paraugprakses apmaiņu saistībā ar piekļuvi finanšu līdzekļiem, jo īpaši maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem,

| f) | sekmējot uzņēmumu sociālo atbildību un pienākumus un veicinot atbildīgu uzņēmējdarbības praksi, tostarp ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu, |
| --- | --- |

f)

sekmējot uzņēmumu sociālo atbildību un pienākumus un veicinot atbildīgu uzņēmējdarbības praksi, tostarp ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu,

| g) | veidojot kopīgus pētniecības projektus izvēlētajās rūpniecības jomās un sadarbību spēju veidošanas projektos, tostarp saistībā ar standartiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām, un tehniskajiem noteikumiem saskaņā ar abpusēju vienošanos. |
| --- | --- |

g)

veidojot kopīgus pētniecības projektus izvēlētajās rūpniecības jomās un sadarbību spēju veidošanas projektos, tostarp saistībā ar standartiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām, un tehniskajiem noteikumiem saskaņā ar abpusēju vienošanos.

38. pants

Transports

1.   Puses vienojas sadarboties attiecīgās transporta politikas jomās, lai uzlabotu investīciju iespējas un preču un pasažieru pārvadājumus, veicinātu aviācijas un jūras pārvadātāju drošību un drošumu, risinātu jautājumus, kas saistīti ar transporta ietekmi uz vidi, un palielinātu savu transporta sistēmu efektivitāti.

2.   Pušu sadarbības mērķis šajā jomā ir veicināt:

| a) | informācijas apmaiņu par savu attiecīgo transporta politiku, noteikumiem un praksi, īpaši saistībā ar pilsētu un lauku transportu, jūras transportu, gaisa transportu, transporta loģistiku un vairākveidu transporta tīklu sasvstarpēju saslēgšanu un saderību, kā arī par ceļu, dzelzceļu, ostu un lidostu pārvaldību, |
| --- | --- |

a)

informācijas apmaiņu par savu attiecīgo transporta politiku, noteikumiem un praksi, īpaši saistībā ar pilsētu un lauku transportu, jūras transportu, gaisa transportu, transporta loģistiku un vairākveidu transporta tīklu sasvstarpēju saslēgšanu un saderību, kā arī par ceļu, dzelzceļu, ostu un lidostu pārvaldību,

| b) | viedokļu apmaiņu par Eiropas satelītnavigācijas sistēmām (jo īpaši Galileo), uzmanību pievēršot abpusēji izdevīgiem reglamentēšanas, rūpniecības un tirgus attīstības jautājumiem, |
| --- | --- |

b)

viedokļu apmaiņu par Eiropas satelītnavigācijas sistēmām (jo īpaši Galileo), uzmanību pievēršot abpusēji izdevīgiem reglamentēšanas, rūpniecības un tirgus attīstības jautājumiem,

| c) | dialoga turpināšanu gaisa transporta pakalpojumu jomā, lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, izvairoties no nevajadzīgas kavēšanās saistībā ar spēkā esošiem divpusējiem gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumiem starp atsevišķām dalībvalstīm un Filipīnām, |
| --- | --- |

c)

dialoga turpināšanu gaisa transporta pakalpojumu jomā, lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, izvairoties no nevajadzīgas kavēšanās saistībā ar spēkā esošiem divpusējiem gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumiem starp atsevišķām dalībvalstīm un Filipīnām,

| d) | dialoga turpināšanu par gaisa satiksmes infrastruktūras tīklu un darbības uzlabošanu ātru, efektīvu, ilgtspējīgu un drošu pasažieru un preču pārvadājumu nodrošināšanai, veicinot konkurences tiesību piemērošanu un gaisa transporta nozares ekonomisku reglamentēšanu, lai atbalstītu regulējuma konverģenci un sekmētu uzņēmējdarbību, kā arī lai pētītu turpmākas attiecību attīstības iespējas gaisa transporta jomā. Būtu jāturpina veicināt sadarbības projektus gaisa transporta jomā, kuros ir ieinteresētas abas Puses, |
| --- | --- |

d)

dialoga turpināšanu par gaisa satiksmes infrastruktūras tīklu un darbības uzlabošanu ātru, efektīvu, ilgtspējīgu un drošu pasažieru un preču pārvadājumu nodrošināšanai, veicinot konkurences tiesību piemērošanu un gaisa transporta nozares ekonomisku reglamentēšanu, lai atbalstītu regulējuma konverģenci un sekmētu uzņēmējdarbību, kā arī lai pētītu turpmākas attiecību attīstības iespējas gaisa transporta jomā. Būtu jāturpina veicināt sadarbības projektus gaisa transporta jomā, kuros ir ieinteresētas abas Puses,

| e) | dialogu jūras satiksmes politikas un pakalpojumu jomā, īpašu uzmanību pievēršot jūras satiksmes nozares attīstītības sekmēšanai, tostarp, bet ne tikai:






  i) | informācijas apmaiņai par normatīvajiem aktiem, kas attiecas uz jūras satiksmi un ostām, |
| --- | --- | --- |

e)

dialogu jūras satiksmes politikas un pakalpojumu jomā, īpašu uzmanību pievēršot jūras satiksmes nozares attīstītības sekmēšanai, tostarp, bet ne tikai:

i)

informācijas apmaiņai par normatīvajiem aktiem, kas attiecas uz jūras satiksmi un ostām,

| ii) | neierobežotas piekļuves veicināšanai starptautiskiem jūras satiksmes tirgiem un darbībām komerciālos nolūkos, atturēšanās no kravas dalīšanas prasību ieviešanas, valsts režīma nodrošināšanas un vislielākā labvēlības režīma (MFN) garantēšanai kuģiem, ko ekspluatē otras Puses valstspiederīgie vai uzņēmumi, un attiecīgiem jautājumiem saistībā ar transporta pakalpojumiem “no durvīm līdz durvīm”, kurā daļa maršruta tiek veikta pa jūru, ņemot vērā Pušu valsts tiesību aktus, |
| --- | --- |

ii)

neierobežotas piekļuves veicināšanai starptautiskiem jūras satiksmes tirgiem un darbībām komerciālos nolūkos, atturēšanās no kravas dalīšanas prasību ieviešanas, valsts režīma nodrošināšanas un vislielākā labvēlības režīma (MFN) garantēšanai kuģiem, ko ekspluatē otras Puses valstspiederīgie vai uzņēmumi, un attiecīgiem jautājumiem saistībā ar transporta pakalpojumiem “no durvīm līdz durvīm”, kurā daļa maršruta tiek veikta pa jūru, ņemot vērā Pušu valsts tiesību aktus,

| iii) | efektīvai ostu pārvaldībai un jūras satiksmes pakalpojumu efektivitātei un |
| --- | --- |

iii)

efektīvai ostu pārvaldībai un jūras satiksmes pakalpojumu efektivitātei un

| iv) | sadarbības veicināšanai jūras satiksmes jomās, kurās ir ieinteresētas abas Puses, kā arī sadarbībai jūras darbaspēka, izglītības un apmācību jomā atbilstīgi 27. pantam, |
| --- | --- |

iv)

sadarbības veicināšanai jūras satiksmes jomās, kurās ir ieinteresētas abas Puses, kā arī sadarbībai jūras darbaspēka, izglītības un apmācību jomā atbilstīgi 27. pantam,

| f) | dialogu par transporta drošības, drošuma un piesārņojuma novēršanas standartu efektīvu īstenošanu, jo īpaši saistībā ar jūras satiksmi, tostarp pirātisma apkarošanu, un gaisa transportu saskaņā ar attiecīgām starptautiskām konvencijām, kurām Puses ir pievienojušās, un standartiem, tostarp sadarbību attiecīgos starptautiskos forumos, lai nodrošinātu starptautisko noteikumu labāku izpildi. Tālab Puses veicinās tehnisko sadarbību un palīdzību jautājumos, kas saistīti ar pārvadājumu drošību, drošumu un vides aizsardzības apsvērumiem, tostarp – bet ne tikai – izglītību un apmācību jūrniecības un aviācijas jomā, meklēšanu un glābšanu, negadījumu un incidentu izmeklēšanu. Puses pievērsīs uzmanību arī videi nekaitīgu transporta veidu popularizēšanai. |
| --- | --- |

f)

dialogu par transporta drošības, drošuma un piesārņojuma novēršanas standartu efektīvu īstenošanu, jo īpaši saistībā ar jūras satiksmi, tostarp pirātisma apkarošanu, un gaisa transportu saskaņā ar attiecīgām starptautiskām konvencijām, kurām Puses ir pievienojušās, un standartiem, tostarp sadarbību attiecīgos starptautiskos forumos, lai nodrošinātu starptautisko noteikumu labāku izpildi. Tālab Puses veicinās tehnisko sadarbību un palīdzību jautājumos, kas saistīti ar pārvadājumu drošību, drošumu un vides aizsardzības apsvērumiem, tostarp – bet ne tikai – izglītību un apmācību jūrniecības un aviācijas jomā, meklēšanu un glābšanu, negadījumu un incidentu izmeklēšanu. Puses pievērsīs uzmanību arī videi nekaitīgu transporta veidu popularizēšanai.

39. pants

Zinātniskā un tehnoloģiskā sadarbība

1.   Puses vienojas sadarboties zinātnes un tehnoloģiju jomā, ņemot vērā savus attiecīgos politiskos mērķus.

2.   Šādas sadarbības mērķi ir:

| a) | veicināt informācijas un zinātības apmaiņu zinātnes un tehnoloģiju jomā, īpaši attiecībā uz politikas un programmu īstenošanu, kā arī ar pētniecību un izstrādi saistītajā intelektuālā īpašuma tiesību jomā, |
| --- | --- |

a)

veicināt informācijas un zinātības apmaiņu zinātnes un tehnoloģiju jomā, īpaši attiecībā uz politikas un programmu īstenošanu, kā arī ar pētniecību un izstrādi saistītajā intelektuālā īpašuma tiesību jomā,

| b) | sekmēt noturīgas attiecības un pētniecības partnerības starp Pušu zinātniskajām kopienām, pētniecības centriem, universitātēm un ražotājiem, |
| --- | --- |

b)

sekmēt noturīgas attiecības un pētniecības partnerības starp Pušu zinātniskajām kopienām, pētniecības centriem, universitātēm un ražotājiem,

| c) | sekmēt cilvēkresursu apmācību un spēju palielināšanu tehnoloģiju un pētniecības jomā. |
| --- | --- |

c)

sekmēt cilvēkresursu apmācību un spēju palielināšanu tehnoloģiju un pētniecības jomā.

3.   Sadarbība izpaužas kā kopīgi pētniecības projekti un zinātnieku apmaiņa, tikšanās un apmācība, izmantojot starptautiskas apmācību un mobilitātes shēmas un apmaiņas programmas, cik vien iespējams, popularizējot pētniecības rezultātus, mācīšanos un apgūstot paraugpraksi. Puses var savstarpēji vienoties arī par citiem sadarbības veidiem.

4.   Šo sadarbības pasākumu pamatā vajadzētu būt savstarpīguma, godīgas attieksmes un abpusēja izdevīguma principiem, un tiem būtu jānodrošina atbilstīga intelektuālā īpašuma aizsardzība. Jebkādus jautājumus saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesībām, kuri var rasties sadarbībā saskaņā ar šo nolīgumu, vajadzības gadījumā var apspriest starp attiecīgajām aģentūrām vai iesaistīto personu grupu pirms sadarbības pasākumu uzsākšanas, un tie var ietvert jautājumus, kas saistīti ar autortiesībām, preču zīmēm un patentiem, ievērojot Pušu attiecīgos normatīvos aktus.

5.   Puses sekmē savu augstākās izglītības iestāžu, pētniecības centru un ražošanas nozaru, tostarp MVU iesaistīšanos šajā sadarbībā.

6.   Puses vienojas pielikt visus centienus, lai palielinātu sabiedrības informētību par iespējām, ko sniedz attiecīgās sadarbības programmas zinātnes un tehnoloģiju jomā.

40. pants

Sadarbība informācijas un komunikāciju tehnoloģiju jomā

1.   Atzīstot, ka informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) ir būtiska mūsdienu pasaules sastāvdaļa un ka tām ir svarīga nozīme ekonomikas un sociālajā attīstībā, Puses apņemas apmainīties ar viedokļiem par to politiku šajā jomā, lai veicinātu ekonomikas attīstību.

2.   Sadarbība šajā jomā inter alia ietver:

| a) | dalību kompleksā reģionālā dialogā par dažādiem informācijas sabiedrības aspektiem, jo īpaši politiku un normām elektronisko sakaru jomā, tostarp universāliem pakalpojumiem, licencēšanu un vispārējām atļaujām, kā arī par regulētājas iestādes neatkarību un efektivitāti, e-pārvaldi, pētniecību un pakalpojumiem, kurus nodrošina IKT izmantošana, |
| --- | --- |

a)

dalību kompleksā reģionālā dialogā par dažādiem informācijas sabiedrības aspektiem, jo īpaši politiku un normām elektronisko sakaru jomā, tostarp universāliem pakalpojumiem, licencēšanu un vispārējām atļaujām, kā arī par regulētājas iestādes neatkarību un efektivitāti, e-pārvaldi, pētniecību un pakalpojumiem, kurus nodrošina IKT izmantošana,

| b) | Pušu un Dienvidaustrumu Āzijas tīklu (piemēram, TEIN) un pakalpojumu saslēgšanu un savietojamību, |
| --- | --- |

b)

Pušu un Dienvidaustrumu Āzijas tīklu (piemēram, TEIN) un pakalpojumu saslēgšanu un savietojamību,

| c) | jauno un topošo tehnoloģiju standartizēšanu un izplatīšanu IKT jomā, |
| --- | --- |

c)

jauno un topošo tehnoloģiju standartizēšanu un izplatīšanu IKT jomā,

| d) | pētniecības sadarbības veicināšanu IKT jomā saistībā ar abām Pusēm svarīgiem jautājumiem, |
| --- | --- |

d)

pētniecības sadarbības veicināšanu IKT jomā saistībā ar abām Pusēm svarīgiem jautājumiem,

| e) | dalīšanos paraugpraksē, cenšoties mazināt digitālo plaisu, |
| --- | --- |

e)

dalīšanos paraugpraksē, cenšoties mazināt digitālo plaisu,

| f) | stratēģiju un mehānismu izstrādi un īstenošanu saistībā ar IKT drošības aspektiem un kibernoziegumu apkarošanu, |
| --- | --- |

f)

stratēģiju un mehānismu izstrādi un īstenošanu saistībā ar IKT drošības aspektiem un kibernoziegumu apkarošanu,

| g) | dalīšanos pieredzē par ciparu televīzijas ieviešanu, kā arī reglamentēšanas aspektiem, frekvenču pārvaldību un pētniecību, |
| --- | --- |

g)

dalīšanos pieredzē par ciparu televīzijas ieviešanu, kā arī reglamentēšanas aspektiem, frekvenču pārvaldību un pētniecību,

| h) | pasākumu veicināšanu un dalīšanos pieredzē par cilvēkresursu attīstību IKT jomā. |
| --- | --- |

h)

pasākumu veicināšanu un dalīšanos pieredzē par cilvēkresursu attīstību IKT jomā.

41. pants

Audiovizuālie līdzekļi, plašsaziņas līdzekļi un multivide

Puses rosinās, atbalstīs un sekmēs apmaiņu, sadarbību un dialogu starp to attiecīgajām iestādēm un pārstāvjiem audiovizuālo līdzekļu, plašsaziņas līdzekļu un multivides jomā. Tās vienojas izveidot regulāru dialogu par politiku šajās jomās.

42. pants

Sadarbība tūrisma jomā

1.   Ņemot vērā Pasaules Tūrisma organizācijas Pasaules Tūrisma ētikas kodeksu un ilgtspējas principus, kuri ir “Vietējās darba kārtības 21” pamatā, Puses tiecas uzlabot informācijas apmaiņu un izveidot paraugpraksi, tādējādi nodrošinot līdzsvarotu un ilgtspējīgu tūrisma attīstību.

2.   Abas Puses vienojas īstenot dialogu, lai veicinātu sadarbību, tostarp tehnisko palīdzību cilvēkresursu apmācībai un jaunu tehnoloģiju izstrādei galamērķiem atbilstīgi ilgtspējīga tūrisma principiem.

3.   Puses vienojas attīstīt sadarbību saistībā ar dabas un kultūras mantojuma aizsardzību un tā potenciāla palielināšanu, mīkstinot jebkādu tūrisma atstātu negatīvu ietekmi un veicinot tūrisma nozares pozitīvu ieguldījumu vietējo kopienu ilgtspējīgā attīstībā, inter alia attīstot ekotūrismu, vienlaikus respektējot vietējo un pamatiedzīvotāju kopienu integritāti un intereses, kā arī uzlabojot apmācību tūrisma nozarē.

43. pants

Sadarbība finanšu pakalpojumu jomā

1.   Puses vienojas stiprināt sadarbību, lai pieņemtu saskaņotākus noteikumus un standartus un uzlabotu uzskaiti, revīzijas, uzraudzības un normatīvās sistēmas banku, apdrošināšanas un citās finanšu jomās.

2.   Puses šajā saistībā atzīst tehniskās palīdzības un spēju palielināšanas pasākumu nozīmi.

44. pants

Laba nodokļu jomas pārvaldība

1.   Lai stiprinātu un attīstītu saimniecisko darbību, vienlaikus ņemot vērā vajadzību izstrādāt atbilstīgu reglamentējošo sistēmu, Puses atzīst labas nodokļu jomas pārvaldības principus un tos īstenos. Tālab Puses atbilstīgi savai kompetences jomai uzlabos starptautisko sadarbību nodokļu jomā, veicinās likumīgu nodokļu ieņēmumu iekasēšanu un izstrādās pasākumus iepriekš minēto principu efektīvai īstenošanai.

2.   Puses vienojas, ka šo principu īstenošana notiks jo īpaši saskaņā ar pašreizējiem vai nākotnes divpusējiem nolīgumiem nodokļu uzlikšanas jomā starp Filipīnām un dalībvalstīm.

45. pants

Veselības aizsardzība

1.   Puses atzīst un apstiprina veselības aizsardzības ārkārtīgo svarīgumu. Tādēļ Puses vienojas sadarboties veselības aizsardzības jomā, aptverot tādus jautājumus kā veselības aizsardzības sistēmas reformēšana, galvenās infekcijas slimības un citi draudi veselībai, slimības, kas nav lipīgas, nolīgumus veselības aizsardzības jomā, lai uzlabotu veselības aizsardzību un veselības aizsardzības ilgtspējīgu attīstību, balstoties uz abpusēju izdevīgumu.

2.   Sadarbību īsteno, izmantojot:

| a) | programmas jomās, kas minētas šā panta 1. punktā, tostarp veselības aizsardzības sistēmu uzlabošanā, veselības aizsardzības pakalpojumu sniegšanā, reproduktīvās veselības pakalpojumu nodrošināšanā nabadzīgām un riskam pakļautām sievietēm un kopienām, veselības aizsardzības pārvaldībā, tostarp uzlabojot valsts līdzekļu pārvaldību, veselības aprūpes finansēšanā, veselības aizsardzības infrastruktūras un informācijas sistēmu, kā arī veselības pārvaldības jomā, |
| --- | --- |

a)

programmas jomās, kas minētas šā panta 1. punktā, tostarp veselības aizsardzības sistēmu uzlabošanā, veselības aizsardzības pakalpojumu sniegšanā, reproduktīvās veselības pakalpojumu nodrošināšanā nabadzīgām un riskam pakļautām sievietēm un kopienām, veselības aizsardzības pārvaldībā, tostarp uzlabojot valsts līdzekļu pārvaldību, veselības aprūpes finansēšanā, veselības aizsardzības infrastruktūras un informācijas sistēmu, kā arī veselības pārvaldības jomā,

| b) | kopīgus epidemioloģiskos un pārraudzības pasākumus, tostarp informācijas apmaiņu, kā arī sadarbību veselības apdraudējuma laicīgai profilaksei saistībā ar putnu un pandēmisko gripu un citām bīstamām infekcijas slimībām, |
| --- | --- |

b)

kopīgus epidemioloģiskos un pārraudzības pasākumus, tostarp informācijas apmaiņu, kā arī sadarbību veselības apdraudējuma laicīgai profilaksei saistībā ar putnu un pandēmisko gripu un citām bīstamām infekcijas slimībām,

| c) | slimību, kas nav lipīgas, profilaksi un kontroli, apmainoties ar informāciju un paraugpraksi, veicinot veselīgu dzīvesveidu, risinot problēmas saistībā ar galvenajiem veselību ietekmējošajiem faktoriem, piemēram, uzturu, narkomāniju, alkohola un tabakas atkarību, kā arī izstrādājot ar veselības aizsardzību saistītas pētniecības programmas, kā tas paredzēts 39. pantā un veselības veicināšanas shēmās, |
| --- | --- |

c)

slimību, kas nav lipīgas, profilaksi un kontroli, apmainoties ar informāciju un paraugpraksi, veicinot veselīgu dzīvesveidu, risinot problēmas saistībā ar galvenajiem veselību ietekmējošajiem faktoriem, piemēram, uzturu, narkomāniju, alkohola un tabakas atkarību, kā arī izstrādājot ar veselības aizsardzību saistītas pētniecības programmas, kā tas paredzēts 39. pantā un veselības veicināšanas shēmās,

| d) | starptautisko nolīgumu īstenošanas veicināšanu, piemēram, Vispārējo konvenciju par tabakas kontroli un Starptautiskos veselības noteikumus, kam Puses ir pievienojušās, |
| --- | --- |

d)

starptautisko nolīgumu īstenošanas veicināšanu, piemēram, Vispārējo konvenciju par tabakas kontroli un Starptautiskos veselības noteikumus, kam Puses ir pievienojušās,

| e) | citas programmas vai projektus, lai uzlabotu pakalpojumus veselības aizsardzības jomā un palielinātu cilvēkresursus veselības aizsardzības sistēmām un veselības aizsardzības apstākļiem saskaņā ar abpusēju vienošanos. |
| --- | --- |

e)

citas programmas vai projektus, lai uzlabotu pakalpojumus veselības aizsardzības jomā un palielinātu cilvēkresursus veselības aizsardzības sistēmām un veselības aizsardzības apstākļiem saskaņā ar abpusēju vienošanos.

46. pants

Izglītība, kultūra, kultūru un reliģiju dialogs

1.   Puses vienojas veicināt sadarbību izglītības, sporta, kultūras un reliģiju jomā, pilnībā ievērojot to dažādību, lai palielinātu savstarpējo izpratni un zināšanas par savām attiecīgajām kultūrām. Šim nolūkam Puses atbalstīs un veicinās savu kultūras iestāžu pasākumus.

2.   Turklāt Puses vienojas sākt dialogu par abpusēji svarīgiem jautājumiem saistībā ar izglītības sistēmu modernizēšanu, tostarp jautājumiem, kas pieder pie galvenajām kompetences jomām un pie novērtēšanas līdzekļu attīstības, par etalonu nosakot Eiropas standartus.

3.   Puses apņemas veikt atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu cilvēku personīgu saskarsmi izglītības, sporta un kultūras apmaiņas jomā, lai sekmētu reliģiju un kultūru dialogu un īstenotu kopīgas ierosmes dažādās kultūrsociālās jomās, tostarp kultūras mantojuma saglabāšanā, ievērojot kultūras daudzveidību. Šajā saistībā Puses arī apņemas turpināt atbalstīt Āzijas un Eiropas fonda, kā arī ASEM reliģiju dialoga pasākumus.

4.   Puses vienojas apspriesties un sadarboties attiecīgos starptautiskos forumos un organizācijās, piemēram, UNESCO, lai darbotos kopīgo mērķu labā un veicinātu labāku izpratni saistībā ar kultūras daudzveidību un cieņu pret to. Šajā saistībā Puses vienojas arī sekmēt to, lai ratificētu un īstenotu 2005. gada 20. oktobrī pieņemto UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu.

5.   Turklāt Puses vel vairāk veicinās tādu pasākumu pieņemšanu, kas ir paredzēti, lai stiprinātu saiknes starp to attiecīgajām aģentūrām, kuras sekmē informācijas un zinātības apmaiņu starp ekspertiem, jauniešiem un gados jauniem darba ņēmējiem (skolas vecuma un vecākiem), un lai izmantotu attiecīgas programmas, piemēram, Erasmus Mundus izglītības un kultūras jomā, kā arī abu Pušu uzkrātās pieredzes apmaiņu.

47. pants

Statistika

Puses vienojas atbilstīgi esošai Eiropas Savienības un ASEAN sadarbībai statistikas jomā sekmēt spēju palielināšanu statistikas jomā, statistikas metožu un prakses saskaņošanu, tostarp saistībā ar statistikas datu vākšanu un izplatīšanu, tādējādi dodot tām iespēju abpusēji pieņemamā veidā izmantot statistiku inter alia par valsts uzskaites datiem, tiešajām ārvalstu investīcijām, informācijas sakariem un tehnoloģijām, preču un pakalpojumu tirdzniecību un, plašākā nozīmē, par jebkuru citu jomu, uz kuru attiecas šis nolīgums un kuru ir iespējams statistiski apstrādāt, ievācot datus, tos analizējot un izplatot.

ASEAN

inter alia

VII SADAĻA

INSTITUCIONĀLĀ SISTĒMA

48. pants

Apvienotā komiteja

1.   Puses vienojas saskaņā ar šo nolīgumu izveidot Apvienoto komiteju, kurā abas Puses pārstāv augstākie ierēdņi un kuras pienākums ir:

| a) | nodrošināt šā nolīguma pareizu darbību un īstenošanu, |
| --- | --- |

a)

nodrošināt šā nolīguma pareizu darbību un īstenošanu,

| b) | noteikt prioritātes saistībā ar šā nolīguma mērķiem, |
| --- | --- |

b)

noteikt prioritātes saistībā ar šā nolīguma mērķiem,

| c) | sniegt ieteikumus šā nolīguma mērķu veicināšanai. |
| --- | --- |

c)

sniegt ieteikumus šā nolīguma mērķu veicināšanai.

2.   Apvienotā komiteja parasti sanāk ne retāk kā reizi divos gados, pārmaiņus Filipīnās un Eiropas Savienībā, dienā, par ko savstarpēji vienojas. Pusēm vienojoties, var rīkot arī Apvienotās komitejas ārkārtas sanāksmes. Apvienoto komiteju pārmaiņus vada viena vai otra Puse. Apvienotās komitejas sanāksmju darba kārtību nosaka, Pusēm savstarpēji vienojoties.

3.   Apvienotā komiteja izveido specializētas apakškomitejas, kas darbojas jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums, un palīdz tai uzdevumu izpildē. Šīs apakškomitejas Apvienotajai komitejai katrā tās sanāksmē sniedz sīki izstrādātus ziņojumus par savu darbību.

4.   Puses vienojas par to, ka Apvienotās komitejas pienākums ir arī pārraudzīt, lai pareizi darbotos visi nozaru nolīgumi vai protokoli, kas noslēgti vai kas var tikt noslēgti starp Pusēm.

5.   Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu.

VIII SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

49. pants

Turpmākas attīstības klauzula

1.   Puses ar abpusēju piekrišanu un pēc Apvienotās komitejas ieteikuma var paplašināt šā nolīguma darbības jomu, lai uzlabotu un papildinātu sadarbību, papildinot to ar nolīgumiem vai protokoliem par īpašām nozarēm vai darbībām.

2.   Attiecībā uz šā nolīguma īstenošanu jebkura no Pusēm var izteikt priekšlikumus par sadarbības jomu paplašināšanu, ņemot vērā nolīguma piemērošanas gaitā gūto pieredzi.

50. pants

Sadarbības resursi

1.   Lai sasniegtu nolīgumā noteiktos mērķus, Puses vienojas savu iespēju robežās un, ievērojot savus normatīvos aktus, piešķirt atbilstīgus resursus, tostarp finanšu resursus.

2.   Puses īsteno finanšu palīdzības pasākumus saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un sadarbojas, lai aizsargātu savas finanšu intereses. Puses saskaņā ar to attiecīgajiem normatīvajiem aktiem veic efektīvus pasākumus, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkādas citas pretlikumīgas darbības, inter alia savstarpēji palīdzot viena otrai jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums. Jebkurā turpmākā nolīgumā vai finanšu instrumentā, kuru noslēdz Pušu starpā, iekļauj īpašas finansiālās sadarbības klauzulas, kuras ietver pārbaužu veikšanu uz vietas, inspekcijas, kontroli un pret krāpšanu vērstus pasākumus, tostarp tādus, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un attiecīgas Filipīnu izmeklēšanas iestādes.

3.   Puses mudina Eiropas Investīciju banku (EIB) turpināt darbību Filipīnās saskaņā ar tās procedūrām un finansēšanas kritērijiem, pamatnolīgumu starp EIB un Filipīnām un Filipīnu valsts tiesību aktiem.

4.   Puses, ievērojot to attiecīgo finansēšanas kārtību un resursus, var izlemt paplašināt finanšu atbalsta sniegšanu sadarbībai jomās, uz ko attiecas šis nolīgums vai kas ir ar to saistītas. Šāda sadarbība attiecīgā gadījumā var ietvert tādas darbības kā, piemēram – bet ne tikai – spēju palielināšanas un tehniskās sadarbības ierosmes, ekspertu apmaiņa, pētījumu veikšana, tiesisko, tiesībaizsardzības un reglamentējošo sistēmu izveide, lai veicinātu pārredzamību un atbildību, kā arī citas darbības, par kurām Puses ir vienojušās.

51. pants

Iespējas

Lai veicinātu sadarbību saskaņā ar šo nolīgumu, abas Puses vienojas nodrošināt ierēdņiem un ekspertiem, kas iesaistīti sadarbības īstenošanā, vajadzīgās iespējas, lai veiktu to funkcijas saskaņā ar abu Pušu valsts tiesību aktiem un iekšējiem normatīvajiem aktiem.

52. pants

Citi nolīgumi

1.   Neskarot Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību attiecīgos noteikumus, šis nolīgums vai saskaņā ar to veiktas darbības nekādā veidā neietekmē Pušu pilnvaras iesaistīties divpusējos sadarbības pasākumos vai attiecīgā gadījumā noslēgt jaunus partnerības un sadarbības nolīgumus, to skaitā starp Filipīnām un atsevišķām dalībvalstīm.

2.   Šis nolīgums neietekmē tādu saistību piemērošanu vai īstenošanu, ko Puses ir uzņēmušās vai uzņemsies attiecībās ar trešām personām.

53. pants

Saistību izpilde

1.   Puses veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu saistības saskaņā ar šo nolīgumu. Tās tiecas nodrošināt nolīgumā izklāstīto mērķu sasniegšanu.

2.   Katra Puse var ziņot Apvienotajai komitejai par domstarpībām attiecībā uz šā nolīguma piemērošanu vai interpretēšanu.

3.   Ja kāda Puse uzskata, ka otra Puse nepilda jebkuru no tās pienākumiem saskaņā ar šo nolīgumu, tā var veikt attiecīgus pasākumus. Pirms tam, izņemot īpašas steidzamības gadījumos saskaņā ar šā panta 5. punktu, tā sniedz Apvienotajai komitejai visu attiecīgo informāciju, kas nepieciešama situācijas rūpīgai pārbaudei, lai rastu Pusēm pieņemamu risinājumu.

4.   Izvēloties veicamos pasākumus, priekšroka jādod tiem pasākumiem, kuri vismazāk traucē šā nolīguma darbību. Par šādiem pasākumiem nekavējoties ziņo otrai Pusei un tos apspriež Apvienotajā komitejā, ja otra Puse to pieprasa.

5.   Šā nolīguma pareizas interpretācijas un praktiskās piemērošanas labad Puses vienojas par to, ka ar jēdzienu “īpašas steidzamības gadījumi” šā panta 3. punktā saprot gadījumu, kad kāda no Pusēm izdarījusi būtisku nolīguma pārkāpumu. Nolīguma būtisks pārkāpums ir:

| a) | atteikšanās no nolīguma, ja to nepieļauj starptautisko tiesību vispārējie noteikumi, vai |
| --- | --- |

a)

atteikšanās no nolīguma, ja to nepieļauj starptautisko tiesību vispārējie noteikumi, vai

| b) | nolīguma būtisku elementu, proti, 1. panta 1. punkta un 8. panta 2. punkta pārkāpums. |
| --- | --- |

b)

nolīguma būtisku elementu, proti, 1. panta 1. punkta un 8. panta 2. punkta pārkāpums.

Pirms pasākumu piemērošanas īpašas steidzamības gadījumos jebkura Puse var pieprasīt sasaukt steidzamu Pušu sanāksmi. Šāda pieprasījuma gadījumā 15 dienu laikā, ja vien Puses nevienojas par citu termiņu, kas nepārsniedz 21 dienu, rīko sanāksmi, lai rūpīgi izpētītu situāciju ar mērķi rast abām Pusēm pieņemamu risinājumu.

54. pants

Pušu definīcija

Šajā nolīgumā “Puses” ir Savienība vai tās dalībvalstis, vai Savienība un tās dalībvalstis saskaņā ar to attiecīgo kompetenci, no vienas puses, un Filipīnu Republika, no otras puses.

55. pants

Teritoriālā piemērošana

Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Līgums par Eiropas Savienību, un saskaņā ar minētā līguma nosacījumiem, un, no otras puses, Filipīnu teritorijā.

56. pants

Paziņojumi

Paziņojumus, kas veikti saskaņā ar 57. pantu, iesniedz attiecīgi Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretāram un Filipīnu Ārlietu ministrijā, izmantojot diplomātiskos kanālus.

57. pants

Stāšanās spēkā un darbības termiņš

1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmajā mēneša dienā pēc dienas, kad pēdējā no Pusēm paziņo otrai par šim mērķim vajadzīgo juridisko procedūru pabeigšanu.

2.   Šis nolīgums ir noslēgts uz pieciem gadiem. Tas tiks automātiski pagarināts uz turpmākajiem viena gada termiņiem, ja vien kāda no Pusēm sešus mēnešus pirms nākamā viena gada termiņa rakstiski nepaziņo otrai Pusei par savu nodomu šo nolīgumu nepagarināt.

3.   Šo nolīgumu groza pēc Pušu vienošanās. Jebkādi grozījumi saskaņā ar šā panta 1. punktu stājas spēkā tikai pēc tam, kad pēdējā no Pusēm ir paziņojusi otrai Pusei par šim mērķim vajadzīgo juridisko procedūru pabeigšanu.

4.   Puse var šo nolīgumu izbeigt, iesniedzot otrai Pusei rakstisku paziņojumu par vēlmi izbeigt nolīgumu. Izbeigšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu. Izbeigšana neattiecas uz projektiem, par kuriem ir panākta vienošanās vai kuri tiek īstenoti, un kuri saskaņā ar šo nolīgumu ir uzsākti pirms tā izbeigšanas.

58. pants

Autentiskais teksts

1.   Nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un tas ir vienlīdz autentisks visās šajās valodās.

2.   Sarunas par nolīgumu notika angļu valodā. Jebkuru jautājumu saistībā ar atšķirībām valodu versijās iesniedz Apvienotajai komitejai.

Съставено в Пном Пен на единадесети юли две хиляди и дванадесета година.

Hecho en Phnom Penh el día once de julio del año dos mil doce.

V Phnompenhu dne jedenáctého července dva tisíce dvanáct.

Udfærdiget i Phnom Penh, den ellevte juli to tusind og tolv.

Geschehen zu Phnom Penh am elften Juli zweitausendzwölf.

Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juulikuu üheteistkümnendal päeval Phnom Penhis.

Έγινε στην Πνομ Πενχ την ενδεκάτη Ιουλίου του έτους δύο χιλιάδες δώδεκα.

Done at Phnom Penh on the eleventh day of July in the year two thousand and twelve.

Fait à Phnom Penh le onze juillet deux mille douze.

Fatto a Phnom Penh addì undici luglio duemiladodici.

Pnompeņā, divi tūkstoši divpadsmitā gada vienpadsmitajā jūlijā.

Priimta Pnompenyje du tūkstančiai dvyliktų metų liepos vienuoliktą dieną.

Kelt Phnom Penh-ben, a kétezer-tizenkettedik év július havának tizenegyedik napján.

Magħmul fi Phnom Penh fil-ħdax-il jum ta' Lulju fis-sena elfejn u tnax.

Gedaan te Phnom-Penh, elf juli tweeduizend twaalf.

Sporządzono w Phnom Penh dnia jedenastego lipca roku dwa tysiące dwunastego.

Feito em Pnom Pene, aos onze dias do mês de julho de dois mil e doze.

Întocmit la Phnom Penh la data de unsprezece iulie a anului două mii doisprezece.

V Phnom Penh jedenásteho júla dvetisícdvanásť.

V Phnom Penhu, enajstega julija leta dva tisoč dvanajst.

Tehty Phnom Penhissä yhdentenätoista päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.

Utfärdat i Phnom Penh den elfte juli tjugohundratolv.

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Image 1

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Image 2

Za Českou republiku

Image 3

På Kongeriget Danmark vegne

Image 4

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image 5

Eesti Vabariigi nimel

Image 6

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image 7

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image 8

Por el Reino de España

Image 9

Pour la République française

Image 10

Per la Repubblica italiana

Image 11

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image 12

Latvijas Republikas vārdā –

Image 13

Lietuvos Respublikos vardu

Image 14

Image 15

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

A Magyar Köztársaság részéről

Image 16

Għal Malta

Image 17

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image 18

Für die Republik Österreich

Image 19

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image 20

Pela República Portuguesa

Image 21

Pentru România

Image 22

Za Republiko Slovenijo

Image 23

Za Slovenskú republiku

Image 24

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image 25

För Konungariket Sverige

Image 26

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image 27

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 28

For the Republic of the Philippines

Image 29

---

REGULAS

| 22.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/33

---

PADOMES REGULA (ES) 2017/2415

(2017. gada 21. decembris),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 356/2010, ar kuru nosaka īpašus ierobežojošus pasākumus pret noteiktām fiziskajām vai juridiskajām personām, vienībām vai struktūrām saistībā ar situāciju Somālijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2017/2427 (2017. gada 21. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2010/231/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Somāliju (1),

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopēju priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 26. aprīlī pieņēma Regulu (ES) Nr. 356/2010 (2), ar ko nosaka ierobežojošus pasākumus, kuri vērsti pret konkrētām fiziskām un juridiskām personām, vienībām un struktūrām, kas uzskaitītas minētās regulas I pielikumā, kā tas paredzēts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijā (ANO DPR) 1844 (2008) ar turpmākajiem grozījumiem. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 26. aprīlī pieņēma Regulu (ES) Nr. 356/2010 (2), ar ko nosaka ierobežojošus pasākumus, kuri vērsti pret konkrētām fiziskām un juridiskām personām, vienībām un struktūrām, kas uzskaitītas minētās regulas I pielikumā, kā tas paredzēts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijā (ANO DPR) 1844 (2008) ar turpmākajiem grozījumiem.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2017. gada 14. novembrī pieņēma ANO DPR 2385(2017). Izņēmumā par aktīvu iesaldēšanu un aizliegumu darīt pieejamus līdzekļus attiecībā uz steidzami nepieciešamās humānās palīdzības savlaicīgu piegādi Somālijai ANO DPR 2385(2017) atsauci uz uz nevalstiskām organizācijām, kas piedalās Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības plānā Somālijai, kas tika ieviests ar ANO DPR 2244 (2015), saglabā atsauces uz ANO Konsolidēto aicinājumu Somālijas procesiem vietā. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2017. gada 14. novembrī pieņēma ANO DPR 2385(2017). Izņēmumā par aktīvu iesaldēšanu un aizliegumu darīt pieejamus līdzekļus attiecībā uz steidzami nepieciešamās humānās palīdzības savlaicīgu piegādi Somālijai ANO DPR 2385(2017) atsauci uz uz nevalstiskām organizācijām, kas piedalās Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības plānā Somālijai, kas tika ieviests ar ANO DPR 2244 (2015), saglabā atsauces uz ANO Konsolidēto aicinājumu Somālijas procesiem vietā.

| (3) | Padome 2017. gada 21. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/2427, lai atspoguļotu iepriekš minēto grozījumu. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2017. gada 21. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/2427, lai atspoguļotu iepriekš minēto grozījumu.

| (4) | Šis grozījums ietilpst Līguma darbības jomā, un tādēļ ir nepieciešamas Savienības līmeņa reglamentējošas darbības, jo īpaši, lai nodrošinātu to, ka visās dalībvalstīs to piemēro vienādi. |
| --- | --- |

(4)

Šis grozījums ietilpst Līguma darbības jomā, un tādēļ ir nepieciešamas Savienības līmeņa reglamentējošas darbības, jo īpaši, lai nodrošinātu to, ka visās dalībvalstīs to piemēro vienādi.

| (5) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 356/2010, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 356/2010,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 356/2010 4. pantā 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Regulas 2. panta 1. un 2. punktu nepiemēro to līdzekļu vai saimniecisko resursu pieejamībai, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu tādas humānās palīdzības laicīgu piegādi Somālijā, ko veic Apvienoto Nāciju Organizācija, tās specializētās aģentūras vai programmas, tādas humānās palīdzības organizācijas, kurām Apvienoto Nāciju Ģenerālā asamblejā ir novērotāja statuss un kuras sniedz humānu palīdzību, un to īstenošanas partneri, tostarp NVO, kuras saņem divpusēju vai daudzpusēju finansējumu un piedalās Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības plānā Somālijai.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 21. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. MAASIKAS

---

(1)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 78. lpp.

1

Oficiālā Vēstneša

(2)  Padomes Regula (ES) Nr. 356/2010 (2010. gada 26. aprīlis), ar kuru nosaka īpašus ierobežojošus pasākumus pret noteiktām fiziskajām vai juridiskajām personām, vienībām vai struktūrām saistībā ar situāciju Somālijā (OV L 105, 27.4.2010., 1. lpp.).

2

---

| 22.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/35

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2017/2416

(2017. gada 20. oktobris),

ar ko groza un labo Deleģēto regulu (ES) 2015/2195 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu papildināšanu attiecībā uz vienību izmaksu standarta shēmu un vienreizējo maksājumu definīcijām saistībā ar izdevumiem, ko Komisija atmaksā dalībvalstīm

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai vienkāršotu Eiropas Sociālā fonda (ESF) izmantošanu un samazinātu administratīvo slogu saņēmējiem, ir lietderīgi paplašināt to vienību izmaksu standarta shēmu un vienreizējo maksājumu darbības jomu, ko izmanto, lai atmaksātu izdevumus dalībvalstīm. Vienību izmaksu standarta shēmas un vienreizējie maksājumi attiecībā uz izdevumiem, ko atmaksā dalībvalstīm, būtu jānosaka, pamatojoties uz datiem, ko iesniegušas dalībvalstis vai publicējis Eurostat, un pamatojoties uz kopīgi apstiprinātām metodēm, tostarp uz metodēm, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (2) 67. panta 5. punktā un Regulas (ES) Nr. 1304/2013 14. panta 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

(1)

Lai vienkāršotu Eiropas Sociālā fonda (ESF) izmantošanu un samazinātu administratīvo slogu saņēmējiem, ir lietderīgi paplašināt to vienību izmaksu standarta shēmu un vienreizējo maksājumu darbības jomu, ko izmanto, lai atmaksātu izdevumus dalībvalstīm. Vienību izmaksu standarta shēmas un vienreizējie maksājumi attiecībā uz izdevumiem, ko atmaksā dalībvalstīm, būtu jānosaka, pamatojoties uz datiem, ko iesniegušas dalībvalstis vai publicējis Eurostat, un pamatojoties uz kopīgi apstiprinātām metodēm, tostarp uz metodēm, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (2) 67. panta 5. punktā un Regulas (ES) Nr. 1304/2013 14. panta 2. un 3. punktā.

| (2) | Ņemot vērā konkrētu darbības veidu izmaksu līmeņa būtiskās atšķirības starp dalībvalstīm, vienību izmaksu standarta shēmu un vienreizējo maksājumu noteikšana un to summas dažādiem darbību veidiem un dažādām dalībvalstīm var atšķirties, lai atspoguļotu to specifiku. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā konkrētu darbības veidu izmaksu līmeņa būtiskās atšķirības starp dalībvalstīm, vienību izmaksu standarta shēmu un vienreizējo maksājumu noteikšana un to summas dažādiem darbību veidiem un dažādām dalībvalstīm var atšķirties, lai atspoguļotu to specifiku.

| (3) | Kipra ir iesniegusi metodes vienību izmaksu standarta shēmu noteikšanai, lai Komisija atlīdzinātu izdevumus. |
| --- | --- |

(3)

Kipra ir iesniegusi metodes vienību izmaksu standarta shēmu noteikšanai, lai Komisija atlīdzinātu izdevumus.

| (4) | Vācija ir iesniegusi metodes papildu vienību izmaksu standarta shēmu noteikšanai, lai Komisija atlīdzinātu izdevumus par darbību veidiem, kas vēl nav ietverti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/2195 (3). |
| --- | --- |

(4)

Vācija ir iesniegusi metodes papildu vienību izmaksu standarta shēmu noteikšanai, lai Komisija atlīdzinātu izdevumus par darbību veidiem, kas vēl nav ietverti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/2195 (3).

| (5) | Francija ir iesniegusi datus, lai grozītu vienības izmaksu standarta shēmas, kas pašlaik noteiktas Deleģētajā regulā (ES) 2015/2195. |
| --- | --- |

(5)

Francija ir iesniegusi datus, lai grozītu vienības izmaksu standarta shēmas, kas pašlaik noteiktas Deleģētajā regulā (ES) 2015/2195.

| (6) | Zviedrija iesniedza datus, lai grozītu vienības izmaksu standarta shēmas, kas pašlaik noteiktas Deleģētajā regulā (ES) 2015/2195. Deleģētajā regulā (ES) 2017/2016 (4) Komisija attiecīgi grozīja likmes, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2015/2195 I pielikumā, attiecībā uz darbībām, ko atbalsta saskaņā ar darbības programmas (Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014-2020) (CCI- 2014SE05M9OP001) prioritāro virzienu Nr. 1 “Prasmju piedāvājums”. Tomēr Komisija pieļāva kļūdu, negrozot arī likmes, kas noteiktas attiecībā uz tās pašas darbības programmas 2. un 3. prioritāro virzienu. Šo prioritāro virzienu summas arī būtu jāgroza, un Zviedrijai noteiktās summas būtu jāpiemēro no dienas, kad stājas spēkā Deleģētā regula (ES) 2017/2016. |
| --- | --- |

(6)

Zviedrija iesniedza datus, lai grozītu vienības izmaksu standarta shēmas, kas pašlaik noteiktas Deleģētajā regulā (ES) 2015/2195. Deleģētajā regulā (ES) 2017/2016 (4) Komisija attiecīgi grozīja likmes, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2015/2195 I pielikumā, attiecībā uz darbībām, ko atbalsta saskaņā ar darbības programmas (Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014-2020) (CCI- 2014SE05M9OP001) prioritāro virzienu Nr. 1 “Prasmju piedāvājums”. Tomēr Komisija pieļāva kļūdu, negrozot arī likmes, kas noteiktas attiecībā uz tās pašas darbības programmas 2. un 3. prioritāro virzienu. Šo prioritāro virzienu summas arī būtu jāgroza, un Zviedrijai noteiktās summas būtu jāpiemēro no dienas, kad stājas spēkā Deleģētā regula (ES) 2017/2016.

| (7) | Tādēļ Deleģētā regula (ES) 2015/2195 būtu attiecīgi jāgroza un jālabo, |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ Deleģētā regula (ES) 2015/2195 būtu attiecīgi jāgroza un jālabo,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Deleģēto regulu (ES) 2015/2195 labo un groza šādi:

| 1) | I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu; |
| --- | --- |

1)

I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu;

| 2) | II pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu; |
| --- | --- |

2)

II pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu;

| 3) | VIII pielikumu aizstāj ar šīs regulas III pielikuma tekstu; |
| --- | --- |

3)

VIII pielikumu aizstāj ar šīs regulas III pielikuma tekstu;

| 4) | pievieno XV pielikumu, kas noteikts šīs regulas IV pielikumā. |
| --- | --- |

4)

pievieno XV pielikumu, kas noteikts šīs regulas IV pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

1. panta 1. punktu piemēro no 2017. gada 5. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 20. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2015. gada 9. jūlija Deleģētā regula (ES) 2015/2195 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu papildināšanu attiecībā uz vienību izmaksu standarta shēmu un vienreizējo maksājumu definīcijām saistībā ar izdevumiem, ko Komisija atmaksā dalībvalstīm (OV L 313, 28.11.2015., 22. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2017. gada 29. augusta Deleģētā regula (ES) 2017/2016, ar ko groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2195 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu papildināšanu attiecībā uz vienību izmaksu standarta shēmu un vienreizējo maksājumu definīcijām saistībā ar izdevumiem, ko Komisija atmaksā dalībvalstīm (OV L 298, 15.11.2017., 1. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Izdevumu atmaksas nosacījumi, pamatojoties uz vienību izmaksu standarta shēmām, Zviedrijai

1.   Vienību izmaksu standarta shēmu noteikšana

| Darbību veidi (1) | Rādītāja nosaukums | Izmaksu kategorija | Rādītāja mērvienība | Summas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Darbības, ko atbalsta saskaņā ar darbības programmas (Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014–2020) (CCI- 2014SE05M9OP001) prioritāro virzienu Nr. 1 “Prasmju piedāvājums” |

Darbību veidi (1)

Rādītāja nosaukums

Izmaksu kategorija

Rādītāja mērvienība

Summas

1.

Darbības, ko atbalsta saskaņā ar darbības programmas (Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014–2020) (CCI- 2014SE05M9OP001) prioritāro virzienu Nr. 1 “Prasmju piedāvājums”

Nostrādātās stundas

Visas izmaksu kategorijas, izņemot dalībnieku algas

Nostrādāto stundu skaits (2)

Algas grupa (SSYK kods (3))

Reģions: Stokholma (SE 11) (vienības izmaksas stundā – summa SEK (4))

Visi reģioni, izņemot Stokholmu (SE 12-33) (vienības izmaksas stundā – summa SEK)

| 1 | (912 – 913 – 919 – 921) |
| --- | --- |

1

(912 – 913 – 919 – 921)

321

328

| 2 | (414 – 415 – 421 – 422 – 512 – 513 – 514 – 515 – 522 – 611 – 612 – 613 – 614 – 826) |
| --- | --- |

2

(414 – 415 – 421 – 422 – 512 – 513 – 514 – 515 – 522 – 611 – 612 – 613 – 614 – 826)

360

356

| 3 | (331 – 348 – 411 – 412 – 413 – 419 – 711 – 712 – 713 – 714 – 721 – 722 – 723 – 724 – 731 – 732 – 734 – 741 – 742 – 743 – 811 – 812 – 813 – 814 – 815 – 816 – 817 – 821 – 822 – 823 – 824 – 825 – 827 – 828 – 829 – 831 – 832 – 833 – 834 – 914 – 915 – 931 – 932 – 933) |
| --- | --- |

3

(331 – 348 – 411 – 412 – 413 – 419 – 711 – 712 – 713 – 714 – 721 – 722 – 723 – 724 – 731 – 732 – 734 – 741 – 742 – 743 – 811 – 812 – 813 – 814 – 815 – 816 – 817 – 821 – 822 – 823 – 824 – 825 – 827 – 828 – 829 – 831 – 832 – 833 – 834 – 914 – 915 – 931 – 932 – 933)

416

395

| 4 | (223 – 232 – 233 – 234 – 235 – 243 – 249 – 313 – 322 – 323 – 324 – 332 – 342 – 343 – 344 – 345 – 346 – 347 – 511 – 011) |
| --- | --- |

4

(223 – 232 – 233 – 234 – 235 – 243 – 249 – 313 – 322 – 323 – 324 – 332 – 342 – 343 – 344 – 345 – 346 – 347 – 511 – 011)

473

438

| 5 | (213 – 221 – 231 – 241 – 244 – 245 – 246 – 247 – 248 – 311 – 312 – 315 – 321 – 341) |
| --- | --- |

5

(213 – 221 – 231 – 241 – 244 – 245 – 246 – 247 – 248 – 311 – 312 – 315 – 321 – 341)

587

512

| 6 | (211 – 212 – 214 – 222 – 242 – 314) |
| --- | --- |

6

(211 – 212 – 214 – 222 – 242 – 314)

776

724

| 7 A | (121) |
| --- | --- |

7 A

(121)

1 035

1 035

| 7 B | (111-123) |
| --- | --- |

7 B

(111-123)

1 121

875

| 7 C | (131-122) |
| --- | --- |

7 C

(131-122)

735

601

| 2. | Darbības, ko atbalsta saskaņā ar darbības programmas (Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014–2020) (CCI-2014SE05M9OP001) prioritāro virzienu Nr. 1 “Prasmju piedāvājums” |
| --- | --- |

2.

Darbības, ko atbalsta saskaņā ar darbības programmas (Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014–2020) (CCI-2014SE05M9OP001) prioritāro virzienu Nr. 1 “Prasmju piedāvājums”

Darbībā pavadītās stundas

Dalībnieka alga

Pavadīto stundu skaits (2)

Reģions: Stokholma (SE 11) (vienības izmaksas stundā – summa SEK)

Visi reģioni, izņemot Stokholmu (SE 12-33) (vienības izmaksas stundā – summa SEK)

229

234

| 3. | Darbības, ko atbalsta saskaņā ar darbības programmas (Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014–2020) (CCI-2014SE05M9OP001) prioritāro virzienu Nr. 2 “Palielināta pāreja uz darbu” un prioritāro virzienu Nr. 3 “Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva” |
| --- | --- |

3.

Darbības, ko atbalsta saskaņā ar darbības programmas (Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014–2020) (CCI-2014SE05M9OP001) prioritāro virzienu Nr. 2 “Palielināta pāreja uz darbu” un prioritāro virzienu Nr. 3 “Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva”

Nostrādātās stundas

Visas izmaksu kategorijas, izņemot dalībnieku pabalstus

Nostrādāto stundu skaits (2)

Profesionālā kategorija

Reģions: Stokholma (SE 11) (vienības izmaksas stundā – summa SEK)

Visi reģioni, izņemot Stokholmu (SE 12-33) (vienības izmaksas stundā – summa SEK)

Projekta vadītājs darbībām, kur kopējie attiecināmie izdevumi saskaņā ar dokumentu, kurā noteikti atbalsta nosacījumi, ir lielāki nekā 20 miljoni SEK)

749

609

Projekta vadītājs darbībām, kur kopējie attiecināmie izdevumi saskaņā ar dokumentu, kurā noteikti atbalsta nosacījumi, ir 20 miljoni SEK vai mazāk/projekta vadītāja palīgs darbībām, kur kopējie attiecināmie izdevumi saskaņā ar dokumentu, kurā noteikti atbalsta nosacījumi, ir lielāki nekā 20 miljoni SEK

669

567

Projekta darbinieks

463

420

Projekta ekonomists

598

508

Administrators

416

378

| 4. | Darbības, ko atbalsta saskaņā ar darbības programmas (Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014–2020) (CCI- 2014SE05M9OP001) prioritāro virzienu Nr. 2 “Palielināta pāreja uz darbu” un prioritāro virzienu Nr. 3 “Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva” |
| --- | --- |

4.

Darbības, ko atbalsta saskaņā ar darbības programmas (Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014–2020) (CCI- 2014SE05M9OP001) prioritāro virzienu Nr. 2 “Palielināta pāreja uz darbu” un prioritāro virzienu Nr. 3 “Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva”

Darbībā pavadītās stundas

Dalībnieka pabalsts

Pavadīto stundu skaits (2)

Finansiālā palīdzība (vienības izmaksas stundā)

Vecums

(SEK)

18–24 gadi

32

25–29 gadi

40

30–64 gadi

46

Darbības dotācija un attīstības pabalsts (vienības izmaksas stundā)

Vecums

(SEK)

15–19 gadi

17

20–24 gadi

33

25–29 gadi

51

30–44 gadi

55

45–69 gadi

68

Sociālā nodrošinājuma un slimības pabalsts (vienības izmaksas stundā)

Vecums

(SEK)

19–29 gadi (sociālā nodrošinājuma pabalsts)

51

30–64 gadi (slimības pabalsts)

58

Slimības pabalsts, rehabilitācijas pabalsts, darba un arodtraumas pabalsts (vienības izmaksas stundā)

Vecums

(SEK)

līdz 19 gadiem

48

20–64 gadi

68

2.   Summu pielāgošana

Vienības izmaksas tabulā attiecas uz nostrādātajām vai pavadītajām stundām 2015. gadā. Izņemot vienības izmaksas attiecībā uz tabulas 4. punktā minēto dalībnieka pabalstu, kas netiks koriģēts, šīs vērtības tiek automātiski palielinātas par 2 % katra gada 1. janvārī, sākot no 2016. gada līdz 2023. gadam.

---

(1)  Vienību izmaksu standarta shēmu summas piemēro tikai attiecībā uz darbību daļām, kas attiecas uz šajā pielikumā noteiktajām izmaksu kategorijām.

1

(2)  Kopējais gadā deklarēto stundu skaits nedrīkst pārsniegt Zviedrijas standarta darba stundu skaitu gadā, kas ir 1 862 stundas.

2

(3)  Zviedrijā piemērojamā profesionālā klasifikācija.

3

(4)  Zviedrijas valūta.

4

---

II PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

Izdevumu atmaksas nosacījumi, pamatojoties uz vienību izmaksu standarta shēmām, Francijai

1.   Vienību izmaksu standarta shēmu noteikšana

| Darbību veidi | Rādītāja nosaukums | Izmaksu kategorija | Rādītāja mērvienība | Summas (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “Garantie Jeunes”, ko atbalsta saskaņā ar darbības programmas “PROGRAMME OPÉRATIONNEL NATIONAL POUR LA MISE EN ŒUVRE DE L'INITIATIVE POUR L'EMPLOI DES JEUNES EN METROPOLE ET OUTRE-MER” (CCI-2014FR05M9OP001) prioritāro virzienu Nr. 1 “Accompagner les jeunes NEET vers et dans l'emploi” | Jauniešu NEET
   (1) ar pozitīvu rezultātu saskaņā ar “Garantie Jeunes” ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc apmācību sākuma | — | dalībniekiem izmaksātie pabalsti; |

Darbību veidi

Rādītāja nosaukums

Izmaksu kategorija

Rādītāja mērvienība

Summas (EUR)

“Garantie Jeunes”, ko atbalsta saskaņā ar darbības programmas “PROGRAMME OPÉRATIONNEL NATIONAL POUR LA MISE EN ŒUVRE DE L'INITIATIVE POUR L'EMPLOI DES JEUNES EN METROPOLE ET OUTRE-MER” (CCI-2014FR05M9OP001) prioritāro virzienu Nr. 1 “Accompagner les jeunes NEET vers et dans l'emploi”

Jauniešu NEET
   (1) ar pozitīvu rezultātu saskaņā ar “Garantie Jeunes” ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc apmācību sākuma

—

dalībniekiem izmaksātie pabalsti;

| — | “missions locales” radušās aktivizēšanas izmaksas |
| --- | --- |

—

“missions locales” radušās aktivizēšanas izmaksas

Jauniešu NEET skaits, kuriem ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc apmācību sākuma ir kāds no šiem rezultātiem:

| — | iesaistījies profesionālo prasmju apgūšanā, kuras rezultāts ir sertificēšana, vai nu:






  — | iesaistoties apmācībā mūžizglītības jomā; vai |
| --- | --- | --- |

—

iesaistījies profesionālo prasmju apgūšanā, kuras rezultāts ir sertificēšana, vai nu:

—

iesaistoties apmācībā mūžizglītības jomā; vai

| — | iesaistoties pamatapmācībā, vai |
| --- | --- |

—

iesaistoties pamatapmācībā, vai

| — | nodibinājis uzņēmumu; vai |
| --- | --- |

—

nodibinājis uzņēmumu; vai

| — | atradis darbu; vai |
| --- | --- |

—

atradis darbu; vai

| — | pavadījis vismaz 80 darba dienas profesionālajā vidē (apmaksātā vai neapmaksātā) |
| --- | --- |

—

pavadījis vismaz 80 darba dienas profesionālajā vidē (apmaksātā vai neapmaksātā)

6 400

2.   Summu pielāgošana

Vienību izmaksu standarta shēma tabulā ir daļēji balstīta uz pilnībā Francijas finansētu vienības izmaksu standarta shēmu. EUR 1 600 (no EUR 6 400) atbilst vienības izmaksu standarta shēmai, kas noteikta ar “instruction ministérielle du 11 octobre 2013 relative à l'expérimentation Garantie Jeunes prise pour l'application du décret 2013-80 du 1er octobre 2013 ainsi que par l'instruction ministérielle du 20 mars 2014
  ”, lai segtu izmaksas, kuras radušās Jaunatnes valsts nodarbinātības dienestiem “Missions Locales”, lai apmācītu katru NEET, kurš iesaistās “Garantie Jeunes”.

Dalībvalsts atjaunina 1. iedaļā noteikto vienības izmaksu standarta shēmu atbilstīgi korekcijām saskaņā ar valsts tiesību aktiem, pielāgojot to 1. punktā minētajai vienības izmaksu standarta shēmai EUR 1 600 apmērā, kas sedz Jaunatnes valsts nodarbinātības dienestiem radušās izmaksas.

---

(1)  Jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu un kas piedalās darbībā, ko atbalsta “PROGRAMME OPÉRATIONNEL NATIONAL POUR LA MISE EN ŒUVRE DE L'INITIATIVE POUR L'EMPLOI DES JEUNES EN METROPOLE ET OUTRE-MER”.

1

---

III PIELIKUMS

“VIII PIELIKUMS

Izdevumu atmaksas nosacījumi, pamatojoties uz vienību izmaksu standarta shēmām, Vācijai

1.   Vienību izmaksu standarta shēmu noteikšana

| Darbību veidi | Rādītāja nosaukums | Izmaksu kategorija | Rādītāja mērvienība | Summas
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Apmācība iekļaujošas skolu attīstības jomā

  Tālākapmācība skolotājiem ar vadības pienākumiem

  Prioritārais virziens B
  OP 2014DE05SFOP009
  (Meklenburga-Priekšpomerānija) |

Darbību veidi

Rādītāja nosaukums

Izmaksu kategorija

Rādītāja mērvienība

Summas

(EUR)

1.

Apmācība iekļaujošas skolu attīstības jomā

Tālākapmācība skolotājiem ar vadības pienākumiem

Prioritārais virziens B

OP 2014DE05SFOP009

(Meklenburga-Priekšpomerānija)

Dalībnieki, kas sekmīgi pabeidz apmācību.

Visas attiecināmās izmaksas (personāla izmaksas, citas tiešās un netiešās izmaksas)

To dalībnieku skaits, kas:

| — | ir piedalījušies vismaz 51 no paredzētajām 60 stundām (pasākumos, kuros ir jāpiedalās, un saistībā ar procesa atbalstu skolās) un |
| --- | --- |

—

ir piedalījušies vismaz 51 no paredzētajām 60 stundām (pasākumos, kuros ir jāpiedalās, un saistībā ar procesa atbalstu skolās) un

| — | ir saņēmuši apliecinājuma sertifikātu. |
| --- | --- |

—

ir saņēmuši apliecinājuma sertifikātu.

4 702,60

| 2. | Apmācība iekļaujošas skolu attīstības jomā

  Apmācība skolotāju grupai
  Prioritārais virziens B
  OP 2014DE05SFOP009
  (Meklenburga-Priekšpomerānija) |
| --- | --- |

2.

Apmācība iekļaujošas skolu attīstības jomā

Apmācība skolotāju grupai

Prioritārais virziens B

OP 2014DE05SFOP009

(Meklenburga-Priekšpomerānija)

Dalībnieki, kas piedalās seminārā par iekļaujošu skolu attīstību.

Visas attiecināmās izmaksas (personāla izmaksas, citas tiešās un netiešās izmaksas)

To dalībnieku skaits, kas ir piedalījušies astoņu stundu seminārā un ir saņēmuši apliecinājuma sertifikātu.

33,32

| 3. | Apmācība iekļaujošas skolu attīstības jomā

  Klases audzinātāju tālākapmācība

  Prioritārais virziens B
  OP 2014DE05SFOP009
  (Meklenburga-Priekšpomerānija) |
| --- | --- |

3.

Apmācība iekļaujošas skolu attīstības jomā

Klases audzinātāju tālākapmācība

Prioritārais virziens B

OP 2014DE05SFOP009

(Meklenburga-Priekšpomerānija)

Dalībnieki, kas sekmīgi pabeidz apmācību.

Visas attiecināmās izmaksas (personāla izmaksas, citas tiešās un netiešās izmaksas)

To dalībnieku skaits, kas:

| — | ir piedalījušies vismaz 153 no paredzētajām 180 stundām un |
| --- | --- |

—

ir piedalījušies vismaz 153 no paredzētajām 180 stundām un

| — | ir saņēmuši apliecinājuma sertifikātu. |
| --- | --- |

—

ir saņēmuši apliecinājuma sertifikātu.

11 474,14

| 4. | Apmācība iekļaujošas skolu attīstības jomā

  Praktiskās mācīšanās tālākapmācība

  Prioritārais virziens B
  OP 2014DE05SFOP009
  (Meklenburga-Priekšpomerānija) |
| --- | --- |

4.

Apmācība iekļaujošas skolu attīstības jomā

Praktiskās mācīšanās tālākapmācība

Prioritārais virziens B

OP 2014DE05SFOP009

(Meklenburga-Priekšpomerānija)

Dalībnieki, kas sekmīgi pabeidz apmācību.

Visas attiecināmās izmaksas (personāla izmaksas, citas tiešās un netiešās izmaksas)

To dalībnieku skaits, kas:

| — | ir piedalījušies vismaz 26 no paredzētajām 30 stundām un |
| --- | --- |

—

ir piedalījušies vismaz 26 no paredzētajām 30 stundām un

| — | ir saņēmuši apliecinājuma sertifikātu. |
| --- | --- |

—

ir saņēmuši apliecinājuma sertifikātu.

1 698,24

| 5. | Apmācība iekļaujošas skolu attīstības jomā

  Pedagogu tālākapmācība

  Prioritārais virziens B
  OP 2014DE05SFOP009
  (Meklenburga-Priekšpomerānija) |
| --- | --- |

5.

Apmācība iekļaujošas skolu attīstības jomā

Pedagogu tālākapmācība

Prioritārais virziens B

OP 2014DE05SFOP009

(Meklenburga-Priekšpomerānija)

Dalībnieki, kas sekmīgi pabeidz apmācību.

Visas attiecināmās izmaksas (personāla izmaksas, citas tiešās un netiešās izmaksas)

To dalībnieku skaits, kas:

| — | ir piedalījušies vismaz 36 no paredzētajām 42 stundām (aktīvas dalības un procesa atbalsta pasākumos) un |
| --- | --- |

—

ir piedalījušies vismaz 36 no paredzētajām 42 stundām (aktīvas dalības un procesa atbalsta pasākumos) un

| — | ir saņēmuši apliecinājuma sertifikātu. |
| --- | --- |

—

ir saņēmuši apliecinājuma sertifikātu.

246,20

| 6. | Apmācība skolotājiem arodskolās

  Tehniskā un īpaša didaktiskā apmācība

  Prioritārais virziens B
  OP 2014DE05SFOP009
  (Meklenburga-Priekšpomerānija) |
| --- | --- |

6.

Apmācība skolotājiem arodskolās

Tehniskā un īpaša didaktiskā apmācība

Prioritārais virziens B

OP 2014DE05SFOP009

(Meklenburga-Priekšpomerānija)

Dalībnieki, kas sekmīgi pabeidz apmācību.

Visas attiecināmās izmaksas (personāla izmaksas, citas tiešās un netiešās izmaksas)

To dalībnieku skaits, kas:

| — | ir piedalījušies vismaz 104 no paredzētajām 120 stundām pasākumos, kuros ir jāpiedalās, un |
| --- | --- |

—

ir piedalījušies vismaz 104 no paredzētajām 120 stundām pasākumos, kuros ir jāpiedalās, un

| — | ir piedalījušies vismaz 51 no paredzētajām 60 stundām darbā mazās grupās, un |
| --- | --- |

—

ir piedalījušies vismaz 51 no paredzētajām 60 stundām darbā mazās grupās, un

| — | ir sekmīgi pabeiguši visus pašmācības programmā paredzētos uzdevumus, un |
| --- | --- |

—

ir sekmīgi pabeiguši visus pašmācības programmā paredzētos uzdevumus, un

| — | ir saņēmuši sertifikātu, jo ir izpildījuši trīs iepriekš minētos kritērijus. |
| --- | --- |

—

ir saņēmuši sertifikātu, jo ir izpildījuši trīs iepriekš minētos kritērijus.

14 678,40

| 7. | Apmācība skolotājiem arodskolās

  Apmācība par atbalsta sniegšanu jauniešiem no imigrantu ģimenēm saistībā ar vācu valodas apguvi

  Prioritārais virziens B
  OP 2014DE05SFOP009
  (Meklenburga-Priekšpomerānija) |
| --- | --- |

7.

Apmācība skolotājiem arodskolās

Apmācība par atbalsta sniegšanu jauniešiem no imigrantu ģimenēm saistībā ar vācu valodas apguvi

Prioritārais virziens B

OP 2014DE05SFOP009

(Meklenburga-Priekšpomerānija)

Dalībnieki, kas sekmīgi pabeidz apmācību.

Visas attiecināmās izmaksas (personāla izmaksas, citas tiešās un netiešās izmaksas)

To dalībnieku skaits, kas:

| — | ir piedalījušies vismaz 80 no paredzētajām 96 stundām pasākumos, kuros ir jāpiedalās, un |
| --- | --- |

—

ir piedalījušies vismaz 80 no paredzētajām 96 stundām pasākumos, kuros ir jāpiedalās, un

| — | ir sešas stundas piedalījušies individuālās konsultāciju sesijās, un |
| --- | --- |

—

ir sešas stundas piedalījušies individuālās konsultāciju sesijās, un

| — | ir sekmīgi pabeiguši visus pašmācības programmā paredzētos uzdevumus, un |
| --- | --- |

—

ir sekmīgi pabeiguši visus pašmācības programmā paredzētos uzdevumus, un

| — | ir saņēmuši sertifikātu, jo ir izpildījuši trīs iepriekš minētos kritērijus. |
| --- | --- |

—

ir saņēmuši sertifikātu, jo ir izpildījuši trīs iepriekš minētos kritērijus.

7 268,34

| 8. | Apmācība skolotājiem arodskolās

  Apmācība par individuālas palīdzības sniegšanu jauniešiem izteikti neviendabīgās skolēnu grupās

  Prioritārais virziens B
  OP 2014DE05SFOP009
  (Meklenburga-Priekšpomerānija) |
| --- | --- |

8.

Apmācība skolotājiem arodskolās

Apmācība par individuālas palīdzības sniegšanu jauniešiem izteikti neviendabīgās skolēnu grupās

Prioritārais virziens B

OP 2014DE05SFOP009

(Meklenburga-Priekšpomerānija)

Dalībnieki, kas sekmīgi pabeidz apmācību.

Visas attiecināmās izmaksas (personāla izmaksas, citas tiešās un netiešās izmaksas)

To dalībnieku skaits, kas:

| — | ir piedalījušies vismaz 104 no paredzētajām 120 stundām pasākumos, kuros ir jāpiedalās, un |
| --- | --- |

—

ir piedalījušies vismaz 104 no paredzētajām 120 stundām pasākumos, kuros ir jāpiedalās, un

| — | ir piedalījušies vismaz 51 no paredzētajām 60 stundām darbā mazās grupās, un |
| --- | --- |

—

ir piedalījušies vismaz 51 no paredzētajām 60 stundām darbā mazās grupās, un

| — | ir sekmīgi pabeiguši visus pašmācības programmā paredzētos uzdevumus, un |
| --- | --- |

—

ir sekmīgi pabeiguši visus pašmācības programmā paredzētos uzdevumus, un

| — | ir saņēmuši sertifikātu, jo ir izpildījuši trīs iepriekš minētos kritērijus. |
| --- | --- |

—

ir saņēmuši sertifikātu, jo ir izpildījuši trīs iepriekš minētos kritērijus.

14 105,51

| 9. | Apmācība iekļaujošas skolu attīstības jomā

  Tālākapmācība skolotājiem reģionālajās skolās un vispārizglītojošās kopapmācības skolās saistībā ar vispārēju valodas apguvi un starpkultūru izglītību

  Prioritārais virziens C
  OP 2014DE05SFOP009
  (Meklenburga-Priekšpomerānija) |
| --- | --- |

9.

Apmācība iekļaujošas skolu attīstības jomā

Tālākapmācība skolotājiem reģionālajās skolās un vispārizglītojošās kopapmācības skolās saistībā ar vispārēju valodas apguvi un starpkultūru izglītību

Prioritārais virziens C

OP 2014DE05SFOP009

(Meklenburga-Priekšpomerānija)

Dalībnieki, kas sekmīgi pabeidz apmācību.

Visas attiecināmās izmaksas (personāla izmaksas, citas tiešās un netiešās izmaksas)

To dalībnieku skaits, kas:

| — | ir piedalījušies vismaz 153 no paredzētajām 180 apmācību stundām un |
| --- | --- |

—

ir piedalījušies vismaz 153 no paredzētajām 180 apmācību stundām un

| — | ir saņēmuši apliecinājuma sertifikātu. |
| --- | --- |

—

ir saņēmuši apliecinājuma sertifikātu.

12 393,97

| 10. | Apmācība iekļaujošas skolu attīstības jomā

  Tālākapmācība skolu vadībai profesionālās izglītības skolās attiecībā uz integrējošu mācīšanas un mācīšanās koncepciju īstenošanu.

  Prioritārais virziens C
  OP 2014DE05SFOP009
  (Meklenburga-Priekšpomerānija) |
| --- | --- |

10.

Apmācība iekļaujošas skolu attīstības jomā

Tālākapmācība skolu vadībai profesionālās izglītības skolās attiecībā uz integrējošu mācīšanas un mācīšanās koncepciju īstenošanu.

Prioritārais virziens C

OP 2014DE05SFOP009

(Meklenburga-Priekšpomerānija)

Dalībnieki, kas sekmīgi pabeidz apmācību.

Visas attiecināmās izmaksas (personāla izmaksas, citas tiešās un netiešās izmaksas)

To dalībnieku skaits, kas:

| — | ir piedalījušies vismaz 72 no paredzētajām 84 stundām pasākumos, kuros ir jāpiedalās, un |
| --- | --- |

—

ir piedalījušies vismaz 72 no paredzētajām 84 stundām pasākumos, kuros ir jāpiedalās, un

| — | ir piedalījušies vismaz 51 no paredzētajām 60 stundām darbā mazās grupās, un |
| --- | --- |

—

ir piedalījušies vismaz 51 no paredzētajām 60 stundām darbā mazās grupās, un

| — | ir sekmīgi pabeiguši visus pašmācības programmā paredzētos uzdevumus, un |
| --- | --- |

—

ir sekmīgi pabeiguši visus pašmācības programmā paredzētos uzdevumus, un

| — | ir saņēmuši sertifikātu, jo ir izpildījuši šos trīs kritērijus. |
| --- | --- |

—

ir saņēmuši sertifikātu, jo ir izpildījuši šos trīs kritērijus.

12 588,14

| 11. | Apmācība iekļaujošas skolu attīstības jomā

  Tālākapmācība skolotājiem profesionālās izglītības skolās par iekļaujošām koncepcijām mācību plānošanā

  Prioritārais virziens C
  OP 2014DE05SFOP009
  (Meklenburga-Priekšpomerānija) |
| --- | --- |

11.

Apmācība iekļaujošas skolu attīstības jomā

Tālākapmācība skolotājiem profesionālās izglītības skolās par iekļaujošām koncepcijām mācību plānošanā

Prioritārais virziens C

OP 2014DE05SFOP009

(Meklenburga-Priekšpomerānija)

Dalībnieki, kas sekmīgi pabeidz apmācību.

Visas attiecināmās izmaksas (personāla izmaksas, citas tiešās un netiešās izmaksas)

To dalībnieku skaits, kas:

| — | ir piedalījušies vismaz 104 no paredzētajām 120 stundām pasākumos, kuros ir jāpiedalās, un |
| --- | --- |

—

ir piedalījušies vismaz 104 no paredzētajām 120 stundām pasākumos, kuros ir jāpiedalās, un

| — | ir piedalījušies vismaz 51 no paredzētajām 60 stundām darbā mazās grupās, un |
| --- | --- |

—

ir piedalījušies vismaz 51 no paredzētajām 60 stundām darbā mazās grupās, un

| — | ir sekmīgi pabeiguši visus pašmācības programmā paredzētos uzdevumus, |
| --- | --- |

—

ir sekmīgi pabeiguši visus pašmācības programmā paredzētos uzdevumus,

| — | un ir saņēmuši sertifikātu, jo ir izpildījuši šos trīs kritērijus. |
| --- | --- |

—

un ir saņēmuši sertifikātu, jo ir izpildījuši šos trīs kritērijus.

13 704,25

2.   Summu pielāgošana

Nepiemēro.

---

IV PIELIKUMS

“XV PIELIKUMS

Izdevumu atmaksas nosacījumi, pamatojoties uz vienību izmaksu standarta shēmām, Kiprai

1.   Vienību izmaksu standarta shēmu noteikšana

| Darbību veidi | Rādītāja nosaukums | Izmaksu kategorija | Rādītāja mērvienība | Summas
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “Skolu un sociālās integrācijas pasākumi” saskaņā ar Nodarbinātības, cilvēkresursu un sociālās kohēzijas darbības programmas prioritāro virzienu Nr. 3 (CCI 2014CY05M9OP001). | 1) | Likme par vienu 45 minūšu laikposmu skolotājiem, kuri pieņemti darbā uz līguma pamata; |

Darbību veidi

Rādītāja nosaukums

Izmaksu kategorija

Rādītāja mērvienība

Summas

(EUR)

“Skolu un sociālās integrācijas pasākumi” saskaņā ar Nodarbinātības, cilvēkresursu un sociālās kohēzijas darbības programmas prioritāro virzienu Nr. 3 (CCI 2014CY05M9OP001).

1)

Likme par vienu 45 minūšu laikposmu skolotājiem, kuri pieņemti darbā uz līguma pamata;

| 2) | dienas likme pastāvīgajiem un pagaidu skolotājiem. |
| --- | --- |

2)

dienas likme pastāvīgajiem un pagaidu skolotājiem.

Visas izmaksas, ietverot tiešās personāla izmaksas

| 1) | Nostrādāto stundu skaits |
| --- | --- |

1)

Nostrādāto stundu skaits

| 2) | Nostrādāto dienu skaits |
| --- | --- |

2)

Nostrādāto dienu skaits

| 1) | 21 par 45 minūšu laikposmu |
| --- | --- |

1)

21 par 45 minūšu laikposmu

| 2) | 300 dienā |
| --- | --- |

2)

300 dienā

“Sociālo pabalstu dienesta centrālās pārvaldes izveide un darbība” saskaņā ar Nodarbinātības, cilvēkresursu un sociālās kohēzijas darbības programmas prioritāro virzienu Nr. 3 (CCI 2014CY05M9OP001).

Mēneša likme valdības pastāvīgajiem un pagaidu darbiniekiem.

Visas izmaksas, ietverot tiešās personāla izmaksas

Nostrādāto mēnešu skaits dalījumā pa algas likmēm.

Algas likmes

Α1

1 794

A2

1 857

A3

2 007

A4

2 154

A5

2 606

A6

3 037

A7

3 404

A8

3 733

A9

4 365

A10

4 912

A11

5 823

A12

6 475

A13

7 120

2.   Summu pielāgošana

Nepiemēro.

---

| 22.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/48

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2017/2417

(2017. gada 17. novembris),

ar ko attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pienākumu veikt noteiktu atvasināto instrumentu tirdzniecību papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1) un jo īpaši tās 32. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (ES) Nr. 600/2014 ir noteikts pienākums regulētā tirgū, daudzpusējā tirdzniecības sistēmā, organizētā tirdzniecības sistēmā vai līdzvērtīgā trešās valsts tirdzniecības vietā veikt tādu atvasināto instrumentu tirdzniecību, kas pieder pie noteiktām kategorijām vai to attiecīgajām apakškopām, par kurām paziņots, ka uz tām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 (2) 4. pantā minētais tīrvērtes pienākums. Minētais pienākums veikt tirdzniecību būtu jāpiemēro vienīgi atvasinātajiem instrumentiem, kas ir pietiekami likvīdi un kas ir pieejami tirdzniecībai vismaz vienā tirdzniecības vietā. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (ES) Nr. 600/2014 ir noteikts pienākums regulētā tirgū, daudzpusējā tirdzniecības sistēmā, organizētā tirdzniecības sistēmā vai līdzvērtīgā trešās valsts tirdzniecības vietā veikt tādu atvasināto instrumentu tirdzniecību, kas pieder pie noteiktām kategorijām vai to attiecīgajām apakškopām, par kurām paziņots, ka uz tām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 (2) 4. pantā minētais tīrvērtes pienākums. Minētais pienākums veikt tirdzniecību būtu jāpiemēro vienīgi atvasinātajiem instrumentiem, kas ir pietiekami likvīdi un kas ir pieejami tirdzniecībai vismaz vienā tirdzniecības vietā.

| (2) | Attiecībā uz procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem, uz kuriem attiecas tīrvērtes pienākums, likviditāte koncentrējas atvasināto instrumentu līgumos, kuriem ir visvairāk standartizētas iezīmes. Tāpēc šīs iezīmes būtu jāņem vērā, nosakot atvasināto instrumentu kategorijas, uz kurām attiecas pienākums veikt tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem, uz kuriem attiecas tīrvērtes pienākums, likviditāte koncentrējas atvasināto instrumentu līgumos, kuriem ir visvairāk standartizētas iezīmes. Tāpēc šīs iezīmes būtu jāņem vērā, nosakot atvasināto instrumentu kategorijas, uz kurām attiecas pienākums veikt tirdzniecību.

| (3) | Līdzīgi, procentu likmju atvasināto instrumentu, uz kuriem attiecas tīrvērtes pienākums, likviditāte koncentrējas atvasināto instrumentu līgumos, kuriem ir konkrēts etalonperiods. Tāpēc ir lietderīgi tirdzniecības pienākumu attiecināt tikai uz atvasinātajiem instrumentiem ar šādiem etalonperiodiem. Lai nošķirtu atvasināto instrumentu līgumus, kas sākas nekavējoties pēc tirdzniecības veikšanas, no atvasināto instrumentu līgumiem, kuri sākas iepriekš noteiktā datumā nākotnē, līguma periods līdz beigu termiņam būtu jāaprēķina, pamatojoties uz datumu, kurā stājas spēkā līgumā noteiktie pienākumi. Tomēr, lai pienācīgi ņemtu vērā atvasināto instrumentu likviditātes modeli un lai novērstu to, ka tirdzniecības pienākums netiek pildīts, ir svarīgi etalonperiodus neizmantot kā stingras robežvērtības, bet gan kā atsauces punktus mērķintervāliem. |
| --- | --- |

(3)

Līdzīgi, procentu likmju atvasināto instrumentu, uz kuriem attiecas tīrvērtes pienākums, likviditāte koncentrējas atvasināto instrumentu līgumos, kuriem ir konkrēts etalonperiods. Tāpēc ir lietderīgi tirdzniecības pienākumu attiecināt tikai uz atvasinātajiem instrumentiem ar šādiem etalonperiodiem. Lai nošķirtu atvasināto instrumentu līgumus, kas sākas nekavējoties pēc tirdzniecības veikšanas, no atvasināto instrumentu līgumiem, kuri sākas iepriekš noteiktā datumā nākotnē, līguma periods līdz beigu termiņam būtu jāaprēķina, pamatojoties uz datumu, kurā stājas spēkā līgumā noteiktie pienākumi. Tomēr, lai pienācīgi ņemtu vērā atvasināto instrumentu likviditātes modeli un lai novērstu to, ka tirdzniecības pienākums netiek pildīts, ir svarīgi etalonperiodus neizmantot kā stingras robežvērtības, bet gan kā atsauces punktus mērķintervāliem.

| (4) | Runājot par kredītu atvasinātajiem instrumentiem, to divu indeksa kredītriska mijmaiņas līgumu, uz kuriem attiecas tīrvērtes pienākums, likviditāte ir koncentrēta pašreizējā aktuālajā indeksu sērijā (on-the-run) un nesenākajā mazāk aktuālajā indeksu sērijā (off-the-run). Tāpēc ir lietderīgi tirdzniecības pienākumu attiecināt vienīgi uz atvasinātajiem instrumentiem, kuri pieder tikai pie šīm sērijām. |
| --- | --- |

(4)

Runājot par kredītu atvasinātajiem instrumentiem, to divu indeksa kredītriska mijmaiņas līgumu, uz kuriem attiecas tīrvērtes pienākums, likviditāte ir koncentrēta pašreizējā aktuālajā indeksu sērijā (on-the-run) un nesenākajā mazāk aktuālajā indeksu sērijā (off-the-run). Tāpēc ir lietderīgi tirdzniecības pienākumu attiecināt vienīgi uz atvasinātajiem instrumentiem, kuri pieder tikai pie šīm sērijām.

| (5) | Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/2205 (3) (procentu likmju ārpusbiržas atvasinātie instrumenti) un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2016/592 (4) noteiktas četras darījumu partneru kategorijas, uz kurām attiecas tīrvērtes pienākums. Lai ņemtu vērā katras darījumu partneru kategorijas īpašās vajadzības, minētajās deleģētajās regulās ir noteikts arī minētā tīrvērtes pienākuma pakāpeniskas piemērošanas pienākums. Ņemot vērā saikni starp tīrvērtes pienākumu un pienākumu veikt tirdzniecību, tirdzniecības pienākumam attiecībā uz katru darījumu partneru kategoriju būtu jāstājas spēkā tikai pēc tam, kad attiecīgajai kategorijai jau ir stājies spēkā tīrvērtes pienākums. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/2205 (3) (procentu likmju ārpusbiržas atvasinātie instrumenti) un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2016/592 (4) noteiktas četras darījumu partneru kategorijas, uz kurām attiecas tīrvērtes pienākums. Lai ņemtu vērā katras darījumu partneru kategorijas īpašās vajadzības, minētajās deleģētajās regulās ir noteikts arī minētā tīrvērtes pienākuma pakāpeniskas piemērošanas pienākums. Ņemot vērā saikni starp tīrvērtes pienākumu un pienākumu veikt tirdzniecību, tirdzniecības pienākumam attiecībā uz katru darījumu partneru kategoriju būtu jāstājas spēkā tikai pēc tam, kad attiecīgajai kategorijai jau ir stājies spēkā tīrvērtes pienākums.

| (6) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI). |
| --- | --- |

(6)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI).

| (7) | Šī regula ir pieņemta, pamatojoties uz faktiem un jo īpaši uz dominējošo likviditātes situāciju tās pieņemšanas laikā, un attiecīgā gadījumā tā tiks pārskatīta un grozīta atbilstīgi tirgus izmaiņām. |
| --- | --- |

(7)

Šī regula ir pieņemta, pamatojoties uz faktiem un jo īpaši uz dominējošo likviditātes situāciju tās pieņemšanas laikā, un attiecīgā gadījumā tā tiks pārskatīta un grozīta atbilstīgi tirgus izmaiņām.

| (8) | EVTI ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanas par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi atzinumu no Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (5) 37. pantu. |
| --- | --- |

(8)

EVTI ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanas par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi atzinumu no Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (5) 37. pantu.

| (9) | Lai nodrošinātu finanšu tirgu pienācīgu darbību, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, un tā būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, kad sāk piemērot Regulu (ES) Nr. 600/2014, |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu finanšu tirgu pienācīgu darbību, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, un tā būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, kad sāk piemērot Regulu (ES) Nr. 600/2014,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atvasinātie instrumenti, uz kuriem attiecas pienākums veikt tirdzniecību

Uz pielikumā izklāstītajiem atvasinātajiem instrumentiem attiecas Regulas (ES) Nr. 600/2014 28. pantā minētais pienākums veikt tirdzniecību.

Uzskata, ka pielikuma 1. tabulā, 2. tabulā un 3. tabulā minēta atvasinātā instrumenta periods līdz beigu termiņam ir 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 15, 20 vai 30 gadi, ja laikposms starp datumu, kurā stājas spēkā līgumā noteiktie pienākumi, un minētā līguma izbeigšanas datumu ir vienāds ar vienu no šiem laikposmiem (plus vai mīnus piecas dienas).

2. pants

Dienas, kurās stājas spēkā tirdzniecības pienākums

Regulas (ES) Nr. 600/2014 28. pantā minētais pienākumu veikt tirdzniecību katrai darījumu partneru kategorijai, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2015/2205 3. pantā un Deleģētās regulas (ES) 2016/592 3. pantā, stājas spēkā vēlākajā no šādiem datumiem:

| a) | 2018. gada 3. janvāris; |
| --- | --- |

a)

2018. gada 3. janvāris;

| b) | datums, kas minēts Deleģētās regulas (ES) 2015/2205 3. pantā vai Deleģētās regulas (ES) 2016/592 3. pantā attiecīgajai darījumu partneru kategorijai. |
| --- | --- |

b)

datums, kas minēts Deleģētās regulas (ES) 2015/2205 3. pantā vai Deleģētās regulas (ES) 2016/592 3. pantā attiecīgajai darījumu partneru kategorijai.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 17. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regula (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2015. gada 6. augusta Deleģētā regula (ES) 2015/2205, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par tīrvērtes pienākumu (OV L 314, 1.12.2015., 13. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2016. gada 1. marta Deleģētā regula (ES) 2016/592, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par tīrvērtes pienākumu (OV L 103, 19.4.2016., 5. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Atvasinātie instrumenti, uz kuriem attiecas pienākums veikt tirdzniecību

1. tabula

Fiksētu un mainīgu procentu likmju mijmaiņas līgumi, kas denominēti EUR

| Fiksētu un mainīgu vienas valūtas procentu likmju mijmaiņas līgumi – EUR EURIBOR 3 un 6M |
| --- |
| Norēķinu valūta | EUR | EUR |
| Tirdzniecības uzsākšanas veids | Tūlītējs darījums (T+2) | Tūlītējs darījums (T+2) |
| Izvēles iespējas | Nē | Nē |
| Periods līdz beigu termiņam | 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 15, 20, 30 g. | 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 15, 20, 30 g. |
| Nomināla veids | Konstants nomināls | Konstants nomināls |
| Fiksētā daļa |
| Maksājumu biežums | Reizi gadā vai pusgadā | Reizi gadā vai pusgadā |
| Vienošanās par dienu uzskaiti | 30/360 vai faktiskā/360 | 30/360 vai faktiskā/360 |
| Mainīgā daļa |
| Atsauces indekss | EURIBOR 6M | EURIBOR 3M |
| Pārskatīšanas biežums | Reizi pusgadā vai ceturksnī | Reizi ceturksnī |
| Vienošanās par dienu uzskaiti | Faktiskā/360 | Faktiskā/360 |

Fiksētu un mainīgu vienas valūtas procentu likmju mijmaiņas līgumi – EUR EURIBOR 3 un 6M

Norēķinu valūta

EUR

EUR

Tirdzniecības uzsākšanas veids

Tūlītējs darījums (T+2)

Tūlītējs darījums (T+2)

Izvēles iespējas

Nē

Nē

Periods līdz beigu termiņam

2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 15, 20, 30 g.

2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 15, 20, 30 g.

Nomināla veids

Konstants nomināls

Konstants nomināls

Fiksētā daļa

Maksājumu biežums

Reizi gadā vai pusgadā

Reizi gadā vai pusgadā

Vienošanās par dienu uzskaiti

30/360 vai faktiskā/360

30/360 vai faktiskā/360

Mainīgā daļa

Atsauces indekss

EURIBOR 6M

EURIBOR 3M

Pārskatīšanas biežums

Reizi pusgadā vai ceturksnī

Reizi ceturksnī

Vienošanās par dienu uzskaiti

Faktiskā/360

Faktiskā/360

2. tabula

Fiksētu un mainīgu procentu likmju mijmaiņas līgumi, kas denominēti USD

| Fiksētu un mainīgu vienas valūtas procentu likmju mijmaiņas līgumi – USD LIBOR 3M |
| --- |
| Norēķinu valūta | USD | USD |
| Tirdzniecības uzsākšanas veids | Tūlītējs darījums (T+2) | IMM (nākamie divi IMM datumi) |
| Izvēles iespējas | Nē | Nē |
| Periods līdz beigu termiņam | 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 12, 15, 20, 30 g. | 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 12, 15, 20, 30 g. |
| Nomināla veids | Konstants nomināls | Konstants nomināls |
| Fiksētā daļa |
| Maksājumu biežums | Reizi gadā vai pusgadā | Reizi gadā vai pusgadā |
| Vienošanās par dienu uzskaiti | 30/360 vai faktiskā/360 | 30/360 vai faktiskā/360 |
| Mainīgā daļa |
| Atsauces indekss | USD LIBOR 3M | USD LIBOR 3M |
| Pārskatīšanas biežums | Reizi ceturksnī | Reizi ceturksnī |
| Vienošanās par dienu uzskaiti | Faktiskā/360 | Faktiskā/360 |

Fiksētu un mainīgu vienas valūtas procentu likmju mijmaiņas līgumi – USD LIBOR 3M

Norēķinu valūta

USD

USD

Tirdzniecības uzsākšanas veids

Tūlītējs darījums (T+2)

IMM (nākamie divi IMM datumi)

Izvēles iespējas

Nē

Nē

Periods līdz beigu termiņam

2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 12, 15, 20, 30 g.

2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 12, 15, 20, 30 g.

Nomināla veids

Konstants nomināls

Konstants nomināls

Fiksētā daļa

Maksājumu biežums

Reizi gadā vai pusgadā

Reizi gadā vai pusgadā

Vienošanās par dienu uzskaiti

30/360 vai faktiskā/360

30/360 vai faktiskā/360

Mainīgā daļa

Atsauces indekss

USD LIBOR 3M

USD LIBOR 3M

Pārskatīšanas biežums

Reizi ceturksnī

Reizi ceturksnī

Vienošanās par dienu uzskaiti

Faktiskā/360

Faktiskā/360

| Fiksētu un mainīgu vienas valūtas procentu likmju mijmaiņas līgumi – USD LIBOR 6M |
| --- |
| Norēķinu valūta | USD | USD |
| Tirdzniecības uzsākšanas veids | Tūlītējs darījums (T+2) | IMM (nākamie divi IMM datumi) |
| Izvēles iespējas | Nē | Nē |
| Periods līdz beigu termiņam | 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 12, 15, 20, 30 g. | 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 12, 15, 20, 30 g. |
| Nomināla veids | Konstants nomināls | Konstants nomināls |
| Fiksētā daļa |
| Maksājumu biežums | Reizi gadā vai pusgadā | Reizi gadā vai pusgadā |
| Vienošanās par dienu uzskaiti | 30/360 vai faktiskā/360 | 30/360 vai faktiskā/360 |
| Mainīgā daļa |
| Atsauces indekss | USD LIBOR 6M | USD LIBOR 6M |
| Pārskatīšanas biežums | Reizi ceturksnī vai pusgadā | Reizi ceturksnī vai pusgadā |
| Vienošanās par dienu uzskaiti | Faktiskā/360 | Faktiskā/360 |

Fiksētu un mainīgu vienas valūtas procentu likmju mijmaiņas līgumi – USD LIBOR 6M

Norēķinu valūta

USD

USD

Tirdzniecības uzsākšanas veids

Tūlītējs darījums (T+2)

IMM (nākamie divi IMM datumi)

Izvēles iespējas

Nē

Nē

Periods līdz beigu termiņam

2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 12, 15, 20, 30 g.

2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 12, 15, 20, 30 g.

Nomināla veids

Konstants nomināls

Konstants nomināls

Fiksētā daļa

Maksājumu biežums

Reizi gadā vai pusgadā

Reizi gadā vai pusgadā

Vienošanās par dienu uzskaiti

30/360 vai faktiskā/360

30/360 vai faktiskā/360

Mainīgā daļa

Atsauces indekss

USD LIBOR 6M

USD LIBOR 6M

Pārskatīšanas biežums

Reizi ceturksnī vai pusgadā

Reizi ceturksnī vai pusgadā

Vienošanās par dienu uzskaiti

Faktiskā/360

Faktiskā/360

3. tabula

Fiksētu un mainīgu procentu likmju mijmaiņas līgumi, kas denominēti GBP

| Fiksētu un mainīgu vienas valūtas procentu likmju mijmaiņas līgumi – GBP LIBOR 3 un 6M |
| --- |
| Norēķinu valūta | GBP | GBP |
| Tirdzniecības uzsākšanas veids | Tūlītējs darījums (T+0) | Tūlītējs darījums (T+0) |
| Izvēles iespējas | Nē | Nē |
| Periods līdz beigu termiņam | 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 15, 20, 30 g. | 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 15, 20, 30 g. |
| Nomināla veids | Konstants nomināls | Konstants nomināls |
| Fiksētā daļa |
| Maksājumu biežums | Reizi ceturksnī vai pusgadā | Reizi ceturksnī vai pusgadā |
| Vienošanās par dienu uzskaiti | Faktiskā/365F | Faktiskā/365F |
| Mainīgā daļa |
| Atsauces indekss | GBP LIBOR 6M | GBP LIBOR 3M |
| Pārskatīšanas biežums | Reizi pusgadā vai ceturksnī | Reizi ceturksnī |
| Vienošanās par dienu uzskaiti | Faktiskā/365F | Faktiskā/365F |

Fiksētu un mainīgu vienas valūtas procentu likmju mijmaiņas līgumi – GBP LIBOR 3 un 6M

Norēķinu valūta

GBP

GBP

Tirdzniecības uzsākšanas veids

Tūlītējs darījums (T+0)

Tūlītējs darījums (T+0)

Izvēles iespējas

Nē

Nē

Periods līdz beigu termiņam

2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 15, 20, 30 g.

2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 15, 20, 30 g.

Nomināla veids

Konstants nomināls

Konstants nomināls

Fiksētā daļa

Maksājumu biežums

Reizi ceturksnī vai pusgadā

Reizi ceturksnī vai pusgadā

Vienošanās par dienu uzskaiti

Faktiskā/365F

Faktiskā/365F

Mainīgā daļa

Atsauces indekss

GBP LIBOR 6M

GBP LIBOR 3M

Pārskatīšanas biežums

Reizi pusgadā vai ceturksnī

Reizi ceturksnī

Vienošanās par dienu uzskaiti

Faktiskā/365F

Faktiskā/365F

4. tabula

Indeksa kredītriska mijmaiņas līgumi

| Veids | Apakšveids | Ģeogrāfiskā zona | Atsauces indekss | Norēķinu valūta | Sērija | Periods līdz beigu termiņam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksa kredītriska mijmaiņas līgumi | Nedalīts indekss | Eiropa | iTraxx Europe Main | EUR | aktuālā sērijas versija (on-the-run)
  mazāk aktuālā sērijas versija (off-the-run) | 5 g. |
| Indeksa kredītriska mijmaiņas līgumi | Nedalīts indekss | Eiropa | iTraxx Europe Crossover | EUR | aktuālā (on-the-run) sērija
  mazāk aktuālā sērijas versija (off-the-run) | 5 g. |

Veids

Apakšveids

Ģeogrāfiskā zona

Atsauces indekss

Norēķinu valūta

Sērija

Periods līdz beigu termiņam

Indeksa kredītriska mijmaiņas līgumi

Nedalīts indekss

Eiropa

iTraxx Europe Main

EUR

aktuālā sērijas versija (on-the-run)

mazāk aktuālā sērijas versija (off-the-run)

5 g.

Indeksa kredītriska mijmaiņas līgumi

Nedalīts indekss

Eiropa

iTraxx Europe Crossover

EUR

aktuālā (on-the-run) sērija

mazāk aktuālā sērijas versija (off-the-run)

5 g.

---

| 22.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/54 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/54

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2418

(2017. gada 19. decembris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [“Nürnberger Bratwürste” / “Nürnberger Rostbratwürste” (AĢIN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Vācijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Nürnberger Bratwürste” / “Nürnberger Rostbratwürste”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1257/2003 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 973/2013 (3). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Vācijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Nürnberger Bratwürste” / “Nürnberger Rostbratwürste”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1257/2003 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 973/2013 (3).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Nürnberger Bratwürste” / “Nürnberger Rostbratwürste” (AĢIN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 19. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2003. gada 15. jūlija Regula (EK) Nr. 1257/2003, ar kuru papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 2400/96 par dažu nosaukumu ierakstīšanu “Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā”, kas paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (
  “Molise”, “Alto Crotonese”, “Welsh Lamb”, “Nürnberger Bratwürste” vai “Nürnberger Rostbratwürste”
  ) (OV L 177, 16.7.2003., 3. lpp.).

2

“Molise”, “Alto Crotonese”, “Welsh Lamb”, “Nürnberger Bratwürste” vai “Nürnberger Rostbratwürste”

(3)  Komisijas 2013. gada 10. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 973/2013, ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Nürnberger Bratwürste/Nürnberger Rostbratwürste (AĢIN)) (OV L 272, 12.10.2013., 5. lpp.).

3

Nürnberger Bratwürste

Nürnberger Rostbratwürste

(4)  
  OV C 292, 2.9.2017., 12. lpp.

4

---

| 22.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/56

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2419

(2017. gada 21. decembris),

ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2017. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa tiesību pieteikumos, kas no 2017. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa tiesības var piešķirt, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 6. panta 3. punktu kopā ar minētās regulas 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa tiesību pieteikumos, kas no 2017. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa tiesības var piešķirt, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 6. panta 3. punktu kopā ar minētās regulas 7. panta 2. punktu.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumiem, kas norādīti importa tiesību pieteikumos, kuri saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 iesniegti par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 21. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 18. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2078, ar ko atver Savienības importa tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes putnu gaļai un paredz šo kvotu pārvaldību (OV L 302, 19.11.2015., 63. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 2,644683 |
| 09.4274 | 23,716742 |

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam

(%)

09.4273

2,644683

09.4274

23,716742

---

| 22.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/59 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/59

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2420

(2017. gada 21. decembris),

ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 cukura nozarē, iesniegti no 2017. gada 1. līdz 7. decembrim, un ar ko aptur šādu licenču pieteikumu iesniegšanu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 891/2009 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas cukura nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 891/2009 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas cukura nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas laikā no 2017. gada 1. līdz 7. decembrim attiecībā uz tarifa kvotu ar kārtas numuru 09.4321 iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. līdz 31. decembrim, ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu. Līdz kvotu perioda beigām būtu jāpārtrauc turpmāka licenču pieteikumu iesniegšana attiecībā uz tarifa kvotu ar šo kārtas numuru. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas laikā no 2017. gada 1. līdz 7. decembrim attiecībā uz tarifa kvotu ar kārtas numuru 09.4321 iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. līdz 31. decembrim, ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu. Līdz kvotu perioda beigām būtu jāpārtrauc turpmāka licenču pieteikumu iesniegšana attiecībā uz tarifa kvotu ar šo kārtas numuru.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Daudzumiem, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri laikā no 2017. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2.   Jaunu importa licenču pieteikumu iesniegšana tiek apturēta līdz 2017./2018. gada kvotu perioda beigām attiecībā uz kvotām ar kārtas numuriem, kuri norādīti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 21. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 25. septembra Regula (EK) Nr. 891/2009, ar ko atver dažas Kopienas tarifu kvotas cukura nozarē un paredz to pārvaldību (OV L 254, 26.9.2009., 82. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| “CXL koncesiju cukurs”
  2017./2018. gada kvotu periods
  Pieteikumi, kas iesniegti no 2017. gada 1. līdz 7. decembrim |
| --- |
| Kārtas numurs | Valsts | Piešķīruma koeficients
  (%) | Jauni pieteikumi |
| 09.4317 | Austrālija | — | |
| 09.4318 | Brazīlija | — | |
| 09.4319 | Kuba | — | |
| 09.4320 | Jebkura trešā valsts | — | |
| 09.4321 | Indija | 25,000213 | Pieņemšana apturēta |
| 09.4329 | Brazīlija | — | |
| 09.4330 | Brazīlija | Pieejami 2022./2023. gadā un 2023./2024. gadā |

“CXL koncesiju cukurs”

2017./2018. gada kvotu periods

Pieteikumi, kas iesniegti no 2017. gada 1. līdz 7. decembrim

Kārtas numurs

Valsts

Piešķīruma koeficients

(%)

Jauni pieteikumi

09.4317

Austrālija

—

09.4318

Brazīlija

—

09.4319

Kuba

—

09.4320

Jebkura trešā valsts

—

09.4321

Indija

25,000213

Pieņemšana apturēta

09.4329

Brazīlija

—

09.4330

Brazīlija

Pieejami 2022./2023. gadā un 2023./2024. gadā

| “Balkānu cukurs”
  2017./2018. gada kvotu periods
  Pieteikumi, kas iesniegti no 2017. gada 1. līdz 7. decembrim |
| --- |
| Kārtas numurs | Valsts | Piešķīruma koeficients
  (%) | Jauni pieteikumi |
| 09.4324 | Albānija | — | |
| 09.4325 | Bosnija un Hercegovina | — | |
| 09.4326 | Serbija | — | |
| 09.4327 | bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | — | |

“Balkānu cukurs”

2017./2018. gada kvotu periods

Pieteikumi, kas iesniegti no 2017. gada 1. līdz 7. decembrim

Kārtas numurs

Valsts

Piešķīruma koeficients

(%)

Jauni pieteikumi

09.4324

Albānija

—

09.4325

Bosnija un Hercegovina

—

09.4326

Serbija

—

09.4327

bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

—

---

| 22.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/62

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2421

(2017. gada 21. decembris),

ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2018. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes olām, olu produktiem un olu albumīnu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2077

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2077 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes olu un olu albumīna nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2077 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes olu un olu albumīna nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2017. gada 1. decembra līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2017. gada 1. decembra līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2077 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2018. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, ir norādīti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 21. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 18. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2077, ar ko atklāj Savienības importa tarifa kvotas Ukrainas izcelsmes olām, olu produktiem un albumīniem (OV L 302, 19.11.2015., 57. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2018. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
  (ekvivalents – olas čaumalā kilogramos) |
| --- | --- |
| 09.4275 | 279 202 |
| 09.4276 | 375 000 |

Kārtas numurs

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2018. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

(ekvivalents – olas čaumalā kilogramos)

09.4275

279 202

09.4276

375 000

---

LĒMUMI

| 22.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/64

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2422

(2017. gada 6. novembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kas izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, attiecībā uzES un Gruzijas asociācijas programmas pieņemšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 2014. gada 27. jūnijā un stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 2014. gada 27. jūnijā un stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

| (2) | Saskaņā ar nolīguma 406. panta 1. punktu Asociācijas padomei ir pilnvaras pieņemt ieteikumus nolīguma mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar nolīguma 406. panta 1. punktu Asociācijas padomei ir pilnvaras pieņemt ieteikumus nolīguma mērķu sasniegšanai.

| (3) | Lai sekmētu nolīguma piemērošanu, puses ir vienojušās izveidot asociācijas programmu ar mērķi noteikt prioritāšu sarakstu kopīgam darbam katrā no jomām. |
| --- | --- |

(3)

Lai sekmētu nolīguma piemērošanu, puses ir vienojušās izveidot asociācijas programmu ar mērķi noteikt prioritāšu sarakstu kopīgam darbam katrā no jomām.

| (4) | Puses ir vienojušās par asociācijas programmu, kuras mērķis ir sagatavot un atvieglot nolīguma īstenošanu. Asociācijas programmu pieņems ar nolīgumu izveidotā Asociācijas padome. |
| --- | --- |

(4)

Puses ir vienojušās par asociācijas programmu, kuras mērķis ir sagatavot un atvieglot nolīguma īstenošanu. Asociācijas programmu pieņems ar nolīgumu izveidotā Asociācijas padome.

| (5) | Padomei jāieņem Savienības nostāja Asociācijas padomē attiecībā uz ES un Gruzijas asociācijas programmu būs, |
| --- | --- |

(5)

Padomei jāieņem Savienības nostāja Asociācijas padomē attiecībā uz ES un Gruzijas asociācijas programmu būs,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kas izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, attiecībā uz ES un Gruzijas asociācijas programmas pieņemšanu, pamatā ir Asociācijas padomes ieteikuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2017. gada 6. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

T. TAMM

---

(1)  
  OV L 261, 30.8.2014., 4. lpp.

1

---

PROJEKTS

ES UN GRUZIJAS ASOCIĀCIJAS PADOMES IETEIKUMS Nr. .../2017

(... gada ...)

par ES un Gruzijas asociācijas programmu

ES UN GRUZIJAS ASOCIĀCIJAS PADOME,

Ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses,

tā kā:

| (1) | Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 2014. gada 27. jūnijā un stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 2014. gada 27. jūnijā un stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

| (2) | Saskaņā ar nolīguma 406. panta 1. punktu Asociācijas padomei ir pilnvaras pieņemt ieteikumus nolīguma mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar nolīguma 406. panta 1. punktu Asociācijas padomei ir pilnvaras pieņemt ieteikumus nolīguma mērķu sasniegšanai.

| (3) | Ievērojot nolīguma 420. panta 1. punktu, Puses veic jebkurus vispārējus vai konkrētus pasākumus, kas nepieciešami to saistību izpildei saskaņā ar nolīgumu, un tām ir jānodrošina, ka nolīgumā izvirzītie mērķi tiek sasniegti. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot nolīguma 420. panta 1. punktu, Puses veic jebkurus vispārējus vai konkrētus pasākumus, kas nepieciešami to saistību izpildei saskaņā ar nolīgumu, un tām ir jānodrošina, ka nolīgumā izvirzītie mērķi tiek sasniegti.

| (4) | Pārskatot Eiropas kaimiņattiecību politiku, tika ierosināts sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, ļaujot abām pusēm uzņemties lielāku atbildību. |
| --- | --- |

(4)

Pārskatot Eiropas kaimiņattiecību politiku, tika ierosināts sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, ļaujot abām pusēm uzņemties lielāku atbildību.

| (5) | Savienības un Gruzija vēlas nostiprināt savu partnerību, vienojoties par prioritāšu kopumu 2017.–2020. gadam, ar mērķi atbalstīt un stiprināt Gruzijas izturētspēju un stabilitāti un vienlaikus tiecoties panākt ciešāku politisko asociāciju un dziļāku ekonomisko integrāciju. |
| --- | --- |

(5)

Savienības un Gruzija vēlas nostiprināt savu partnerību, vienojoties par prioritāšu kopumu 2017.–2020. gadam, ar mērķi atbalstīt un stiprināt Gruzijas izturētspēju un stabilitāti un vienlaikus tiecoties panākt ciešāku politisko asociāciju un dziļāku ekonomisko integrāciju.

| (6) | Tādēļ nolīguma puses ir vienojušās par ES un Gruzijas asociācijas programmas tekstu, kas palīdzēs īstenot nolīgumu, koncentrējot sadarbību uz kopīgi noteiktajām kopējām interesēm, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ nolīguma puses ir vienojušās par ES un Gruzijas asociācijas programmas tekstu, kas palīdzēs īstenot nolīgumu, koncentrējot sadarbību uz kopīgi noteiktajām kopējām interesēm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1. pants

Asociācijas Padome iesaka pusēm īstenot pieņem ES un Gruzijas asociācijas programmu, kā izklāstīts pielikumā.

2. pants

ES un Gruzijas asociācijas programma 2017.–2020. gadam, kā izklāstīts pielikumā, aizstāj ES un Gruzijas asociācijas programmu 2014.–2016. gadam, kas tika pieņemta 2014. gada 26. jūnijā.

3. pants

Šis ieteikums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, [2017. gada diena, mēnesis]

Asociācijas padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV L 261, 30.8.2014., 4. lpp.

1

---

| 22.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/67 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/67

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2423

(2017. gada 11. decembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un Turcijas Asociācijas padomē attiecībā uz grozījumu 2. protokolā EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmumam Nr. 1/98 par lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju (1) (“nolīgums”), tiecas veicināt nepārtrauktu un līdzsvarotu Savienības un Turcijas tirdzniecības un ekonomisko attiecību stiprināšanu un izveido Asociācijas padomi ar mērķi nodrošināt asociācijas īstenošanu un pakāpenisku attīstību. |
| --- | --- |

(1)

Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju (1) (“nolīgums”), tiecas veicināt nepārtrauktu un līdzsvarotu Savienības un Turcijas tirdzniecības un ekonomisko attiecību stiprināšanu un izveido Asociācijas padomi ar mērķi nodrošināt asociācijas īstenošanu un pakāpenisku attīstību.

| (2) | Ar EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmumu Nr. 1/98 (2) ir izveidots lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīms. Minētā lēmuma 2. protokolā ir detalizēta informācija par preferenciālo režīmu, kas piemērojams Savienības izcelsmes lauksaimniecības produktu importam Turcijā, arī par saldētas liellopu gaļas importa preferenciālo režīmu. |
| --- | --- |

(2)

Ar EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmumu Nr. 1/98 (2) ir izveidots lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīms. Minētā lēmuma 2. protokolā ir detalizēta informācija par preferenciālo režīmu, kas piemērojams Savienības izcelsmes lauksaimniecības produktu importam Turcijā, arī par saldētas liellopu gaļas importa preferenciālo režīmu.

| (3) | Savienība un Turcija ir apspriedušās un vienojušās grozīt preferenciālo režīmu, kas piemērojams Savienības izcelsmes liellopu gaļas importam Turcijā, un paplašināt Lēmuma Nr. 1/98 2. protokola pielikumā noteikto pašreizējo tarifa kvotu aptvērumu, iekļaujot svaigu un atdzesētu liellopu gaļu. |
| --- | --- |

(3)

Savienība un Turcija ir apspriedušās un vienojušās grozīt preferenciālo režīmu, kas piemērojams Savienības izcelsmes liellopu gaļas importam Turcijā, un paplašināt Lēmuma Nr. 1/98 2. protokola pielikumā noteikto pašreizējo tarifa kvotu aptvērumu, iekļaujot svaigu un atdzesētu liellopu gaļu.

| (4) | Ievērojot 35. pantu Papildprotokolā nolīgumam (3), tā preferenciālā režīma tvērumu, kuru viena otrai piešķīrušas Savienība un Turcija, var grozīt ar Asociācijas padomes lēmumu. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot 35. pantu Papildprotokolā nolīgumam (3), tā preferenciālā režīma tvērumu, kuru viena otrai piešķīrušas Savienība un Turcija, var grozīt ar Asociācijas padomes lēmumu.

| (5) | Tāpēc Savienības nostājas ES un Turcijas Asociācijas padomē pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Savienības nostājas ES un Turcijas Asociācijas padomē pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem ES un Turcijas Asociācijas padomē attiecībā uz grozījumu 2. protokolā EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmumam Nr. 1/98 par lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīmu, pamatā ir ES un Turcijas Asociācijas padomes lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2017. gada 11. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

S. KIISLER

---

(1)  Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju, parakstīts Ankarā 1963. gada 12. septembrī (OV 217, 29.12.1964., 3687. lpp.).

1

(2)  EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmums Nr. 1/98 (1998. gada 25. februāris) par lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīmu (98/223/EK) (OV L 86, 20.3.1998., 1. lpp.).

2

(3)  
  1970. gada 23. novembrī parakstītais papildprotokols, kurš pievienots Nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju (OV L 361, 31.12.1977., 60. lpp.).

3

---

PROJEKTS

ES UN TURCIJAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. ...

(... gada ...),

ar ko groza 2. protokolu Lēmumam Nr. 1/98 par lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīmu

ES UN TURCIJAS ASOCIĀCIJAS PADOME,

ņemot vērā Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju (1),

ņemot vērā 1970. gada 23. novembrī parakstīto papildprotokolu, kurš pievienots Nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju (2), un jo īpaši tā 35. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmumu Nr. 1/98 (3) ir izveidots preferenciālais režīms, kas piemērojams lauksaimniecības produktu tirdzniecībai starp Savienību un Turciju. Minētā lēmuma 2. protokolā ir detalizēta informācija par preferenciālo režīmu, kas piemērojams Savienības izcelsmes lauksaimniecības produktu importam Turcijā, arī par saldētas liellopu gaļas importa preferenciālo režīmu. |
| --- | --- |

(1)

Ar EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmumu Nr. 1/98 (3) ir izveidots preferenciālais režīms, kas piemērojams lauksaimniecības produktu tirdzniecībai starp Savienību un Turciju. Minētā lēmuma 2. protokolā ir detalizēta informācija par preferenciālo režīmu, kas piemērojams Savienības izcelsmes lauksaimniecības produktu importam Turcijā, arī par saldētas liellopu gaļas importa preferenciālo režīmu.

| (2) | Savienība un Turcija ir apspriedušās un vienojušās grozīt preferenciālo režīmu, kas piemērojams Savienības izcelsmes liellopu gaļas importam Turcijā, un paplašināt Lēmuma Nr. 1/98 2. protokola pielikumā noteikto pašreizējo tarifa kvotu aptvērumu, iekļaujot svaigu un atdzesētu liellopu gaļu. |
| --- | --- |

(2)

Savienība un Turcija ir apspriedušās un vienojušās grozīt preferenciālo režīmu, kas piemērojams Savienības izcelsmes liellopu gaļas importam Turcijā, un paplašināt Lēmuma Nr. 1/98 2. protokola pielikumā noteikto pašreizējo tarifa kvotu aptvērumu, iekļaujot svaigu un atdzesētu liellopu gaļu.

| (3) | Tādēļ EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmuma Nr. 1/98 2. protokols būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmuma Nr. 1/98 2. protokols būtu attiecīgi jāgroza,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Lēmuma Nr. 1/98 2. protokola pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

...,

ES un Turcijas Asociācijas padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  
  ES OV L 361, 31.12.1977., 29. lpp.

1

(2)  
  ES OV L 361, 31.12.1977., 60. lpp.

2

(3)  EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmums Nr. 1/98 (1998. gada 25. februāris) par lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīmu (98/223/EK) (ES OV L 86, 20.3.1998., 1. lpp.).

3

PIELIKUMS

Lēmuma Nr. 1/98 2. protokola pielikumā ierakstus par KN kodu 0202 20 aizstāj ar šādiem:

| “KN kods | Apraksts | Vislielākās labvēlības nodokļa samazinājums (%) | Tarifa kvota (tīrsvara tonnas) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0201 20
  0202 20 | Svaiga vai atdzesēta, vai saldēta liellopu gaļa, citādi neatkauloti izcirtņi | samazinājums 50 % apmērā; nodokļa maksimālā likme 30 % | 5 000 |
| 0201 20
  0202 20 | Svaiga vai atdzesēta, vai saldēta liellopu gaļa, citādi neatkauloti izcirtņi | samazinājums 30 % apmērā; nodokļa maksimālā likme 43 % | 14 100 ”. |

“KN kods

Apraksts

Vislielākās labvēlības nodokļa samazinājums (%)

Tarifa kvota (tīrsvara tonnas)

0201 20

0202 20

Svaiga vai atdzesēta, vai saldēta liellopu gaļa, citādi neatkauloti izcirtņi

samazinājums 50 % apmērā; nodokļa maksimālā likme 30 %

5 000

0201 20

0202 20

Svaiga vai atdzesēta, vai saldēta liellopu gaļa, citādi neatkauloti izcirtņi

samazinājums 30 % apmērā; nodokļa maksimālā likme 43 %

14 100 ”.

---

| 22.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/70

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2424

(2017. gada 18. decembris),

ar ko pilnvaro Rumāniju Eiropas Savienības interesēs akceptēt Čīles, Islandes un Bahamu Salu pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 81. panta 3. punktu saistībā ar tā 218. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība bērnu tiesību aizsardzības veicināšanu ir izvirzījusi par vienu no saviem mērķiem, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā. Pasākumi bērnu aizsardzībai pret nelikumīgu aizvešanu vai aizturēšanu ir minētās politikas būtiska sastāvdaļa. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība bērnu tiesību aizsardzības veicināšanu ir izvirzījusi par vienu no saviem mērķiem, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā. Pasākumi bērnu aizsardzībai pret nelikumīgu aizvešanu vai aizturēšanu ir minētās politikas būtiska sastāvdaļa.

| (2) | Padome ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 2201/2003 (2) (“Briseles IIa regula”), kuras mērķis ir aizsargāt bērnus no nelabvēlīgās ietekmes, ko rada nelikumīga aizvešana vai aizturēšana, un ieviest procedūras, ar kurām paredzēts nodrošināt viņu nekavējošu atpakaļatdošanu uz dalībvalsti, kurā atrodas viņu parastā dzīvesvieta, kā arī nodrošināt saskarsmes tiesību un aizgādības tiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

(2)

Padome ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 2201/2003 (2) (“Briseles IIa regula”), kuras mērķis ir aizsargāt bērnus no nelabvēlīgās ietekmes, ko rada nelikumīga aizvešana vai aizturēšana, un ieviest procedūras, ar kurām paredzēts nodrošināt viņu nekavējošu atpakaļatdošanu uz dalībvalsti, kurā atrodas viņu parastā dzīvesvieta, kā arī nodrošināt saskarsmes tiesību un aizgādības tiesību aizsardzību.

| (3) | Briseles IIa regula papildina un pastiprina 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvenciju par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (“1980. gada Hāgas konvencija”), kas starptautiskā mērogā izveido saistību un sadarbības sistēmu attiecībās starp konvencijas dalībvalstīm un starp centrālajām iestādēm un kas tiecas nodrošināt nelikumīgi aizvestu vai aizturētu bērnu ātru atgriešanu. |
| --- | --- |

(3)

Briseles IIa regula papildina un pastiprina 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvenciju par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (“1980. gada Hāgas konvencija”), kas starptautiskā mērogā izveido saistību un sadarbības sistēmu attiecībās starp konvencijas dalībvalstīm un starp centrālajām iestādēm un kas tiecas nodrošināt nelikumīgi aizvestu vai aizturētu bērnu ātru atgriešanu.

| (4) | Visas Savienības dalībvalstis ir 1980. gada Hāgas konvencijas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(4)

Visas Savienības dalībvalstis ir 1980. gada Hāgas konvencijas dalībvalstis.

| (5) | Savienība mudina trešās valstis pievienoties 1980. gada Hāgas konvencijai un atbalsta 1980. gada Hāgas konvencijas pareizu īstenošanu, kopā ar dalībvalstīm inter alia piedaloties speciālajās komisijās, kuras regulāri organizē Hāgas Starptautisko privāttiesību konference. |
| --- | --- |

(5)

Savienība mudina trešās valstis pievienoties 1980. gada Hāgas konvencijai un atbalsta 1980. gada Hāgas konvencijas pareizu īstenošanu, kopā ar dalībvalstīm inter alia piedaloties speciālajās komisijās, kuras regulāri organizē Hāgas Starptautisko privāttiesību konference.

| (6) | Kopīgs tiesiskais regulējums, kas piemērojams attiecībās starp Savienības dalībvalstīm un trešām valstīm, varētu būt vislabākais risinājums sensitīvos starptautiskās bērnu nolaupīšanas gadījumos. |
| --- | --- |

(6)

Kopīgs tiesiskais regulējums, kas piemērojams attiecībās starp Savienības dalībvalstīm un trešām valstīm, varētu būt vislabākais risinājums sensitīvos starptautiskās bērnu nolaupīšanas gadījumos.

| (7) | 1980. gada Hāgas konvencijā ir noteikts, ka to piemēro attiecībās starp valsti, kas tai pievienojas, un konvencijas dalībvalstīm, kuras ir deklarējušas, ka akceptē šo pievienošanos. |
| --- | --- |

(7)

1980. gada Hāgas konvencijā ir noteikts, ka to piemēro attiecībās starp valsti, kas tai pievienojas, un konvencijas dalībvalstīm, kuras ir deklarējušas, ka akceptē šo pievienošanos.

| (8) | 1980. gada Hāgas konvencija liedz tādām reģionālām ekonomiskās integrācijas organizācijām kā Savienība kļūt par tās dalībnieci. Tāpēc Savienība minētajai konvencijai nevar pievienoties, un tā nevar arī deponēt deklarāciju, ar ko tā akceptē attiecīgas valsts pievienošanos. |
| --- | --- |

(8)

1980. gada Hāgas konvencija liedz tādām reģionālām ekonomiskās integrācijas organizācijām kā Savienība kļūt par tās dalībnieci. Tāpēc Savienība minētajai konvencijai nevar pievienoties, un tā nevar arī deponēt deklarāciju, ar ko tā akceptē attiecīgas valsts pievienošanos.

| (9) | Ievērojot Eiropas Savienības Tiesas atzinumu 1/13 (3), 1980. gada Hāgas konvencijā paredzētā pievienošanās akcepta deklarācija ietilpst Savienības ekskluzīvajā ārējā kompetencē. |
| --- | --- |

(9)

Ievērojot Eiropas Savienības Tiesas atzinumu 1/13 (3), 1980. gada Hāgas konvencijā paredzētā pievienošanās akcepta deklarācija ietilpst Savienības ekskluzīvajā ārējā kompetencē.

| (10) | Čīle savu pievienošanās instrumentu attiecībā uz 1980. gada Hāgas konvenciju deponēja 1994. gada 23. februārī. Attiecībā uz Čīli 1980. gada Hāgas konvencija stājās spēkā 1994. gada 1. maijā. |
| --- | --- |

(10)

Čīle savu pievienošanās instrumentu attiecībā uz 1980. gada Hāgas konvenciju deponēja 1994. gada 23. februārī. Attiecībā uz Čīli 1980. gada Hāgas konvencija stājās spēkā 1994. gada 1. maijā.

| (11) | Visas attiecīgās dalībvalstis, izņemot Rumāniju, jau ir akceptējušas Čīles pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Čīle ir akceptējusi Bulgārijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Maltas un Slovēnijas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Pēc Čīles situācijas izvērtēšanas tika secināts, ka Rumānija var Savienības interesēs akceptēt Čīles pievienošanos saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvencijas noteikumiem. |
| --- | --- |

(11)

Visas attiecīgās dalībvalstis, izņemot Rumāniju, jau ir akceptējušas Čīles pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Čīle ir akceptējusi Bulgārijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Maltas un Slovēnijas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Pēc Čīles situācijas izvērtēšanas tika secināts, ka Rumānija var Savienības interesēs akceptēt Čīles pievienošanos saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvencijas noteikumiem.

| (12) | Islande savu pievienošanās instrumentu attiecībā uz 1980. gada Hāgas konvenciju deponēja 1996. gada 14. augustā. Attiecībā uz Islandi 1980. gada Hāgas konvencija stājās spēkā 1996. gada 1. septembrī. |
| --- | --- |

(12)

Islande savu pievienošanās instrumentu attiecībā uz 1980. gada Hāgas konvenciju deponēja 1996. gada 14. augustā. Attiecībā uz Islandi 1980. gada Hāgas konvencija stājās spēkā 1996. gada 1. septembrī.

| (13) | Visas attiecīgās dalībvalstis, izņemot Rumāniju, jau ir akceptējušas Islandes pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Islande ir akceptējusi Bulgārijas, Igaunijas, Latvijas, Lietuvas un Maltas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Pēc Islandes situācijas izvērtēšanas tika secināts, ka Rumānija var Savienības interesēs akceptēt Islandes pievienošanos saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvencijas noteikumiem. |
| --- | --- |

(13)

Visas attiecīgās dalībvalstis, izņemot Rumāniju, jau ir akceptējušas Islandes pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Islande ir akceptējusi Bulgārijas, Igaunijas, Latvijas, Lietuvas un Maltas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Pēc Islandes situācijas izvērtēšanas tika secināts, ka Rumānija var Savienības interesēs akceptēt Islandes pievienošanos saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvencijas noteikumiem.

| (14) | Bahamu Salas savu pievienošanās instrumentu attiecībā uz 1980. gada konvenciju deponēja 1993. gada 1. oktobrī. Bahamu Salās 1980. gada Hāgas konvencija stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(14)

Bahamu Salas savu pievienošanās instrumentu attiecībā uz 1980. gada konvenciju deponēja 1993. gada 1. oktobrī. Bahamu Salās 1980. gada Hāgas konvencija stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

| (15) | Visas attiecīgās dalībvalstis, izņemot Rumāniju, jau ir akceptējušas Bahamu Salu pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Bahamu Salas ir akceptējušas Bulgārijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Maltas un Slovēnijas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Pēc Bahamu Salu situācijas izvērtēšanas tika secināts, ka Rumānija var Savienības interesēs akceptēt Bahamu Salu pievienošanos saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvencijas noteikumiem. |
| --- | --- |

(15)

Visas attiecīgās dalībvalstis, izņemot Rumāniju, jau ir akceptējušas Bahamu Salu pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Bahamu Salas ir akceptējušas Bulgārijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Maltas un Slovēnijas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Pēc Bahamu Salu situācijas izvērtēšanas tika secināts, ka Rumānija var Savienības interesēs akceptēt Bahamu Salu pievienošanos saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvencijas noteikumiem.

| (16) | Tādēļ Rumānija būtu jāpilnvaro saskaņā ar šajā lēmumā ietvertajiem noteikumiem deponēt savu deklarāciju, ar ko tā Savienības interesēs akceptē Čīles, Islandes un Bahamu Salu pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Pārējām Savienības dalībvalstīm, kas jau akceptējušas Čīles, Islandes un Bahamu Salu pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai, nav jādeponē jauna pievienošanās akcepta deklarācija, jo saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām līdzšinējās deklarācijas paliek spēkā. |
| --- | --- |

(16)

Tādēļ Rumānija būtu jāpilnvaro saskaņā ar šajā lēmumā ietvertajiem noteikumiem deponēt savu deklarāciju, ar ko tā Savienības interesēs akceptē Čīles, Islandes un Bahamu Salu pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Pārējām Savienības dalībvalstīm, kas jau akceptējušas Čīles, Islandes un Bahamu Salu pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai, nav jādeponē jauna pievienošanās akcepta deklarācija, jo saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām līdzšinējās deklarācijas paliek spēkā.

| (17) | Apvienotajai Karalistei un Īrijai Briseles IIa regula ir saistoša, un tās piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(17)

Apvienotajai Karalistei un Īrijai Briseles IIa regula ir saistoša, un tās piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

| (18) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Rumānija ar šo tiek pilnvarota Savienības interesēs akceptēt Čīles, Islandes un Bahamu Salu pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai.

2.   Rumānija ne vēlāk kā 2018. gada 19. decembrī deponē deklarāciju, ar ko Savienības interesēs akceptē Čīles, Islandes un Bahamu Salu pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai un kas formulēta šādi:

“[Pilns DALĪBVALSTS nosaukums] deklarē, ka tā saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/2424 akceptē Čīles, Islandes un Bahamu Salu pievienošanos 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem.”

3.   Rumānija informē Padomi un Komisiju par to savas deklarācijas deponēšanu, ar ko akceptēta Čīles, Islandes un Bahamu Salu pievienošanās 1980. gada Hāgas konvencijai, un minētās deklarācijas tekstu dara zināmu Komisijai divos mēnešos no deponēšanas dienas.

2. pants

Tās dalībvalstis, kas savas deklarācijas, ar kurām tās akceptē Čīles, Islandes un Bahamu Salu pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai, ir deponējušas pirms šā lēmuma pieņemšanas dienas, jaunu deklarāciju nedeponē.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.

Briselē, 2017. gada 18. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

K. SIMSON

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2017. gada 30. novembra atzinums (Oficiālajā Vestnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vestnesī

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 2201/2003 (2003. gada 27. novembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un par Regulas (EK) Nr. 1347/2000 atcelšanu (OV L 338, 23.12.2003., 1. lpp.).

2

(3)  ECLI:EU:C:2014:2303.

3

---

| 22.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/73

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2425

(2017. gada 18. decembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejas sanāksmē īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, par vispusīgo plānu, ko iesniegusi Moldovas Republika attiecībā uz nolīguma īstenošanu publiskā iepirkuma jomā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, (“nolīgums”), Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/839 (1), un tas stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, (“nolīgums”), Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/839 (1), un tas stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

| (2) | Ievērojot nolīguma 272. panta 1. un 2. punktu Moldovas Republika iesniedz Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kas paredzēta minētā nolīguma 438. panta 4. punktā, visaptverošu plānu par publiskā iepirkuma nodaļas īstenošanu, kurā ietverti grafiki un atskaites punkti un kurā paredzētas visas reformas attiecībā uz regulējuma tuvināšanu Savienības acquis un institucionālo spēju veidošanu. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot nolīguma 272. panta 1. un 2. punktu Moldovas Republika iesniedz Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kas paredzēta minētā nolīguma 438. panta 4. punktā, visaptverošu plānu par publiskā iepirkuma nodaļas īstenošanu, kurā ietverti grafiki un atskaites punkti un kurā paredzētas visas reformas attiecībā uz regulējuma tuvināšanu Savienības acquis un institucionālo spēju veidošanu.

| (3) | Nolīguma 272. panta 3. punktā ir noteikts, ka saskaņā ar pozitīvu atzinumu, ko sniegusi Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, plānu uzskata par atsauces dokumentu nolīguma V sadaļas 8. nodaļas īstenošanai. Savienība pieliek vislielākās pūles, lai palīdzētu Moldovas Republikai plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(3)

Nolīguma 272. panta 3. punktā ir noteikts, ka saskaņā ar pozitīvu atzinumu, ko sniegusi Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, plānu uzskata par atsauces dokumentu nolīguma V sadaļas 8. nodaļas īstenošanai. Savienība pieliek vislielākās pūles, lai palīdzētu Moldovas Republikai plāna īstenošanā.

| (4) | Asociācijas komitejas sanāksmē īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai ir jāpieņem lēmums, lai sniegtu labvēlīgu atzinumu par vispusīgo plānu, ko iesniegusi Moldovas Republika attiecībā uz nolīguma īstenošanu publiskā iepirkuma jomā. Saskaņā ar nolīguma 438. panta 3. punktu minētās komitejas lēmums ir saistošs Pusēm, kuras veic atbilstīgus pasākumus, lai to īstenotu. |
| --- | --- |

(4)

Asociācijas komitejas sanāksmē īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai ir jāpieņem lēmums, lai sniegtu labvēlīgu atzinumu par vispusīgo plānu, ko iesniegusi Moldovas Republika attiecībā uz nolīguma īstenošanu publiskā iepirkuma jomā. Saskaņā ar nolīguma 438. panta 3. punktu minētās komitejas lēmums ir saistošs Pusēm, kuras veic atbilstīgus pasākumus, lai to īstenotu.

| (5) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāpieņem Asociācijas komitejas sanāksmē īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, jo plāns, ko iesniegusi Moldovas Republika, atbilst prasībām, kas noteiktas nolīguma 272. panta 1. un 2. punktā, |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāpieņem Asociācijas komitejas sanāksmē īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, jo plāns, ko iesniegusi Moldovas Republika, atbilst prasībām, kas noteiktas nolīguma 272. panta 1. un 2. punktā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā, pamatojas uz Asociācijas komitejas sanāksmes īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2017. gada 18. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

K. SIMSON

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2016/839 (2016. gada 23. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (OV L 141, 28.5.2016., 28. lpp.).

1

---

PROJEKTS

ES UN MOLDOVAS ASOCIĀCIJAS KOMITEJAS SANĀKSMES ĪPAŠĀ SASTĀVĀ TIRDZNIECĪBAS JAUTĀJUMU RISINĀŠANAI LĒMUMS Nr. .../...

(... gada ...),

ar ko sniedz pozitīvu atzinumu par visaptverošo plānu attiecībā uz publisko iepirkumu

ASOCIĀCIJAS KOMITEJA TĀS TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS SASTĀVĀ VĀRDĀ,

ņemot vērā Asociācijas nolīgumu, kas 2014. gada 27. jūnijā Briselē parakstīts starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, un jo īpaši tā 272. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), tika noslēgts ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/839 (1) un stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), tika noslēgts ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/839 (1) un stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

| (2) | Nolīguma 272. panta 1. un 2. punktā noteikts, ka Moldovas Republika iesniedz Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai vispusīgu plānu ar publisko iepirkumu saistītu tiesību aktu īstenošanai ar grafikiem un atskaites punktiem, kas ietvertu visas reformas tiesību aktu tuvināšanai Savienības acquis un institucionālās spējas palielināšanu. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma 272. panta 1. un 2. punktā noteikts, ka Moldovas Republika iesniedz Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai vispusīgu plānu ar publisko iepirkumu saistītu tiesību aktu īstenošanai ar grafikiem un atskaites punktiem, kas ietvertu visas reformas tiesību aktu tuvināšanai Savienības acquis un institucionālās spējas palielināšanu.

| (3) | Nolīguma 272. panta 3. punktā noteikts, ka ir nepieciešams Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai labvēlīgs atzinums, lai vispusīgo plānu uzskatītu par atsauces dokumentu īstenošanas procesā, t. i., ar publisko iepirkumu saistītu Moldovas Republikas tiesību aktu tuvināšanā Savienības acquis. |
| --- | --- |

(3)

Nolīguma 272. panta 3. punktā noteikts, ka ir nepieciešams Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai labvēlīgs atzinums, lai vispusīgo plānu uzskatītu par atsauces dokumentu īstenošanas procesā, t. i., ar publisko iepirkumu saistītu Moldovas Republikas tiesību aktu tuvināšanā Savienības acquis.

| (4) | Ievērojot nolīguma 438. panta 3. punktu Asociācijas komiteja ir pilnvarota pieņemt lēmumus nolīgumā paredzētajos gadījumos un jomās. Minētie lēmumi ir Pusēm saistoši, un tās veic atbilstīgus pasākumus to īstenošanai. Asociācijas komiteja lēmumus pieņem, Pusēm vienojoties. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot nolīguma 438. panta 3. punktu Asociācijas komiteja ir pilnvarota pieņemt lēmumus nolīgumā paredzētajos gadījumos un jomās. Minētie lēmumi ir Pusēm saistoši, un tās veic atbilstīgus pasākumus to īstenošanai. Asociācijas komiteja lēmumus pieņem, Pusēm vienojoties.

| (5) | Saskaņā ar nolīguma 438. panta 4. punktu Asociācijas komiteja tiekas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, lai risinātu visus tirdzniecības un ar tirdzniecību saistītos jautājumus saskaņā ar nolīguma V sadaļu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar nolīguma 438. panta 4. punktu Asociācijas komiteja tiekas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, lai risinātu visus tirdzniecības un ar tirdzniecību saistītos jautājumus saskaņā ar nolīguma V sadaļu.

| (6) | Plāns par publisko iepirkumu, ko iesniegusi Moldovas Republika, atbilst prasībām, kas noteiktas nolīguma 272. panta 1. un 2. punktā. |
| --- | --- |

(6)

Plāns par publisko iepirkumu, ko iesniegusi Moldovas Republika, atbilst prasībām, kas noteiktas nolīguma 272. panta 1. un 2. punktā.

| (7) | Tādēļ ir lietderīgi, ka Asociācijas komitejas sanāksmē īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai pieņem lēmumu, ar ko sniedz labvēlīgu atzinumu par Moldovas Republikas iesniegto vispusīgo plānu attiecībā uz publisko iepirkumu, |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ ir lietderīgi, ka Asociācijas komitejas sanāksmē īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai pieņem lēmumu, ar ko sniedz labvēlīgu atzinumu par Moldovas Republikas iesniegto vispusīgo plānu attiecībā uz publisko iepirkumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Tiek sniegts labvēlīgs atzinums par Valsts Publiskā iepirkuma stratēģiju 2016.–2020. gadam un tās īstenošanas rīcības plānu, ko ar 2016. gada 14. decembra Lēmumu Nr. 1332 pieņēmusi Moldovas Republikas valdība.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

...,

Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2016/839 (2016. gada 23. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (OV L 141, 28.5.2016., 28. lpp.).

1

---

| 22.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/77 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/77

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/2426

(2017. gada 21. decembris),

ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2014. gada 31. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/512/KĀDP (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2014. gada 31. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/512/KĀDP (1).

| (2) | Eiropadome 2015. gada 19. martā vienojās, ka tiks veikti vajadzīgie pasākumi, lai ierobežojošo pasākumu piemērošanas ilgumu skaidri saistītu ar Minskas vienošanos pilnīgu īstenošanu, paturot prātā, ka pilnīga īstenošana bija paredzēta 2015. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome 2015. gada 19. martā vienojās, ka tiks veikti vajadzīgie pasākumi, lai ierobežojošo pasākumu piemērošanas ilgumu skaidri saistītu ar Minskas vienošanos pilnīgu īstenošanu, paturot prātā, ka pilnīga īstenošana bija paredzēta 2015. gada 31. decembrī.

| (3) | Padome 2017. gada 28. jūnijā atjaunoja Lēmumu 2014/512/KĀDP līdz 2018. gada 31. janvārim, lai dotu tai iespēju turpināt izvērtēt Minskas vienošanos īstenošanu. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2017. gada 28. jūnijā atjaunoja Lēmumu 2014/512/KĀDP līdz 2018. gada 31. janvārim, lai dotu tai iespēju turpināt izvērtēt Minskas vienošanos īstenošanu.

| (4) | Pēc Minskas vienošanos izvērtēšanas Lēmums 2014/512/KĀDP būtu jāatjauno vēl uz sešiem mēnešiem, lai dotu Padomei iespēju turpināt izvērtēt to īstenošanu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Minskas vienošanos izvērtēšanas Lēmums 2014/512/KĀDP būtu jāatjauno vēl uz sešiem mēnešiem, lai dotu Padomei iespēju turpināt izvērtēt to īstenošanu.

| (5) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2014/512/KĀDP, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2014/512/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2014/512/KĀDP 9. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.   Šo lēmumu piemēro līdz 2018. gada 31. jūlijam.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2017. gada 21. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. MAASIKAS

---

(1)  Padomes Lēmums 2014/512/KĀDP (2014. gada 31. jūlijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV L 229, 31.7.2014., 13. lpp.).

1

---

| 22.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/78

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/2427

(2017. gada 21. decembris),

ar ko groza Lēmumu 2010/231/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Somāliju

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/231/KĀDP (2010. gada 26. aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem pret Somāliju, un ar ko atceļ Kopējo nostāju 2009/138/KĀDP (1),

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 26. aprīlī pieņēma Lēmumu 2010/231/KĀDP. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 26. aprīlī pieņēma Lēmumu 2010/231/KĀDP.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2017. gada 14. novembrī pieņēma Rezolūciju 2385 (2017). Minētajā rezolūcijā ir paredzēts atbrīvojums no aktīvu iesaldēšanas un no aizlieguma līdzekļus, citus finanšu aktīvus un saimnieciskos resursus darīt pieejamus attiecībā uz tādu steidzami nepieciešamu humāno palīdzību Somālijai, ko sniedz Apvienoto Nāciju Organizācija, tās specializētās aģentūras vai programmas, humānās palīdzības organizācijas, kurām ir novērotāja statuss Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajā asamblejā un kuras sniedz humāno palīdzību, un to īstenošanas partneri, tostarp nevalstiskās organizācijas, kuras saņem divpusēju vai daudzpusēju finansējumu un piedalās Apvienoto Nāciju Organizācijas humānās palīdzības plānā Somālijai. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2017. gada 14. novembrī pieņēma Rezolūciju 2385 (2017). Minētajā rezolūcijā ir paredzēts atbrīvojums no aktīvu iesaldēšanas un no aizlieguma līdzekļus, citus finanšu aktīvus un saimnieciskos resursus darīt pieejamus attiecībā uz tādu steidzami nepieciešamu humāno palīdzību Somālijai, ko sniedz Apvienoto Nāciju Organizācija, tās specializētās aģentūras vai programmas, humānās palīdzības organizācijas, kurām ir novērotāja statuss Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajā asamblejā un kuras sniedz humāno palīdzību, un to īstenošanas partneri, tostarp nevalstiskās organizācijas, kuras saņem divpusēju vai daudzpusēju finansējumu un piedalās Apvienoto Nāciju Organizācijas humānās palīdzības plānā Somālijai.

| (3) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2010/231/KĀDP, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2010/231/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2010/231/KĀDP 6. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro to līdzekļu, citu finanšu aktīvu vai saimniecisko resursu maksāšanai, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu tādas steidzami nepieciešamās humānās palīdzības savlaicīgu piegādi Somālijai, ko sniedz Apvienoto Nāciju Organizācija, tās specializētās aģentūras vai programmas, humānās palīdzības organizācijas, kurām ir novērotāja statuss Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajā asamblejā un kuras sniedz humāno palīdzību, un to īstenošanas partneri, tostarp nevalstiskās organizācijas, kuras saņem divpusēju vai daudzpusēju finansējumu un piedalās Apvienoto Nāciju Organizācijas humānās palīdzības plānā Somālijai.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2017. gada 21. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. MAASIKAS

---

(1)  
  OV L 105, 27.4.2010., 17. lpp.

1

---