# Europeiska unionens L 12/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 12 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången17 januari 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 12

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången17 januari 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Information om förlängningen av konventionen om handel med spannmål (1995) | 1 |
| | * | Information om förlängningen av 1992 års internationella sockeravtal | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/63 av den 26 september 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/571 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU avseende tekniska tillsynsstandarder när det gäller auktorisation, organisatoriska krav och publicering av transaktioner för leverantörer av datarapporteringstjänster (
  1
  ) | 2 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/64 av den 29 september 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 med närmare angivelse av hur kriterierna i artikel 20.1 c iii ska tillämpas för att bedöma om vissa händelser skulle orsaka en allvarlig och negativ påverkan på marknadsintegriteten, den finansiella stabiliteten, konsumenterna, realekonomin eller finansieringen av hushåll och företag i en eller flera medlemsstater (
  1
  ) | 5 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/65 av den 29 september 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 med närmare angivelse av innebörden av tekniska delar av definitionerna i artikel 3.1 i förordningen (
  1
  ) | 9 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/66 av den 29 september 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 med närmare angivelse av hur det nominella beloppet för finansiella instrument utom derivat, det nominella beloppet för derivat och fondandelsvärdet för investeringsfonder ska bedömas (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/67 av den 3 oktober 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 vad gäller fastställandet av villkor för att bedöma konsekvenserna av upphörande eller ändring av befintliga referensvärden (
  1
  ) | 14 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/68 av den 8 januari 2018 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Carne de Salamanca [SGB]) | 16 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/69 av den 16 januari 2018 om avregistrering av den skyddade geografiska beteckningen Carne de Morucha de Salamanca (SGB) | 22 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2018/70 av den 16 januari 2018 om ändring av bilagorna II, III och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 vad gäller gränsvärdena för ametoktradin, klorpyrifosmetyl, cyprokonazol, difenokonazol, fluazinam, flutriafol, prohexadion och natriumklorid i eller på vissa produkter (
  1
  ) | 24 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/71 av den 12 december 2017 om medgivande av undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG när det gäller produktion och grossistförsäljning av el i Nederländerna
  [delgivet med nr C(2017) 8339]

   (
  1
  ) | 53 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Information om förlängningen av konventionen om handel med spannmål (1995)

1

*

Information om förlängningen av 1992 års internationella sockeravtal

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/63 av den 26 september 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/571 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU avseende tekniska tillsynsstandarder när det gäller auktorisation, organisatoriska krav och publicering av transaktioner för leverantörer av datarapporteringstjänster (
  1
  )

1

2

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/64 av den 29 september 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 med närmare angivelse av hur kriterierna i artikel 20.1 c iii ska tillämpas för att bedöma om vissa händelser skulle orsaka en allvarlig och negativ påverkan på marknadsintegriteten, den finansiella stabiliteten, konsumenterna, realekonomin eller finansieringen av hushåll och företag i en eller flera medlemsstater (
  1
  )

1

5

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/65 av den 29 september 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 med närmare angivelse av innebörden av tekniska delar av definitionerna i artikel 3.1 i förordningen (
  1
  )

1

9

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/66 av den 29 september 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 med närmare angivelse av hur det nominella beloppet för finansiella instrument utom derivat, det nominella beloppet för derivat och fondandelsvärdet för investeringsfonder ska bedömas (
  1
  )

1

11

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/67 av den 3 oktober 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 vad gäller fastställandet av villkor för att bedöma konsekvenserna av upphörande eller ändring av befintliga referensvärden (
  1
  )

1

14

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/68 av den 8 januari 2018 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Carne de Salamanca [SGB])

16

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/69 av den 16 januari 2018 om avregistrering av den skyddade geografiska beteckningen Carne de Morucha de Salamanca (SGB)

22

*

Kommissionens förordning (EU) 2018/70 av den 16 januari 2018 om ändring av bilagorna II, III och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 vad gäller gränsvärdena för ametoktradin, klorpyrifosmetyl, cyprokonazol, difenokonazol, fluazinam, flutriafol, prohexadion och natriumklorid i eller på vissa produkter (
  1
  )

1

24

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/71 av den 12 december 2017 om medgivande av undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG när det gäller produktion och grossistförsäljning av el i Nederländerna
  [delgivet med nr C(2017) 8339]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2017) 8339]

1

53

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2268 av den 26 september 2017 om ändring av rådets förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden ( EUT L 334, 15.12.2017 ) | 62 |
| | * | Rättelse till rådets beslut (Gusp) 2017/2315 av den 11 december 2017 om upprättande av permanent strukturerat samarbete och om fastställande av förteckningen över deltagande medlemsstater ( EUT L 331, 14.12.2017 ) | 63 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2268 av den 26 september 2017 om ändring av rådets förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden ( EUT L 334, 15.12.2017 )

( EUT L 334, 15.12.2017 )

62

*

Rättelse till rådets beslut (Gusp) 2017/2315 av den 11 december 2017 om upprättande av permanent strukturerat samarbete och om fastställande av förteckningen över deltagande medlemsstater ( EUT L 331, 14.12.2017 )

( EUT L 331, 14.12.2017 )

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 17.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/1

---

Information om förlängningen av konventionen om handel med spannmål (1995)

Vid sitt 45:e sammanträde (i London den 5 juni 2017) beslutade Internationella spannmålsrådet att förlänga 1995 års konvention om handel med spannmål (1) med en period på två år till och med den 30 juni 2019.

1

---

(1)  
  EGT L 21, 27.1.1996, s. 49.

1

---

| 17.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/1

---

Information om förlängningen av 1992 års internationella sockeravtal

Vid sitt 52:a sammanträde (i London den 1 december 2017) beslutade Internationella sockerrådet att förlänga 1992 års internationella sockeravtal (1) med en period på två år till och med den 31 december 2019.

1

---

(1)  
  EGT L 379, 23.12.1992, s. 16.

1

---

FÖRORDNINGAR

| 17.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/2

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2018/63

av den 26 september 2017

om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/571 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU avseende tekniska tillsynsstandarder när det gäller auktorisation, organisatoriska krav och publicering av transaktioner för leverantörer av datarapporteringstjänster

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (1), särskilt artikel 65.8 c, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/571 (2) anges organisatoriska krav för leverantörer av datarapporteringstjänster, inbegripet tillhandahållare av konsoliderad handelsinformation (CTP:er) för egetkapitalinstrument. Eftersom de uppgifter som specificerar rapporteringsmekanismerna för konsoliderad handelsinformation om andra instrument än egetkapitalinstrument, såsom obligationer, strukturerade finansiella produkter, utsläppsrätter och derivat, hänger nära samman med bestämmelserna i delegerad förordning (EU) 2017/571 är det lämpligt att i samma delegerade förordning även specificera tillämpningsområdet för konsoliderad handelsinformation om andra instrument än egetkapitalinstrument, och därmed att ändra delegerad förordning (EU) 2017/571. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/571 (2) anges organisatoriska krav för leverantörer av datarapporteringstjänster, inbegripet tillhandahållare av konsoliderad handelsinformation (CTP:er) för egetkapitalinstrument. Eftersom de uppgifter som specificerar rapporteringsmekanismerna för konsoliderad handelsinformation om andra instrument än egetkapitalinstrument, såsom obligationer, strukturerade finansiella produkter, utsläppsrätter och derivat, hänger nära samman med bestämmelserna i delegerad förordning (EU) 2017/571 är det lämpligt att i samma delegerade förordning även specificera tillämpningsområdet för konsoliderad handelsinformation om andra instrument än egetkapitalinstrument, och därmed att ändra delegerad förordning (EU) 2017/571.

| (2) | Som ett led i att skapa en ram som ger kommersiella incitament för CTP:er att tillhandahålla konsoliderad handelsinformation om andra instrument än egetkapitalinstrument bör CTP:er tillåtas att tillhandahålla konsoliderad handelsinformation som endast omfattar en eller ett visst antal tillgångsklasser. |
| --- | --- |

(2)

Som ett led i att skapa en ram som ger kommersiella incitament för CTP:er att tillhandahålla konsoliderad handelsinformation om andra instrument än egetkapitalinstrument bör CTP:er tillåtas att tillhandahålla konsoliderad handelsinformation som endast omfattar en eller ett visst antal tillgångsklasser.

| (3) | CTP:erna bör säkerställa att de offentliggör krävd information om transaktioner till en täckningsgrad av 80 % av den totala volymen och det totala antalet transaktioner för varje relevant tillgångsklass som offentliggjorts under föregående sex månader av godkända publiceringsarrangemang (APA:er) och handelsplatser. På detta sätt säkerställer man att CTP:erna offentliggör information som är av betydelse ur användarsynvinkel samtidigt som man undviker de höga kostnader som det innebär att inkludera all den information som offentliggjorts av APA:erna och handelsplatserna. |
| --- | --- |

(3)

CTP:erna bör säkerställa att de offentliggör krävd information om transaktioner till en täckningsgrad av 80 % av den totala volymen och det totala antalet transaktioner för varje relevant tillgångsklass som offentliggjorts under föregående sex månader av godkända publiceringsarrangemang (APA:er) och handelsplatser. På detta sätt säkerställer man att CTP:erna offentliggör information som är av betydelse ur användarsynvinkel samtidigt som man undviker de höga kostnader som det innebär att inkludera all den information som offentliggjorts av APA:erna och handelsplatserna.

| (4) | CTP:erna bör få tillräckligt med tid på sig att nå upp till de täckningsgrader som föreskrivs i denna förordning i händelse av att de måste lägga till nya handelsplatser och APA:er i sina dataströmmar. |
| --- | --- |

(4)

CTP:erna bör få tillräckligt med tid på sig att nå upp till de täckningsgrader som föreskrivs i denna förordning i händelse av att de måste lägga till nya handelsplatser och APA:er i sina dataströmmar.

| (5) | Av konsekvensskäl och för att säkerställa väl fungerande finansiella marknader är det nödvändigt att bestämmelserna om CTP:er med inriktning på andra finansiella instrument än egetkapitalinstrument och de nationella bestämmelser som införlivar direktiv 2014/65/EU börjar tillämpas från samma datum. För att säkerställa en smidig övergång till det nya systemet är det nödvändigt att den första perioden för bedömning av den täckningsgrad som CTP:erna måste uppnå omfattar perioden från och med den 1 januari 2019. |
| --- | --- |

(5)

Av konsekvensskäl och för att säkerställa väl fungerande finansiella marknader är det nödvändigt att bestämmelserna om CTP:er med inriktning på andra finansiella instrument än egetkapitalinstrument och de nationella bestämmelser som införlivar direktiv 2014/65/EU börjar tillämpas från samma datum. För att säkerställa en smidig övergång till det nya systemet är det nödvändigt att den första perioden för bedömning av den täckningsgrad som CTP:erna måste uppnå omfattar perioden från och med den 1 januari 2019.

| (6) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) har överlämnat till kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) har överlämnat till kommissionen.

| (7) | Esma har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning baseras på och har begärt ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats genom artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (3). |
| --- | --- |

(7)

Esma har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning baseras på och har begärt ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats genom artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Delegerad förordning (EU) 2017/571 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande artikel ska införas som artikel 15a:

  ”Artikel 15a
  Tillämpningsområde för den konsoliderade handelsinformationen om obligationer, strukturerade finansiella produkter, utsläppsrätter och derivat

  1.   En CTP ska i sin elektroniska dataström inkludera data om en eller flera av följande tillgångsklasser:






  a) | Obligationer, exklusive börshandlade råvaror (ETC) och börshandlade certifikat (ETN). |
| --- | --- | --- |

1.

Följande artikel ska införas som artikel 15a:

”Artikel 15a

Tillämpningsområde för den konsoliderade handelsinformationen om obligationer, strukturerade finansiella produkter, utsläppsrätter och derivat

1.   En CTP ska i sin elektroniska dataström inkludera data om en eller flera av följande tillgångsklasser:

a)

Obligationer, exklusive börshandlade råvaror (ETC) och börshandlade certifikat (ETN).

| b) | Obligationer av typen ETC och ETN. |
| --- | --- |

b)

Obligationer av typen ETC och ETN.

| c) | Strukturerade finansiella produkter. |
| --- | --- |

c)

Strukturerade finansiella produkter.

| d) | Värdepapperiserade derivat. |
| --- | --- |

d)

Värdepapperiserade derivat.

| e) | Räntederivat. |
| --- | --- |

e)

Räntederivat.

| f) | Valutaderivat. |
| --- | --- |

f)

Valutaderivat.

| g) | Aktiederivat. |
| --- | --- |

g)

Aktiederivat.

| h) | Råvaruderivat. |
| --- | --- |

h)

Råvaruderivat.

| i) | Kreditderivat. |
| --- | --- |

i)

Kreditderivat.

| j) | CFD-kontrakt (contracts for difference). |
| --- | --- |

j)

CFD-kontrakt (contracts for difference).

| k) | C10-derivat. |
| --- | --- |

k)

C10-derivat.

| l) | Utsläppsrättsderivat. |
| --- | --- |

l)

Utsläppsrättsderivat.

| m) | Utsläppsrätter. |
| --- | --- |

m)

Utsläppsrätter.

2.   En CTP ska i sin elektroniska dataström inkludera sådan data som offentliggjorts enligt artiklarna 10 och 21 i förordning (EU) nr 600/2014 om båda av följande kriterier uppfylls:

| a) | Antalet transaktioner som offentliggörs av en CTP inom en tillgångsklass som avses i punkt 1 motsvarar minst 80 % av alla transaktioner inom den relevanta tillgångsklassen som offentliggjorts inom unionen av alla APA:er och alla handelsplatser under den bedömningsperiod som avses i punkt 3. |
| --- | --- |

a)

Antalet transaktioner som offentliggörs av en CTP inom en tillgångsklass som avses i punkt 1 motsvarar minst 80 % av alla transaktioner inom den relevanta tillgångsklassen som offentliggjorts inom unionen av alla APA:er och alla handelsplatser under den bedömningsperiod som avses i punkt 3.

| b) | Volymen av de transaktioner som offentliggörs av en CTP inom en tillgångsklass som avses i punkt 1 utgör minst 80 % av volymen av alla transaktioner inom den relevanta tillgångsklassen som offentliggjorts inom unionen av alla APA:er och alla handelsplatser under den bedömningsperiod som avses i punkt 3. |
| --- | --- |

b)

Volymen av de transaktioner som offentliggörs av en CTP inom en tillgångsklass som avses i punkt 1 utgör minst 80 % av volymen av alla transaktioner inom den relevanta tillgångsklassen som offentliggjorts inom unionen av alla APA:er och alla handelsplatser under den bedömningsperiod som avses i punkt 3.

Vid tillämpningen av led b ska volymen av transaktionerna fastställas i enlighet med det volymmått som anges i tabell 4 i bilaga II till kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/583 (*1).

3.   En CTP ska bedöma de täckningsgrader som avses i punkt 2 var sjätte månad baserat på data från de senaste sex månaderna. Bedömningsperioderna ska inledas den 1 januari respektive 1 juli varje år. Den första perioden ska omfatta de sex första månaderna av 2019.

4.   En CTP ska säkerställa att den så snart som möjligt når upp till de minsta täckningsgrader som anges i punkt 2, och under alla omständigheter senast

| a) | den 31 januari det kalenderår som följer efter perioden 1 januari–30 juni, |
| --- | --- |

a)

den 31 januari det kalenderår som följer efter perioden 1 januari–30 juni,

| b) | den 31 juli det kalenderår som följer efter perioden 1 juli–31 december. |
| --- | --- |

b)

den 31 juli det kalenderår som följer efter perioden 1 juli–31 december.

(*1)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/583 av den 14 juli 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 avseende tekniska tillsynsstandarder när det gäller krav på transparens för handelsplatser och värdepappersföretag för obligationer, strukturerade finansiella produkter, utsläppsrätter och derivat (EUT L 87, 31.3.2017, s. 229).”
  "

*1

| 2. | Artikel 21 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 21
  Ikraftträdande och tillämpning
  Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
  Den ska tillämpas från och med den 3 januari 2018.
  Artikel 15a.4 ska dock tillämpas från och med den 1 januari 2019 och artiklarna 14.2, 15.1, 15.2, 15.3 och 20 b ska tillämpas från och med den 3 september 2019.”. |
| --- | --- |

2.

Artikel 21 ska ersättas med följande:

”Artikel 21

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 3 januari 2018.

Artikel 15a.4 ska dock tillämpas från och med den 1 januari 2019 och artiklarna 14.2, 15.1, 15.2, 15.3 och 20 b ska tillämpas från och med den 3 september 2019.”.

Artikel 2

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 september 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 173, 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/571 av den 2 juni 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU avseende tekniska tillsynsstandarder när det gäller auktorisation, organisatoriska krav och publicering av transaktioner för leverantörer av datarapporteringstjänster (EUT L 87, 31.3.2017, s. 126).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

3

---

| 17.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/5

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2018/64

av den 29 september 2017

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 med närmare angivelse av hur kriterierna i artikel 20.1 c iii ska tillämpas för att bedöma om vissa händelser skulle orsaka en allvarlig och negativ påverkan på marknadsintegriteten, den finansiella stabiliteten, konsumenterna, realekonomin eller finansieringen av hushåll och företag i en eller flera medlemsstater

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 av den 8 juni 2016 om index som används som referensvärden för finansiella instrument och finansiella avtal eller för att mäta investeringsfonders resultat, och om ändring av direktiven 2008/48/EG och 2014/17/EU samt förordning (EU) nr 596/2014 (1), särskilt artikel 20.6 c, och

av följande skäl:

| (1) | Med tanke på att det kvalitativa villkoret i artikel 20.1 c iii i förordning (EU) 2016/1011 är av allmän karaktär och vikten av att säkerställa att det tillämpas på ett enhetligt sätt av behöriga myndigheter, bör det i fråga om kritiska referensvärden fastställas hur marknadsintegriteten, den finansiella stabiliteten, konsumenterna, realekonomin eller finansieringen av hushåll och företag i en eller flera medlemsstater kan påverkas allvarligt och negativt om i) tillhandahållandet av ett kritiskt referensvärde upphör, ii) ett kritisk referensvärde tillhandahålls på grundval av ett dataunderlag som inte längre är helt representativt för den underliggande marknaden eller ekonomiska verkligheten, eller iii) ett kritiskt referensvärde tillhandahålls på grundval av ett dataunderlag som är otillförlitligt. |
| --- | --- |

(1)

Med tanke på att det kvalitativa villkoret i artikel 20.1 c iii i förordning (EU) 2016/1011 är av allmän karaktär och vikten av att säkerställa att det tillämpas på ett enhetligt sätt av behöriga myndigheter, bör det i fråga om kritiska referensvärden fastställas hur marknadsintegriteten, den finansiella stabiliteten, konsumenterna, realekonomin eller finansieringen av hushåll och företag i en eller flera medlemsstater kan påverkas allvarligt och negativt om i) tillhandahållandet av ett kritiskt referensvärde upphör, ii) ett kritisk referensvärde tillhandahålls på grundval av ett dataunderlag som inte längre är helt representativt för den underliggande marknaden eller ekonomiska verkligheten, eller iii) ett kritiskt referensvärde tillhandahålls på grundval av ett dataunderlag som är otillförlitligt.

| (2) | Kritiska referensvärden används ofta i andra medlemsstater än den där de tillhandahålls och de används på olika sätt i olika medlemsstater. Det finns därför en risk för allvarlig påverkan i en eller flera medlemsstater, eller på unionsnivå. Det finns även en risk för allvarlig och negativ påverkan avseende endast ett eller flera av kriterierna i artikel 20.1 c iii. Det är därför viktigt att bedömningen görs både på nationell nivå eller marknadsnivå och på unionsnivå. |
| --- | --- |

(2)

Kritiska referensvärden används ofta i andra medlemsstater än den där de tillhandahålls och de används på olika sätt i olika medlemsstater. Det finns därför en risk för allvarlig påverkan i en eller flera medlemsstater, eller på unionsnivå. Det finns även en risk för allvarlig och negativ påverkan avseende endast ett eller flera av kriterierna i artikel 20.1 c iii. Det är därför viktigt att bedömningen görs både på nationell nivå eller marknadsnivå och på unionsnivå.

| (3) | I förordning (EU) 2016/1011 anges fem områden inom vilka en allvarlig och negativ påverkan kan uppstå. Medan marknadsintegritet gäller marknaden för en särskild finansiell produkt avser finansiell stabilitet hela det finansiella systemet i en medlemsstat eller i unionen. Konsumenter påverkas främst genom finansiella instrument och investeringsfonder, inbegripet pensionsfonder, som de har investerat i och genom finansiella avtal som de har ingått och som hänvisar till det berörda kritiska referensvärdet. Den potentiella påverkan på realekonomin har direkt samband med värdet på finansiella instrument, finansiella avtal och investeringsfonder som hänvisar till referensvärdet. Risken för påverkan på finansieringen av hushåll och företag ökar sannolikt med värdet på utestående lån i förhållande till ekonomins storlek. Konsumenterna och finansieringen av hushåll och företag är mer känsliga för en negativ påverkan om hushållens och företagens skuldsättning totalt sett är hög. |
| --- | --- |

(3)

I förordning (EU) 2016/1011 anges fem områden inom vilka en allvarlig och negativ påverkan kan uppstå. Medan marknadsintegritet gäller marknaden för en särskild finansiell produkt avser finansiell stabilitet hela det finansiella systemet i en medlemsstat eller i unionen. Konsumenter påverkas främst genom finansiella instrument och investeringsfonder, inbegripet pensionsfonder, som de har investerat i och genom finansiella avtal som de har ingått och som hänvisar till det berörda kritiska referensvärdet. Den potentiella påverkan på realekonomin har direkt samband med värdet på finansiella instrument, finansiella avtal och investeringsfonder som hänvisar till referensvärdet. Risken för påverkan på finansieringen av hushåll och företag ökar sannolikt med värdet på utestående lån i förhållande till ekonomins storlek. Konsumenterna och finansieringen av hushåll och företag är mer känsliga för en negativ påverkan om hushållens och företagens skuldsättning totalt sett är hög.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Behöriga myndigheters bedömning

1.   Behöriga myndigheter ska bedöma om det föreligger en sådan allvarlig och negativ påverkan på marknadsintegriteten, den finansiella stabiliteten, konsumenterna, realekonomin eller finansieringen av hushåll och företag i en eller flera medlemsstater som avses i artikel 20.1 c iii i förordning (EU) 2016/1011 på grundval av kriterierna i artiklarna 2, 3, 4, 5 och 6.

2.   Om behöriga myndigheter förväntar sig att en sådan allvarlig och negativ påverkan kommer att uppstå i mer än en medlemsstat ska de göra en separat bedömning för varje berörd medlemsstat samt en allmän bedömning som omfattar alla medlemsstater.

Artikel 2

Allvarlig och negativ påverkan på marknadsintegriteten

Behöriga myndigheter ska bedöma om det föreligger en allvarlig och negativ påverkan på marknadsintegriteten på grundval av följande kriterier:

| a) | Värdet av finansiella instrument som hänvisar till referensvärdet, direkt eller indirekt inom en kombination av referensvärden, och som handlas på handelsplatser i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till det totala värdet av finansiella instrument som handlas på handelsplatser i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

a)

Värdet av finansiella instrument som hänvisar till referensvärdet, direkt eller indirekt inom en kombination av referensvärden, och som handlas på handelsplatser i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till det totala värdet av finansiella instrument som handlas på handelsplatser i dessa medlemsstater.

| b) | Värdet av finansiella avtal som hänvisar till referensvärdet, direkt eller indirekt inom en kombination av referensvärden, i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till det totala värdet av utestående finansiella avtal i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

Värdet av finansiella avtal som hänvisar till referensvärdet, direkt eller indirekt inom en kombination av referensvärden, i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till det totala värdet av utestående finansiella avtal i dessa medlemsstater.

| c) | Värdet av investeringsfonder som hänvisar till referensvärdet för att mäta sina resultat, direkt eller indirekt inom en kombination av referensvärden, i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till det totala värdet av investeringsfonder som har auktoriserats eller anmälts för saluföring i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

c)

Värdet av investeringsfonder som hänvisar till referensvärdet för att mäta sina resultat, direkt eller indirekt inom en kombination av referensvärden, i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till det totala värdet av investeringsfonder som har auktoriserats eller anmälts för saluföring i dessa medlemsstater.

| d) | Om referensvärdet, i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EU) 2016/1011, har angetts som ett potentiellt alternativt referensvärde till, eller redan har använts i stället för, andra referensvärden som ingår i den förteckning över kritiska referensvärden som avses i artikel 20.1 i förordning (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

d)

Om referensvärdet, i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EU) 2016/1011, har angetts som ett potentiellt alternativt referensvärde till, eller redan har använts i stället för, andra referensvärden som ingår i den förteckning över kritiska referensvärden som avses i artikel 20.1 i förordning (EU) 2016/1011.

| e) | När det gäller redovisningsstandarder eller andra regleringssyften:






  i) | Om referensvärdet används som referens i tillsynsreglering, t.ex. i kapital-, likviditets- eller bruttosoliditetskrav. |
| --- | --- | --- |

e)

När det gäller redovisningsstandarder eller andra regleringssyften:

i)

Om referensvärdet används som referens i tillsynsreglering, t.ex. i kapital-, likviditets- eller bruttosoliditetskrav.

| ii) | Om referensvärdet används i internationella redovisningsstandarder. |
| --- | --- |

ii)

Om referensvärdet används i internationella redovisningsstandarder.

Artikel 3

Allvarlig och negativ påverkan på den finansiella stabiliteten

Behöriga myndigheter ska bedöma om det föreligger en allvarlig och negativ påverkan på den finansiella stabiliteten på grundval av följande kriterier:

| a) | Värdet av finansiella instrument, finansiella avtal och investeringsfonder som hänvisar till referensvärdet, direkt eller indirekt inom en kombination av referensvärden, i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till






  i) | den finansiella sektorns samlade tillgångar i dessa medlemsstater, |
| --- | --- | --- |

a)

Värdet av finansiella instrument, finansiella avtal och investeringsfonder som hänvisar till referensvärdet, direkt eller indirekt inom en kombination av referensvärden, i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till

i)

den finansiella sektorns samlade tillgångar i dessa medlemsstater,

| ii) | banksektorns samlade tillgångar i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

ii)

banksektorns samlade tillgångar i dessa medlemsstater.

| b) | Sårbarheten hos finansiella institut som har ingått finansiella avtal eller investerat i finansiella instrument eller investeringsfonder som hänvisar till referensvärdet. |
| --- | --- |

b)

Sårbarheten hos finansiella institut som har ingått finansiella avtal eller investerat i finansiella instrument eller investeringsfonder som hänvisar till referensvärdet.

Artikel 4

Allvarlig och negativ påverkan på konsumenterna

Behöriga myndigheter ska bedöma om det föreligger en allvarlig och negativ påverkan på konsumenterna på grundval av följande kriterier:

| a) | När det gäller finansiella instrument och investeringsfonder som erbjuds konsumenter:






  i) | Värdet av finansiella instrument och investeringsfonder som hänvisar till referensvärdet, direkt eller indirekt inom en kombination av referensvärden, och som säljs till icke-professionella investerare i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till det totala värdet av finansiella instrument och investeringsfonder som säljs till icke-professionella investerare i dessa medlemsstater. |
| --- | --- | --- |

a)

När det gäller finansiella instrument och investeringsfonder som erbjuds konsumenter:

i)

Värdet av finansiella instrument och investeringsfonder som hänvisar till referensvärdet, direkt eller indirekt inom en kombination av referensvärden, och som säljs till icke-professionella investerare i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till det totala värdet av finansiella instrument och investeringsfonder som säljs till icke-professionella investerare i dessa medlemsstater.

| ii) | En uppskattning av antalet konsumenter som har köpt finansiella instrument och investeringsfonder som hänvisar till referensvärdet, direkt eller indirekt inom en kombination av referensvärden, i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till dessa medlemsstaters totala befolkning. |
| --- | --- |

ii)

En uppskattning av antalet konsumenter som har köpt finansiella instrument och investeringsfonder som hänvisar till referensvärdet, direkt eller indirekt inom en kombination av referensvärden, i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till dessa medlemsstaters totala befolkning.

| b) | När det gäller tjänstepensionsinstitut:






  i) | Värdet på pensionsplaner som hänvisar till referensvärdet och som förvaltas av tjänstepensionsinstitut i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till det totala värdet av pensionsplaner som förvaltas av tjänstepensionsinstitut i dessa medlemsstater. |
| --- | --- | --- |

b)

När det gäller tjänstepensionsinstitut:

i)

Värdet på pensionsplaner som hänvisar till referensvärdet och som förvaltas av tjänstepensionsinstitut i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till det totala värdet av pensionsplaner som förvaltas av tjänstepensionsinstitut i dessa medlemsstater.

| ii) | En uppskattning av antalet konsumenter som omfattas av tjänstepensionsinstituts pensionsplaner som hänvisar till referensvärdet i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till dessa medlemsstaters totala befolkning. |
| --- | --- |

ii)

En uppskattning av antalet konsumenter som omfattas av tjänstepensionsinstituts pensionsplaner som hänvisar till referensvärdet i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till dessa medlemsstaters totala befolkning.

| iii) | En bedömning av hur viktiga tjänstepensionsinstitut som har pensionsplaner som hänvisar till referensvärdet är för inkomsten efter pensionering för medlemsstaternas medborgare. |
| --- | --- |

iii)

En bedömning av hur viktiga tjänstepensionsinstitut som har pensionsplaner som hänvisar till referensvärdet är för inkomsten efter pensionering för medlemsstaternas medborgare.

| c) | När det gäller konsumentkreditavtal:






  i) | Värdet av konsumentkreditavtal som hänvisar till referensvärdet i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till det totala värdet av konsumentkreditavtal i dessa medlemsstater. |
| --- | --- | --- |

c)

När det gäller konsumentkreditavtal:

i)

Värdet av konsumentkreditavtal som hänvisar till referensvärdet i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till det totala värdet av konsumentkreditavtal i dessa medlemsstater.

| ii) | En uppskattning av antalet konsumenter som har ingått konsumentkreditavtal som hänvisar till referensvärdet i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till dessa medlemsstaters totala befolkning. |
| --- | --- |

ii)

En uppskattning av antalet konsumenter som har ingått konsumentkreditavtal som hänvisar till referensvärdet i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till dessa medlemsstaters totala befolkning.

| iii) | Konsumenternas skuldsättning i de aktuella medlemsstaterna. |
| --- | --- |

iii)

Konsumenternas skuldsättning i de aktuella medlemsstaterna.

Artikel 5

Allvarlig och negativ påverkan på realekonomin

Behöriga myndigheter ska bedöma om det föreligger en allvarlig och negativ påverkan på realekonomin genom att ta hänsyn till värdet av finansiella instrument, finansiella avtal och investeringsfonder som hänvisar till referensvärdet, direkt eller indirekt inom en kombination av referensvärden, i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till bruttonationalprodukten i dessa medlemsstater.

Artikel 6

Allvarlig och negativ påverkan på finansieringen av hushåll och företag

Behöriga myndigheter ska bedöma om det föreligger en allvarlig och negativ påverkan på finansieringen av hushåll och företag på grundval av följande kriterier:

| a) | Värdet av lån till hushåll och icke-finansiella bolag som hänvisar till referensvärdet i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till det totala värdet av lån till hushåll eller icke-finansiella bolag i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

a)

Värdet av lån till hushåll och icke-finansiella bolag som hänvisar till referensvärdet i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till det totala värdet av lån till hushåll eller icke-finansiella bolag i dessa medlemsstater.

| b) | En uppskattning av antalet hushåll som har tecknat lån som hänvisar till referensvärdet i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till det totala antalet hushåll i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

En uppskattning av antalet hushåll som har tecknat lån som hänvisar till referensvärdet i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till det totala antalet hushåll i dessa medlemsstater.

| c) | En uppskattning av antalet icke-finansiella bolag som har tecknat lån som hänvisar till referensvärdet i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till det totala antalet icke-finansiella bolag i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

c)

En uppskattning av antalet icke-finansiella bolag som har tecknat lån som hänvisar till referensvärdet i de aktuella medlemsstaterna, både i absoluta tal och i förhållande till det totala antalet icke-finansiella bolag i dessa medlemsstater.

| d) | Hushållens och företagens skuldsättning i de aktuella medlemsstaterna. |
| --- | --- |

d)

Hushållens och företagens skuldsättning i de aktuella medlemsstaterna.

Artikel 7

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den 29 september 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 171, 29.6.2016, s. 1.

1

---

| 17.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/9

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2018/65

av den 29 september 2017

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 med närmare angivelse av innebörden av tekniska delar av definitionerna i artikel 3.1 i förordningen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 av den 8 juni 2016 om index som används som referensvärden för finansiella instrument och finansiella avtal eller för att mäta investeringsfonders resultat, och om ändring av direktiven 2008/48/EG och 2014/17/EU samt förordning (EU) nr 596/2014 (1), särskilt artikel 3.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2016/1011 måste ett sifferbelopp, för att betraktas som ett ”index”, offentliggöras eller göras tillgängligt för allmänheten. Definitionen av ett index ligger i sin tur till grund för definitionen av ett referensvärde i förordning (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2016/1011 måste ett sifferbelopp, för att betraktas som ett ”index”, offentliggöras eller göras tillgängligt för allmänheten. Definitionen av ett index ligger i sin tur till grund för definitionen av ett referensvärde i förordning (EU) 2016/1011.

| (2) | Det är därför nödvändigt att närmare ange i vilka situationer ett sifferbelopp ska anses ha tillgängliggjorts för allmänheten för att undvika regelarbitrage mellan jurisdiktionerna i unionen. |
| --- | --- |

(2)

Det är därför nödvändigt att närmare ange i vilka situationer ett sifferbelopp ska anses ha tillgängliggjorts för allmänheten för att undvika regelarbitrage mellan jurisdiktionerna i unionen.

| (3) | Det företag som har tillhandahållit sifferbeloppet bör vid tillämpning av förordning (EU) 2016/1011 inte anses ingå i allmänheten, eftersom det då inte skulle vara någon skillnad mellan ”tillgängliggörande” och ”tillgängliggörande för allmänheten”. Av samma skäl bör ett begränsat antal mottagare inte heller anses ingå i allmänheten. |
| --- | --- |

(3)

Det företag som har tillhandahållit sifferbeloppet bör vid tillämpning av förordning (EU) 2016/1011 inte anses ingå i allmänheten, eftersom det då inte skulle vara någon skillnad mellan ”tillgängliggörande” och ”tillgängliggörande för allmänheten”. Av samma skäl bör ett begränsat antal mottagare inte heller anses ingå i allmänheten.

| (4) | Ett sifferbelopp bör anses ha tillgängliggjorts för allmänheten om det är direkt eller indirekt tillgängligt för en större krets av personer. Användning av ett referensvärde som ger användaren tillgång till det sifferbelopp som utgör referens bör utgöra indirekt tillgång. |
| --- | --- |

(4)

Ett sifferbelopp bör anses ha tillgängliggjorts för allmänheten om det är direkt eller indirekt tillgängligt för en större krets av personer. Användning av ett referensvärde som ger användaren tillgång till det sifferbelopp som utgör referens bör utgöra indirekt tillgång.

| (5) | Ett sifferbelopp kan göras tillgängligt på olika sätt samtidigt eller efter varandra genom den som tillhandahåller sifferbeloppet eller genom att sifferbeloppet vidarebefordras av någon av huvudmottagarna. |
| --- | --- |

(5)

Ett sifferbelopp kan göras tillgängligt på olika sätt samtidigt eller efter varandra genom den som tillhandahåller sifferbeloppet eller genom att sifferbeloppet vidarebefordras av någon av huvudmottagarna.

| (6) | För att säkerställa att definitionen av ”tillhandahållande av ett referensvärde” tillämpas på ett enhetligt sätt bör det närmare anges att det skötande av arrangemangen för att fastställa ett referensvärde som avses i artikel 3.1.5 a omfattar fortlöpande hantering av tillhandahållandet av referensvärdet samt fastställande, anpassning och fortlöpande underhåll av metoden. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa att definitionen av ”tillhandahållande av ett referensvärde” tillämpas på ett enhetligt sätt bör det närmare anges att det skötande av arrangemangen för att fastställa ett referensvärde som avses i artikel 3.1.5 a omfattar fortlöpande hantering av tillhandahållandet av referensvärdet samt fastställande, anpassning och fortlöpande underhåll av metoden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillgängliggörande för allmänheten

1.   Ett sifferbelopp ska vid tillämpning av förordning (EU) 2016/1011 anses ha gjorts tillgängligt för allmänheten om det görs tillgängligt för ett potentiellt obegränsat antal andra juridiska och fysiska personer än indexleverantören eller än ett fastställt antal mottagare som har anknytning till eller är närstående indexleverantören.

2.   Ett sifferbelopp har tillgängliggjorts för allmänheten om det är tillgängligt för sådana personer direkt eller indirekt, t.ex. genom att en eller flera enheter under tillsyn använder det som referens för ett finansiellt instrument som de emitterar, för att fastställa det belopp som ska betalas ut inom ramen för ett finansiellt instrument eller finansiellt avtal, för att mäta resultatutvecklingen för en investeringsfond eller för att ange en kreditränta som beräknas som en spread eller ett påslag på ett sådant sifferbelopp.

3.   Tillgång kan ges genom olika medier och på olika villkor som fastställs av leverantören eller överenskoms mellan leverantören och mottagarna, kostnadsfritt eller mot en avgift, inbegripet men inte begränsat till, telefon, filöverföringsprotokoll, internet, öppen åtkomst, nyhetsrapportering, massmedier, genom finansiella instrument, finansiella avtal eller investeringsfonder som använder sifferbeloppet som referens eller genom en begäran till användarna.

Artikel 2

Skötande av arrangemangen för att fastställa ett referensvärde

Vid tillämpning av förordning (EU) 2016/1011 ska skötande av arrangemangen för att fastställa ett referensvärde omfatta både

| a) | den fortlöpande hanteringen av leverantörens strukturer och av dess personal som deltar i processen för att fastställa ett referensvärde, och |
| --- | --- |

a)

den fortlöpande hanteringen av leverantörens strukturer och av dess personal som deltar i processen för att fastställa ett referensvärde, och

| b) | fastställande, anpassning och fortlöpande underhåll av en särskild metod för att fastställa ett referensvärde. |
| --- | --- |

b)

fastställande, anpassning och fortlöpande underhåll av en särskild metod för att fastställa ett referensvärde.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 september 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 171, 29.6.2016, s. 1.

1

---

| 17.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/11

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2018/66

av den 29 september 2017

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 med närmare angivelse av hur det nominella beloppet för finansiella instrument utom derivat, det nominella beloppet för derivat och fondandelsvärdet för investeringsfonder ska bedömas

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 av den 8 juni 2016 om index som används som referensvärden för finansiella instrument och finansiella avtal eller för att mäta investeringsfonders resultat, och om ändring av direktiven 2008/48/EG och 2014/17/EU samt förordning (EU) nr 596/2014 (1), särskilt artikel 20.6 a, och

av följande skäl:

| (1) | Det totala värdet av finansiella instrument, finansiella avtal eller investeringsfonder som hänvisar till ett referensvärde är ett viktigt kriterium för om det berörda referensvärdet, i enlighet med förordning (EU) 2016/1011 ska kategoriseras som kritiskt, signifikant eller icke-signifikant. Det nominella beloppet för finansiella instrument utom derivat, det nominella beloppet för derivat och fondandelsvärdet för investeringsfonder måste därför beräknas på samma sätt i hela unionen, så att referensvärden kategoriseras på samma sätt i medlemsstaterna och förordning (EU) 2016/1011 ges en enhetlig tillämpning. |
| --- | --- |

(1)

Det totala värdet av finansiella instrument, finansiella avtal eller investeringsfonder som hänvisar till ett referensvärde är ett viktigt kriterium för om det berörda referensvärdet, i enlighet med förordning (EU) 2016/1011 ska kategoriseras som kritiskt, signifikant eller icke-signifikant. Det nominella beloppet för finansiella instrument utom derivat, det nominella beloppet för derivat och fondandelsvärdet för investeringsfonder måste därför beräknas på samma sätt i hela unionen, så att referensvärden kategoriseras på samma sätt i medlemsstaterna och förordning (EU) 2016/1011 ges en enhetlig tillämpning.

| (2) | För att säkerställa referensvärdens tillförlitlighet bör det nominella beloppet för finansiella instrument utom derivat, det nominella beloppet för derivat och fondandelsvärdet för investeringsfonder därför beräknas med hjälp av tillsynsdata, om sådana är tillgängliga. |
| --- | --- |

(2)

För att säkerställa referensvärdens tillförlitlighet bör det nominella beloppet för finansiella instrument utom derivat, det nominella beloppet för derivat och fondandelsvärdet för investeringsfonder därför beräknas med hjälp av tillsynsdata, om sådana är tillgängliga.

| (3) | Vid beräkning av det totala värdet av finansiella instrument, finansiella avtal eller investeringsfonder bör hänsyn tas både till direkta hänvisningar till dessa finansiella instrument, finansiella avtal eller investeringsfonder och indirekta hänvisningar till ett referensvärde inom en kombination av referensvärden. Om ett finansiellt instrument, ett finansiellt avtal eller en investeringsfond hänvisar till flera referensvärden bör hänsyn tas till detta vid beräkningen av det totala värdet av finansiella instrument, finansiella avtal och investeringsfonder som hänvisar till ett referensvärde, eftersom dessa finansiella produkter inte enbart är beroende av det berörda referensvärdet. Det måste därför närmare anges hur det totala värdet ska beräknas vid indirekta hänvisningar för att detta värde ska vara direkt tillämpligt och mätas på ett enhetligt sätt i hela unionen. |
| --- | --- |

(3)

Vid beräkning av det totala värdet av finansiella instrument, finansiella avtal eller investeringsfonder bör hänsyn tas både till direkta hänvisningar till dessa finansiella instrument, finansiella avtal eller investeringsfonder och indirekta hänvisningar till ett referensvärde inom en kombination av referensvärden. Om ett finansiellt instrument, ett finansiellt avtal eller en investeringsfond hänvisar till flera referensvärden bör hänsyn tas till detta vid beräkningen av det totala värdet av finansiella instrument, finansiella avtal och investeringsfonder som hänvisar till ett referensvärde, eftersom dessa finansiella produkter inte enbart är beroende av det berörda referensvärdet. Det måste därför närmare anges hur det totala värdet ska beräknas vid indirekta hänvisningar för att detta värde ska vara direkt tillämpligt och mätas på ett enhetligt sätt i hela unionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Nominellt belopp för finansiella instrument utom derivat och andelar i företag för kollektiva investeringar

Det nominella beloppet för finansiella instrument utom derivat och andelar i företag för kollektiva investeringar ska vara det totala utfärdade nominella beloppet i monetärt värde som avses i fält 14 i tabell 3 i bilagan till kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/585 (2).

2

Artikel 2

Nominellt belopp för derivat

Det nominella belopp för derivat som avses i artikel 20.6 a i förordning (EU) 2016/1011 ska vara det nominella värde som avses i fält 20 i tabell 2 i bilagan till kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/104 (3). Om det nominella värdet är negativt ska det nominella värdet emellertid vara lika med det absoluta värdet.

3

För kreditderivatindextransaktioner ska en indexfaktor hämtad från fält 89 i tabell 2 i bilagan till delegerad förordning (EU) 2017/104 tillämpas på det nominella värdet.

Artikel 3

Fondandelsvärdet för investeringsfonder

Det fondandelsvärde för företag för kollektiva investeringar som avses i artikel 20.6 a i förordning (EU) 2016/1011 ska vara något av följande:

| a) | För företag för kollektiva investeringar som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EU (4): det fondandelsvärde som rapporterats i den senaste års- eller halvårsrapport som avses i artikel 68.2 i detta direktiv, multiplicerat med antalet andelar. |
| --- | --- |

a)

För företag för kollektiva investeringar som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EU (4): det fondandelsvärde som rapporterats i den senaste års- eller halvårsrapport som avses i artikel 68.2 i detta direktiv, multiplicerat med antalet andelar.

4

| b) | För företag för kollektiva investeringar som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU (5): det senaste tillgängliga fondandelsvärde som avses i artikel 104.1 c i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 231/2013 (6). |
| --- | --- |

b)

För företag för kollektiva investeringar som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU (5): det senaste tillgängliga fondandelsvärde som avses i artikel 104.1 c i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 231/2013 (6).

5

6

Artikel 4

Användning av andra belopp och värden

Om belopp eller värden för att beräkna det totala värdet av finansiella instrument, finansiella avtal eller investeringsfonder som hänvisar till det referensvärde som avses i artiklarna 1, 2 och 3 saknas eller är ofullständiga, ska det totala värde som avses i artikel 20.1 a i förordning (EU) 2016/1011 och det totala genomsnittsvärde som avses i artikel 24.1 a i den förordningen beräknas med hjälp av andra belopp eller värden, t.ex. närmevärden, belopp eller värden som rapporteras av privata informationsleverantörer eller uppgifter om utestående kontrakt som beräknas och offentliggörs av marknadsaktörer, under förutsättning att sådana närmevärden och belopp eller värden är tillräckligt ansedda och tillförlitliga.

En administratör som använder andra belopp eller uppgifter ska beräkna det totala värdet efter bästa förmåga med hjälp av tillgängliga uppgifter.

En administratör som använder andra belopp eller uppgifter ska lämna en skriftlig specifikation över använda datakällor till den behöriga myndigheten i samband med underrättelsen enligt artikel 24.3 i förordning (EU) 2016/1011.

Artikel 5

Valuta

De belopp och värden som avses i artiklarna 1, 2 och 3 ska uttryckas i euro. Belopp och värden ska vid behov konverteras enligt den dagliga eurokurs som offentliggörs av Europeiska centralbanken.

Artikel 6

Indirekt hänvisning till ett referensvärde inom en kombination av referensvärden

Om ett referensvärde används indirekt inom en kombination av referensvärden ska beloppen eller värdena, när det gäller de tröskelvärden som avses i artikel 20.1 och artikel 24.1 a i förordning (EU) 2016/1011, vara något av följande:

| a) | Referensvärdets vikt i procent inom kombinationen av referensvärden, multiplicerat med det totala beloppet, värdet eller genomsnittsvärdet, beroende på vad som är tillämpligt, för det aktuella finansiella instrumentet eller den aktuella investeringsfonden, om denna vikt är tydligt angiven eller kan beräknas på grundval av annan tillgänglig information. |
| --- | --- |

a)

Referensvärdets vikt i procent inom kombinationen av referensvärden, multiplicerat med det totala beloppet, värdet eller genomsnittsvärdet, beroende på vad som är tillämpligt, för det aktuella finansiella instrumentet eller den aktuella investeringsfonden, om denna vikt är tydligt angiven eller kan beräknas på grundval av annan tillgänglig information.

| b) | Det totala beloppet, värdet eller genomsnittsvärdet, beroende på vad som är tillämpligt, för det berörda finansiella instrumentet eller den berörda investeringsfonden, dividerat med antalet referensvärden inom kombinationen av referensvärden, om referensvärdets faktiska vikt inte är angiven och inte kan beräknas. |
| --- | --- |

b)

Det totala beloppet, värdet eller genomsnittsvärdet, beroende på vad som är tillämpligt, för det berörda finansiella instrumentet eller den berörda investeringsfonden, dividerat med antalet referensvärden inom kombinationen av referensvärden, om referensvärdets faktiska vikt inte är angiven och inte kan beräknas.

Artikel 7

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 september 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 171, 29.6.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/585 av den 14 juli 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 avseende tekniska standarder för tillsyn när det gäller datastandarder och format för referensuppgifter för finansiella instrument och tekniska åtgärder för de arrangemang som ska inrättas av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten och de behöriga myndigheterna (EUT L 87, 31.3.2017, s. 368).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/104 av den 19 oktober 2016 om ändring av delegerade förordning (EU) nr 148/2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister med avseende på tekniska genomförandestandarder för minimikrav på de uppgifter som ska rapporteras till transaktionsregister (EUT L 17, 21.1.2017, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (EUT L 302, 17.11.2009, s. 32).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011 om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiv 2003/41/EG och 2009/65/EG och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 1095/2010 (EUT L 174, 1.7.2011, s. 1).

5

(6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 231/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU vad gäller undantag, allmänna verksamhetsvillkor, förvaringsinstitut, finansiell hävstång, öppenhet och tillsyn (EUT L 83, 22.3.2013, s. 1).

6

---

| 17.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/14

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2018/67

av den 3 oktober 2017

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 vad gäller fastställandet av villkor för att bedöma konsekvenserna av upphörande eller ändring av befintliga referensvärden

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 av den 8 juni 2016 om index som används som referensvärden för finansiella instrument och finansiella avtal eller för att mäta investeringsfonders resultat, och om ändring av direktiven 2008/48/EG och 2014/17/EU samt förordning (EU) nr 596/2014 (1), särskilt artikel 51.6, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa att behöriga myndigheter tillämpar artikel 51.4 i förordning (EU) 2016/1011 på samma sätt bör det närmare anges under vilka omständigheter behöriga myndigheter kan slå fast att upphörande eller ändring av ett befintligt referensvärde skulle ge upphov till force majeure eller motverka eller på annat sätt bryta mot villkoren i ett finansiellt avtal eller finansiellt instrument eller mot reglerna för en investeringsfond som hänvisar till referensvärdet. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa att behöriga myndigheter tillämpar artikel 51.4 i förordning (EU) 2016/1011 på samma sätt bör det närmare anges under vilka omständigheter behöriga myndigheter kan slå fast att upphörande eller ändring av ett befintligt referensvärde skulle ge upphov till force majeure eller motverka eller på annat sätt bryta mot villkoren i ett finansiellt avtal eller finansiellt instrument eller mot reglerna för en investeringsfond som hänvisar till referensvärdet.

| (2) | Detta är särskilt lämpligt i fråga om force majeure, eftersom det är en term som tolkas på olika sätt i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2)

Detta är särskilt lämpligt i fråga om force majeure, eftersom det är en term som tolkas på olika sätt i medlemsstaterna.

| (3) | Ett väsentligen annat värde i indexet är en viktig orsak till att villkoren i ett finansiellt avtal eller finansiellt instrument, eller reglerna för en investeringsfond, som hänvisar till ett referensvärde motverkas eller överträds. Sådana väsentligen andra värden kan orsakas av ett plötsligt avbrott i indexets tidsserie eller en ändrad volatilitet i indexet, vilket i sin tur kan bero på ändringar av den metod som används för att tillhandahålla referensvärdet eller av dataunderlaget för beräkning av referensvärdet. Behöriga myndigheter bör bedöma de potentiella effekterna av sådana ändringar i varje enskilt fall, eftersom konsekvenserna av ett avbrott eller en ändring i indexets volatilitet i mycket hög grad beror på typen av referensvärde och vilka finansiella instrument, finansiella avtal eller investeringsfonder som använder det som referensvärde. |
| --- | --- |

(3)

Ett väsentligen annat värde i indexet är en viktig orsak till att villkoren i ett finansiellt avtal eller finansiellt instrument, eller reglerna för en investeringsfond, som hänvisar till ett referensvärde motverkas eller överträds. Sådana väsentligen andra värden kan orsakas av ett plötsligt avbrott i indexets tidsserie eller en ändrad volatilitet i indexet, vilket i sin tur kan bero på ändringar av den metod som används för att tillhandahålla referensvärdet eller av dataunderlaget för beräkning av referensvärdet. Behöriga myndigheter bör bedöma de potentiella effekterna av sådana ändringar i varje enskilt fall, eftersom konsekvenserna av ett avbrott eller en ändring i indexets volatilitet i mycket hög grad beror på typen av referensvärde och vilka finansiella instrument, finansiella avtal eller investeringsfonder som använder det som referensvärde.

| (4) | Ändringar av typen av dataunderlag som används eller datakällornas tillförlitlighet kan påverka referensvärdets lämplighet för vissa typer av användning. Behöriga myndigheter bör därför bedöma om dessa ändringar kan orsaka force majeure eller motverka eller på annat sätt bryta mot avtalsvillkor. |
| --- | --- |

(4)

Ändringar av typen av dataunderlag som används eller datakällornas tillförlitlighet kan påverka referensvärdets lämplighet för vissa typer av användning. Behöriga myndigheter bör därför bedöma om dessa ändringar kan orsaka force majeure eller motverka eller på annat sätt bryta mot avtalsvillkor.

| (5) | Risken för force majeure eller att avtalsvillkor motverkas eller överträds minskar om det finns ett referensvärde som utgör ett godtagbart alternativt referensvärde eller åtminstone ett förfarande i relevant dokumentation för att fastställa ett sådant alternativt referensvärde. |
| --- | --- |

(5)

Risken för force majeure eller att avtalsvillkor motverkas eller överträds minskar om det finns ett referensvärde som utgör ett godtagbart alternativt referensvärde eller åtminstone ett förfarande i relevant dokumentation för att fastställa ett sådant alternativt referensvärde.

| (6) | Index som mäter mycket specifika marknader kan vara starkt beroende av indexleverantörens anseende, omdöme eller expertis. Behöriga myndigheter bör därför bedöma om en ändring av indexleverantör under sådana omständigheter kan orsaka force majeure eller motverka eller på annat sätt bryta mot avtalsvillkor. |
| --- | --- |

(6)

Index som mäter mycket specifika marknader kan vara starkt beroende av indexleverantörens anseende, omdöme eller expertis. Behöriga myndigheter bör därför bedöma om en ändring av indexleverantör under sådana omständigheter kan orsaka force majeure eller motverka eller på annat sätt bryta mot avtalsvillkor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Villkor för bedömning

1.   En behörig myndighet ska enligt artikel 51.4 i förordning (EU) 2016/1011 ta hänsyn till följande villkor vid bedömning av om upphörande eller ändring av ett referensvärde som inte uppfyller kraven i den förordningen skulle leda till force majeure eller motverka eller på annat sätt bryta mot villkoren i ett finansiellt avtal, finansiellt instrument eller reglerna för en investeringsfond som hänvisar till referensvärdet:

| a) | Ändring av referensvärdet skulle kräva en väsentlig ändring av typen av dataunderlag, av metoden för att fastställa dessa data, av själva datainsamlingsprocessen eller av andra inslag i tillhandahållandet av referensvärdet som resulterar i ett väsentligen annat värde. |
| --- | --- |

a)

Ändring av referensvärdet skulle kräva en väsentlig ändring av typen av dataunderlag, av metoden för att fastställa dessa data, av själva datainsamlingsprocessen eller av andra inslag i tillhandahållandet av referensvärdet som resulterar i ett väsentligen annat värde.

| b) | Ändring av typen av dataunderlag eller av metoden för att fastställa dessa data för att säkerställa att referensvärdet uppfyller kraven i förordning (EU) 2016/1011 skulle undergräva referensvärdets representativitet för den marknad eller ekonomiska verklighet som det är avsett att mäta, vilket i förlängningen skulle ändra referensvärdets karaktär. |
| --- | --- |

b)

Ändring av typen av dataunderlag eller av metoden för att fastställa dessa data för att säkerställa att referensvärdet uppfyller kraven i förordning (EU) 2016/1011 skulle undergräva referensvärdets representativitet för den marknad eller ekonomiska verklighet som det är avsett att mäta, vilket i förlängningen skulle ändra referensvärdets karaktär.

| c) | Det finns inget alternativt referensvärde för det referensvärde som inte uppfyller kraven i förordning (EU) 2016/1011 som






  i) | uppfyller kraven i förordning (EU) 2016/1011, |
| --- | --- | --- |

c)

Det finns inget alternativt referensvärde för det referensvärde som inte uppfyller kraven i förordning (EU) 2016/1011 som

i)

uppfyller kraven i förordning (EU) 2016/1011,

| ii) | mäter samma marknad eller ekonomiska verklighet, |
| --- | --- |

ii)

mäter samma marknad eller ekonomiska verklighet,

| iii) | antingen finns med i det offentliga register som avses i artikel 36 i förordning (EU) 2016/1011 eller tillhandahålls av en administratör som finns med i detta register. |
| --- | --- |

iii)

antingen finns med i det offentliga register som avses i artikel 36 i förordning (EU) 2016/1011 eller tillhandahålls av en administratör som finns med i detta register.

| d) | Det föreskrivs inget alternativt referensvärde, regler för hur ett sådant alternativt referensvärde ska kunna fastställas eller andra lämpliga beredskapsåtgärder i de befintliga finansiella avtal, finansiella instrument eller investeringsfonder som hänvisar till referensvärdet, eller i deras åtföljande dokumentation. |
| --- | --- |

d)

Det föreskrivs inget alternativt referensvärde, regler för hur ett sådant alternativt referensvärde ska kunna fastställas eller andra lämpliga beredskapsåtgärder i de befintliga finansiella avtal, finansiella instrument eller investeringsfonder som hänvisar till referensvärdet, eller i deras åtföljande dokumentation.

| e) | Överföring av referensvärdet från en administratör till en annan skulle leda till en betydande ändring av referensvärdet. |
| --- | --- |

e)

Överföring av referensvärdet från en administratör till en annan skulle leda till en betydande ändring av referensvärdet.

2.   Villkoren i punkt 1 ska tillämpas i varje enskilt fall.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 171, 29.6.2016, s. 1.

1

---

| 17.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/16

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/68

av den 8 januari 2018

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Carne de Salamanca” [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Spaniens ansökan om registrering av namnet ”Carne de Salamanca” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Spaniens ansökan om registrering av namnet ”Carne de Salamanca” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen. De tyska myndigheterna har emellertid informerat kommissionen om att kompletterande uppgifter måste lämnas om klassificeringen av kött för de typer av kött som definieras i det sammanfattande dokumentet. Efter begäran av kommissionen har de spanska myndigheterna ändrat punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet och kompletterat beskrivningen av produkten rörande typerna av kött. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen. De tyska myndigheterna har emellertid informerat kommissionen om att kompletterande uppgifter måste lämnas om klassificeringen av kött för de typer av kött som definieras i det sammanfattande dokumentet. Efter begäran av kommissionen har de spanska myndigheterna ändrat punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet och kompletterat beskrivningen av produkten rörande typerna av kött.

| (3) | Eftersom det är fråga om en formell ändring måste ansökan om registrering inte offentliggöras på nytt i enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012. Det ändrade sammanfattade dokumentet bör emellertid offentliggöras för kännedom. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom det är fråga om en formell ändring måste ansökan om registrering inte offentliggöras på nytt i enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012. Det ändrade sammanfattade dokumentet bör emellertid offentliggöras för kännedom.

| (4) | Namnet ”Carne de Salamanca” bör därför registreras. |
| --- | --- |

(4)

Namnet ”Carne de Salamanca” bör därför registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Carne de Salamanca” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter) enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Det ändrade sammanfattande dokumentet ska offentliggöras för kännedom som bilaga till den här förordningen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 januari 2018.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 435, 24.12.2015, s. 12.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

BILAGA

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

Rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (*1)

”CARNE DE SALAMANCA”

EU-nr: ES-PGI-0005-01174 – 8.11.2013

SUB ( )

SGB (X)

1.   NAMN

”Carne de Salamanca”

2.   MEDLEMSSTAT ELLER TREDJELAND

Spanien

3.   BESKRIVNING AV JORDBRUKSPRODUKTEN ELLER LIVSMEDLET

3.1   Produkttyp

Klass 1.1 Färskt kött och slaktbiprodukter

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Den boskap som används för framställning av det kött som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen är renrasiga djur från avelskor av rasen Morucha eller djur efter korsning mellan avelskor av rasen Morucha och tjurar av raserna Charolais och Limousin, som avvänjs tidigast vid fem månaders ålder och som har fötts upp inom ett extensivt lantbrukssystem som bygger på metoder och praxis där man använder sig av naturliga råvaror.

Vad gäller djurens ålder före slakt skiljer man mellan följande djurkategorier:

| — | Kalv: slaktdjur som är åtta månader eller äldre men yngre än tolv månader, kategori Z. |
| --- | --- |

—

Kalv: slaktdjur som är åtta månader eller äldre men yngre än tolv månader, kategori Z.

| — | Ungdjur för köttproduktion (”baby beef”): slaktdjur som är tolv månader eller äldre men högst 24 månader, kategorierna A och E. |
| --- | --- |

—

Ungdjur för köttproduktion (”baby beef”): slaktdjur som är tolv månader eller äldre men högst 24 månader, kategorierna A och E.

| — | Ungtjur eller kviga: slaktdjur som är äldre än 24 månader eller äldre men högst 48 månader, kategorierna B och E. |
| --- | --- |

—

Ungtjur eller kviga: slaktdjur som är äldre än 24 månader eller äldre men högst 48 månader, kategorierna B och E.

Mörningstiden för köttet, räknat från och med slakten, är minst två dagar för kalvkött, fyra dagar för baby beef-kött och sex dagar för ungtjurs- eller kvigkött.

Slaktkropparnas konformation omfattar klasserna U, R och O.

Lägsta slaktvikt, som varierar beroende på djurkategori, är

| — | 140 kg för kalvar, |
| --- | --- |

—

140 kg för kalvar,

| — | 200 kg för ungdjur för köttproduktion (”baby beef”), |
| --- | --- |

—

200 kg för ungdjur för köttproduktion (”baby beef”),

| — | 280 kg för ungtjurar eller kvigor. |
| --- | --- |

—

280 kg för ungtjurar eller kvigor.

Fettansättningen på slaktkroppens utsida och brösthålans insida ska i samtliga fall vara 2 (”lätt fet”).

Köttets pH-värde (mätt från ryggmuskeln längs med slaktkroppen) ska 24 timmar efter slakt vara högst 6.

Efter slakt, styckning och mörning ska det färska köttet som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ha följande egenskaper:

| — | Kalvkött: Slätt kött som varierar från rosa till ljusrött, med vitt fett, fast vid beröring. |
| --- | --- |

—

Kalvkött: Slätt kött som varierar från rosa till ljusrött, med vitt fett, fast vid beröring.

| — | Ungdjur för köttproduktion (”baby beef”): Glänsande kött som är ljusrött till körsbärsrött, med fett som varierar från krämfärgat till gulaktigt, och är fast vid beröring. |
| --- | --- |

—

Ungdjur för köttproduktion (”baby beef”): Glänsande kött som är ljusrött till körsbärsrött, med fett som varierar från krämfärgat till gulaktigt, och är fast vid beröring.

| — | Ungtjur eller kviga: Slätt kött som är djupt körsbärsrött till lilarött, med krämfärgat till gulaktigt fett, fast vid beröring. |
| --- | --- |

—

Ungtjur eller kviga: Slätt kött som är djupt körsbärsrött till lilarött, med krämfärgat till gulaktigt fett, fast vid beröring.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

––

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

Eftersom moderdjuren inte är uppstallade bygger hela årets utfodring på att de betar på gräsmarker och stubbåkrar ute på områdets dehesa [betesmark], kompletterat med hö och halm från djurägarens gård under perioder då det är ont om naturliga råvaror.

Under våren hålls djuren på gräsmarker där det finns gott om föda. På sommaren förflyttar de sig till områden som ligger intill olika floder och vattendrag på ägorna och livnär sig på de stubbåkrar som är kvar efter det att foder eller grödor har skördats.

När hösten kommer och gräset har växt upp på nytt återvänder djuren för att livnära sig på gräsmarkerna igen. Beroende på hur mycket föda det finns där kan detta kompletteras med gräs eller hö som har skördats under våren.

I slutet av året när gräsmarkerna inte har mycket mer att ge kommer ekollonen. Detta är en viktig men otillräcklig födokälla för djuren, vars kost behöver kompletteras med vårskördat gräs eller foder och halm som har producerats på ägarens gård.

Kalvarna är kvar ute på fälten tillsammans med moderdjuren och diar där under fem–sju månader. Mjölkfödan kompletteras tidigt med den föda som de delar tillsammans med moderdjuren på betesmarken. Efter avvänjning genomgår de en gödningsprocess med gårdsproducerat hö, foder osv. samt ges en naturlig spannmålsbaserad föda fram till slakten.

Under perioder med födobrist på grund av dåliga väderförhållanden samt under gödningsfasen kan de få underhållsportioner av foder och hö som kommer enbart från detta geografiska område samt foder av vegetabiliskt ursprung, som huvudsakligen består av spannmål (minst 60 procent av dess kvantitativa sammansättning) och som mest uppgår till 50 procent av den årliga torrsubstansen. Det är uttryckligen förbjudet att använda sig av produkter som kan störa djurens normala tillväxttakt och utveckling.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

De skyddade djurens födsel, uppfödning och gödning fram till slakttidpunkten sker inom det avgränsade geografiska området.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

Produkten kan saluföras i portioner, filéer, bitar eller färs så länge verksamheten utförs av aktörer som underställs kontroll av att den skyddade beteckningen används på ett korrekt sätt.

3.7   Särskilda regler för märkning

På slakteriet märks slaktkropparna på outplånligt sätt eller med en märkning som inte går att avlägsna och återanvända, på insidan av de båda halva slaktkropparna, så att de fyra fjärdedelarna av slaktkropparna är helt identifierbara efter separation.

Styckdelarna av det kött som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen samt de förpackningar som innehåller portioner, filéer, bitar eller färs, ska vid leverans vara försedda med en numrerad etikett varpå det som ett minimum ska finnas de två uppgifterna ”Indicación Geográfica Protegida [skyddad geografisk beteckning]” och ”Carne de Salamanca”.

Om köttet kommer enbart från boskap av rasen Morucha får även orden ”Raza Morucha” finnas med på etiketten.

4.   KORT BESKRIVNING AV DET GEOGRAFISKA OMRÅDET

Provinsen Salamanca.

5.   SAMBAND MED DET GEOGRAFISKA OMRÅDET

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Produktionen och uppfödningen av den boskap som används för att producera ”Carne de Salamanca” har en nära koppling till en specifik geografisk miljö som kallas dehesa, som har ett stort miljövärde och kännetecknas av sina stenekar.

Kontinentalklimatet med långa, kalla vintrar och utdragen frostperiod, varma och torra somrar med stora temperaturvariationer och nederbörd säsongsvis under höst och vinter gör dehesan till en artrik miljö, som kännetecknas av stenekar med deras läderartade, städsegröna blad och en buskrik undervegetation. På dehesans gräsmarker växer också den typ av undervegetation av Medelhavstyp som förekommer tillsammans med stenekar, exempelvis korkek, vanlig ek, bergek och andra undervegetationsarter, främst jara, ginst, cistusros och ärttörne. Det förekommer även ettåriga arter av gräs och baljväxter. All denna dehesa-vegetation har utgjort den huvudsakliga naturliga foderråvaran för boskapen här.

Produktionssystemet i denna miljö kännetecknas av att boskapsuppfödarna fortsätter att använda traditionella metoder som bygger på att boskapen anpassas efter de resurser som finns på dehesan och inte stallas upp under någon del av året. Djuren behöver inte ha någonstans att bo eftersom de alltid lever utomhus, med stenekar som enda skydd. Detta uppfödningssystem följer naturens egna cykler: kalvarna föds i det fria utan hjälp och stannar hos moderdjuren i fem–sju månader där de livnär sig på moderdjurens mjölk och betesmarkens bete.

Boskapen har levt i detta område tillsammans med hästar, tjurfäktningstjurar, iberiska grisar och – ofta ridande – boskapsskötare (charros) som har ansvarat för skötseln av alla dessa djur och samtidigt sett till att dehesan använts och skötts om på ett bra sätt. Dessa ridande boskapsskötares viktiga och unika roll har erkänts och hedrats i staden Salamanca i form av en minnesstaty, gjord av skulptören Venancio Blanco, som står på ett av stadens många torg.

Under seklernas gång har det skett en form av naturligt urval på dehesan, vilket har lett till att det har utvecklats boskap som har anpassat sig efter de svåra naturförhållandena där och klarar att livnära sig på det som betesmarkerna ger. Det har resulterat i att dessa djur har en stark modersinstinkt att skydda sina ungdjur mot angrepp från varg och räv och ett stabilt sinnelag som passar för detta driftssystem. Rasen Morucha och dess korsningar har dessa positiva egenskaper. Rasen Morucha som ”Carne de Salamanca” produceras från har utvecklats på Salamancas dehesa, där boskapen tidigare användes som dragdjur i lantbruket samt vid mindre tjurfäktningar (som tjurfäktningstjurar), utan att man för den skull bortsåg från köttproduktionen. Med tiden har emellertid rasen blivit ytterst väl lämpad för köttproduktion, vilket framför allt beror på dess uppfödning och modersegenskaper. I mitten av förra århundradet infördes nya raser som Charolais och Limousin som föddes upp under samma förhållanden. Genom åren har djur av rasen Morucha samt korsningar med raserna Charolais och Limousin blivit perfekt anpassade efter dehesans ekosystem där de får utnyttja naturresurserna och producerar mycket uppskattat kött.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

Slaktkropparna till ”Carne de Salamanca” kännetecknas av en låg fettansättningsgrad på slaktkroppens utsida och på brösthålans insida.

På grund av de finare muskelfibrerna har ”Carne de Salamanca” en lätt trådig textur. Köttet är slätt och intensivt rosa till lilarött. Det insprängda fettet förefaller vara jämnt fördelat utan att bilda några ansamlingar, med en färg som går från vitt till gult eller krämfärgat, och ger köttet dess karakteristiska smak och arom.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

De viktigaste faktorerna är tveklöst de traditionella utfodringsmetoderna som omfattar alltifrån moderdjurets mjölk till det naturliga betet, djurhållningen i en naturlig miljö på Salamancas dehesa samt boskapens arv efter rasen Morucha. Sammantaget gör detta att man får en produkt med särskilda egenskaper som skiljer det från annat nötkött. Särskilt framträdande är här de finare muskelfibrerna, lystern och färgen, som varierar från rosa till lilarött, och det jämnt fördelade fettet utan några ansamlingar.

Genom decenniernas lopp har det traditionella extensiva lantbrukssystemet resulterat i att det produceras en typ av djur som är perfekt anpassad till dehesan och kännetecknas av följande:

| — | Små till medelstora djur som väger lite och har en hög matsmältningskapacitet, vilket gör att de kan täcka sitt foderbehov på magra betesmarker som inte ger särskilt rikligt med bete. |
| --- | --- |

—

Små till medelstora djur som väger lite och har en hög matsmältningskapacitet, vilket gör att de kan täcka sitt foderbehov på magra betesmarker som inte ger särskilt rikligt med bete.

| — | Djur med fin muskelutveckling vilket ger dem förutsättningar att vara fysiskt aktiva. De är ytterst rörliga och rör sig enkelt över stora områden för att få bete, vilket kräver att de förflyttar sig flera kilometer varje dag för att hitta föda och vatten. |
| --- | --- |

—

Djur med fin muskelutveckling vilket ger dem förutsättningar att vara fysiskt aktiva. De är ytterst rörliga och rör sig enkelt över stora områden för att få bete, vilket kräver att de förflyttar sig flera kilometer varje dag för att hitta föda och vatten.

| — | Mycket härdiga djur som klarar det geografiska områdets extrema klimat, såväl sommar som vinter. |
| --- | --- |

—

Mycket härdiga djur som klarar det geografiska områdets extrema klimat, såväl sommar som vinter.

De genetiska egenskaperna för denna typ av djur kombinerat med dess dagliga intensiva muskelaktivitet resulterar i att de får finare muskelfibrer än boskap normalt har, vilket ger ett kött med en lätt trådig textur.

Fettansättningen på slaktkroppen har ett samband med lantbrukssystemet samt djurens härdighet och tidiga utveckling. Eftersom de hela tiden är i rörelse bygger de inte upp något överflödigt fett i specifika områden, vilket gör att de kan förflytta sig mer effektivt över stora avstånd för att hitta föda. Under perioder då det är gott om föda kan de bygga upp reserver av intramuskulärt fett, som ändå inte begränsar deras förmåga att förflytta sig. Sammantaget resulterar detta i ett kött med jämnt fördelat fett utan ansamlingar, med en färg som varierar från vitt till gult eller krämfärgat, beroende på slaktåldern.

Den naturliga laktationscykeln respekteras genom att kalvarna avvänjs senare än normalt och stannar kvar med moderdjuren på dehesan, vilket innebär att kalvarna börjar komplettera födan bestående av modersmjölk med råvaror från dehesan. Under våren omfattar detta gräsmarker, som innehåller en hög mängd pigment (klorofyll och karotenoider), vilket ger köttet dess karakteristiska färg och lyster. Detta kombinerat med rasens genetiska egenskaper som ger ett mer rödaktigt kött resulterar i att köttet får en intensiv färg och lyster som går från rosa till lilarött.

Boskapsuppfödningen och konsumtionen av djurens kött har en nära koppling till regionen. Redan under 1400-talet hade ”Carne de Salamanca” nått ett anseende och en ryktbarhet som gjorde att det användes för att betala arrenden.

Sedan mitten av 1900-talet är det mycket vanligt att områdets slaktare och restauranger stolt anger, antingen på skyltar i fönstren eller på menyerna, att de har ”Carne de Salamanca” och att kunderna kan räkna med att få regionens bästa köttbitar, som är mycket uppskattade och efterfrågade bland konsumenterna.

I många dokument vittnas det om hur ”Carne de Salamanca” nått stort anseende och blivit konsumenternas förstaval. I inledningen till sin bok Vivir en Madrid (1967) skriver till exempel Luis Carandell: ”Jag föddes i Barcelona 1929 och återföddes i Madrid 1947 [...] en stad som fick sina grönsaker från Valencia, sin fisk från Bilbao, sitt kött från Salamanca, sitt vin från La Mancha och sina textilier från Katalonien”.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

[artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006]

http://www.itacyl.es/opencms_wf/opencms/informacion_al_ciudadano/calidad_alimentaria/4_condiciones_DOP/index.html

---

(*1)  
  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel.

---

| 17.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/22

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/69

av den 16 januari 2018

om avregistrering av den skyddade geografiska beteckningen ”Carne de Morucha de Salamanca” (SGB)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 54.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 7.1 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (2) ska förfarandet i artiklarna 49–52 i förordning (EU) nr 1151/2012 i tillämpliga delar gälla vid avregistrering enligt artikel 54.1 i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 7.1 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (2) ska förfarandet i artiklarna 49–52 i förordning (EU) nr 1151/2012 i tillämpliga delar gälla vid avregistrering enligt artikel 54.1 i den förordningen.

| (2) | I enlighet med artikel 50.2 i förordning (EU) nr 1151/2012, jämförd med artikel 7.1 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014, har Spaniens ansökan om avregistrering av den skyddade geografiska beteckningen (SGB) ”Carne de Morucha de Salamanca” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (3). |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 50.2 i förordning (EU) nr 1151/2012, jämförd med artikel 7.1 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014, har Spaniens ansökan om avregistrering av den skyddade geografiska beteckningen (SGB) ”Carne de Morucha de Salamanca” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (3).

| (3) | Eftersom kommissionen inte har mottagit någon invändning enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 bör namnet ”Carne de Morucha de Salamanca” (SGB) strykas från registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom kommissionen inte har mottagit någon invändning enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 bör namnet ”Carne de Morucha de Salamanca” (SGB) strykas från registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar.

| (4) | Enligt artikel 54.1 sista stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 ska sådana avregistreringar antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2 i den förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 54.1 sista stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 ska sådana avregistreringar antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2 i den förordningen.

| (5) | Den åtgärd som föreskrivs i denna förordning är förenlig med yttrandet från kommittén för kvalitetspolitik för jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(5)

Den åtgärd som föreskrivs i denna förordning är förenlig med yttrandet från kommittén för kvalitetspolitik för jordbruksprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed avregistreras namnet ”Carne de Morucha de Salamanca” (SGB).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 januari 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 av den 18 december 2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 vad gäller fastställandet av unionssymboler för skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och garanterade traditionella specialiteter och vad gäller vissa regler om ursprung, vissa procedurregler och vissa kompletterande övergångsbestämmelser (EUT L 179, 19.6.2014, s. 17).

2

(3)  
  EUT C 201, 24.6.2017, s. 5.

3

---

| 17.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/24

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2018/70

av den 16 januari 2018

om ändring av bilagorna II, III och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 vad gäller gränsvärdena för ametoktradin, klorpyrifosmetyl, cyprokonazol, difenokonazol, fluazinam, flutriafol, prohexadion och natriumklorid i eller på vissa produkter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (1), särskilt artiklarna 5.1 och 14.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Gränsvärden har fastställts för fluazinam, flutriafol och prohexadion i bilaga II till förordning (EG) nr 396/2005. Gränsvärden har fastställts för klorpyrifosmetyl i bilaga II och i del B i bilaga III till den förordningen. Gränsvärden har fastställts för ametoktradin, cyprokonazol och difenokonazol i del A i bilaga III till den förordningen. När det gäller natriumklorid har inga särskilda gränsvärden fastställts och ämnet har inte heller tagits upp i bilaga IV till den förordningen, så därför gäller standardvärdet 0,01 mg/kg som fastställs i artikel 18.1 b i samma förordning. |
| --- | --- |

(1)

Gränsvärden har fastställts för fluazinam, flutriafol och prohexadion i bilaga II till förordning (EG) nr 396/2005. Gränsvärden har fastställts för klorpyrifosmetyl i bilaga II och i del B i bilaga III till den förordningen. Gränsvärden har fastställts för ametoktradin, cyprokonazol och difenokonazol i del A i bilaga III till den förordningen. När det gäller natriumklorid har inga särskilda gränsvärden fastställts och ämnet har inte heller tagits upp i bilaga IV till den förordningen, så därför gäller standardvärdet 0,01 mg/kg som fastställs i artikel 18.1 b i samma förordning.

| (2) | I samband med ett förfarande för godkännande av användningen av ett växtskyddsmedel som innehåller det verksamma ämnet ametoktradin på örter och ätliga blommor lämnades det i enlighet med artikel 6.1 i förordning (EG) nr 396/2005 in en ansökan om ändring av de befintliga gränsvärdena. |
| --- | --- |

(2)

I samband med ett förfarande för godkännande av användningen av ett växtskyddsmedel som innehåller det verksamma ämnet ametoktradin på örter och ätliga blommor lämnades det i enlighet med artikel 6.1 i förordning (EG) nr 396/2005 in en ansökan om ändring av de befintliga gränsvärdena.

| (3) | För klorpyrifosmetyl har en sådan ansökan lämnats in när det gäller kaki/kakiplommon/sharon/persimon och granatäpplen. För cyprokonazol har en sådan ansökan lämnats in när det gäller gurkörtsfrö. För difenokonazol har en sådan ansökan lämnats in när det gäller aprikoser, jordgubbar, huvudbildande kål, sallat och sallatväxter, mangold/betblad, örter och ätliga blommor, kardoner, stjälkselleri/blekselleri, purjolök, rabarber, torkade baljväxter, korn samt rot- och jordstamskryddor. För fluazinam har en sådan ansökan lämnats in när det gäller kepalök, schalottenlök och vitlök. För prohexadion har en sådan ansökan lämnats in när det gäller plommon. |
| --- | --- |

(3)

För klorpyrifosmetyl har en sådan ansökan lämnats in när det gäller kaki/kakiplommon/sharon/persimon och granatäpplen. För cyprokonazol har en sådan ansökan lämnats in när det gäller gurkörtsfrö. För difenokonazol har en sådan ansökan lämnats in när det gäller aprikoser, jordgubbar, huvudbildande kål, sallat och sallatväxter, mangold/betblad, örter och ätliga blommor, kardoner, stjälkselleri/blekselleri, purjolök, rabarber, torkade baljväxter, korn samt rot- och jordstamskryddor. För fluazinam har en sådan ansökan lämnats in när det gäller kepalök, schalottenlök och vitlök. För prohexadion har en sådan ansökan lämnats in när det gäller plommon.

| (4) | En ansökan har lämnats in i enlighet med artikel 6.2 och 6.4 i förordning (EG) nr 396/2005 för användningen av flutriafol på humle. Sökanden hävdar att godkänd användning av ämnet på denna gröda i Förenta staterna leder till resthalter som överskrider gränsvärdet i förordning (EG) nr 396/2005 och att ett högre gränsvärde krävs för att undvika handelshinder för import av den grödan. |
| --- | --- |

(4)

En ansökan har lämnats in i enlighet med artikel 6.2 och 6.4 i förordning (EG) nr 396/2005 för användningen av flutriafol på humle. Sökanden hävdar att godkänd användning av ämnet på denna gröda i Förenta staterna leder till resthalter som överskrider gränsvärdet i förordning (EG) nr 396/2005 och att ett högre gränsvärde krävs för att undvika handelshinder för import av den grödan.

| (5) | I enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 396/2005 utvärderades ansökningarna av de berörda medlemsstaterna och utvärderingsrapporterna sändes till kommissionen. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 396/2005 utvärderades ansökningarna av de berörda medlemsstaterna och utvärderingsrapporterna sändes till kommissionen.

| (6) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) bedömde ansökningarna och utvärderingsrapporterna, och undersökte då särskilt riskerna för konsumenter och i förekommande fall för djur, och lämnade därefter motiverade yttranden om de föreslagna gränsvärdena (2). Myndigheten sände dessa yttranden till sökandena, kommissionen och medlemsstaterna och gjorde dem tillgängliga för allmänheten. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) bedömde ansökningarna och utvärderingsrapporterna, och undersökte då särskilt riskerna för konsumenter och i förekommande fall för djur, och lämnade därefter motiverade yttranden om de föreslagna gränsvärdena (2). Myndigheten sände dessa yttranden till sökandena, kommissionen och medlemsstaterna och gjorde dem tillgängliga för allmänheten.

| (7) | För cyprokonazol bedömde myndigheten en ansökan om att fastställa ett gränsvärde när det gäller rapsfrö och lämnade ett motiverat yttrande om det föreslagna gränsvärdet (3). I enlighet med EU:s befintliga riktlinjer för extrapolering av gränsvärden bör det gränsvärde som fastställs när det rapsfrö även fastställas när det gäller gurkörtsfrö. |
| --- | --- |

(7)

För cyprokonazol bedömde myndigheten en ansökan om att fastställa ett gränsvärde när det gäller rapsfrö och lämnade ett motiverat yttrande om det föreslagna gränsvärdet (3). I enlighet med EU:s befintliga riktlinjer för extrapolering av gränsvärden bör det gränsvärde som fastställs när det rapsfrö även fastställas när det gäller gurkörtsfrö.

| (8) | När det gäller alla andra ansökningar fann myndigheten att alla uppgiftskrav var uppfyllda och att de ändringar av gränsvärdena som sökandena begärt var godtagbara ur konsumentsäkerhetssynpunkt, på grundval av en bedömning av konsumenternas exponering som omfattade 27 specifika europeiska konsumentgrupper. Myndigheten tog hänsyn till de senaste uppgifterna om ämnenas toxikologiska egenskaper. Varken livstidsexponeringen för dessa ämnen genom konsumtion av alla de livsmedelsprodukter som kan innehålla dem eller korttidsexponeringen till följd av stor konsumtion av de berörda produkterna visade på någon risk för att det acceptabla dagliga intaget eller den akuta referensdosen överskrids. |
| --- | --- |

(8)

När det gäller alla andra ansökningar fann myndigheten att alla uppgiftskrav var uppfyllda och att de ändringar av gränsvärdena som sökandena begärt var godtagbara ur konsumentsäkerhetssynpunkt, på grundval av en bedömning av konsumenternas exponering som omfattade 27 specifika europeiska konsumentgrupper. Myndigheten tog hänsyn till de senaste uppgifterna om ämnenas toxikologiska egenskaper. Varken livstidsexponeringen för dessa ämnen genom konsumtion av alla de livsmedelsprodukter som kan innehålla dem eller korttidsexponeringen till följd av stor konsumtion av de berörda produkterna visade på någon risk för att det acceptabla dagliga intaget eller den akuta referensdosen överskrids.

| (9) | Natriumklorid är godkänd som allmänkemikalie genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1529 (4). Villkoren för användning av det ämnet förväntas inte leda till förekomst av resthalter i livsmedel eller foder som kan utgöra en risk för konsumenten. Ämnet bör därför tas upp i bilaga IV till förordning (EG) nr 396/2005. |
| --- | --- |

(9)

Natriumklorid är godkänd som allmänkemikalie genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1529 (4). Villkoren för användning av det ämnet förväntas inte leda till förekomst av resthalter i livsmedel eller foder som kan utgöra en risk för konsumenten. Ämnet bör därför tas upp i bilaga IV till förordning (EG) nr 396/2005.

| (10) | På grundval av myndighetens motiverade yttranden och med hänsyn till faktorer av relevans för ärendet i fråga konstateras att de aktuella ändringarna av gränsvärdena uppfyller kraven i artikel 14.2 i förordning (EG) nr 396/2005. |
| --- | --- |

(10)

På grundval av myndighetens motiverade yttranden och med hänsyn till faktorer av relevans för ärendet i fråga konstateras att de aktuella ändringarna av gränsvärdena uppfyller kraven i artikel 14.2 i förordning (EG) nr 396/2005.

| (11) | Förordning (EG) nr 396/2005 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Förordning (EG) nr 396/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna II, III och IV till förordning (EG) nr 396/2005 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 januari 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 70, 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  Efsas vetenskapliga rapporter finns på http://www.efsa.europa.eu:

2

”Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for ametoctradin in herbs and edible flowers”, EFSA Journal, vol. 15(2017):6, artikelnr 4869 [21 s.].

EFSA Journal

”Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for chlorpyrifos-methyl in kaki/Japanese persimmon and granate apple/pomegranate”, EFSA Journal, vol. 15(2017):5, artikelnr 4838 [24 s.].

EFSA Journal

”Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for difenoconazole in various crops”, EFSA Journal, vol. 15(2017):7, artikelnr 4893 [33 s.].

EFSA Journal

”Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for fluazinam in onions, shallots and garlic”, EFSA Journal, vol. 15(2017):7, artikelnr 4904 [22 s.].

EFSA Journal

”Reasoned opinion on the setting of import tolerance for flutriafol in hops”, EFSA Journal, vol. 15(2017):7, artikelnr 4875 [22 s.].

EFSA Journal

”Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for prohexadione (considered variant prohexadione-calcium) in plums”, EFSA Journal, vol. 15(2017):6, artikelnr 4837 [20 s.].

EFSA Journal

(3)  
  ”Reasoned opinion on the modification of the existing MRLs for cyproconazole in rapeseed”, EFSA Journal, vol. 9(2011):5, artikelnr 2187 [30 s.].

3

EFSA Journal

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1529 av den 7 september 2017 om godkännande av allmänkemikalien natriumklorid i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (EUT L 232, 8.9.2017, s. 1).

4

---

BILAGA

Bilagorna II, III och IV till förordning (EG) nr 396/2005 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I bilaga II ska kolumnerna för klorpyrifosmetyl, fluazinam, flutriafol och prohexadion ersättas med följande:

  ”Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg)











  Kod | Grupper och exempel på enskilda produkter som omfattas av gränsvärdena (1) | Klorpyrifosmetyl (F) | Fluazinam (F) | Flutriafol | Prohexadion (prohexadion (syra) och dess salter, uttryckt som prohexadionkalcium) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |
| 0100000 | FRUKTER, FÄRSKA ELLER FRYSTA; TRÄDNÖTTER | | | | |
| 0110000 | Citrusfrukter | | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0110010 | Grapefrukter | 0,05 (*1) | | | |
| 0110020 | Apelsiner | 0,5 | | | |
| 0110030 | Citroner | 0,3 | | | |
| 0110040 | Limefrukter | 0,05 (*1) | | | |
| 0110050 | Mandariner | 1 | | | |
| 0110990 | Övriga | 0,05 (*1) | | | |
| 0120000 | Trädnötter | 0,05 (*1) | 0,01 (*1) | 0,02 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0120010 | Mandlar | | | | |
| 0120020 | Paranötter | | | | |
| 0120030 | Cashewnötter | | | | |
| 0120040 | Kastanjer | | | | |
| 0120050 | Kokosnötter | | | | |
| 0120060 | Hasselnötter | | | | |
| 0120070 | Macadamianötter | | | | |
| 0120080 | Pekannötter | | | | |
| 0120090 | Pinjenötter | | | | |
| 0120100 | Pistaschmandlar | | | | |
| 0120110 | Valnötter | | | | |
| 0120990 | Övriga | | | | |
| 0130000 | Kärnfrukter | 0,5 | | 0,4 (+) | 0,1 |
| 0130010 | Äpplen | | 0,3 (+) | | |
| 0130020 | Päron | | 0,3 (+) | | |
| 0130030 | Kvitten | | 0,01 (*1) | | |
| 0130040 | Mispel | (*2) | 0,01 (*1) | | |
| 0130050 | Japansk mispel | (*2) | 0,01 (*1) | | |
| 0130990 | Övriga | | 0,01 (*1) | | |
| 0140000 | Stenfrukter | | 0,01 (*1) | | |
| 0140010 | Aprikoser | 0,05 (*1) | | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0140020 | Körsbär (söta) | 0,05 (*1) | | 1 | 0,4 |
| 0140030 | Persikor | 0,5 | | 0,6 | 0,01 (*1) |
| 0140040 | Plommon | 0,05 (*1) | | 0,4 | 0,05 |
| 0140990 | Övriga | 0,05 (*1) | | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0150000 | Bär och små frukter | | | | |
| 0151000 | a) | Druvor |

1.

I bilaga II ska kolumnerna för klorpyrifosmetyl, fluazinam, flutriafol och prohexadion ersättas med följande:

”Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg)

Kod

Grupper och exempel på enskilda produkter som omfattas av gränsvärdena (1)

Klorpyrifosmetyl (F)

Fluazinam (F)

Flutriafol

Prohexadion (prohexadion (syra) och dess salter, uttryckt som prohexadionkalcium)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

0100000

FRUKTER, FÄRSKA ELLER FRYSTA; TRÄDNÖTTER

0110000

Citrusfrukter

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0110010

Grapefrukter

0,05 (*1)

0110020

Apelsiner

0,5

0110030

Citroner

0,3

0110040

Limefrukter

0,05 (*1)

0110050

Mandariner

1

0110990

Övriga

0,05 (*1)

0120000

Trädnötter

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0120010

Mandlar

0120020

Paranötter

0120030

Cashewnötter

0120040

Kastanjer

0120050

Kokosnötter

0120060

Hasselnötter

0120070

Macadamianötter

0120080

Pekannötter

0120090

Pinjenötter

0120100

Pistaschmandlar

0120110

Valnötter

0120990

Övriga

0130000

Kärnfrukter

0,5

0,4 (+)

0,1

0130010

Äpplen

0,3 (+)

0130020

Päron

0,3 (+)

0130030

Kvitten

0,01 (*1)

0130040

Mispel

(*2)

0,01 (*1)

0130050

Japansk mispel

(*2)

0,01 (*1)

0130990

Övriga

0,01 (*1)

0140000

Stenfrukter

0,01 (*1)

0140010

Aprikoser

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0140020

Körsbär (söta)

0,05 (*1)

1

0,4

0140030

Persikor

0,5

0,6

0,01 (*1)

0140040

Plommon

0,05 (*1)

0,4

0,05

0140990

Övriga

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0150000

Bär och små frukter

0151000

a)

0,2

0,01 (*1)

0151010

Bordsdruvor

0,01 (*1) (+)

0,8

0151020

Druvor för vinframställning

3 (+)

1,5 (+)

0152000

| b) | Jordgubbar |
| --- | --- |

b)

0,5

0,01 (*1)

1,5

0,15

0153000

| c) | Rubusfrukter |
| --- | --- |

c)

0,05 (*1)

0,01 (*1) (+)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0153010

Björnbär

0153020

Blåhallon

0153030

Hallon (gula och röda)

0153990

Övriga

0154000

| d) | Andra små frukter och bär |
| --- | --- |

d)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0154010

Amerikanska blåbär

3

0154020

Amerikanska tranbär

0,01 (*1)

0154030

Vinbär (röda, svarta och vita)

0,01 (*1)

0154040

Krusbär (gröna, röda och gula)

0,01 (*1)

0154050

Nypon

(*2)

0,01 (*1)

0154060

Mullbär (svarta och vita)

(*2)

0,01 (*1)

0154070

Azarolhagtorn

(*2)

0,01 (*1)

0154080

Fläderbär

(*2)

0,01 (*1)

0154990

Övriga

0,01 (*1)

0160000

Diverse frukter med

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0161000

| a) | ätligt skal |
| --- | --- |

a)

0,01 (*1)

0161010

Dadlar

0,05 (*1)

0161020

Fikon

0,05 (*1)

0161030

Bordsoliver

0,05 (*1)

0161040

Kumquat

0,05 (*1)

0161050

Carambola/stjärnfrukter

(*2)

0161060

Kaki/kakiplommon/sharon/persimon

(*2)

0161070

Jambolanäpplen

(*2)

0161990

Övriga

0,05 (*1)

0162000

| b) | oätligt skal, små |
| --- | --- |

b)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0162010

Kiwifrukter (gröna, gula och röda)

0162020

Litchi/litchiplommon

0162030

Passionsfrukter/maracuja

0162040

Kaktusfikon

(*2)

0162050

Stjärnäpplen

(*2)

0162060

Amerikansk persimon

(*2)

0162990

Övriga

0163000

| c) | oätligt skal, stora |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokado

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163020

Bananer

0,05 (*1)

0,3

0163030

Mango

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163040

Papaya

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163050

Granatäpplen

0,3

0,01 (*1)

0163060

Kirimoja/cherimoya

(*2)

0,01 (*1)

0163070

Guava

(*2)

0,01 (*1)

0163080

Ananas

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163090

Brödfrukter

(*2)

0,01 (*1)

0163100

Durian/durio

(*2)

0,01 (*1)

0163110

Taggannona/graviola/guanabana

(*2)

0,01 (*1)

0163990

Övriga

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0200000

GRÖNSAKER, FÄRSKA ELLER FRYSTA

0210000

Rot- och knölgrönsaker

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0211000

| a) | Potatis |
| --- | --- |

a)

0,02

0,01 (*1)

0212000

| b) | Tropiska rot- och knölgrönsaker |
| --- | --- |

b)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0212010

Maniok/kassava

0212020

Sötpotatis

0212030

Jamsbönrot

0212040

Arrowrot

(*2)

0212990

Övriga

0213000

| c) | Övriga rot- och knölgrönsaker utom sockerbetor |
| --- | --- |

c)

0,01 (*1)

0213010

Rödbetor

0,06 (+)

0213020

Morötter

0,01 (*1)

0213030

Rotselleri

0,01 (*1)

0213040

Pepparrot

0,01 (*1)

0213050

Jordärtskockor

0,01 (*1)

0213060

Palsternackor

0,01 (*1)

0213070

Rotpersilja/persiljerot

0,01 (*1)

0213080

Rädisor

0,01 (*1)

0213090

Haverrot

0,01 (*1)

0213100

Kålrötter

0,01 (*1)

0213110

Rovor/majrovor

0,01 (*1)

0213990

Övriga

0,01 (*1)

0220000

Lökgrönsaker

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0220010

Vitlök

0,06

0220020

Kepalök

0,06

0220030

Schalottenlök

0,06

0220040

Knipplök/salladslök och piplök

0,01 (*1)

0220990

Övriga

0,01 (*1)

0230000

Fruktgrönsaker

0,01 (*1)

0231000

| a) | Potatisväxter/Solanaceae |
| --- | --- |

a)

0,5

0231010

Tomater

0,3

0,8

0231020

Paprikor

0,01 (*1)

1

0231030

Auberginer/äggplantor

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0231040

Okra/gombo

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0231990

Övriga

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0232000

| b) | Gurkväxter – ätligt skal |
| --- | --- |

b)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,15

0232010

Slanggurkor

0232020

Druvgurkor

0232030

Zucchini/squash

0232990

Övriga

0233000

| c) | Gurkväxter – oätligt skal |
| --- | --- |

c)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0233010

Meloner

0,2 (+)

0233020

Pumpor

0,01 (*1)

0233030

Vattenmeloner

0,2 (+)

0233990

Övriga

0,01 (*1)

0234000

| d) | Sockermajs |
| --- | --- |

d)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0239000

| e) | Övriga fruktgrönsaker |
| --- | --- |

e)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0240000

Kålgrönsaker (utom rötter och späda bladgrödor av Brassica)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0241000

| a) | Blommande kål |
| --- | --- |

a)

0241010

Broccoli

0241020

Blomkål

0241990

Övriga

0242000

| b) | Huvudbildande kål |
| --- | --- |

b)

0242010

Brysselkål

0242020

Huvudkål

0242990

Övriga

0243000

| c) | Bladbildande kål |
| --- | --- |

c)

0243010

Salladskål/kinakål

0243020

Grönkål

0243990

Övriga

0244000

| d) | Kålrabbi |
| --- | --- |

d)

0250000

Bladgrönsaker, örter och ätliga blommor

0,05 (*1)

0251000

| a) | Sallat och sallatväxter |
| --- | --- |

a)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0251010

Vårklynne/vintersallat/vårsallat/mâche(sallat)/fältsallat

0,01 (*1)

0251020

Sallat

1,5

0251030

Escarole/escarolesallat

0,01 (*1)

0251040

Smörgåskrasse och andra groddar och skott

0,01 (*1)

0251050

Vinterkrasse/vårgyllen

(*2)

0,01 (*1)

0251060

Rucola/rucolasallat/senapskål

0,01 (*1)

0251070

Sareptasenap/salladssenap

(*2)

0,01 (*1)

0251080

Späda bladgrödor/”baby leaf” (inklusive Brassica-arter)

0,01 (*1)

0251990

Övriga

0,01 (*1)

0252000

| b) | Spenat och liknande blad |
| --- | --- |

b)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0252010

Spenat

0252020

Portlaker

(*2)

0252030

Mangold/betblad

0252990

Övriga

0253000

| c) | Vinrankeblad och liknande arter |
| --- | --- |

c)

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0254000

| d) | Vattenkrasse |
| --- | --- |

d)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0255000

| e) | Endivesallat |
| --- | --- |

e)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0256000

| f) | Örter och ätliga blommor |
| --- | --- |

f)

0,05 (*1)

0,02 (*1)

0,02 (*1)

0256010

Körvel

0256020

Gräslök

0256030

Bladselleri/snittselleri

0256040

Persilja

0256050

Salvia

(*2)

0256060

Rosmarin

(*2)

0256070

Timjan

(*2)

0256080

Basilika och ätliga blommor

(*2)

0256090

Lagerblad

(*2)

0256100

Dragon

(*2)

0256990

Övriga

0260000

Baljväxter, färska

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0260010

Bönor (med balja)

0260020

Bönor (utan balja)

0260030

Ärter (med balja)

0260040

Ärter (utan balja)

0260050

Linser

0260990

Övriga

0270000

Stjälkgrönsaker

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0270010

Sparris

0270020

Kardoner

0270030

Stjälkselleri/blekselleri

0270040

Fänkål

0270050

Kronärtskockor

0270060

Purjolök

0270070

Rabarber

0270080

Bambuskott

(*2)

0270090

Palmhjärtan

(*2)

0270990

Övriga

0280000

Svampar, mossor och lavar

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0280010

Odlade svampar

0280020

Vilda svampar

0280990

Mossor och lavar

0290000

Alger och prokaryota organismer

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0300000

BALJVÄXTER, TORKADE

0,05 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0300010

Bönor

(+)

0300020

Linser

0300030

Ärter

0300040

Lupiner

0300990

Övriga

0400000

OLJEVÄXTFRÖER OCH OLJEVÄXTFRUKTER

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0401000

Oljeväxtfröer

0401010

Linfrö

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401020

Jordnötter

0,15

0,9

0401030

Vallmofrö

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401040

Sesamfrö

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401050

Solrosfrö

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401060

Rapsfrö

0,5

0,01 (*1)

0401070

Sojabönor

0,4

0,01 (*1)

0401080

Senapsfrö

0,5

0,01 (*1)

0401090

Bomullsfrö

0,5

0,01 (*1)

0401100

Pumpafrö

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401110

Safflorfrö

(*2)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401120

Gurkörtsfrö

(*2)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401130

Oljedådrafrö

(*2)

0,5

0,01 (*1)

0401140

Hampfrö

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401150

Ricinfrö

(*2)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401990

Övriga

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0402000

Oljeväxtfrukter

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0402010

Oliver för oljeproduktion

0402020

Oljepalmkärnor

(*2)

0402030

Oljepalmfrukter

(*2)

0402040

Kapok

(*2)

0402990

Övriga

0500000

SPANNMÅL

3

0,02 (*1)

0500010

Korn

0,15

0,1

0500020

Bovete och andra pseudocerealier

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0500030

Majs

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0500040

Hirs/vanlig hirs

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0500050

Havre

0,01 (*1)

0,1

0500060

Ris

1,5 (+)

0,02 (*1)

0500070

Råg

0,15

0,1

0500080

Durra/sorgum

1,5

0,02 (*1)

0500090

Vete

0,15

0,1

0500990

Övriga

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0600000

TE, KAFFE, ÖRTTEER, KAKAO OCH JOHANNESBRÖD

0,05 (*1)

0610000

Te

0,1 (*1)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0620000

Kaffebönor

(*2)

0,1 (*1)

0,15

0630000

Örtteer från

(*2)

0,05 (*1)

0631000

| a) | blommor |
| --- | --- |

a)

(*2)

0,1 (*1)

0631010

Kamomill

(*2)

0631020

Rosellhibiskus

(*2)

0631030

Ros

(*2)

0631040

Jasmin

(*2)

0631050

Lind

(*2)

0631990

Övriga

(*2)

0632000

| b) | blad och örter |
| --- | --- |

b)

(*2)

0,1 (*1)

0632010

Jordgubbe

(*2)

0632020

Rooibos

(*2)

0632030

Mate/maté

(*2)

0632990

Övriga

(*2)

0633000

| c) | rötter |
| --- | --- |

c)

(*2)

3 (+)

0633010

Vänderot/läkevänderot

(*2)

0633020

Ginseng

(*2)

0633990

Övriga

(*2)

0639000

| d) | andra delar av växten |
| --- | --- |

d)

(*2)

0,1 (*1)

0640000

Kakaobönor

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0650000

Johannesbröd

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0700000

HUMLE

0,1 (*1)

0,1 (*1)

20

0,01 (*1)

0800000

KRYDDOR

(*2)

0810000

Frökryddor

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0810010

Anis/anisfrö

(*2)

0810020

Svartkummin

(*2)

0810030

Selleri

(*2)

0810040

Koriander

(*2)

0810050

Spiskummin

(*2)

0810060

Dill

(*2)

0810070

Fänkål

(*2)

0810080

Bockhornsklöver

(*2)

0810090

Muskot

(*2)

0810990

Övriga

(*2)

0820000

Fruktkryddor

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0820010

Kryddpeppar

(*2)

0820020

Sichuanpeppar

(*2)

0820030

Kummin

(*2)

0820040

Kardemumma

(*2)

0820050

Enbär

(*2)

0820060

Pepparkorn (gröna, svarta och vita)

(*2)

0820070

Vanilj

(*2)

0820080

Tamarind

(*2)

0820990

Övriga

(*2)

0830000

Barkkryddor

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0830010

Kanel

(*2)

0830990

Övriga

(*2)

0840000

Rot- och jordstamskryddor

(*2)

0840010

Lakritsrot

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840020

Ingefära

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840030

Gurkmeja

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840040

Pepparrot

(*2)

(+)

(+)

(+)

0840990

Övriga

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0850000

Kryddor bestående av knoppar

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0850010

Kryddnejlika

(*2)

0850020

Kapris

(*2)

0850990

Övriga

(*2)

0860000

Kryddor bestående av pistiller

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0860010

Saffran

(*2)

0860990

Övriga

(*2)

0870000

Kryddor bestående av frömantlar

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0870010

Muskotblomma

(*2)

0870990

Övriga

(*2)

0900000

SOCKERVÄXTER

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0900010

Sockerbetsrötter

(*2)

0,06

0900020

Sockerrör

(*2)

0,01 (*1)

0900030

Rotcikoria

(*2)

0,01 (*1)

0900990

Övriga

(*2)

0,01 (*1)

1000000

ANIMALISKA PRODUKTER – LANDLEVANDE DJUR

1010000

Vävnad från

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1011000

| a) | svin |
| --- | --- |

a)

1011010

Muskel

0,01 (*1)

1011020

Fettvävnad

0,01 (*1)

1011030

Lever

0,1 (+)

1011040

Njure

0,01 (*1)

1011050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,01 (*1)

1011990

Övriga

0,01 (*1)

1012000

| b) | nötkreatur |
| --- | --- |

b)

1012010

Muskel

0,01 (*1)

1012020

Fettvävnad

0,01 (*1)

1012030

Lever

0,3 (+)

1012040

Njure

0,01 (*1)

1012050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,01 (*1)

1012990

Övriga

0,01 (*1)

1013000

| c) | får |
| --- | --- |

c)

1013010

Muskel

0,01 (*1)

1013020

Fettvävnad

0,01 (*1)

1013030

Lever

0,3 (+)

1013040

Njure

0,01 (*1)

1013050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,01 (*1)

1013990

Övriga

0,01 (*1)

1014000

| d) | get |
| --- | --- |

d)

1014010

Muskel

0,01 (*1)

1014020

Fettvävnad

0,01 (*1)

1014030

Lever

0,3 (+)

1014040

Njure

0,01 (*1)

1014050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,01 (*1)

1014990

Övriga

0,01 (*1)

1015000

| e) | hästdjur |
| --- | --- |

e)

(*2)

1015010

Muskel

(*2)

0,01 (*1)

1015020

Fettvävnad

(*2)

0,01 (*1)

1015030

Lever

(*2)

0,3 (+)

1015040

Njure

(*2)

0,01 (*1)

1015050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

(*2)

0,01 (*1)

1015990

Övriga

(*2)

0,01 (*1)

1016000

| f) | fjäderfä |
| --- | --- |

f)

1016010

Muskel

0,01 (*1)

1016020

Fettvävnad

0,01 (*1)

1016030

Lever

0,03

1016040

Njure

0,03

1016050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,03

1016990

Övriga

0,01 (*1)

1017000

| g) | andra hägnade landlevande djur |
| --- | --- |

g)

(*2)

1017010

Muskel

(*2)

0,01 (*1)

1017020

Fettvävnad

(*2)

0,01 (*1)

1017030

Lever

(*2)

0,3 (+)

1017040

Njure

(*2)

0,01 (*1)

1017050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

(*2)

0,01 (*1)

1017990

Övriga

(*2)

0,01 (*1)

1020000

Mjölk

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1020010

Nötkreatur

1020020

Får

1020030

Get

1020040

Häst

1020990

Övriga

1030000

Fågelägg

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1030010

Höns

1030020

Anka

(*2)

1030030

Gås

(*2)

1030040

Vaktel

(*2)

1030990

Övriga

(*2)

1040000

Honung och andra biodlingsprodukter

(*2)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

1050000

Amfibier och reptiler

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1060000

Landlevande ryggradslösa djur

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1070000

Vilda landlevande ryggradsdjur

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

| (F) | = | Fettlöslig |
| --- | --- | --- |

(F)

=

Fettlöslig

Fluazinam (F)

| (+) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om resthalternas egenskaper i bearbetade produkter saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 18 oktober 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.







  0130010 | Äpplen |
| --- | --- | --- |
| 0130020 | Päron |

(+)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om resthalternas egenskaper i bearbetade produkter saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 18 oktober 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

0130010

Äpplen

0130020

Päron

| (+) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om resthaltsförsök saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 18 oktober 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.







  0151010 | Bordsdruvor |
| --- | --- | --- |

(+)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om resthaltsförsök saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 18 oktober 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

0151010

Bordsdruvor

| (+) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om resthalternas egenskaper i bearbetade produkter saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 18 oktober 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.







  0151020 | Druvor för vinframställning |
| --- | --- | --- |

(+)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om resthalternas egenskaper i bearbetade produkter saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 18 oktober 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

0151020

Druvor för vinframställning

| (+) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om resthaltsförsök saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 18 oktober 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.







  0153000 | c) | Rubusfrukter |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om resthaltsförsök saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 18 oktober 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

0153000

c)

0153010

Björnbär

0153020

Blåhallon

0153030

Hallon (gula och röda)

0300010

Bönor

| (+) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om analysmetoder saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 18 oktober 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.







  0633000 | c) | rötter |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om analysmetoder saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 18 oktober 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

0633000

c)

0633010

Vänderot/läkevänderot

0633020

Ginseng

| (+) | Det gränsvärde som ska tillämpas för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin kryddor (kod 0840040 ) är det som fastställs för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin grönsaker, gruppen rot- och knölgrönsaker (kod 0213040 ), med beaktande av ändringar av halterna vid bearbetning (torkning) enligt artikel 20.1 i förordning (EG) nr 396/2005.







  0840040 | Pepparrot |
| --- | --- | --- |

(+)

Det gränsvärde som ska tillämpas för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin kryddor (kod 0840040 ) är det som fastställs för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin grönsaker, gruppen rot- och knölgrönsaker (kod 0213040 ), med beaktande av ändringar av halterna vid bearbetning (torkning) enligt artikel 20.1 i förordning (EG) nr 396/2005.

0840040

Pepparrot

Flutriafol

| (+) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om resthalternas egenskaper i bearbetade produkter saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 27 januari 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.







  0130000 | Kärnfrukter |
| --- | --- | --- |
| 0130010 | Äpplen |
| 0130020 | Päron |
| 0130030 | Kvitten |
| 0130040 | Mispel |
| 0130050 | Japansk mispel |
| 0130990 | Övriga |
| 0151020 | Druvor för vinframställning |

(+)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om resthalternas egenskaper i bearbetade produkter saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 27 januari 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

0130000

Kärnfrukter

0130010

Äpplen

0130020

Päron

0130030

Kvitten

0130040

Mispel

0130050

Japansk mispel

0130990

Övriga

0151020

Druvor för vinframställning

| (+) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om resthaltsförsök saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 27 januari 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.







  0213010 | Rödbetor |
| --- | --- | --- |
| 0233010 | Meloner |
| 0233030 | Vattenmeloner |
| 0500060 | Ris |

(+)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om resthaltsförsök saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 27 januari 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

0213010

Rödbetor

0233010

Meloner

0233030

Vattenmeloner

0500060

Ris

| (+) | Det gränsvärde som ska tillämpas för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin kryddor (kod 0840040 ) är det som fastställs för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin grönsaker, gruppen rot- och knölgrönsaker (kod 0213040 ), med beaktande av ändringar av halterna vid bearbetning (torkning) enligt artikel 20.1 i förordning (EG) nr 396/2005.







  0840040 | Pepparrot |
| --- | --- | --- |

(+)

Det gränsvärde som ska tillämpas för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin kryddor (kod 0840040 ) är det som fastställs för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin grönsaker, gruppen rot- och knölgrönsaker (kod 0213040 ), med beaktande av ändringar av halterna vid bearbetning (torkning) enligt artikel 20.1 i förordning (EG) nr 396/2005.

0840040

Pepparrot

| (+) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om lagringsförhållandena för proverna från utfodringsundersökningarna saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 27 januari 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.







  1011030 | Lever |
| --- | --- | --- |

(+)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om lagringsförhållandena för proverna från utfodringsundersökningarna saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 27 januari 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

1011030

Lever

| (+) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om metabolism i idisslare och lagringsförhållanden för proverna från utfodringsundersökningarna saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 27 januari 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.







  1012030 | Lever |
| --- | --- | --- |
| 1013030 | Lever |
| 1014030 | Lever |

(+)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om metabolism i idisslare och lagringsförhållanden för proverna från utfodringsundersökningarna saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 27 januari 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

1012030

Lever

1013030

Lever

1014030

Lever

| (+) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om lagringsförhållandena för proverna från utfodringsundersökningarna saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 27 januari 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.







  1015030 | Lever |
| --- | --- | --- |

(+)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om lagringsförhållandena för proverna från utfodringsundersökningarna saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 27 januari 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

1015030

Lever

| (+) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om metabolism i idisslare och lagringsförhållanden för proverna från utfodringsundersökningarna saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 27 januari 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.







  1017030 | Lever |
| --- | --- | --- |

(+)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att vissa uppgifter om metabolism i idisslare och lagringsförhållanden för proverna från utfodringsundersökningarna saknas. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 27 januari 2018, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

1017030

Lever

Prohexadion (prohexadion (syra) och dess salter, uttryckt som prohexadionkalcium)

| (+) | Det gränsvärde som ska tillämpas för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin kryddor (kod 0840040 ) är det som fastställs för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin grönsaker, gruppen rot- och knölgrönsaker (kod 0213040 ), med beaktande av ändringar av halterna vid bearbetning (torkning) enligt artikel 20.1 i förordning (EG) nr 396/2005.







  0840040 | Pepparrot” |
| --- | --- | --- |

(+)

Det gränsvärde som ska tillämpas för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin kryddor (kod 0840040 ) är det som fastställs för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin grönsaker, gruppen rot- och knölgrönsaker (kod 0213040 ), med beaktande av ändringar av halterna vid bearbetning (torkning) enligt artikel 20.1 i förordning (EG) nr 396/2005.

0840040

Pepparrot”

| 2. | Bilaga III ska ändras på följande sätt:






  a) | I del A ska kolumnerna för ametoktradin, cyprokonazol och difenokonazol ersättas med följande:

  ”Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg)










  Kod | Grupper och exempel på enskilda produkter som omfattas av gränsvärdena (2) | Ametoktradin (R) | Cyprokonazol (F) | Difenokonazol |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 0100000 | FRUKTER, FÄRSKA ELLER FRYSTA; TRÄDNÖTTER | | | |
| 0110000 | Citrusfrukter | 0,01 (*3) | 0,05 (*3) | 0,6 |
| 0110010 | Grapefrukter | | | |
| 0110020 | Apelsiner | | | |
| 0110030 | Citroner | | | |
| 0110040 | Limefrukter | | | |
| 0110050 | Mandariner | | | |
| 0110990 | Övriga | | | |
| 0120000 | Trädnötter | 0,01 (*3) | 0,05 (*3) | 0,05 (*3) |
| 0120010 | Mandlar | | | |
| 0120020 | Paranötter | | | |
| 0120030 | Cashewnötter | | | |
| 0120040 | Kastanjer | | | |
| 0120050 | Kokosnötter | | | |
| 0120060 | Hasselnötter | | | |
| 0120070 | Macadamianötter | | | |
| 0120080 | Pekannötter | | | |
| 0120090 | Pinjenötter | | | |
| 0120100 | Pistaschmandlar | | | |
| 0120110 | Valnötter | | | |
| 0120990 | Övriga | | | |
| 0130000 | Kärnfrukter | 0,01 (*3) | 0,1 | 0,8 |
| 0130010 | Äpplen | | | |
| 0130020 | Päron | | | |
| 0130030 | Kvitten | | | |
| 0130040 | Mispel | | | |
| 0130050 | Japansk mispel | | | |
| 0130990 | Övriga | | | |
| 0140000 | Stenfrukter | 0,01 (*3) | | |
| 0140010 | Aprikoser | | 0,1 | 0,7 |
| 0140020 | Körsbär (söta) | | 0,1 | 0,3 |
| 0140030 | Persikor | | 0,1 | 0,5 |
| 0140040 | Plommon | | 0,05 (*3) | 0,5 |
| 0140990 | Övriga | | 0,05 (*3) | 0,1 |
| 0150000 | Bär och små frukter | | | |
| 0151000 | a) | Druvor |

2.

Bilaga III ska ändras på följande sätt:

a)

I del A ska kolumnerna för ametoktradin, cyprokonazol och difenokonazol ersättas med följande:

”Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg)

Kod

Grupper och exempel på enskilda produkter som omfattas av gränsvärdena (2)

Ametoktradin (R)

Cyprokonazol (F)

Difenokonazol

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

0100000

FRUKTER, FÄRSKA ELLER FRYSTA; TRÄDNÖTTER

0110000

Citrusfrukter

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,6

0110010

Grapefrukter

0110020

Apelsiner

0110030

Citroner

0110040

Limefrukter

0110050

Mandariner

0110990

Övriga

0120000

Trädnötter

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0120010

Mandlar

0120020

Paranötter

0120030

Cashewnötter

0120040

Kastanjer

0120050

Kokosnötter

0120060

Hasselnötter

0120070

Macadamianötter

0120080

Pekannötter

0120090

Pinjenötter

0120100

Pistaschmandlar

0120110

Valnötter

0120990

Övriga

0130000

Kärnfrukter

0,01 (*3)

0,1

0,8

0130010

Äpplen

0130020

Päron

0130030

Kvitten

0130040

Mispel

0130050

Japansk mispel

0130990

Övriga

0140000

Stenfrukter

0,01 (*3)

0140010

Aprikoser

0,1

0,7

0140020

Körsbär (söta)

0,1

0,3

0140030

Persikor

0,1

0,5

0140040

Plommon

0,05 (*3)

0,5

0140990

Övriga

0,05 (*3)

0,1

0150000

Bär och små frukter

0151000

a)

6

0,2

3

0151010

Bordsdruvor

0151020

Druvor för vinframställning

0152000

| b) | Jordgubbar |
| --- | --- |

b)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,5

0153000

| c) | Rubusfrukter |
| --- | --- |

c)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0153010

Björnbär

1,5

0153020

Blåhallon

0,1

0153030

Hallon (gula och röda)

1,5

0153990

Övriga

0,1

0154000

| d) | Andra små frukter och bär |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0154010

Amerikanska blåbär

0,1

0154020

Amerikanska tranbär

0,1

0154030

Vinbär (röda, svarta och vita)

0,2

0154040

Krusbär (gröna, röda och gula)

0,1

0154050

Nypon

0,1

0154060

Mullbär (svarta och vita)

0,1

0154070

Azarolhagtorn

0,8

0154080

Fläderbär

0,1

0154990

Övriga

0,1

0160000

Diverse frukter med

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0161000

| a) | ätligt skal |
| --- | --- |

a)

0161010

Dadlar

0,1

0161020

Fikon

0,1

0161030

Bordsoliver

2

0161040

Kumquat

0,6

0161050

Carambola/stjärnfrukter

0,1

0161060

Kaki/kakiplommon/sharon/persimon

0,8

0161070

Jambolanäpplen

0,1

0161990

Övriga

0,1

0162000

| b) | oätligt skal, små |
| --- | --- |

b)

0,1

0162010

Kiwifrukter (gröna, gula och röda)

0162020

Litchi/litchiplommon

0162030

Passionsfrukter/maracuja

0162040

Kaktusfikon

0162050

Stjärnäpplen

0162060

Amerikansk persimon

0162990

Övriga

0163000

| c) | oätligt skal, stora |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokado

0,6

0163020

Bananer

0,1

0163030

Mango

0,1

0163040

Papaya

0,2

0163050

Granatäpplen

0,1

0163060

Kirimoja/cherimoya

0,1

0163070

Guava

0,1

0163080

Ananas

0,1

0163090

Brödfrukter

0,1

0163100

Durian/durio

0,1

0163110

Taggannona/graviola/guanabana

0,1

0163990

Övriga

0,1

0200000

GRÖNSAKER, FÄRSKA ELLER FRYSTA

0210000

Rot- och knölgrönsaker

0,05 (*3)

0211000

| a) | Potatis |
| --- | --- |

a)

0,05

0,1

0212000

| b) | Tropiska rot- och knölgrönsaker |
| --- | --- |

b)

0,05

0,1

0212010

Maniok/kassava

0212020

Sötpotatis

0212030

Jamsbönrot

0212040

Arrowrot

0212990

Övriga

0213000

| c) | Övriga rot- och knölgrönsaker utom sockerbetor |
| --- | --- |

c)

0,01 (*3)

0213010

Rödbetor

0,4

0213020

Morötter

0,4

0213030

Rotselleri

2

0213040

Pepparrot

0,4

0213050

Jordärtskockor

0,4

0213060

Palsternackor

0,4

0213070

Rotpersilja/persiljerot

0,4

0213080

Rädisor

0,4

0213090

Haverrot

0,4

0213100

Kålrötter

0,4

0213110

Rovor/majrovor

0,4

0213990

Övriga

0,4

0220000

Lökgrönsaker

0,05 (*3)

0220010

Vitlök

1,5

0,5

0220020

Kepalök

1,5

0,5

0220030

Schalottenlök

1,5

0,5

0220040

Knipplök/salladslök och piplök

5

9

0220990

Övriga

0,01 (*3)

0,5

0230000

Fruktgrönsaker

0,05 (*3)

0231000

| a) | Potatisväxter/Solanaceae |
| --- | --- |

a)

0231010

Tomater

2

2

0231020

Paprikor

2

0,8

0231030

Auberginer/äggplantor

1,5

0,6

0231040

Okra/gombo

1,5

0,05 (*3)

0231990

Övriga

1,5

0,05 (*3)

0232000

| b) | Gurkväxter – ätligt skal |
| --- | --- |

b)

0,3

0232010

Slanggurkor

2

0232020

Druvgurkor

3

0232030

Zucchini/squash

3

0232990

Övriga

3

0233000

| c) | Gurkväxter – oätligt skal |
| --- | --- |

c)

3

0,2

0233010

Meloner

0233020

Pumpor

0233030

Vattenmeloner

0233990

Övriga

0234000

| d) | Sockermajs |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0239000

| e) | Övriga fruktgrönsaker |
| --- | --- |

e)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0240000

Kålgrönsaker (utom rötter och späda bladgrödor av Brassica)

0,05 (*3)

0241000

| a) | Blommande kål |
| --- | --- |

a)

0241010

Broccoli

6

1

0241020

Blomkål

0,01 (*3)

0,2

0241990

Övriga

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0242000

| b) | Huvudbildande kål |
| --- | --- |

b)

0,3

0242010

Brysselkål

0,01 (*3)

0242020

Huvudkål

15

0242990

Övriga

0,01 (*3)

0243000

| c) | Bladbildande kål |
| --- | --- |

c)

2

0243010

Salladskål/kinakål

60

0243020

Grönkål

0,01 (*3)

0243990

Övriga

0,01 (*3)

0244000

| d) | Kålrabbi |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0250000

Bladgrönsaker, örter och ätliga blommor

0251000

| a) | Sallat och sallatväxter |
| --- | --- |

a)

0251010

Vårklynne/vintersallat/vårsallat/mâche(sallat)/fältsallat

50

5

7

0251020

Sallat

40

0,05 (*3)

4

0251030

Escarole/escarolesallat

40

0,05 (*3)

0,8

0251040

Smörgåskrasse och andra groddar och skott

40

0,05 (*3)

4

0251050

Vinterkrasse/vårgyllen

40

0,05 (*3)

4

0251060

Rucola/rucolasallat/senapskål

40

0,05 (*3)

2

0251070

Sareptasenap/salladssenap

40

0,05 (*3)

4

0251080

Späda bladgrödor/”baby leaf” (inklusive Brassica-arter)

40

0,05 (*3)

4

0251990

Övriga

0,01 (*3)

0,05 (*3)

4

0252000

| b) | Spenat och liknande blad |
| --- | --- |

b)

60

0,05 (*3)

0252010

Spenat

2

0252020

Portlaker

2

0252030

Mangold/betblad

4

0252990

Övriga

0,05 (*3)

0253000

| c) | Vinrankeblad och liknande arter |
| --- | --- |

c)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0254000

| d) | Vattenkrasse |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,5

0255000

| e) | Endivesallat |
| --- | --- |

e)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,08

0256000

| f) | Örter och ätliga blommor |
| --- | --- |

f)

20

0,05 (*3)

0256010

Körvel

10

0256020

Gräslök

4

0256030

Bladselleri/snittselleri

10

0256040

Persilja

10

0256050

Salvia

4

0256060

Rosmarin

4

0256070

Timjan

4

0256080

Basilika och ätliga blommor

10

0256090

Lagerblad

4

0256100

Dragon

4

0256990

Övriga

4

0260000

Baljväxter, färska

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0260010

Bönor (med balja)

1

0260020

Bönor (utan balja)

1

0260030

Ärter (med balja)

1

0260040

Ärter (utan balja)

1

0260050

Linser

0,05 (*3)

0260990

Övriga

0,05 (*3)

0270000

Stjälkgrönsaker

0270010

Sparris

0,01 (*3)

0,1

0,05 (*3)

0270020

Kardoner

0,01 (*3)

0,05 (*3)

7

0270030

Stjälkselleri/blekselleri

20

0,2

7

0270040

Fänkål

20

0,05 (*3)

5

0270050

Kronärtskockor

0,01 (*3)

0,1

1

0270060

Purjolök

5

0,05 (*3)

0,6

0270070

Rabarber

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,5

0270080

Bambuskott

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0270090

Palmhjärtan

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0270990

Övriga

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0280000

Svampar, mossor och lavar

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0280010

Odlade svampar

0280020

Vilda svampar

0280990

Mossor och lavar

0290000

Alger och prokaryota organismer

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0300000

BALJVÄXTER, TORKADE

0,01 (*3)

0,08

0300010

Bönor

0,06

0300020

Linser

0,06

0300030

Ärter

0,1

0300040

Lupiner

0,06

0300990

Övriga

0,06

0400000

OLJEVÄXTFRÖER OCH OLJEVÄXTFRUKTER

0,01 (*3)

0401000

Oljeväxtfröer

0401010

Linfrö

0,05 (*3)

0,2

0401020

Jordnötter

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401030

Vallmofrö

0,4

0,05 (*3)

0401040

Sesamfrö

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401050

Solrosfrö

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401060

Rapsfrö

0,4

0,5

0401070

Sojabönor

0,07

0,1

0401080

Senapsfrö

0,4

0,2

0401090

Bomullsfrö

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401100

Pumpafrö

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401110

Safflorfrö

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401120

Gurkörtsfrö

0,4

0,05 (*3)

0401130

Oljedådrafrö

0,4

0,05 (*3)

0401140

Hampfrö

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401150

Ricinfrö

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401990

Övriga

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0402000

Oljeväxtfrukter

0,05 (*3)

0402010

Oliver för oljeproduktion

2

0402020

Oljepalmkärnor

0,05 (*3)

0402030

Oljepalmfrukter

0,05 (*3)

0402040

Kapok

0,05 (*3)

0402990

Övriga

0,05 (*3)

0500000

SPANNMÅL

0,01 (*3)

0500010

Korn

0,2

0,3

0500020

Bovete och andra pseudocerealier

0,1

0,05 (*3)

0500030

Majs

0,1

0,05 (*3)

0500040

Hirs/vanlig hirs

0,1

0,05 (*3)

0500050

Havre

0,2

0,05 (*3)

0500060

Ris

0,1

3

0500070

Råg

0,1

0,1

0500080

Durra/sorgum

0,1

0,05 (*3)

0500090

Vete

0,1

0,1

0500990

Övriga

0,1

0,05 (*3)

0600000

TE, KAFFE, ÖRTTEER, KAKAO OCH JOHANNESBRÖD

0,01 (*3)

0610000

Te

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0620000

Kaffebönor

0,1

0,05 (*3)

0630000

Örtteer från

0,05 (*3)

20

0631000

| a) | blommor |
| --- | --- |

a)

0631010

Kamomill

0631020

Rosellhibiskus

0631030

Ros

0631040

Jasmin

0631050

Lind

0631990

Övriga

0632000

| b) | blad och örter |
| --- | --- |

b)

0632010

Jordgubbe

0632020

Rooibos

0632030

Mate/maté

0632990

Övriga

0633000

| c) | rötter |
| --- | --- |

c)

0633010

Vänderot/läkevänderot

0633020

Ginseng

0633990

Övriga

0639000

| d) | andra delar av växten |
| --- | --- |

d)

0640000

Kakaobönor

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0650000

Johannesbröd

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0700000

HUMLE

100

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0800000

KRYDDOR

0810000

Frökryddor

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0810010

Anis/anisfrö

0810020

Svartkummin

0810030

Selleri

0810040

Koriander

0810050

Spiskummin

0810060

Dill

0810070

Fänkål

0810080

Bockhornsklöver

0810090

Muskot

0810990

Övriga

0820000

Fruktkryddor

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0820010

Kryddpeppar

0820020

Sichuanpeppar

0820030

Kummin

0820040

Kardemumma

0820050

Enbär

0820060

Pepparkorn (gröna, svarta och vita)

0820070

Vanilj

0820080

Tamarind

0820990

Övriga

0830000

Barkkryddor

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0830010

Kanel

0830990

Övriga

0840000

Rot- och jordstamskryddor

0840010

Lakritsrot

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0840020

Ingefära

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0840030

Gurkmeja

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0840040

Pepparrot

(+)

(+)

(+)

0840990

Övriga

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0850000

Kryddor bestående av knoppar

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0850010

Kryddnejlika

0850020

Kapris

0850990

Övriga

0860000

Kryddor bestående av pistiller

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0860010

Saffran

0860990

Övriga

0870000

Kryddor bestående av frömantlar

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0870010

Muskotblomma

0870990

Övriga

0900000

SOCKERVÄXTER

0,01 (*3)

0900010

Sockerbetsrötter

0,1

0,2

0900020

Sockerrör

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0900030

Rotcikoria

0,05 (*3)

0,6

0900990

Övriga

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1000000

ANIMALISKA PRODUKTER – LANDLEVANDE DJUR

1010000

Vävnad från

0,03 (*3)

1011000

| a) | svin |
| --- | --- |

a)

1011010

Muskel

0,05 (*3)

0,05

1011020

Fettvävnad

0,05 (*3)

0,05

1011030

Lever

0,5

0,2

1011040

Njure

0,5

0,2

1011050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,5

0,2

1011990

Övriga

0,05 (*3)

0,1

1012000

| b) | nötkreatur |
| --- | --- |

b)

1012010

Muskel

0,05 (*3)

0,05

1012020

Fettvävnad

0,05 (*3)

0,05

1012030

Lever

0,5

0,2

1012040

Njure

0,5

0,2

1012050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,5

0,2

1012990

Övriga

0,05 (*3)

0,1

1013000

| c) | får |
| --- | --- |

c)

1013010

Muskel

0,05 (*3)

0,05

1013020

Fettvävnad

0,05 (*3)

0,05

1013030

Lever

0,5

0,2

1013040

Njure

0,5

0,2

1013050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,5

0,2

1013990

Övriga

0,05 (*3)

0,1

1014000

| d) | get |
| --- | --- |

d)

1014010

Muskel

0,05 (*3)

0,05

1014020

Fettvävnad

0,05 (*3)

0,05

1014030

Lever

0,5

0,2

1014040

Njure

0,5

0,2

1014050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,5

0,2

1014990

Övriga

0,05 (*3)

0,1

1015000

| e) | hästdjur |
| --- | --- |

e)

1015010

Muskel

0,05 (*3)

0,05

1015020

Fettvävnad

0,05 (*3)

0,05

1015030

Lever

0,5

0,2

1015040

Njure

0,5

0,2

1015050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,5

0,2

1015990

Övriga

0,05 (*3)

0,1

1016000

| f) | fjäderfä |
| --- | --- |

f)

0,05 (*3)

0,1

1016010

Muskel

1016020

Fettvävnad

1016030

Lever

1016040

Njure

1016050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

1016990

Övriga

1017000

| g) | andra hägnade landlevande djur |
| --- | --- |

g)

1017010

Muskel

0,05 (*3)

0,1

1017020

Fettvävnad

0,05 (*3)

0,1

1017030

Lever

0,5

0,2

1017040

Njure

0,5

0,2

1017050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,5

0,2

1017990

Övriga

0,05 (*3)

0,1

1020000

Mjölk

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,005 (*3)

1020010

Nötkreatur

1020020

Får

1020030

Get

1020040

Häst

1020990

Övriga

1030000

Fågelägg

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1030010

Höns

1030020

Anka

1030030

Gås

1030040

Vaktel

1030990

Övriga

1040000

Honung och andra biodlingsprodukter

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1050000

Amfibier och reptiler

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1060000

Landlevande ryggradslösa djur

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1070000

Vilda landlevande ryggradsdjur

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

| (F) | = | Fettlöslig |
| --- | --- | --- |

(F)

=

Fettlöslig

Ametoktradin (R)

| (R) | = | En annan definition av resthalt används för följande par bekämpningsmedel-kod:
  Ametoktradin - kod 1000000 utom 1040000 : Ametoktradin, metabolit 4-(7-amino-5-etyl[1,2,4]triazolo[1,5-a]pyrimidin-6-yl)smörsyra (M650F01) och metabolit 6-(7-amino-5-etyl[1,2,4]triazolo[1,5-a]pyrimidin-6-yl)hexansyra (M650F06), uttryckt som ametoktradin. |
| --- | --- | --- |

(R)

=

En annan definition av resthalt används för följande par bekämpningsmedel-kod:

Ametoktradin - kod 1000000 utom 1040000 : Ametoktradin, metabolit 4-(7-amino-5-etyl[1,2,4]triazolo[1,5-a]pyrimidin-6-yl)smörsyra (M650F01) och metabolit 6-(7-amino-5-etyl[1,2,4]triazolo[1,5-a]pyrimidin-6-yl)hexansyra (M650F06), uttryckt som ametoktradin.

| (+) | Det gränsvärde som ska tillämpas för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin kryddor (kod 0840040 ) är det som fastställs för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin grönsaker, gruppen rot- och knölgrönsaker (kod 0213040 ), med beaktande av ändringar av halterna vid bearbetning (torkning) enligt artikel 20.1 i förordning (EG) nr 396/2005.







  0840040 | Pepparrot |
| --- | --- | --- |

(+)

Det gränsvärde som ska tillämpas för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin kryddor (kod 0840040 ) är det som fastställs för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin grönsaker, gruppen rot- och knölgrönsaker (kod 0213040 ), med beaktande av ändringar av halterna vid bearbetning (torkning) enligt artikel 20.1 i förordning (EG) nr 396/2005.

0840040

Pepparrot

Cyprokonazol (F)

| (+) | Det gränsvärde som ska tillämpas för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin kryddor (kod 0840040 ) är det som fastställs för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin grönsaker, gruppen rot- och knölgrönsaker (kod 0213040 ), med beaktande av ändringar av halterna vid bearbetning (torkning) enligt artikel 20.1 i förordning (EG) nr 396/2005.







  0840040 | Pepparrot |
| --- | --- | --- |

(+)

Det gränsvärde som ska tillämpas för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin kryddor (kod 0840040 ) är det som fastställs för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin grönsaker, gruppen rot- och knölgrönsaker (kod 0213040 ), med beaktande av ändringar av halterna vid bearbetning (torkning) enligt artikel 20.1 i förordning (EG) nr 396/2005.

0840040

Pepparrot

Difenokonazol

| (+) | Det gränsvärde som ska tillämpas för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin kryddor (kod 0840040 ) är det som fastställs för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin grönsaker, gruppen rot- och knölgrönsaker (kod 0213040 ), med beaktande av ändringar av halterna vid bearbetning (torkning) enligt artikel 20.1 i förordning (EG) nr 396/2005.







  0840040 | Pepparrot” |
| --- | --- | --- |

(+)

Det gränsvärde som ska tillämpas för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin kryddor (kod 0840040 ) är det som fastställs för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin grönsaker, gruppen rot- och knölgrönsaker (kod 0213040 ), med beaktande av ändringar av halterna vid bearbetning (torkning) enligt artikel 20.1 i förordning (EG) nr 396/2005.

0840040

Pepparrot”

| b) | I del B ska kolumnen för klorpyrifosmetyl ersättas med följande:

  ”Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg)








  Kod | Grupper och exempel på enskilda produkter som omfattas av gränsvärdena (3) | Klorpyrifosmetyl (F) |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0130040 | Mispel | 0,5 |
| 0130050 | Japansk mispel | 0,5 |
| 0154050 | Nypon | 0,05 (*4) |
| 0154060 | Mullbär (svarta och vita) | 0,05 (*4) |
| 0154070 | Azarolhagtorn | 0,05 (*4) |
| 0154080 | Fläderbär | 0,05 (*4) |
| 0161050 | Carambola/stjärnfrukter | 0,05 (*4) |
| 0161060 | Kaki/kakiplommon/sharon/persimon | 0,5 |
| 0161070 | Jambolanäpplen | 0,05 (*4) |
| 0162040 | Kaktusfikon | 0,05 (*4) |
| 0162050 | Stjärnäpplen | 0,05 (*4) |
| 0162060 | Amerikansk persimon | 0,05 (*4) |
| 0163060 | Kirimoja/cherimoya | 0,05 (*4) |
| 0163070 | Guava | 0,05 (*4) |
| 0163090 | Brödfrukter | 0,05 (*4) |
| 0163100 | Durian/durio | 0,05 (*4) |
| 0163110 | Taggannona/graviola/guanabana | 0,05 (*4) |
| 0212040 | Arrowrot | 0,05 (*4) |
| 0251050 | Vinterkrasse/vårgyllen | 0,05 (*4) |
| 0251070 | Sareptasenap/salladssenap | 0,05 (*4) |
| 0252020 | Portlaker | 0,05 (*4) |
| 0253000 | c) | Vinrankeblad och liknande arter |

b)

I del B ska kolumnen för klorpyrifosmetyl ersättas med följande:

”Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg)

Kod

Grupper och exempel på enskilda produkter som omfattas av gränsvärdena (3)

Klorpyrifosmetyl (F)

(1)

(2)

(3)

0130040

Mispel

0,5

0130050

Japansk mispel

0,5

0154050

Nypon

0,05 (*4)

0154060

Mullbär (svarta och vita)

0,05 (*4)

0154070

Azarolhagtorn

0,05 (*4)

0154080

Fläderbär

0,05 (*4)

0161050

Carambola/stjärnfrukter

0,05 (*4)

0161060

Kaki/kakiplommon/sharon/persimon

0,5

0161070

Jambolanäpplen

0,05 (*4)

0162040

Kaktusfikon

0,05 (*4)

0162050

Stjärnäpplen

0,05 (*4)

0162060

Amerikansk persimon

0,05 (*4)

0163060

Kirimoja/cherimoya

0,05 (*4)

0163070

Guava

0,05 (*4)

0163090

Brödfrukter

0,05 (*4)

0163100

Durian/durio

0,05 (*4)

0163110

Taggannona/graviola/guanabana

0,05 (*4)

0212040

Arrowrot

0,05 (*4)

0251050

Vinterkrasse/vårgyllen

0,05 (*4)

0251070

Sareptasenap/salladssenap

0,05 (*4)

0252020

Portlaker

0,05 (*4)

0253000

c)

0,05 (*4)

0256050

Salvia

0,05 (*4)

0256060

Rosmarin

0,05 (*4)

0256070

Timjan

0,05 (*4)

0256080

Basilika och ätliga blommor

0,05 (*4)

0256090

Lagerblad

0,05 (*4)

0256100

Dragon

0,05 (*4)

0270080

Bambuskott

0,05 (*4)

0270090

Palmhjärtan

0,05 (*4)

0290000

Alger och prokaryota organismer

0401110

Safflorfrö

0,05 (*4)

0401120

Gurkörtsfrö

0,05 (*4)

0401130

Oljedådrafrö

0,05 (*4)

0401150

Ricinfrö

0,05 (*4)

0402020

Oljepalmkärnor

0,05 (*4)

0402030

Oljepalmfrukter

0,05 (*4)

0402040

Kapok

0,05 (*4)

0620000

Kaffebönor

0,1 (*4)

0630000

Örtteer från

0631000

| a) | blommor |
| --- | --- |

a)

0631010

Kamomill

0,2

0631020

Rosellhibiskus

0,1 (*4)

0631030

Ros

0,1 (*4)

0631040

Jasmin

0,1 (*4)

0631050

Lind

0,1 (*4)

0631990

Övriga

0,1 (*4)

0632000

| b) | blad och örter |
| --- | --- |

b)

0,1 (*4)

0632010

Jordgubbe

0,1 (*4)

0632020

Rooibos

0,1 (*4)

0632030

Mate/maté

0,1 (*4)

0632990

Övriga

0,1 (*4)

0633000

| c) | rötter |
| --- | --- |

c)

0,1 (*4)

0633010

Vänderot/läkevänderot

0,1 (*4)

0633020

Ginseng

0,1 (*4)

0633990

Övriga

0,1 (*4)

0639000

| d) | andra delar av växten |
| --- | --- |

d)

0,1 (*4)

0640000

Kakaobönor

0,1 (*4)

0650000

Johannesbröd

0,1 (*4)

0800000

KRYDDOR

0810000

Frökryddor

1

0810010

Anis/anisfrö

1

0810020

Svartkummin

1

0810030

Selleri

1

0810040

Koriander

1

0810050

Spiskummin

1

0810060

Dill

1

0810070

Fänkål

1

0810080

Bockhornsklöver

1

0810090

Muskot

1

0810990

Övriga

1

0820000

Fruktkryddor

0,3

0820010

Kryddpeppar

0,3

0820020

Sichuanpeppar

0,3

0820030

Kummin

0,3

0820040

Kardemumma

0,3

0820050

Enbär

0,3

0820060

Pepparkorn (gröna, svarta och vita)

0,3

0820070

Vanilj

0,3

0820080

Tamarind

0,3

0820990

Övriga

0,3

0830000

Barkkryddor

0,1 (*4)

0830010

Kanel

0,1 (*4)

0830990

Övriga

0,1 (*4)

0840000

Rot- och jordstamskryddor

0840010

Lakritsrot

5

0840020

Ingefära

5

0840030

Gurkmeja

5

0840040

Pepparrot

(+)

0840990

Övriga

5

0850000

Kryddor bestående av knoppar

0,1 (*4)

0850010

Kryddnejlika

0,1 (*4)

0850020

Kapris

0,1 (*4)

0850990

Övriga

0,1 (*4)

0860000

Kryddor bestående av pistiller

0,1 (*4)

0860010

Saffran

0,1 (*4)

0860990

Övriga

0,1 (*4)

0870000

Kryddor bestående av frömantlar

0,1 (*4)

0870010

Muskotblomma

0,1 (*4)

0870990

Övriga

0,1 (*4)

0900000

SOCKERVÄXTER

0,05 (*4)

0900010

Sockerbetsrötter

0,05 (*4)

0900020

Sockerrör

0,05 (*4)

0900030

Rotcikoria

0,05 (*4)

0900990

Övriga

0,05 (*4)

1015000

| e) | hästdjur |
| --- | --- |

e)

0,05 (*4)

1015010

Muskel

0,05 (*4)

1015020

Fettvävnad

0,05 (*4)

1015030

Lever

0,05 (*4)

1015040

Njure

0,05 (*4)

1015050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,05 (*4)

1015990

Övriga

0,05 (*4)

1017000

| g) | andra hägnade landlevande djur |
| --- | --- |

g)

0,05 (*4)

1017010

Muskel

0,05 (*4)

1017020

Fettvävnad

0,05 (*4)

1017030

Lever

0,05 (*4)

1017040

Njure

0,05 (*4)

1017050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,05 (*4)

1017990

Övriga

0,05 (*4)

1030020

Anka

0,01 (*4)

1030030

Gås

0,01 (*4)

1030040

Vaktel

0,01 (*4)

1030990

Övriga

0,01 (*4)

1040000

Honung och andra biodlingsprodukter

1050000

Amfibier och reptiler

1060000

Landlevande ryggradslösa djur

1070000

Vilda landlevande ryggradsdjur

| (F) | = | Fettlöslig |
| --- | --- | --- |

(F)

=

Fettlöslig

Klorpyrifosmetyl (F)

| (+) | Det gränsvärde som ska tillämpas för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin kryddor (kod 0840040 ) är det som fastställs för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin grönsaker, gruppen rot- och knölgrönsaker (kod 0213040 ), med beaktande av ändringar av halterna vid bearbetning (torkning) enligt artikel 20.1 i förordning (EG) nr 396/2005.







  0840040 | Pepparrot” |
| --- | --- | --- |

(+)

Det gränsvärde som ska tillämpas för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin kryddor (kod 0840040 ) är det som fastställs för pepparrot (Armoracia rusticana) i kategorin grönsaker, gruppen rot- och knölgrönsaker (kod 0213040 ), med beaktande av ändringar av halterna vid bearbetning (torkning) enligt artikel 20.1 i förordning (EG) nr 396/2005.

0840040

Pepparrot”

| 3. | I bilaga IV ska följande post införas i alfabetisk ordning: ”Natriumklorid”. |
| --- | --- |

3.

I bilaga IV ska följande post införas i alfabetisk ordning: ”Natriumklorid”.

---

(*1)  Analytisk bestämningsgräns

(*2)  Par bekämpningsmedel-kod för vilket det gränsvärde som fastställs i del B i bilaga III gäller.

(1)  Se bilaga I för en fullständig förteckning över produkter av vegetabiliskt och animaliskt ursprung för vilka gränsvärden gäller.

(*3)  Analytisk bestämningsgräns

(2)  Se bilaga I för en fullständig förteckning över produkter av vegetabiliskt och animaliskt ursprung för vilka gränsvärden gäller.

(*4)  Analytisk bestämningsgräns

(3)  Se bilaga I för en fullständig förteckning över produkter av vegetabiliskt och animaliskt ursprung för vilka gränsvärden gäller.

---

BESLUT

| 17.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/53

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/71

av den 12 december 2017

om medgivande av undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG när det gäller produktion och grossistförsäljning av el i Nederländerna

[delgivet med nr C(2017) 8339]

(Endast den nederländska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (1), särskilt artikel 35.3,

med beaktande av den ansökan som DONG Energy A/S (DONG), (2) Eneco B.V. (Eneco) och NV Nuon Energy (Nuon) (nedan kallade de sökande) lämnade in per e-post den 30 januari 2017,

efter samråd med Rådgivande kommittén för offentlig upphandling, och

av följande skäl:

1.   SAKFÖRHÅLLANDEN

SAKFÖRHÅLLANDEN

| (1) | Den 30 januari 2017 inlämnade DONG, Eneco och Nuon per e-post en ansökan till kommissionen i enlighet med artikel 35 i direktiv 2014/25/EU (nedan kallad ansökan). |
| --- | --- |

(1)

Den 30 januari 2017 inlämnade DONG, Eneco och Nuon per e-post en ansökan till kommissionen i enlighet med artikel 35 i direktiv 2014/25/EU (nedan kallad ansökan).

ansökan

| (2) | Ansökan från DONG, Eneco och Nuon, som betraktas som upphandlande enheter i den mening som avses i artikel 4 i direktiv 2014/25/EU, gäller ”marknaden för produktion och grossistförsäljning av el”. |
| --- | --- |

(2)

Ansökan från DONG, Eneco och Nuon, som betraktas som upphandlande enheter i den mening som avses i artikel 4 i direktiv 2014/25/EU, gäller ”marknaden för produktion och grossistförsäljning av el”.

| (3) | De sökande är ”offentliga företag” i den mening som avses i direktivet, eftersom de ytterst kontrolleras av statliga, regionala eller lokala myndigheter:






  a) | DONG ingår i DONG Energy-koncernen. För närvarande ägs 50,4 % av aktierna i DONG Energys yttersta holdingbolag av Konungariket Danmark, som har ensam kontroll. Danmark hade till nyligen gemensam kontroll tillsammans med Goldman Sachs (3). I samband med en börsintroduktion den 9 juni 2016 minskade den danska staten emellertid sitt innehav från 58,8 %, men förvärvade ensam kontroll över DONG. Enligt en politisk överenskommelse som stöds av en majoritet i det danska folketinget ska staten behålla sitt majoritetsinnehav minst fram till 2020. |
| --- | --- | --- |

(3)

De sökande är ”offentliga företag” i den mening som avses i direktivet, eftersom de ytterst kontrolleras av statliga, regionala eller lokala myndigheter:

a)

DONG ingår i DONG Energy-koncernen. För närvarande ägs 50,4 % av aktierna i DONG Energys yttersta holdingbolag av Konungariket Danmark, som har ensam kontroll. Danmark hade till nyligen gemensam kontroll tillsammans med Goldman Sachs (3). I samband med en börsintroduktion den 9 juni 2016 minskade den danska staten emellertid sitt innehav från 58,8 %, men förvärvade ensam kontroll över DONG. Enligt en politisk överenskommelse som stöds av en majoritet i det danska folketinget ska staten behålla sitt majoritetsinnehav minst fram till 2020.

3

| b) | Eneco kontrolleras av Eneco Holding B.V. Aktierna i Eneco Holding B.V. innehas av 53 kommuner som främst är belägna i de nederländska provinserna Södra Holland, Norra Holland, Utrecht och Friesland. |
| --- | --- |

b)

Eneco kontrolleras av Eneco Holding B.V. Aktierna i Eneco Holding B.V. innehas av 53 kommuner som främst är belägna i de nederländska provinserna Södra Holland, Norra Holland, Utrecht och Friesland.

| c) | Aktierna i Nuon innehas av Vattenfall AB. Vattenfall AB är ett icke börsnoterat företag som till 100 % ägs av den svenska staten. |
| --- | --- |

c)

Aktierna i Nuon innehas av Vattenfall AB. Vattenfall AB är ett icke börsnoterat företag som till 100 % ägs av den svenska staten.

| (4) | Eftersom ansökan inte åtföljdes av något yttrande från en oberoende nationell myndighet i den mening som avses i artikel 35.2 i direktiv 2014/25/EU informerade kommissionen de nederländska myndigheterna om den och begärde kompletterande information i ett e-postmeddelande den 24 mars 2017. Svaret på denna begäran översändes av de nederländska myndigheterna via e-post den 19 juni 2017. Kommissionen ansåg inte att svaret var fullständigt och bad den 27 juli 2017 om ytterligare klargöranden, vilka de nederländska myndigheterna gav den 25 september 2017. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom ansökan inte åtföljdes av något yttrande från en oberoende nationell myndighet i den mening som avses i artikel 35.2 i direktiv 2014/25/EU informerade kommissionen de nederländska myndigheterna om den och begärde kompletterande information i ett e-postmeddelande den 24 mars 2017. Svaret på denna begäran översändes av de nederländska myndigheterna via e-post den 19 juni 2017. Kommissionen ansåg inte att svaret var fullständigt och bad den 27 juli 2017 om ytterligare klargöranden, vilka de nederländska myndigheterna gav den 25 september 2017.

| (5) | Eftersom svaren på begäran om information inte hade lämnats inom den tidsfrist som kommissionen fastställt upphävdes tidsfristen för beslut under perioden från utgången av den tidsfrist som fastställts i begäran om information (den 17 april 2017) till mottagandet av fullständig information (den 25 september 2017), varför den nya tidsfristen för kommissionens beslut blev den 12 december 2017. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom svaren på begäran om information inte hade lämnats inom den tidsfrist som kommissionen fastställt upphävdes tidsfristen för beslut under perioden från utgången av den tidsfrist som fastställts i begäran om information (den 17 april 2017) till mottagandet av fullständig information (den 25 september 2017), varför den nya tidsfristen för kommissionens beslut blev den 12 december 2017.

2.   RÄTTSLIG RAM

RÄTTSLIG RAM

| (6) | Direktiv 2014/25/EU gäller för tilldelning av kontrakt för utövandet av verksamhet med anknytning till produktion och grossistförsäljning av el, såvida inte denna verksamhet undantas i enlighet med artikel 34 i detta direktiv. |
| --- | --- |

(6)

Direktiv 2014/25/EU gäller för tilldelning av kontrakt för utövandet av verksamhet med anknytning till produktion och grossistförsäljning av el, såvida inte denna verksamhet undantas i enlighet med artikel 34 i detta direktiv.

| (7) | Enligt artikel 34 i direktiv 2014/25/EU ska kontrakt som syftar till att medge utförandet av någon av de verksamheter som direktivet gäller inte omfattas av direktivet om den aktuella verksamheten i den medlemsstat där den utövas är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde. Bedömningen av direkt konkurrensutsättning görs på grundval av objektiva kriterier, varvid hänsyn bör tas till den berörda sektorns särdrag. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 34 i direktiv 2014/25/EU ska kontrakt som syftar till att medge utförandet av någon av de verksamheter som direktivet gäller inte omfattas av direktivet om den aktuella verksamheten i den medlemsstat där den utövas är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde. Bedömningen av direkt konkurrensutsättning görs på grundval av objektiva kriterier, varvid hänsyn bör tas till den berörda sektorns särdrag.

3.   BEDÖMNING

BEDÖMNING

3.1   Fritt tillträde till marknaden

Fritt tillträde till marknaden

| (8) | Tillträdet till marknaden betraktas som fritt om medlemsstaten har genomfört och tillämpar de relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen genom vilka en viss sektor eller en del av en sådan konkurrensutsätts. Denna lagstiftning förtecknas i bilaga III till direktiv 2014/25/EU. För elsektorn hänvisas till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG (4). |
| --- | --- |

(8)

Tillträdet till marknaden betraktas som fritt om medlemsstaten har genomfört och tillämpar de relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen genom vilka en viss sektor eller en del av en sådan konkurrensutsätts. Denna lagstiftning förtecknas i bilaga III till direktiv 2014/25/EU. För elsektorn hänvisas till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG (4).

4

| (9) | Nederländerna har införlivat direktiv 2009/72/EG med sin nationella lagstiftning genom elektricitetslagen från 1998 (5) (Elektriciteitswet). Följaktligen, och i enlighet med artikel 34.1, bör tillgången till marknaden inte anses vara begränsad på Nederländernas hela territorium. |
| --- | --- |

(9)

Nederländerna har införlivat direktiv 2009/72/EG med sin nationella lagstiftning genom elektricitetslagen från 1998 (5) (Elektriciteitswet). Följaktligen, och i enlighet med artikel 34.1, bör tillgången till marknaden inte anses vara begränsad på Nederländernas hela territorium.

5

Elektriciteitswet

3.2   Direkt konkurrensutsättning

Direkt konkurrensutsättning

| (10) | Den direkta konkurrensutsättningen bör bedömas på grundval av olika indikatorer varav ingen i sig är utslagsgivande. När det gäller de marknader som berörs av detta beslut utgör huvudaktörernas marknadsandel på en given marknad ett kriterium som bör beaktas. Med hänsyn till de berörda marknadernas egenskaper bör även ytterligare kriterier beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Den direkta konkurrensutsättningen bör bedömas på grundval av olika indikatorer varav ingen i sig är utslagsgivande. När det gäller de marknader som berörs av detta beslut utgör huvudaktörernas marknadsandel på en given marknad ett kriterium som bör beaktas. Med hänsyn till de berörda marknadernas egenskaper bör även ytterligare kriterier beaktas.

| (11) | Detta beslut påverkar inte tillämpningen av konkurrensreglerna eller reglerna på andra unionsrättsliga områden. De kriterier och metoder som används för att bedöma direkt konkurrensutsatthet enligt artikel 34 i direktiv 2014/25/EU är inte nödvändigtvis identiska med dem som används för att göra en bedömning enligt artikel 101 eller 102 i fördraget eller rådets förordning (EG) nr 139/2004 (6). Denna punkt bekräftades också av tribunalen i en nyligen avkunnad dom (7). |
| --- | --- |

(11)

Detta beslut påverkar inte tillämpningen av konkurrensreglerna eller reglerna på andra unionsrättsliga områden. De kriterier och metoder som används för att bedöma direkt konkurrensutsatthet enligt artikel 34 i direktiv 2014/25/EU är inte nödvändigtvis identiska med dem som används för att göra en bedömning enligt artikel 101 eller 102 i fördraget eller rådets förordning (EG) nr 139/2004 (6). Denna punkt bekräftades också av tribunalen i en nyligen avkunnad dom (7).

6

7

| (12) | Man bör komma ihåg att syftet med detta beslut är att slå fast om de tjänster som ansökan avser (på marknader med fritt tillträde i den mening som avses i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU) är konkurrensutsatta i sådan utsträckning att det garanterar att upphandling för verksamheten i fråga, även utan den disciplin som de detaljerade upphandlingsreglerna i direktiv 2014/25/EU medför, sker på ett öppet, icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt för köparna att identifiera den lösning som totalt sett är den ekonomiskt mest fördelaktiga. I det här sammanhanget är det viktigt att hålla i minnet att alla marknadsaktörer på den berörda marknaden inte omfattas av reglerna om offentlig upphandling (8). Således har de företag som inte omfattas av dessa regler när de agerar på dessa marknader möjlighet att utsätta de marknadsaktörer som omfattas av reglerna om offentlig upphandling för konkurrenstryck. |
| --- | --- |

(12)

Man bör komma ihåg att syftet med detta beslut är att slå fast om de tjänster som ansökan avser (på marknader med fritt tillträde i den mening som avses i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU) är konkurrensutsatta i sådan utsträckning att det garanterar att upphandling för verksamheten i fråga, även utan den disciplin som de detaljerade upphandlingsreglerna i direktiv 2014/25/EU medför, sker på ett öppet, icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt för köparna att identifiera den lösning som totalt sett är den ekonomiskt mest fördelaktiga. I det här sammanhanget är det viktigt att hålla i minnet att alla marknadsaktörer på den berörda marknaden inte omfattas av reglerna om offentlig upphandling (8). Således har de företag som inte omfattas av dessa regler när de agerar på dessa marknader möjlighet att utsätta de marknadsaktörer som omfattas av reglerna om offentlig upphandling för konkurrenstryck.

8

3.2.1   Definition av produktmarknaden

Definition av produktmarknaden

| (13) | Enligt kommissionens prejudicerande ärende COMP/M.4110 E.ON/Endesa av den 25 april 2006 (9) kan följande relevanta produktmarknader urskiljas inom elsektorn: i) produktion och elleveranser i grossistledet, ii) kraftöverföring, iii) distribution och iv) elleveranser i detaljistledet. Även om en del av dessa marknader kan delas upp ytterligare har en åtskillnad mellan en marknad för produktion av elektricitet och en marknad för grossistförsäljning tillbakavisats i kommissionens tidigare praxis (10), eftersom produktionen som sådan bara är det första steget i värdekedjan, medan den producerade elen marknadsförs via grossistmarknaden. |
| --- | --- |

(13)

Enligt kommissionens prejudicerande ärende COMP/M.4110 E.ON/Endesa av den 25 april 2006 (9) kan följande relevanta produktmarknader urskiljas inom elsektorn: i) produktion och elleveranser i grossistledet, ii) kraftöverföring, iii) distribution och iv) elleveranser i detaljistledet. Även om en del av dessa marknader kan delas upp ytterligare har en åtskillnad mellan en marknad för produktion av elektricitet och en marknad för grossistförsäljning tillbakavisats i kommissionens tidigare praxis (10), eftersom produktionen som sådan bara är det första steget i värdekedjan, medan den producerade elen marknadsförs via grossistmarknaden.

9

10

| (14) | Ansökan från DONG, Eneco och Nuon gäller produktion och grossistförsäljning av el. |
| --- | --- |

(14)

Ansökan från DONG, Eneco och Nuon gäller produktion och grossistförsäljning av el.

| (15) | Den nederländska konsument- och marknadsmyndigheten (Autoriteit Consument & Markt ACM) har slagit fast att marknaden för produktion och grossistförsäljning av el inbegriper produktion både från konventionella och förnybara källor (11). I detta ärende framhöll ACM att vindkraften svarar för en del av marknaden för produktion och grossistförsäljning av el (12). Myndigheten tillade att el från vindkraft handlas på samma marknader som el från andra källor (13). ACM beslutade därför att inte göra någon separat bedömning av grossistförsäljningen av vindkraft. |
| --- | --- |

(15)

Den nederländska konsument- och marknadsmyndigheten (Autoriteit Consument & Markt ACM) har slagit fast att marknaden för produktion och grossistförsäljning av el inbegriper produktion både från konventionella och förnybara källor (11). I detta ärende framhöll ACM att vindkraften svarar för en del av marknaden för produktion och grossistförsäljning av el (12). Myndigheten tillade att el från vindkraft handlas på samma marknader som el från andra källor (13). ACM beslutade därför att inte göra någon separat bedömning av grossistförsäljningen av vindkraft.

Autoriteit Consument & Markt

11

12

13

| (16) | De sökande anser att situationen när det gäller förnybar elektricitet är en annan i Nederländerna än i Tyskland och Italien. Enligt de sökande är den förnybara elen i Nederländerna underkastad marknadskrafterna, och är därför inte utbytbar mot konventionell el. I det sammanhanget konstaterar de sökande att alla energiföretag i Nederländerna har handelsföretag. Dessa handelsföretag köper in el från energiföretagens egen produktion och på marknaden så att energiföretagen kan fullgöra sina åtaganden gentemot sina kunder på detaljistmarknaden. Inom denna handelsportfölj är förnybar elektricitet fullt utbytbar mot konventionell kraft. När handelsföretagen köper in el på marknaden gör de det via elbörser eller genom bilaterala avtal, såsom elinköpsavtal. Handelsföretagen ingår elinköpsavtal med producenter av såväl konventionell som förnybar energi. Energiföretagens handelsföretag konkurrerar om försäljningen av elinköpsavtal med producenter av förnybar el som säljer sin kraft till marknadens parter. Systemansvariga för överföringssystem köper inte in någon förnybar energi. Därför anser de sökande att produktionen av förnybar el är underkastad marknadskrafterna, vilket innebär att EU-reglerna om offentlig upphandling inte behöver följas. |
| --- | --- |

(16)

De sökande anser att situationen när det gäller förnybar elektricitet är en annan i Nederländerna än i Tyskland och Italien. Enligt de sökande är den förnybara elen i Nederländerna underkastad marknadskrafterna, och är därför inte utbytbar mot konventionell el. I det sammanhanget konstaterar de sökande att alla energiföretag i Nederländerna har handelsföretag. Dessa handelsföretag köper in el från energiföretagens egen produktion och på marknaden så att energiföretagen kan fullgöra sina åtaganden gentemot sina kunder på detaljistmarknaden. Inom denna handelsportfölj är förnybar elektricitet fullt utbytbar mot konventionell kraft. När handelsföretagen köper in el på marknaden gör de det via elbörser eller genom bilaterala avtal, såsom elinköpsavtal. Handelsföretagen ingår elinköpsavtal med producenter av såväl konventionell som förnybar energi. Energiföretagens handelsföretag konkurrerar om försäljningen av elinköpsavtal med producenter av förnybar el som säljer sin kraft till marknadens parter. Systemansvariga för överföringssystem köper inte in någon förnybar energi. Därför anser de sökande att produktionen av förnybar el är underkastad marknadskrafterna, vilket innebär att EU-reglerna om offentlig upphandling inte behöver följas.

| (17) | De sökande tillägger att de rättsliga ramarna för producenter av konventionell och förnybar el är likartade. De anser att den enda betydelsefulla skillnaden är att producenterna av förnybar el får en subvention som är avsedd att täcka skillnaden mellan kostnaderna för förnybar el och marknadspriset. Det nederländska subventionssystemet kallas Stimulering Duurzame Energieproductie (SDE+). |
| --- | --- |

(17)

De sökande tillägger att de rättsliga ramarna för producenter av konventionell och förnybar el är likartade. De anser att den enda betydelsefulla skillnaden är att producenterna av förnybar el får en subvention som är avsedd att täcka skillnaden mellan kostnaderna för förnybar el och marknadspriset. Det nederländska subventionssystemet kallas Stimulering Duurzame Energieproductie (SDE+).

| (18) | Under 2012 fattade kommissionen beslut om undantag avseende de tyska och italienska elmarknaderna (14). När det gäller Tyskland ansåg kommissionen att ”produktion och försäljning av el som regleras i EEG” inte ingår i ”marknaden för produktion och första försäljning av el från konventionella källor” eftersom ”EEG-el säljs normalt sett inte direkt på grossistmarknaden utan köps först av de systemansvariga för överföringsnätet för en lagstadgad ersättning”. I fråga om Italien ansåg kommissionen på liknande sätt att marknaden för ”produktion och grossistförsäljning av el genererad från förnybara källor” är åtskild från ”marknaden för produktion och grossistförsäljning av el genererad från konventionella källor” eftersom ”försäljningen av förnybar el som omfattas av CIP 6- och FIT-mekanismerna oftast [sker] genom organet för energitjänster”. Det huvudsakliga skälet till att kommissionen gjorde denna åtskillnad var i grund och botten att producenter av förnybar el sålde sin produktion till köpare som inte är marknadsaktörer (systemansvariga för överföringssystemet i Tyskland och organet för energitjänster Gestore dei Servizi Energetici i Italien). Andra skäl som anfördes i dessa två prejudicerande beslut var i) inmatningsprioritet för el från förnybara källor och ii) en lagstadgad ersättning. Kommissionen ansåg att produktion av el från förnybara energikällor därför inte var underkastad marknadskrafterna i Tyskland och Italien. |
| --- | --- |

(18)

Under 2012 fattade kommissionen beslut om undantag avseende de tyska och italienska elmarknaderna (14). När det gäller Tyskland ansåg kommissionen att ”produktion och försäljning av el som regleras i EEG” inte ingår i ”marknaden för produktion och första försäljning av el från konventionella källor” eftersom ”EEG-el säljs normalt sett inte direkt på grossistmarknaden utan köps först av de systemansvariga för överföringsnätet för en lagstadgad ersättning”. I fråga om Italien ansåg kommissionen på liknande sätt att marknaden för ”produktion och grossistförsäljning av el genererad från förnybara källor” är åtskild från ”marknaden för produktion och grossistförsäljning av el genererad från konventionella källor” eftersom ”försäljningen av förnybar el som omfattas av CIP 6- och FIT-mekanismerna oftast [sker] genom organet för energitjänster”. Det huvudsakliga skälet till att kommissionen gjorde denna åtskillnad var i grund och botten att producenter av förnybar el sålde sin produktion till köpare som inte är marknadsaktörer (systemansvariga för överföringssystemet i Tyskland och organet för energitjänster Gestore dei Servizi Energetici i Italien). Andra skäl som anfördes i dessa två prejudicerande beslut var i) inmatningsprioritet för el från förnybara källor och ii) en lagstadgad ersättning. Kommissionen ansåg att produktion av el från förnybara energikällor därför inte var underkastad marknadskrafterna i Tyskland och Italien.

14

Gestore dei Servizi Energetici

| (19) | I det aktuella fallet säljer producenterna av förnybar el sin elektricitet direkt på grossistmarknaden i konkurrens med producenter av konventionell el. |
| --- | --- |

(19)

I det aktuella fallet säljer producenterna av förnybar el sin elektricitet direkt på grossistmarknaden i konkurrens med producenter av konventionell el.

| (20) | Den nederländska elektricitetslagen innehåller inte heller några krav på inmatningsprioritet för el från förnybara källor. Enligt reglerna för hantering av överbelastningar ska prioriterad tillgång till el från förnybara energikällor endast tillämpas vid överbelastning av nätet. Man kan emellertid konstatera att det inte har förekommit några problem med hanteringen av överbelastningar i Nederländerna under de senaste åren. |
| --- | --- |

(20)

Den nederländska elektricitetslagen innehåller inte heller några krav på inmatningsprioritet för el från förnybara källor. Enligt reglerna för hantering av överbelastningar ska prioriterad tillgång till el från förnybara energikällor endast tillämpas vid överbelastning av nätet. Man kan emellertid konstatera att det inte har förekommit några problem med hanteringen av överbelastningar i Nederländerna under de senaste åren.

| (21) | Den enda gemensamma nämnaren med de tyska och italienska prejudikaten är den lagstadgade ersättningen. Man bör dock hålla i minnet att det finns betydande skillnader i förhållande till de två prejudicerande ärendena också när det gäller denna faktor. I det avseendet konstaterar kommissionen att fördelningen av SDE+-subventionerna är konkurrensutsatt genom ett anbudsförfarande som styr producenterna av förnybar el genom att påverka deras inköpspolicyer (15). Inom ramen för SDE+-systemet måste projekt med olika förnybara tekniker konkurrera om en i förväg fastställd mängd tillgängliga medel. Denna konkurrens är teknikneutral. Subventionerna fördelas till de projekt och/eller tekniker som har de lägsta anbudspriserna till dess att det inte längre finns några medel att fördela. På så sätt främjar det nederländska SDE+-systemet konkurrenskraftiga anbud samtidigt som konkurrenterna försöker att minimera sina kostnader (och därmed värdet av subventionen). |
| --- | --- |

(21)

Den enda gemensamma nämnaren med de tyska och italienska prejudikaten är den lagstadgade ersättningen. Man bör dock hålla i minnet att det finns betydande skillnader i förhållande till de två prejudicerande ärendena också när det gäller denna faktor. I det avseendet konstaterar kommissionen att fördelningen av SDE+-subventionerna är konkurrensutsatt genom ett anbudsförfarande som styr producenterna av förnybar el genom att påverka deras inköpspolicyer (15). Inom ramen för SDE+-systemet måste projekt med olika förnybara tekniker konkurrera om en i förväg fastställd mängd tillgängliga medel. Denna konkurrens är teknikneutral. Subventionerna fördelas till de projekt och/eller tekniker som har de lägsta anbudspriserna till dess att det inte längre finns några medel att fördela. På så sätt främjar det nederländska SDE+-systemet konkurrenskraftiga anbud samtidigt som konkurrenterna försöker att minimera sina kostnader (och därmed värdet av subventionen).

15

| (22) | Mot bakgrund av de ovanstående övervägandena utsätts således producenterna av förnybar el i Nederländerna för ett konkurrenstryck. |
| --- | --- |

(22)

Mot bakgrund av de ovanstående övervägandena utsätts således producenterna av förnybar el i Nederländerna för ett konkurrenstryck.

| (23) | Med hänsyn till den nederländska elmarknadens ovan beskrivna särskilda karaktär, och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrenslagstiftningen, definieras den relevanta produktmarknaden härmed, för bedömningen av de villkor som anges i artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU, som marknaden för produktion och grossistförsäljning av el från både konventionella och förnybara källor. |
| --- | --- |

(23)

Med hänsyn till den nederländska elmarknadens ovan beskrivna särskilda karaktär, och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrenslagstiftningen, definieras den relevanta produktmarknaden härmed, för bedömningen av de villkor som anges i artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU, som marknaden för produktion och grossistförsäljning av el från både konventionella och förnybara källor.

3.2.2   Definition av geografisk marknad

Definition av geografisk marknad

| (24) | Enligt uppgifter i ansökan avser den verksamhet på Nederländernas territorium. |
| --- | --- |

(24)

Enligt uppgifter i ansökan avser den verksamhet på Nederländernas territorium.

| (25) | I sitt beslut i ärendet RWE/Essent (16) intog kommissionen ståndpunkten att den geografiska marknaden antingen var Tyskland och Nederländerna (vid lägre effektuttag) och nationell (under tider med högsta belastning), eller nationell (oavsett effektuttag) – det vill säga beroende av om en ytterligare uppdelning görs mellan tider med olika belastning (17). |
| --- | --- |

(25)

I sitt beslut i ärendet RWE/Essent (16) intog kommissionen ståndpunkten att den geografiska marknaden antingen var Tyskland och Nederländerna (vid lägre effektuttag) och nationell (under tider med högsta belastning), eller nationell (oavsett effektuttag) – det vill säga beroende av om en ytterligare uppdelning görs mellan tider med olika belastning (17).

RWE/Essent

16

17

| (26) | I ärendet Nuon/Reliant påpekade ACM att marknaden för produktion och grossistförsäljning av el minst har nationell omfattning (18). ACM tog därvid hänsyn till konkurrenstrycket från importen. ACM ansåg att den geografiska marknaden för timmar utan hög belastning minst omfattar Nederländerna och Tyskland (19). ACM noterade emellertid att konkurrenstrycket från importen var begränsat under tider med hög efterfrågan, till följd av den begränsade sammanlänkningskapaciteten. ACM framhöll att korrelationen mellan priserna i Nederländerna och Tyskland var begränsad. |
| --- | --- |

(26)

I ärendet Nuon/Reliant påpekade ACM att marknaden för produktion och grossistförsäljning av el minst har nationell omfattning (18). ACM tog därvid hänsyn till konkurrenstrycket från importen. ACM ansåg att den geografiska marknaden för timmar utan hög belastning minst omfattar Nederländerna och Tyskland (19). ACM noterade emellertid att konkurrenstrycket från importen var begränsat under tider med hög efterfrågan, till följd av den begränsade sammanlänkningskapaciteten. ACM framhöll att korrelationen mellan priserna i Nederländerna och Tyskland var begränsad.

Nuon/Reliant

18

19

| (27) | ACM hänvisade till indikationer på att den geografiska marknaden kunde vara större än den nationella också under timmar med högsta effektuttag. ACM förutspådde att detta skulle vara fallet om den faktiskt tillgängliga importkapaciteten skulle öka till minst 6 500 MW (20). Förutom Nederländerna skulle denna marknad även omfatta Tyskland eller Belgien. Om det skulle finnas en marknad för tider med extremt hög belastning (vilket ACM i slutändan lämnade öppet) (21) skulle den geografiska marknaden minst omfatta Nederländerna och Tyskland om den faktiskt tillgängliga importkapaciteten skulle öka till minst 8 250 MW (22). |
| --- | --- |

(27)

ACM hänvisade till indikationer på att den geografiska marknaden kunde vara större än den nationella också under timmar med högsta effektuttag. ACM förutspådde att detta skulle vara fallet om den faktiskt tillgängliga importkapaciteten skulle öka till minst 6 500 MW (20). Förutom Nederländerna skulle denna marknad även omfatta Tyskland eller Belgien. Om det skulle finnas en marknad för tider med extremt hög belastning (vilket ACM i slutändan lämnade öppet) (21) skulle den geografiska marknaden minst omfatta Nederländerna och Tyskland om den faktiskt tillgängliga importkapaciteten skulle öka till minst 8 250 MW (22).

20

21

22

| (28) | Sedan Nuon/Essent-beslutet fattades har olika projekt genomförts i syfte att utöka sammanlänkningskapaciteten till och från Nederländerna. NorNed-kabeln mellan Norge och Nederländerna har varit i drift sedan 2008 och har en kapacitet på 700 MW. BritNed-kabeln mellan Storbritannien och Nederländerna har varit i drift sedan 2011 och har en kapacitet på 1 000 MW. Det finns flera andra pågående projekt:








  Gräns | Sammanlänkning | Kapacitet (MW) | Byggår |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyskland | Doetinchem-Wesel (ny) | 1 500 | 2016 (tas i drift 2018) |
| Tyskland | Meeden-Diele (utbyggnad) | 500 | 2018 |
| Danmark | COBRA | 700 | 2019 |
| Belgien | Kreekrak-Zandvliet | 700–900 | 2021 |

(28)

Sedan Nuon/Essent-beslutet fattades har olika projekt genomförts i syfte att utöka sammanlänkningskapaciteten till och från Nederländerna. NorNed-kabeln mellan Norge och Nederländerna har varit i drift sedan 2008 och har en kapacitet på 700 MW. BritNed-kabeln mellan Storbritannien och Nederländerna har varit i drift sedan 2011 och har en kapacitet på 1 000 MW. Det finns flera andra pågående projekt:

Nuon/Essent

Gräns

Sammanlänkning

Kapacitet (MW)

Byggår

Tyskland

Doetinchem-Wesel (ny)

1 500

2016 (tas i drift 2018)

Tyskland

Meeden-Diele (utbyggnad)

500

2018

Danmark

COBRA

700

2019

Belgien

Kreekrak-Zandvliet

700–900

2021

| (29) | Den betydande ökningen av sammanlänkningskapaciteten mellan Nederländerna och de angränsande länderna har sannolikt påverkat konkurrensen på den nederländska marknaden för produktion av el i gynnsam riktning. |
| --- | --- |

(29)

Den betydande ökningen av sammanlänkningskapaciteten mellan Nederländerna och de angränsande länderna har sannolikt påverkat konkurrensen på den nederländska marknaden för produktion av el i gynnsam riktning.

| (30) | Kommissionen noterar importens växande betydelse på den nederländska marknaden för produktion och grossistförsäljning av el och anser att denna marknad vid bedömningen av de villkor som anges i artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU, utan att det påverkar tillämpningen av konkurrenslagstiftningen, ska betraktas som minst nationell till sin omfattning. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen noterar importens växande betydelse på den nederländska marknaden för produktion och grossistförsäljning av el och anser att denna marknad vid bedömningen av de villkor som anges i artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU, utan att det påverkar tillämpningen av konkurrenslagstiftningen, ska betraktas som minst nationell till sin omfattning.

3.2.3   Marknadsanalys

Marknadsanalys

a)   Marknadsandelar

Marknadsandelar

| (31) | I sina tidigare beslut (23) betraktade kommissionen de sammanlagda marknadsandelarna för de tre största producenterna som en indikator för marknaden för produktion och grossistförsäljning. Med tanke på att alla marknadsaktörerna inte omfattas av reglerna om offentlig upphandling inriktas emellertid analysen på de marknadspositioner som de enskilda aktörer som omfattas av dessa regler har och det konkurrenstryck de utsätts för. Andra koncentrationsmått kan också anses vara relevanta. |
| --- | --- |

(31)

I sina tidigare beslut (23) betraktade kommissionen de sammanlagda marknadsandelarna för de tre största producenterna som en indikator för marknaden för produktion och grossistförsäljning. Med tanke på att alla marknadsaktörerna inte omfattas av reglerna om offentlig upphandling inriktas emellertid analysen på de marknadspositioner som de enskilda aktörer som omfattas av dessa regler har och det konkurrenstryck de utsätts för. Andra koncentrationsmått kan också anses vara relevanta.

23

| (32) | Den nederländska centrala statistikbyrån (Centraal Bureau voor de Statistiek, nedan kallad CBS) publicerade i februari 2015 en rapport om elmarknaden i Nederländerna (24). Enligt rapporten var den installerade kapaciteten i Nederländerna omkring 31,5 GW, varav 20,1 GW var centraliserad installerad kapacitet och 11,5 GW var decentraliserad installerad kapacitet. Central produktion definieras som produktion av el vid värmeverk eller kärnkraftverk som levererar direkt till högspänningsnätet. All annan elproduktion kallas decentraliserad, och sker i termiska anläggningar eller med vindkraft, vattenkraft eller solenergi.

  Tabell 1


  Installerad kapacitet (MW och antal anläggningar) 2012, 2013 och 2014 | 2012 (MW) | 2012 (antal) | 2013 (MW) | 2013 (antal) | 2014 (MW) | 2014 (antal) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Centraliserade | 19 025 | 48 | 20 132 | 50 | 21 515 | 49 |
| Decentraliserade | 10 905 | 6 405 | 11 408 | 6 451 | 11 799 | 6 445 |
| Summa | 29 930 | 6 453 | 31 540 | 6 501 | 33 314 | 6 494 |
| Källa: CBS. |

(32)

Den nederländska centrala statistikbyrån (Centraal Bureau voor de Statistiek, nedan kallad CBS) publicerade i februari 2015 en rapport om elmarknaden i Nederländerna (24). Enligt rapporten var den installerade kapaciteten i Nederländerna omkring 31,5 GW, varav 20,1 GW var centraliserad installerad kapacitet och 11,5 GW var decentraliserad installerad kapacitet. Central produktion definieras som produktion av el vid värmeverk eller kärnkraftverk som levererar direkt till högspänningsnätet. All annan elproduktion kallas decentraliserad, och sker i termiska anläggningar eller med vindkraft, vattenkraft eller solenergi.

Centraal Bureau voor de Statistiek,

CBS

24

Tabell 1

Tabell 1

Installerad kapacitet (MW och antal anläggningar) 2012, 2013 och 2014

Installerad kapacitet (MW och antal anläggningar) 2012, 2013 och 2014

2012 (MW)

2012 (antal)

2013 (MW)

2013 (antal)

2014 (MW)

2014 (antal)

Centraliserade

19 025

48

20 132

50

21 515

49

Decentraliserade

10 905

6 405

11 408

6 451

11 799

6 445

Summa

Summa

29 930

29 930

6 453

6 453

31 540

31 540

6 501

6 501

33 314

33 314

6 494

6 494

Källa: CBS.

Källa:

| (33) | De sökande tillhandahåller också egna produktionssiffror och en uppdelning mellan konventionell och förnybar produktion. Tabellen visar att den totala produktionen har minskat långsamt, medan DONG:s och Enecos andelar av den totala produktionen långsamt har ökat. Nuons totala produktion har legat på en relativt stabil nivå. Tillsammans understiger de sökandes approximativa andel av den totala produktionen 20 %. Det finns inga väsentliga skillnader mellan deras sammanlagda marknadsandelar för konventionell respektive förnybar produktion.

  Tabell 2


  Elproduktion från förnybara och konventionella källor (miljoner MWh), 2011–2015 (provisoriska siffror)
   (25)
  , marknadsandelar inom parentes











  Produktion | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion | 113 000 | 102 500 | 100 900 | 103 400 | 109 600 |
| Dong | 500 (0,5 %) | 600 (0,6 %) | 500 (0,5 %) | 1 300 (1,2 %) | 1 300 (1,2 %) |
| Eneco | 1 500 (1,3 %) | 2 200 (2,2 %) | 1 500 (1,5 %) | 2 600 (2,5 %) | 4 900 (4,4 %) |
| Nuon | 13 400 (11,9 %) | 13 100 (12,8 %) | 17 100 (17 %) | 13 900 (13,4 %) | 13 700 (12,5 %) |
| Övriga | 97 500 (86,3 %) | 86 600 (84,5 %) | 81 800 (81 %) | 85 700 (82,8 %) | 89 700 (81,8 %) |
| Konventionella källor | 101 000 | 90 000 | 88 900 | 91 600 | 96 400 |
| Dong | [...] (*1) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Eneco | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nuon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Övriga | 86 900 (86,1 %) | 75 500 (83,9 %) | 71 400 (80,3 %) | 75 900 (82,9 %) | 79 400 (82,3 %) |
| Förnybara källor | 12 000 | 12 500 | 12 000 | 11 800 | 13 200 |
| Dong | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Eneco | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nuon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Övriga | 10 600 (88,4 %) | 11 100 (88,5 %) | 10 400 (86,4 %) | 9 800 (82,7 %) | 10 300 (77,9 %) |

(33)

De sökande tillhandahåller också egna produktionssiffror och en uppdelning mellan konventionell och förnybar produktion. Tabellen visar att den totala produktionen har minskat långsamt, medan DONG:s och Enecos andelar av den totala produktionen långsamt har ökat. Nuons totala produktion har legat på en relativt stabil nivå. Tillsammans understiger de sökandes approximativa andel av den totala produktionen 20 %. Det finns inga väsentliga skillnader mellan deras sammanlagda marknadsandelar för konventionell respektive förnybar produktion.

Tabell 2

Tabell 2

Elproduktion från förnybara och konventionella källor (miljoner MWh), 2011–2015 (provisoriska siffror)
   (25)
  , marknadsandelar inom parentes

Elproduktion från förnybara och konventionella källor (miljoner MWh), 2011–2015 (provisoriska siffror)

25

, marknadsandelar inom parentes

Produktion

2011

2012

2013

2014

2015

Produktion

Produktion

113 000

113 000

102 500

102 500

100 900

100 900

103 400

103 400

109 600

109 600

Dong

500 (0,5 %)

600 (0,6 %)

500 (0,5 %)

1 300 (1,2 %)

1 300 (1,2 %)

Eneco

1 500 (1,3 %)

2 200 (2,2 %)

1 500 (1,5 %)

2 600 (2,5 %)

4 900 (4,4 %)

Nuon

13 400 (11,9 %)

13 100 (12,8 %)

17 100 (17 %)

13 900 (13,4 %)

13 700 (12,5 %)

Övriga

97 500 (86,3 %)

86 600 (84,5 %)

81 800 (81 %)

85 700 (82,8 %)

89 700 (81,8 %)

Konventionella källor

Konventionella källor

101 000

101 000

90 000

90 000

88 900

88 900

91 600

91 600

96 400

96 400

Dong

[...] (*1)

*1

[...]

[...]

[...]

[...]

Eneco

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nuon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Övriga

86 900 (86,1 %)

75 500 (83,9 %)

71 400 (80,3 %)

75 900 (82,9 %)

79 400 (82,3 %)

Förnybara källor

Förnybara källor

12 000

12 000

12 500

12 500

12 000

12 000

11 800

11 800

13 200

13 200

Dong

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Eneco

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nuon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Övriga

10 600 (88,4 %)

11 100 (88,5 %)

10 400 (86,4 %)

9 800 (82,7 %)

10 300 (77,9 %)

| (34) | De nederländska myndigheterna lämnade kompletterande upplysningar den 25 september 2017. Dessa sammanfattas i nedanstående tabell.









  Operatör | Marknadsandel | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Delta | Produktion:
  Kapacitet: | [...] | [...] | [...] |
| DONG | Produktion:
  Kapacitet: | [...] | [...] | [...] |
| EDF | Produktion:
  Kapacitet: | [...] | [...] | [...] |
| Eneco | Produktion:
  Kapacitet: | [...] | [...] | [...] |
| NUON | Produktion:
  Kapacitet: | [...] | [...] | [...] |

(34)

De nederländska myndigheterna lämnade kompletterande upplysningar den 25 september 2017. Dessa sammanfattas i nedanstående tabell.

Operatör

Marknadsandel

2013

2014

2015

Delta

Produktion:

Kapacitet:

[...]

[...]

[...]

DONG

Produktion:

Kapacitet:

[...]

[...]

[...]

EDF

Produktion:

Kapacitet:

[...]

[...]

[...]

Eneco

Produktion:

Kapacitet:

[...]

[...]

[...]

NUON

Produktion:

Kapacitet:

[...]

[...]

[...]

| (35) | De uppgifter som såväl de sökande (26) som de nederländska myndigheterna har lämnat visar att andra elproducenter som tillsammans har en ungefärlig kumulativ marknadsandel på mellan 70 och 80 % inte omfattas av bestämmelserna i upphandlingslagen. |
| --- | --- |

(35)

De uppgifter som såväl de sökande (26) som de nederländska myndigheterna har lämnat visar att andra elproducenter som tillsammans har en ungefärlig kumulativ marknadsandel på mellan 70 och 80 % inte omfattas av bestämmelserna i upphandlingslagen.

26

| (36) | Syftet med detta beslut är att slå fast om produktionen och grossistförsäljningen av el (på marknader med fritt tillträde) är konkurrensutsatt i en sådan utsträckning att det garanterar att upphandling för verksamheten i fråga, även utan den disciplin som de detaljerade upphandlingsreglerna i direktiv 2014/25/EG medför, sker på ett öppet, icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt för den upphandlande enheten att identifiera den lösning som totalt sett är den ekonomiskt mest fördelaktiga. |
| --- | --- |

(36)

Syftet med detta beslut är att slå fast om produktionen och grossistförsäljningen av el (på marknader med fritt tillträde) är konkurrensutsatt i en sådan utsträckning att det garanterar att upphandling för verksamheten i fråga, även utan den disciplin som de detaljerade upphandlingsreglerna i direktiv 2014/25/EG medför, sker på ett öppet, icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt för den upphandlande enheten att identifiera den lösning som totalt sett är den ekonomiskt mest fördelaktiga.

| (37) | När det gäller produktion och grossistförsäljning av el kan ovanstående omständigheter ses som en indikation på direkt konkurrensutsättning för de marknadsaktörer som omfattas av bestämmelserna i upphandlingslagstiftningen. |
| --- | --- |

(37)

När det gäller produktion och grossistförsäljning av el kan ovanstående omständigheter ses som en indikation på direkt konkurrensutsättning för de marknadsaktörer som omfattas av bestämmelserna i upphandlingslagstiftningen.

b)   Andra aspekter

Andra aspekter

| (38) | Importen svarar för 28 % av den totala försörjningen och förbrukningen i Nederländerna. Detta är till exempel mer än andelen import av el till Italien (13,4 %) när den italienska marknaden för produktion av el granskades (27). Kommissionen fann att denna import hade en konkurrensfrämjande effekt som bara borde förstärkas när ytterligare sammanlänkningskapacitet blev tillgänglig. Importens betydelse på den nederländska marknaden förstärker slutsatsen att de upphandlande enheter som verkar på den nederländska marknaden för produktion av el utsätts för konkurrens. |
| --- | --- |

(38)

Importen svarar för 28 % av den totala försörjningen och förbrukningen i Nederländerna. Detta är till exempel mer än andelen import av el till Italien (13,4 %) när den italienska marknaden för produktion av el granskades (27). Kommissionen fann att denna import hade en konkurrensfrämjande effekt som bara borde förstärkas när ytterligare sammanlänkningskapacitet blev tillgänglig. Importens betydelse på den nederländska marknaden förstärker slutsatsen att de upphandlande enheter som verkar på den nederländska marknaden för produktion av el utsätts för konkurrens.

27

| (39) | Likviditetsgraden på grossistmarknaden enligt den nationella konkurrensmyndigheten ACM:s analys (28) och den nederländska balansmarknadens funktion vederlägger inte slutsatsen att de upphandlande enheterna på den nederländska produktionsmarknaden utsätts för konkurrens. |
| --- | --- |

(39)

Likviditetsgraden på grossistmarknaden enligt den nationella konkurrensmyndigheten ACM:s analys (28) och den nederländska balansmarknadens funktion vederlägger inte slutsatsen att de upphandlande enheterna på den nederländska produktionsmarknaden utsätts för konkurrens.

28

4.   SLUTSATSER

SLUTSATSER

| (40) | Med tanke på de omständigheter som undersöks ovan bör villkoret om direkt konkurrensutsättning i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU anses vara uppfyllt för de upphandlande enheterna när det gäller produktion och leveranser i grossistledet av el i Nederländerna. |
| --- | --- |

(40)

Med tanke på de omständigheter som undersöks ovan bör villkoret om direkt konkurrensutsättning i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU anses vara uppfyllt för de upphandlande enheterna när det gäller produktion och leveranser i grossistledet av el i Nederländerna.

| (41) | Eftersom villkoret om obegränsat tillträde till marknaden anses vara uppfyllt bör direktiv 2014/25/EU inte tillämpas när upphandlande enheter tilldelar kontrakt för produktion och grossistförsäljning av el i Nederländerna och inte heller när upphandlande enheter organiserar projekttävlingar för utförandet av sådan verksamhet i det geografiska området. |
| --- | --- |

(41)

Eftersom villkoret om obegränsat tillträde till marknaden anses vara uppfyllt bör direktiv 2014/25/EU inte tillämpas när upphandlande enheter tilldelar kontrakt för produktion och grossistförsäljning av el i Nederländerna och inte heller när upphandlande enheter organiserar projekttävlingar för utförandet av sådan verksamhet i det geografiska området.

| (42) | Detta beslut grundar sig på den rättsliga och faktiska situation som rådde från januari 2017 till november 2017 enligt de uppgifter som de sökande och de nederländska myndigheterna har lämnat. Beslutet kan komma att ses över, om villkoren för tillämpningen av artikel 34 i direktiv 2014/25/EU inte längre är uppfyllda, till följd av betydande förändringar av den rättsliga eller faktiska situationen. |
| --- | --- |

(42)

Detta beslut grundar sig på den rättsliga och faktiska situation som rådde från januari 2017 till november 2017 enligt de uppgifter som de sökande och de nederländska myndigheterna har lämnat. Beslutet kan komma att ses över, om villkoren för tillämpningen av artikel 34 i direktiv 2014/25/EU inte längre är uppfyllda, till följd av betydande förändringar av den rättsliga eller faktiska situationen.

| (43) | Det erinras om att det i artikel 16 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (29) föreskrivs ett undantag från tillämpningen av direktivet vad gäller koncessioner som tilldelas av en upphandlande enhet, om det i enlighet med artikel 35 i direktiv 2014/25/EU har fastställts att verksamheten är direkt konkurrensutsatt i den medlemsstat där koncessionen ska utföras i enlighet med artikel 34 i det direktivet. Eftersom det konstaterades att produktionen och grossistförsäljningen av el är konkurrensutsatt kommer koncessionskontrakt som syftar till utförandet av sådan verksamhet i Nederländerna att undantas från tillämpningsområdet för direktiv 2014/23/EU. |
| --- | --- |

(43)

Det erinras om att det i artikel 16 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (29) föreskrivs ett undantag från tillämpningen av direktivet vad gäller koncessioner som tilldelas av en upphandlande enhet, om det i enlighet med artikel 35 i direktiv 2014/25/EU har fastställts att verksamheten är direkt konkurrensutsatt i den medlemsstat där koncessionen ska utföras i enlighet med artikel 34 i det direktivet. Eftersom det konstaterades att produktionen och grossistförsäljningen av el är konkurrensutsatt kommer koncessionskontrakt som syftar till utförandet av sådan verksamhet i Nederländerna att undantas från tillämpningsområdet för direktiv 2014/23/EU.

29

| (44) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från rådgivande kommittén för offentliga upphandlingskontrakt. |
| --- | --- |

(44)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från rådgivande kommittén för offentliga upphandlingskontrakt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2014/25/EU gäller inte kontrakt som tilldelas av upphandlande enheter och är avsedda att möjliggöra produktion och grossistförsäljning av el i Nederländerna.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 12 december 2017.

På kommissionens vägnar

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Ledamot av kommission

---

(1)  
  EUT L 94, 28.3.2014, s. 243.

1

(2)  Detta inbegriper den verksamhet som bedrivs av:

2

| 1. | (Dotterbolagen till) DONG Energy Wind Power A/S, som är ett indirekt helägt dotterbolag till DONG. Detta företag är också det som formellt lämnar in ansökan om medgivande av undantag för DONG:s räkning. |
| --- | --- |

1.

(Dotterbolagen till) DONG Energy Wind Power A/S, som är ett indirekt helägt dotterbolag till DONG. Detta företag är också det som formellt lämnar in ansökan om medgivande av undantag för DONG:s räkning.

| 2. | DONG Energy Netherlands B.V., som indirekt innehar en andel om 50 % i kraftverket Enecogen. |
| --- | --- |

2.

DONG Energy Netherlands B.V., som indirekt innehar en andel om 50 % i kraftverket Enecogen.

(3)  Se ärende nr COMP/M.7068.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 2003/54/EG (EUT L 211, 14.8.2009, s. 55).

4

(5)  Wet van 12-7-2012, Stb. 2012, 334 en Inwerkingtredingsbesluit van 12-7-2012, Stb. 2012, 336.

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (”EG:s koncentrationsförordning”) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

6

(7)  Dom av den 27 april 2016, Österreichische Post AG/kommissionen, T-463/14, EU:T:2016:243, punkt 28.

7

(8)  Enligt ansökan är det enbart Delta, DONG, EDF, Eneco och Nuon som är upphandlande enheter i den mening som avses i artikel 4 i direktiv 2014/25/EU, och som därmed omfattas av reglerna om offentlig upphandling.

8

(9)  Ärende COMP/M.4110 E.ON/Endesa, den 25 april 2006, punkterna 10 och 11, s. 3.

9

(10)  Ärende COMP/M.3696 E.ON/MOL, den 21 januari 2005, punkt 223 och ärende COMP/M.5467 RWE/Essent, den 23 juni 2009, punkt 23.

10

(11)  ACM:s beslut i ärende 6015 Nuon/Essent den 21 maj 2007, punkt 53.

11

(12)  Nuon/Essent, punkterna 14 och 174.

12

(13)  ACM konstaterade också att slutkonsumenterna inte längre kan spåra elektricitetens exakta källa. Det kan finnas vissa möjligheter till spårbarhet relaterade till ursprungsgarantier, men själva elen som (slut-)konsumenterna köper kan inte spåras till källan.

13

(14)  Kommissionens genomförandebeslut 2012/218/EU av den 24 april 2012 om medgivande av undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster när det gäller produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor i Tyskland (EUT L 114, 26.4.2012, s. 21) och kommissionens genomförandebeslut 2012/539/EU av den 26 september 2012 om medgivande av undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster när det gäller produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor i Italiens norra makroområde och södra makroområde och om ändring av kommissionens beslut 2010/403/EU (EUT L 271, 5.10.2012, s. 4).

14

(15)  Subventionssystemet SDE+ befanns 2015 vara förenligt med EU:s regler om statligt stöd, eftersom det begränsar snedvridningen av konkurrensen till ett minimum – se SA.39399 (2015/N).

15

(16)  Ärende COMP/M.5467, C(2009) 5177.

16

(17)  RWE/Essent, punkt 32.

17

(18)  ACM:s beslut i ärende 5098 E.ON/NRE, ACM:s beslut i ärende 3386 Nuon/Reliant Energy Group.

18

(19)  Den nederländska konkurrensmyndighetens visionsdokument om koncentrationer på energimarknaderna från november 2006, punkt 139.

19

(20)  Idem, punkt 139.

20

(21)  Idem, punkterna 29 och 72 samt en tidigare definition i fotnot 4 till Nuon/Reliant-ärendet: ”
  Höglasttoppar inträffar mellan kl. 8.00 och 20.00 arbetsdagar
  ”.

21

Höglasttoppar inträffar mellan kl. 8.00 och 20.00 arbetsdagar

(22)  Idem, punkt 139. Nuon/Essent, punkt 91.

22

(23)  Genomförandebeslut 2012/218/EU och 2012/539/EU.

23

(24)  Centraal Bureau voor de Statistiek, ”Elektriciteit in Nederland”, februari 2015, se https://www.cbs.nl/nl-nl/publicatie/2015/07/elektriciteit-in-nederland

24

(*1)  Konfidentiell information.

*1

(25)  http://statline.cbs.nl/Statweb/publication/?DM=SLNL&PA=00377&D1=a&D2=701,712,714-715,718,729,731-732&HDR=G1&STB=T&VW=T (källa: CBS).

25

(26)  Enligt ansökan, avsnitt 5.2.3.

26

(27)  Kommissionens beslut 2010/403/EU av den 14 juli 2010 om medgivande av undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, när det gäller produktion och grossistförsäljning av el i Italiens norra makroområde och när det gäller detaljistförsäljning av el till slutkunder som är anslutna till mellan- och högspänningsnätet samt till ultrahögspänningsnätet (EUT L 186, 20.7.2010, s. 44), skäl 11.

27

(28)  I sin senaste likviditetsrapport, som publicerades 2014, drog ACM slutsatsen att likviditeten på marknaden för grossistförsäljning av el (bland annat till följd av högre handelsvolymer, lägre prisvolatilitet och mindre skillnad mellan köp- och säljpris) tycks ha ökat under perioden 2009–2013. ACM konstaterade också att antalet transaktioner med intradagsprodukter var mer än dubbelt så många 2013 jämfört med 2012.

28

(29)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).

29

---

Rättelser

| 17.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/62 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/62

---

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2268 av den 26 september 2017 om ändring av rådets förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 334 av den 15 december 2017
  )

Sidan 49, första raden

I stället för:

| ”0B001 | b) | (forts.)” |
| --- | --- | --- |

”0B001

b)

(forts.)”

ska det stå:

| ”1C005 | b) | (forts.)”. |
| --- | --- | --- |

”1C005

b)

(forts.)”.

Sidan 56, första raden

I stället för:

| ”0B001 | a) 2. a) | (forts.)” |
| --- | --- | --- |

”0B001

a) 2. a)

(forts.)”

ska det stå:

| ”1C111 | a) 2. a) | (forts.)”. |
| --- | --- | --- |

”1C111

a) 2. a)

(forts.)”.

Sidan 57, första raden

I stället för:

| ”0B001 | a) 4. | (forts.)” |
| --- | --- | --- |

”0B001

a) 4.

(forts.)”

ska det stå:

| ”1C111 | a) 4. | (forts.)”. |
| --- | --- | --- |

”1C111

a) 4.

(forts.)”.

Sidan 58, första raden

I stället för:

| ”0B001 | c) | (forts.)” |
| --- | --- | --- |

”0B001

c)

(forts.)”

ska det stå:

| ”1C111 | c) | (forts.)”. |
| --- | --- | --- |

”1C111

c)

(forts.)”.

Sidan 79, första raden

I stället för:

| ”0B001 | d) | (forts.)” |
| --- | --- | --- |

”0B001

d)

(forts.)”

ska det stå:

| ”2B002 | d) | (forts.)”. |
| --- | --- | --- |

”2B002

d)

(forts.)”.

---

| 17.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 12/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 12/63

---

Rättelse till rådets beslut (Gusp) 2017/2315 av den 11 december 2017 om upprättande av permanent strukturerat samarbete och om fastställande av förteckningen över deltagande medlemsstater

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 331 av den 14 december 2017
  )

Beslut (Gusp) 2017/2315 ska ha följande lydelse:

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2017/2315

av den 11 december 2017

om upprättande av permanent strukturerat samarbete och om fastställande av förteckningen över deltagande medlemsstater

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 46.2,

med beaktande av protokoll nr 10 om det permanenta strukturerade samarbete som inrättas genom artikel 42 i fördraget om Europeiska unionen, fogat till fördraget om Europeiska unionen och till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av förslaget från Förbundsrepubliken Tyskland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike och Republiken Italien,

med beaktande av yttrandet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten), och

av följande skäl:

| (1) | I fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artikel 42.6, föreskrivs att de medlemsstater som uppfyller högre krav på militär kapacitet och som har gjort mer bindande åtaganden på området med tanke på de mest krävande uppdragen ska upprätta ett permanent strukturerat samarbete inom ramen för unionen. |
| --- | --- |

(1)

I fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artikel 42.6, föreskrivs att de medlemsstater som uppfyller högre krav på militär kapacitet och som har gjort mer bindande åtaganden på området med tanke på de mest krävande uppdragen ska upprätta ett permanent strukturerat samarbete inom ramen för unionen.

| (2) | Rådet och den höga representanten mottog den 13 november 2017 en gemensam underrättelse i enlighet med artikel 46.1 i EU-fördraget från 23 medlemsstater, och den 7 december 2017 från ytterligare två medlemsstater, om att samtliga dessa medlemsstater har för avsikt att delta i permanent strukturerat samarbete på grundval av att de uppfyller de ovannämnda kraven och att de har gjort de mer bindande åtaganden gentemot varandra på detta område som avses i bilagan till detta beslut och på grundval av samtliga övriga inslag i underrättelsen, inklusive ingressen och de vägledande principerna för permanent strukturerat samarbete som återges i bilaga I till underrättelsen, som de fortfarande till fullo står fast vid, och med ett erinrande om artikel 42 i EU-fördraget, inklusive artikel 42.7 (1). |
| --- | --- |

(2)

Rådet och den höga representanten mottog den 13 november 2017 en gemensam underrättelse i enlighet med artikel 46.1 i EU-fördraget från 23 medlemsstater, och den 7 december 2017 från ytterligare två medlemsstater, om att samtliga dessa medlemsstater har för avsikt att delta i permanent strukturerat samarbete på grundval av att de uppfyller de ovannämnda kraven och att de har gjort de mer bindande åtaganden gentemot varandra på detta område som avses i bilagan till detta beslut och på grundval av samtliga övriga inslag i underrättelsen, inklusive ingressen och de vägledande principerna för permanent strukturerat samarbete som återges i bilaga I till underrättelsen, som de fortfarande till fullo står fast vid, och med ett erinrande om artikel 42 i EU-fördraget, inklusive artikel 42.7 (1).

| (3) | De mer bindande åtaganden som anges i bilagan till detta beslut är förenliga med uppnåendet av målen i artikel 1 i protokoll nr 10 till fördragen och med det som man förbinder sig att göra enligt artikel 2 i det protokollet. |
| --- | --- |

(3)

De mer bindande åtaganden som anges i bilagan till detta beslut är förenliga med uppnåendet av målen i artikel 1 i protokoll nr 10 till fördragen och med det som man förbinder sig att göra enligt artikel 2 i det protokollet.

| (4) | Medlemsstaters beslut att delta i permanent strukturerat samarbete är frivilligt och påverkar inte i sig nationell suveränitet eller den särskilda karaktären hos vissa medlemsstaters säkerhets- och försvarspolitik. Bidrag från de deltagande medlemsstaterna till fullgörandet av de mer bindande åtagandena inom ramen för permanent strukturerat samarbete kommer att ges i enlighet med deras tillämpliga konstitutionella bestämmelser. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaters beslut att delta i permanent strukturerat samarbete är frivilligt och påverkar inte i sig nationell suveränitet eller den särskilda karaktären hos vissa medlemsstaters säkerhets- och försvarspolitik. Bidrag från de deltagande medlemsstaterna till fullgörandet av de mer bindande åtagandena inom ramen för permanent strukturerat samarbete kommer att ges i enlighet med deras tillämpliga konstitutionella bestämmelser.

| (5) | Ett av de bindande åtagandena inom ramen för permanent strukturerat samarbete är en ökning av gemensamma och samverkansinriktade projekt för utveckling av försvarskapacitet. Sådana projekt kan, i överensstämmelse med fördragen och i enlighet med tillämpliga unionsinstrument och unionsprogram, få stöd genom bidrag från unionens budget. |
| --- | --- |

(5)

Ett av de bindande åtagandena inom ramen för permanent strukturerat samarbete är en ökning av gemensamma och samverkansinriktade projekt för utveckling av försvarskapacitet. Sådana projekt kan, i överensstämmelse med fördragen och i enlighet med tillämpliga unionsinstrument och unionsprogram, få stöd genom bidrag från unionens budget.

| (6) | I sina respektive nationella genomförandeplaner har de deltagande medlemsstaterna angett hur de kan fullgöra de mer bindande åtaganden som de har gjort gentemot varandra. |
| --- | --- |

(6)

I sina respektive nationella genomförandeplaner har de deltagande medlemsstaterna angett hur de kan fullgöra de mer bindande åtaganden som de har gjort gentemot varandra.

| (7) | Eftersom de nödvändiga villkoren är uppfyllda bör rådet därför anta ett beslut om upprättande av permanent strukturerat samarbete. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom de nödvändiga villkoren är uppfyllda bör rådet därför anta ett beslut om upprättande av permanent strukturerat samarbete.

| (8) | Andra medlemsstater som i ett senare skede önskar delta i permanent strukturerat samarbete kan underrätta rådet och den höga representanten om sin avsikt att delta i enlighet med artikel 46.3 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

(8)

Andra medlemsstater som i ett senare skede önskar delta i permanent strukturerat samarbete kan underrätta rådet och den höga representanten om sin avsikt att delta i enlighet med artikel 46.3 i EU-fördraget.

| (9) | Den höga representanten kommer att vara fullt delaktig i arbetet med det permanenta strukturerade samarbetet. |
| --- | --- |

(9)

Den höga representanten kommer att vara fullt delaktig i arbetet med det permanenta strukturerade samarbetet.

| (10) | Det bör råda samstämmighet mellan å ena sidan åtgärder som vidtas inom ramen för permanent strukturerat samarbete och å andra sidan andra Gusp-åtgärder och annan unionspolitik. Rådet och, inom deras respektive ansvarsområden, den höga representanten och kommissionen bör i tillämpliga fall samarbeta för att maximera synergieffekterna. |
| --- | --- |

(10)

Det bör råda samstämmighet mellan å ena sidan åtgärder som vidtas inom ramen för permanent strukturerat samarbete och å andra sidan andra Gusp-åtgärder och annan unionspolitik. Rådet och, inom deras respektive ansvarsområden, den höga representanten och kommissionen bör i tillämpliga fall samarbeta för att maximera synergieffekterna.

| (11) | I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Detta beslut är därför inte bindande för Danmark. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Detta beslut är därför inte bindande för Danmark.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Upprättande av permanent strukturerat samarbete

Permanent strukturerat samarbete inom ramen för unionen upprättas härmed mellan de medlemsstater som uppfyller högre krav på militär kapacitet i enlighet med vad som avses i artikel 1 i protokoll nr 10 och som har gjort åtaganden gentemot varandra på detta område i enlighet med artikel 2 i det protokollet, med tanke på de mest krävande uppdragen, och för att bidra till uppfyllandet av unionens ambitionsnivå.

Artikel 2

Deltagande medlemsstater

Följande medlemsstater ska delta i det strukturerade permanenta samarbetet:

| — | Belgien. |
| --- | --- |

—

Belgien.

| — | Bulgarien. |
| --- | --- |

—

Bulgarien.

| — | Tjeckien. |
| --- | --- |

—

Tjeckien.

| — | Tyskland. |
| --- | --- |

—

Tyskland.

| — | Estland. |
| --- | --- |

—

Estland.

| — | Irland. |
| --- | --- |

—

Irland.

| — | Grekland. |
| --- | --- |

—

Grekland.

| — | Spanien. |
| --- | --- |

—

Spanien.

| — | Frankrike. |
| --- | --- |

—

Frankrike.

| — | Kroatien. |
| --- | --- |

—

Kroatien.

| — | Italien. |
| --- | --- |

—

Italien.

| — | Cypern. |
| --- | --- |

—

Cypern.

| — | Lettland. |
| --- | --- |

—

Lettland.

| — | Litauen. |
| --- | --- |

—

Litauen.

| — | Luxemburg. |
| --- | --- |

—

Luxemburg.

| — | Ungern. |
| --- | --- |

—

Ungern.

| — | Nederländerna. |
| --- | --- |

—

Nederländerna.

| — | Österrike. |
| --- | --- |

—

Österrike.

| — | Polen. |
| --- | --- |

—

Polen.

| — | Portugal. |
| --- | --- |

—

Portugal.

| — | Rumänien. |
| --- | --- |

—

Rumänien.

| — | Slovenien. |
| --- | --- |

—

Slovenien.

| — | Slovakien. |
| --- | --- |

—

Slovakien.

| — | Finland. |
| --- | --- |

—

Finland.

| — | Sverige. |
| --- | --- |

—

Sverige.

Artikel 3

Mer bindande åtaganden i enlighet med protokoll nr 10

1.   För att uppnå de mål som anges i artikel 1 i protokoll nr 10 och fullgöra de förbindelser som avses i artikel 2 i det protokollet ska de deltagande medlemsstaterna tillhandahålla bidrag som fullgör de mer bindande åtaganden som de har gjort gentemot varandra och som anges i bilagan.

2.   I detta syfte ska de deltagande medlemsstaterna varje år se över samt vid behov uppdatera sina nationella genomförandeplaner, där de beskriver hur de ska fullgöra de mer bindande åtagandena, med uppgift om hur de kommer att uppnå de mer exakta mål som ska fastställas i varje etapp. De uppdaterade nationella genomförandeplanerna ska varje år meddelas Europeiska avdelningen för yttre åtgärder (nedan kallad utrikestjänsten) och Europeiska försvarsbyrån (EDA), och ska göras tillgängliga för samtliga deltagande medlemsstater.

Artikel 4

Styrning av permanent strukturerat samarbete

1.   Styrningen av permanent strukturerat samarbete ska organiseras

| — | på rådsnivå, och |
| --- | --- |

—

på rådsnivå, och

| — | inom ramen för projekt som genomförs av grupper av de deltagande medlemsstater som inbördes kommit överens om att genomföra sådana projekt. |
| --- | --- |

—

inom ramen för projekt som genomförs av grupper av de deltagande medlemsstater som inbördes kommit överens om att genomföra sådana projekt.

2.   Rådet ska, i enlighet med artikel 46.6 i EU-fördraget, anta beslut och rekommendationer om

| a) | strategisk ledning och vägledning för permanent strukturerat samarbete, |
| --- | --- |

a)

strategisk ledning och vägledning för permanent strukturerat samarbete,

| b) | ordningsföljden för fullgörande av de mer bindande åtaganden som anges i bilagan under de två på varandra följande inledande etapperna (åren 2018–2020 och 2021-2025) och ange, i början av varje etapp, de mer exakta målen för fullgörandet av de mer bindande åtaganden som anges i bilagan, |
| --- | --- |

b)

ordningsföljden för fullgörande av de mer bindande åtaganden som anges i bilagan under de två på varandra följande inledande etapperna (åren 2018–2020 och 2021-2025) och ange, i början av varje etapp, de mer exakta målen för fullgörandet av de mer bindande åtaganden som anges i bilagan,

| c) | uppdatering och förbättring av de mer bindande åtaganden som anges i bilagan, om det är nödvändigt mot bakgrund av det som uppnåtts genom permanent strukturerat samarbete, i syfte att beakta unionens föränderliga säkerhetsmiljö. Framför allt ska sådana beslut fattas i slutet av de etapper som avses i punkt 2 b, på grundval av en strategisk översynsprocess, vid vilken fullgörandet av åtagandena inom det permanenta strukturerade samarbetet ska bedömas, |
| --- | --- |

c)

uppdatering och förbättring av de mer bindande åtaganden som anges i bilagan, om det är nödvändigt mot bakgrund av det som uppnåtts genom permanent strukturerat samarbete, i syfte att beakta unionens föränderliga säkerhetsmiljö. Framför allt ska sådana beslut fattas i slutet av de etapper som avses i punkt 2 b, på grundval av en strategisk översynsprocess, vid vilken fullgörandet av åtagandena inom det permanenta strukturerade samarbetet ska bedömas,

| d) | bedömning av de deltagande medlemsstaternas bidrag till fullgörandet av överenskomna åtaganden i enlighet med den mekanism som beskrivs i artikel 6, |
| --- | --- |

d)

bedömning av de deltagande medlemsstaternas bidrag till fullgörandet av överenskomna åtaganden i enlighet med den mekanism som beskrivs i artikel 6,

| e) | fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete, som ska avspegla både stöd till kapacitetsutveckling och tillhandahållande av väsentligt stöd efter resurser och förmåga till operationer och uppdrag inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, |
| --- | --- |

e)

fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete, som ska avspegla både stöd till kapacitetsutveckling och tillhandahållande av väsentligt stöd efter resurser och förmåga till operationer och uppdrag inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken,

| f) | fastställande av en gemensam uppsättning styrningsregler för projekt, som de deltagande medlemsstater som deltar i ett enskilt projekt kan anpassa enligt det projektets behov, |
| --- | --- |

f)

fastställande av en gemensam uppsättning styrningsregler för projekt, som de deltagande medlemsstater som deltar i ett enskilt projekt kan anpassa enligt det projektets behov,

| g) | fastställande vid lämplig tidpunkt i enlighet med artikel 9.1 av de generella villkor enligt vilka tredjestater i undantagsfall skulle kunna bjudas in att delta i enskilda projekt, samt fastställande i enlighet med artikel 9.2 av huruvida en viss tredjestat uppfyller dessa villkor, och |
| --- | --- |

g)

fastställande vid lämplig tidpunkt i enlighet med artikel 9.1 av de generella villkor enligt vilka tredjestater i undantagsfall skulle kunna bjudas in att delta i enskilda projekt, samt fastställande i enlighet med artikel 9.2 av huruvida en viss tredjestat uppfyller dessa villkor, och

| h) | tillhandahållande av varje annan åtgärd som krävs för att ytterligare genomföra detta beslut. |
| --- | --- |

h)

tillhandahållande av varje annan åtgärd som krävs för att ytterligare genomföra detta beslut.

Artikel 5

Projekt inom ramen för permanent strukturerat samarbete

1.   På förslag från deltagande medlemsstater som avser att delta i ett enskilt projekt får den höga representanten, på grundval av bedömningar som tillhandahålls i enlighet med artikel 7, lägga fram en rekommendation om fastställande och utvärdering av projekt inom ramen för permanent strukturerat samarbete, för antagande av rådets beslut och rekommendationer i enlighet med artikel 4.2 e, i enlighet med råd från Europeiska unionens militära kommitté (EUMC) i militära angelägenheter.

2.   Deltagande medlemsstater som avser att föreslå ett enskilt projekt ska i god tid informera de andra deltagande medlemsstaterna innan de lägger fram sina förslag för att samla stöd och ge dem tillfälle att vara med och gemensamt lämna in förslaget.

Projektmedlemmarna ska vara de deltagande medlemsstater som lämnade in förslaget. Förteckningen över projektmedlemmarna i de olika enskilda projekten ska bifogas det rådsbeslut som avses i artikel 4.2 e.

Deltagande medlemsstater som avser att delta i ett projekt får sinsemellan enas om att ta in andra deltagande medlemsstater som senare önskar delta i projektet.

3.   De deltagande medlemsstater som deltar i ett projekt ska sinsemellan enas om förfarandena för och omfattningen av sitt samarbete samt om projektledningen. De deltagande medlemsstater som deltar i ett projekt ska regelbundet och på lämpligt sätt hålla rådet underrättat om hur projektet utvecklas.

Artikel 6

Tillsyn, bedömning och rapporteringsförfaranden

1.   Rådet ska inom ramen för artikel 46.6 i EU-fördraget säkerställa det permanenta strukturerade samarbetets sammanhållning, enhetlighet och verkningsfullhet. Den höga representanten ska också bidra till uppnåendet av dessa mål.

2.   Den höga representanten ska fullt ut vara delaktig i förfaranden som avser permanent strukturerat samarbete, i enlighet med protokoll nr 10.

3.   Den höga representanten ska för rådet lägga fram en årsrapport om permanent strukturerat samarbete. Denna rapport ska grunda sig på bidragen från EDA, i enlighet med artikel 7.3 a, och från utrikestjänsten, i enlighet med artikel 7.2 a. Den höga representantens rapport ska beskriva läget i fråga om genomförandet av det permanenta strukturerade samarbetet, inklusive varje deltagande medlemsstats fullgörande av sina åtaganden i enlighet med respektive nationell genomförandeplan.

EUMC ska ge råd i militära angelägenheter och utfärda rekommendationer till kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik med avseende på den årliga processen med bedömning av permanent strukturerat samarbete.

På grundval av den årsrapport om permanent strukturerat samarbete som läggs fram av den höga representanten ska rådet en gång om året pröva huruvida de deltagande medlemsstaterna fortfarande fullgör de mer bindande åtaganden som avses i artikel 3.

4.   Alla eventuella beslut om tillfälligt upphävande av en medlemsstats deltagande ska antas i enlighet med artikel 46.4 i EU-fördraget och först efter det att medlemsstaten har getts en tydligt angiven tidsram för enskilt samråd och reaktionsåtgärder.

Artikel 7

Stöd från utrikestjänsten och EDA

1.   Under den höga representantens ansvar, även i dennes egenskap av chef för EDA, ska utrikestjänsten, inklusive EU:s militära stab (EUMS), och EDA tillsammans tillhandahålla de sekretariatsfunktioner som krävs för permanent strukturerat samarbete, utom på rådsnivå, och en gemensam kontaktpunkt i detta avseende.

2.   Utrikestjänsten, inklusive EUMS, ska stödja arbetet inom det permanenta strukturerade samarbetet genom att i synnerhet

| a) | bidra till den höga representantens bedömning, i dennes årsrapport om det permanenta strukturerade samarbetet, av de deltagande medlemsstaternas bidrag när det gäller operativa aspekter, i enlighet med artikel 6, |
| --- | --- |

a)

bidra till den höga representantens bedömning, i dennes årsrapport om det permanenta strukturerade samarbetet, av de deltagande medlemsstaternas bidrag när det gäller operativa aspekter, i enlighet med artikel 6,

| b) | samordna den bedömning av projektförslag som förutses i artikel 5, främst inom områdena för styrkors tillgänglighet, interoperabilitet, flexibilitet och tilltransportförmåga. I synnerhet kommer utrikestjänsten, inklusive EUMS, att göra en bedömning av ett föreslaget projekts förenlighet med och deras bidrag till operativa behov. |
| --- | --- |

b)

samordna den bedömning av projektförslag som förutses i artikel 5, främst inom områdena för styrkors tillgänglighet, interoperabilitet, flexibilitet och tilltransportförmåga. I synnerhet kommer utrikestjänsten, inklusive EUMS, att göra en bedömning av ett föreslaget projekts förenlighet med och deras bidrag till operativa behov.

3.   EDA ska stödja det permanenta strukturerade samarbetet genom att i synnerhet

| a) | bidra till den höga representantens bedömning, i dennes årsrapport om permanent strukturerat samarbete, av medlemsstaternas bidrag i enlighet med artikel 6 när det gäller kapacitet, i synnerhet bidrag som ges i enlighet med de mer bindande åtaganden som avses i artikel 3, |
| --- | --- |

a)

bidra till den höga representantens bedömning, i dennes årsrapport om permanent strukturerat samarbete, av medlemsstaternas bidrag i enlighet med artikel 6 när det gäller kapacitet, i synnerhet bidrag som ges i enlighet med de mer bindande åtaganden som avses i artikel 3,

| b) | underlätta kapacitetsutvecklingsprojekt, i synnerhet samordning av den bedömning av projektförslag som förutses i artikel 5, främst inom områdena för kapacitetsutveckling. I synnerhet ska EDA hjälpa medlemsstaterna att säkerställa att det inte finns några onödiga överlappningar jämfört med befintliga initiativ, inklusive i andra institutionella sammanhang. |
| --- | --- |

b)

underlätta kapacitetsutvecklingsprojekt, i synnerhet samordning av den bedömning av projektförslag som förutses i artikel 5, främst inom områdena för kapacitetsutveckling. I synnerhet ska EDA hjälpa medlemsstaterna att säkerställa att det inte finns några onödiga överlappningar jämfört med befintliga initiativ, inklusive i andra institutionella sammanhang.

Artikel 8

Finansiering

1.   Unionsinstitutionernas och utrikestjänstens administrativa utgifter som följer av genomförandet av detta beslut ska belasta unionens budget. EDA:s administrativa utgifter ska omfattas av EDA:s tillämpliga finansiella bestämmelser i enlighet med rådets beslut (Gusp) 2015/1835 (2).

2.   Det är i första hand de deltagande medlemsstater som deltar i ett enskilt projekt som ska stå för driftsutgifter som följer av projekt inom ramen för permanent strukturerat samarbete. Bidrag från unionens allmänna budget får ges till sådana projekt, i enlighet med fördragen och med tillämpliga unionsinstrument.

Artikel 9

Tredjestaters deltagande i enskilda projekt

1.   De generella villkoren för tredjestaters deltagande i enskilda projekt ska anges närmare i ett rådsbeslut som antas i enlighet med artikel 4.2 och som får innefatta en mall för administrativa överenskommelser med tredjestater.

2.   Rådet ska i enlighet med artikel 46.6 i EU-fördraget besluta huruvida en tredjestat som de deltagande medlemsstater som deltar i ett projekt önskar inbjuda att delta i projektet i fråga uppfyller de krav som anges i det beslut som avses i punkt 1.

3.   Efter ett positivt beslut som avses i punkt 2 får de deltagande medlemsstater som deltar i ett projekt ingå administrativa överenskommelser med den berörda tredjestaten för det ändamålet att tredjestaten ska delta i projektet. Sådana överenskommelser ska vara förenliga med unionens förfaranden och beslutsautonomi.

Artikel 10

Säkerhetsbestämmelser

De bestämmelser som anges i rådets beslut 2013/488/EU (3) ska vara tillämpliga på permanent strukturerat samarbete.

3

Artikel 11

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 11 december 2017.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

BILAGA

Förteckning över ambitiösa och mer bindande gemensamma åtaganden som de deltagande medlemsstaterna förbinder sig till inom de fem områden som anges i artikel 2 i protokoll nr 10

| ’a) | [Att] från och med ikraftträdandet av Lissabonfördraget samarbeta i syfte att nå överenskomna mål avseende nivån på utgifterna för investeringar i försvarsmateriel och att regelbundet ompröva dessa mål mot bakgrund av säkerhetsmiljön och unionens internationella ansvar.’ |
| --- | --- |

’a)

Med utgångspunkt i de kollektiva riktmärken som fastställdes 2007 samtycker de deltagande medlemsstaterna till följande åtaganden:

| 1. | Regelbundna ökningar i reala termer av försvarsbudgetarna i syfte att uppnå överenskomna mål. |
| --- | --- |

1.

Regelbundna ökningar i reala termer av försvarsbudgetarna i syfte att uppnå överenskomna mål.

| 2. | Successiv ökning på medellång sikt av utgifterna för försvarsinvesteringar till 20 % av de sammanlagda försvarsutgifterna (kollektivt riktmärke) för att kunna fylla luckor i den strategiska kapaciteten genom deltagande i försvarskapacitetsprojekt i enlighet med kapacitetsutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten. |
| --- | --- |

2.

Successiv ökning på medellång sikt av utgifterna för försvarsinvesteringar till 20 % av de sammanlagda försvarsutgifterna (kollektivt riktmärke) för att kunna fylla luckor i den strategiska kapaciteten genom deltagande i försvarskapacitetsprojekt i enlighet med kapacitetsutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten.

| 3. | Ökning av gemensamma och samverkansinriktade strategiska försvarskapacitetsprojekt. Sådana gemensamma och samverkansinriktade projekt bör vid behov, om så är lämpligt, få stöd genom Europeiska försvarsfonden. |
| --- | --- |

3.

Ökning av gemensamma och samverkansinriktade strategiska försvarskapacitetsprojekt. Sådana gemensamma och samverkansinriktade projekt bör vid behov, om så är lämpligt, få stöd genom Europeiska försvarsfonden.

| 4. | Ökning av den andel av utgifter som anslås till försvarsrelaterad forskning och utveckling med siktet inställt på att närma sig 2 % av de sammanlagda försvarsutgifterna (kollektivt riktmärke). |
| --- | --- |

4.

Ökning av den andel av utgifter som anslås till försvarsrelaterad forskning och utveckling med siktet inställt på att närma sig 2 % av de sammanlagda försvarsutgifterna (kollektivt riktmärke).

| 5. | Inrättande av en regelbunden genomgång av dessa åtaganden (med godkännande från rådet som mål). |
| --- | --- |

5.

Inrättande av en regelbunden genomgång av dessa åtaganden (med godkännande från rådet som mål).

| ’b) | [Att] så långt möjligt tillnärma sina försvarsstrukturer, särskilt genom att harmonisera identifieringen av de militära behoven genom att gemensamt utnyttja och i förekommande fall specialisera sina försvarsresurser och sin försvarskapacitet samt uppmuntra samarbete när det gäller utbildning och logistik.’ |
| --- | --- |

’b)

| 6. | En väsentlig roll i fråga om kapacitetsutveckling inom EU, bl.a. inom ramen för den samordnade årliga försvarsöversikten, så att man kan säkerställa att det finns tillräcklig kapacitet tillgänglig för att leva upp till ambitionsnivån i Europa. |
| --- | --- |

6.

En väsentlig roll i fråga om kapacitetsutveckling inom EU, bl.a. inom ramen för den samordnade årliga försvarsöversikten, så att man kan säkerställa att det finns tillräcklig kapacitet tillgänglig för att leva upp till ambitionsnivån i Europa.

| 7. | Åtagande att i största möjliga mån stödja den samordnade årliga försvarsöversikten, i medvetenhet om översiktens icke-obligatoriska natur och om deltagande medlemsstaters respektive begränsningar. |
| --- | --- |

7.

Åtagande att i största möjliga mån stödja den samordnade årliga försvarsöversikten, i medvetenhet om översiktens icke-obligatoriska natur och om deltagande medlemsstaters respektive begränsningar.

| 8. | Åtagande om en nära delaktighet i en framtida europeisk försvarsfond i fråga om multinationell upphandling med EU-mervärde. |
| --- | --- |

8.

Åtagande om en nära delaktighet i en framtida europeisk försvarsfond i fråga om multinationell upphandling med EU-mervärde.

| 9. | Åtagande att utarbeta harmoniserade krav för samtliga kapacitetsutvecklingsprojekt som de deltagande medlemsstaterna kommer överens om. |
| --- | --- |

9.

Åtagande att utarbeta harmoniserade krav för samtliga kapacitetsutvecklingsprojekt som de deltagande medlemsstaterna kommer överens om.

| 10. | Åtagande om att överväga gemensamt utnyttjande av befintlig kapacitet för att optimera tillgängliga resurser och öka deras samlade genomslagskraft. |
| --- | --- |

10.

Åtagande om att överväga gemensamt utnyttjande av befintlig kapacitet för att optimera tillgängliga resurser och öka deras samlade genomslagskraft.

| 11. | Åtagande om att säkerställa allt större ansträngningar inom it-försvarssamarbetet, i fråga om t.ex. informationsutbyte, utbildning och operativt stöd. |
| --- | --- |

11.

Åtagande om att säkerställa allt större ansträngningar inom it-försvarssamarbetet, i fråga om t.ex. informationsutbyte, utbildning och operativt stöd.

| ’c) | [Att] vidta konkreta åtgärder för att öka styrkornas tillgänglighet, interoperabilitet, flexibilitet och tilltransportförmåga, särskilt genom att identifiera gemensamma mål när det gäller att sända styrkor, inklusive genom att eventuellt se över sina nationella beslutsförfaranden.’ |
| --- | --- |

’c)

| 12. | I fråga om styrkors tillgänglighet och tilltransportförmåga åtar sig de deltagande medlemsstaterna följande:






  — | Att ställa till förfogande enheter som kan sättas in strategiskt för att leva upp till EU:s ambitionsnivå, utöver ett eventuellt insättande av en stridsgrupp. Detta åtagande omfattar inte vare sig en beredskapsstyrka, en stående styrka eller en insatsberedd styrka. |
| --- | --- | --- |

12.

I fråga om styrkors tillgänglighet och tilltransportförmåga åtar sig de deltagande medlemsstaterna följande:

—

Att ställa till förfogande enheter som kan sättas in strategiskt för att leva upp till EU:s ambitionsnivå, utöver ett eventuellt insättande av en stridsgrupp. Detta åtagande omfattar inte vare sig en beredskapsstyrka, en stående styrka eller en insatsberedd styrka.

| — | Att ta fram ett tillförlitligt verktyg (t.ex. en databas), endast tillgängligt för deltagande medlemsstater och bidragande nationer, för registrering av tillgänglig kapacitet som kan sättas in med kort varsel, för att underlätta och skynda på styrkebidragsprocessen. |
| --- | --- |

—

Att ta fram ett tillförlitligt verktyg (t.ex. en databas), endast tillgängligt för deltagande medlemsstater och bidragande nationer, för registrering av tillgänglig kapacitet som kan sättas in med kort varsel, för att underlätta och skynda på styrkebidragsprocessen.

| — | Att sikta på påskyndad politisk uppslutning på nationell nivå, inklusive genom att eventuellt se över sina nationella beslutsförfaranden. |
| --- | --- |

—

Att sikta på påskyndad politisk uppslutning på nationell nivå, inklusive genom att eventuellt se över sina nationella beslutsförfaranden.

| — | Att efter resurser och förmåga ge väsentligt stöd till GSFP-insatser (t.ex. Eufor) och GSFP-uppdrag (t.ex. EU-utbildningsuppdrag) – t.ex. i form av personal, materiel, fortbildning, övningsrelaterat stöd, infrastruktur – som rådet enhälligt beslutat om, utan att det påverkar varken eventuella beslut om bidrag till GSFP-insatser eller eventuella författningsmässiga begränsningar. |
| --- | --- |

—

Att efter resurser och förmåga ge väsentligt stöd till GSFP-insatser (t.ex. Eufor) och GSFP-uppdrag (t.ex. EU-utbildningsuppdrag) – t.ex. i form av personal, materiel, fortbildning, övningsrelaterat stöd, infrastruktur – som rådet enhälligt beslutat om, utan att det påverkar varken eventuella beslut om bidrag till GSFP-insatser eller eventuella författningsmässiga begränsningar.

| — | Att väsentligen bidra till stridsgrupper genom att i princip bekräfta bidrag minst fyra år i förväg, med en insatsberedskapsperiod i linje med stridsgruppskonceptet och en skyldighet att hålla stridsgruppsövningar för stridsgruppsstyrkepaketet (ramnation) och/eller att delta i dessa övningar (samtliga EU-medlemsstater som deltar i stridsgruppen). |
| --- | --- |

—

Att väsentligen bidra till stridsgrupper genom att i princip bekräfta bidrag minst fyra år i förväg, med en insatsberedskapsperiod i linje med stridsgruppskonceptet och en skyldighet att hålla stridsgruppsövningar för stridsgruppsstyrkepaketet (ramnation) och/eller att delta i dessa övningar (samtliga EU-medlemsstater som deltar i stridsgruppen).

| — | Att förenkla och standardisera gränsöverskridande militärtransporter i Europa för att göra det möjligt att med kort varsel sätta in försvarsmateriel och militär personal. |
| --- | --- |

—

Att förenkla och standardisera gränsöverskridande militärtransporter i Europa för att göra det möjligt att med kort varsel sätta in försvarsmateriel och militär personal.

| 13. | I fråga om styrkors interoperabilitet åtar sig de deltagande medlemsstaterna följande:






  — | Att utveckla sina styrkors interoperabilitet genom följande:






  — | Ett åtagande om att enas om gemensamma utvärderings- och valideringskriterier för stridsgruppsstyrkepaketet i överensstämmelse med Nato-standarder och med bibehållen nationell certifiering. |
| --- | --- | --- | --- |

13.

I fråga om styrkors interoperabilitet åtar sig de deltagande medlemsstaterna följande:

—

Att utveckla sina styrkors interoperabilitet genom följande:

—

Ett åtagande om att enas om gemensamma utvärderings- och valideringskriterier för stridsgruppsstyrkepaketet i överensstämmelse med Nato-standarder och med bibehållen nationell certifiering.

| — | Ett åtagande om att enas om gemensamma tekniska standarder och driftsstandarder för styrkor i medvetenhet om att dessa behöver säkerställa interoperabilitet med Nato. |
| --- | --- |

—

Ett åtagande om att enas om gemensamma tekniska standarder och driftsstandarder för styrkor i medvetenhet om att dessa behöver säkerställa interoperabilitet med Nato.

| — | En optimering av multinationella strukturer: deltagande medlemsstater skulle kunna åta sig att ansluta sig till, och spela en aktiv roll inom, de huvudsakliga nuvarande och eventuella framtida strukturer som medverkar till de europeiska yttre åtgärderna på militärområdet (Europakåren, Euromarfor, den europeiska gendarmeristyrkan, MCCE/ATARES/SEOS). |
| --- | --- |

—

En optimering av multinationella strukturer: deltagande medlemsstater skulle kunna åta sig att ansluta sig till, och spela en aktiv roll inom, de huvudsakliga nuvarande och eventuella framtida strukturer som medverkar till de europeiska yttre åtgärderna på militärområdet (Europakåren, Euromarfor, den europeiska gendarmeristyrkan, MCCE/ATARES/SEOS).

| 14. | De deltagande medlemsstaterna kommer att eftersträva en ambitiös inställning till gemensam finansiering av militära GSFP-insatser och GSFP-uppdrag som går utöver vad som kommer att fastställas som gemensam kostnad i enlighet med rådets Athena-beslut. |
| --- | --- |

14.

De deltagande medlemsstaterna kommer att eftersträva en ambitiös inställning till gemensam finansiering av militära GSFP-insatser och GSFP-uppdrag som går utöver vad som kommer att fastställas som gemensam kostnad i enlighet med rådets Athena-beslut.

| ’d) | [Att] samarbeta för att se till att de vidtar nödvändiga åtgärder för att åtgärda, även genom multinationella strategier och utan att deras förpliktelser inom Nato åsidosätts, de brister som konstateras inom ramen för ’mekanismen för kapacitetsutveckling’.’ |
| --- | --- |

’d)

| 15. | Att hjälpa till att åtgärda kapacitetsbrister som konstaterats inom ramen för kapacitetsutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten. Dessa kapacitetsprojekt ska öka Europas strategiska oberoende och stärka den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. |
| --- | --- |

15.

Att hjälpa till att åtgärda kapacitetsbrister som konstaterats inom ramen för kapacitetsutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten. Dessa kapacitetsprojekt ska öka Europas strategiska oberoende och stärka den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen.

| 16. | Att som en prioriterad fråga överväga ett europeiskt samverkansinriktat arbetssätt för att åtgärda kapacitetsbrister som konstaterats på nationell nivå och i regel endast använda sig av ett uteslutande nationellt arbetssätt om en sådan granskning redan gjorts. |
| --- | --- |

16.

Att som en prioriterad fråga överväga ett europeiskt samverkansinriktat arbetssätt för att åtgärda kapacitetsbrister som konstaterats på nationell nivå och i regel endast använda sig av ett uteslutande nationellt arbetssätt om en sådan granskning redan gjorts.

| 17. | Att delta i minst ett projekt inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet som syftar till utveckling eller tillhandahållande av kapacitet som medlemsstaterna konstaterat vara av strategisk relevans. |
| --- | --- |

17.

Att delta i minst ett projekt inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet som syftar till utveckling eller tillhandahållande av kapacitet som medlemsstaterna konstaterat vara av strategisk relevans.

| ’e) | [Att] i förekommande fall delta i utvecklingen av större gemensamma eller europeiska materielprogram inom ramen för Europeiska försvarsbyrån.’ |
| --- | --- |

’e)

| 18. | Att åta sig att använda EDA som det europeiska forumet för gemensam kapacitetsutveckling och överväga att ha Occar som den samverkansinriktade programledningsorganisation som man i första hand använder. |
| --- | --- |

18.

Att åta sig att använda EDA som det europeiska forumet för gemensam kapacitetsutveckling och överväga att ha Occar som den samverkansinriktade programledningsorganisation som man i första hand använder.

| 19. | Att säkerställa att samtliga projekt som avser kapacitet som leds av deltagande medlemsstater gör den europeiska försvarsindustrin mer konkurrenskraftig genom en lämplig industripolitik som undviker onödiga överlappningar. |
| --- | --- |

19.

Att säkerställa att samtliga projekt som avser kapacitet som leds av deltagande medlemsstater gör den europeiska försvarsindustrin mer konkurrenskraftig genom en lämplig industripolitik som undviker onödiga överlappningar.

| 20. | Att säkerställa att samarbetsprogrammen – som endast får gagna enheter som bevisligen ger ett mervärde inom EU:s territorium – och de anskaffningsstrategier som de deltagande medlemsstaterna begagnar sig av kommer att inverka positivt på den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. |
| --- | --- |

20.

Att säkerställa att samarbetsprogrammen – som endast får gagna enheter som bevisligen ger ett mervärde inom EU:s territorium – och de anskaffningsstrategier som de deltagande medlemsstaterna begagnar sig av kommer att inverka positivt på den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen.

ÖVERSÄTTNING

Underrättelse om permanent strukturerat samarbete till rådet och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik

Ingress

Ingress

De deltagande medlemsstaterna,

De deltagande medlemsstaterna,

som erinrar om att unionen för en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik som bygger på ’en ständigt ökande grad av samstämmighet i medlemsstaternas åtgärder’ (artikel 24.2 i fördraget om Europeiska unionen [EU-fördraget]) och att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) utgör en integrerande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,

som beaktar att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet som stöder sig på civila och militära resurser och att en förstärkning av säkerhets- och försvarspolitiken kommer att kräva ansträngningar från medlemsstaternas sida när det gäller kapacitet,

som även erinrar om att Europeiska unionen och dess medlemsstater är fast beslutna att främja en regelbaserad världsordning som har multilateralism som sin huvudprincip och Förenta nationerna som kärna,

som erinrar om det i artikel 42.6 i fördraget om Europeiska unionen sägs att de ’medlemsstater som uppfyller högre krav på militär kapacitet och som har gjort mer bindande åtaganden på området med tanke på de mest krävande uppdragen ska upprätta ett permanent strukturerat samarbete inom ramen för unionen’,

som beaktar att permanent strukturerat samarbete väsentligen skulle kunna bidra till uppnåendet av EU:s ambitionsnivå, även med tanke på de mest krävande uppdragen och insatserna, och att det skulle kunna främja utvecklingen av medlemsstaternas försvarskapacitet genom nära delaktighet i multinationella upphandlingsprojekt och nära relationer till lämpliga industrienheter, däribland små och medelstora företag, och stärka det europeiska försvarssamarbetet, samtidigt som man fullt ut begagnar sig av fördragen,

som tar hänsyn till målen med permanent strukturerat samarbete och medlemsstaternas förbindelser om att uppnå dem i enlighet med vad som anges i protokoll nr 10 om permanent strukturerat samarbete och vad som avses i artikel 46 i EU-fördraget,

som noterar att Europeiska rådet i sina slutsatser från mötet den 15 december 2016 sade att européerna måste ta ett större ansvar för sin säkerhet och att Europeiska rådet där framhöll behovet av att göra mer, inbegripet genom att avsätta tillräckligt med ytterligare resurser, med beaktande av nationella förhållanden och rättsliga åtaganden och – för de medlemsstater som även är medlemmar i Nato – Natos tillämpliga riktlinjer för försvarsutgifter, för att stärka Europas säkerhet och försvar i ett utmanande geopolitiskt klimat och bättre skydda dess medborgare, samtidigt som det bekräftade tidigare åtaganden i detta avseende,

som vidare erinrar om att Europeiska rådet också manade till stärkt samarbete för att utveckla nödvändig kapacitet samt till åtaganden om att göra denna kapacitet tillgänglig när så krävs samt att Europeiska rådet sade att Europeiska unionen och dess medlemsstater måste kunna bidra på ett avgörande sätt till gemensamma insatser och agera självständigt när och där så krävs, och med partner när så är möjligt,

som beaktar att Europeiska rådet i juni 2017 efterlyste gemensam utveckling av kapacitetsprojekt som medlemsstaterna kommit överens om för att åtgärda befintliga betydande brister och utveckla framtidens teknik, något som är avgörande för att man ska kunna uppfylla EU:s ambitionsnivå som godkändes av Europeiska rådet i december 2016, välkomnade kommissionens meddelande om en europeisk försvarsfond, bestående av en forskningsdel och en kapacitetsdel, och uppmanade medlemsstaterna att identifiera lämpliga kapacitetsprojekt för den europeiska försvarsfonden och det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet,

som i synnerhet erinrar om att Europeiska rådet bett den höga representanten att lägga fram förslag när det gäller inslag i och alternativ för ett inkluderande permanent strukturerat samarbete som baseras på en modulär lösning och där möjliga projekt anges,

som erinrar om att rådet (utrikes frågor) den 6 mars 2017 var ense om att man måste fortsätta arbetet på ett inkluderande permanent strukturerat samarbete, som baseras på en modulär lösning och som bör stå öppet för alla medlemsstater som är villiga att göra nödvändiga bindande åtaganden och uppfylla kriterierna, på grundval av artiklarna 42.6 och 46 samt protokoll nr 10 i fördraget,

som är fast beslutna att inträda i nästa stadium i den gradvisa utformning av unionens gemensamma försvarspolitik som efterlyses i artikel 42.2 i EU-fördraget genom upprättandet av permanent strukturerat samarbete inom ramen för unionen, samtidigt som hänsyn tas till den särskilda karaktären hos alla medlemsstaters säkerhets- och försvarspolitik,

som erinrar om skyldigheten enligt artikel 42.7 i EU-fördraget att ge ömsesidigt stöd och bistånd,

som erinrar om att åtagandena och samarbetet på området för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken i överensstämmelse med artikel 42.7 i EU-fördraget ’ska vara förenliga med åtagandena inom Nordatlantiska fördragsorganisationen, som för de stater som är medlemmar i denna också i fortsättningen ska utgöra grunden för deras kollektiva försvar och den instans som genomför det’,

som understryker att Europeiska rådet den 22 och 23 juni 2017 var ’enigt om behovet av att inleda ett inkluderande och ambitiöst permanent strukturerat samarbete’ och som hörsammar Europeiska unionens uppmaning att inom tre månader upprätta en ’gemensam förteckning över kriterier och bindande åtaganden, fullt i linje med artiklarna 42.6 och 46 i EU-fördraget och protokoll nr 10 till fördraget – även avseende de mest krävande uppdragen [...], med en exakt tidsplan och särskilda utvärderingsmekanismer, för att medlemsstater som har sådan kapacitet utan dröjsmål ska kunna meddela sina avsikter att delta’,

UNDERRÄTTAR HÄRMED rådet och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om sin avsikt att delta i permanent strukturerat samarbete,

UPPMANAR rådet att anta ett beslut om upprättande av permanent strukturerat samarbete, i enlighet med tillämpliga bestämmelser i EU-fördraget och i protokoll nr 10 till fördraget och på grundval av de principer som anges i bilaga I, de gemensamma mer bindande åtagandena i bilaga II och förslagen om styrning i bilaga III,

KOMMER, innan rådet antar beslutet om upprättande av permanent strukturerat samarbete, ATT LÄGGA FRAM en nationell genomförandeplan som visar deras förmåga att fullgöra de mer bindande åtagandena i bilaga II,

Utfärdad i Bryssel den trettonde november år tjugohundrasjutton.

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

За Република България

Za Českou republiku

Für die Bundesrepublik Deutschland

Eesti Vabariigi nimel

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Za Republiku Hrvatsku

Per la Repubblica italiana

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Latvijas Republikas vārdā –

Lietuvos Respublikos vardu

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Magyarország részéről

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Pentru România

Za Republiko Slovenijo

Za Slovenskú republiku

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

För Konungariket Sverige

| * | Irland underrättade den 7 december 2017 rådet och den höga representanten om sin avsikt att delta i det permanenta strukturerade samarbetet och anslöt sig till denna gemensamma underrättelse. |
| --- | --- |

*

Irland underrättade den 7 december 2017 rådet och den höga representanten om sin avsikt att delta i det permanenta strukturerade samarbetet och anslöt sig till denna gemensamma underrättelse.

| * | Republiken Portugal underrättade den 7 december 2017 rådet och den höga representanten om sin avsikt att delta i det permanenta strukturerade samarbetet och anslöt sig till denna gemensamma underrättelse. |
| --- | --- |

*

Republiken Portugal underrättade den 7 december 2017 rådet och den höga representanten om sin avsikt att delta i det permanenta strukturerade samarbetet och anslöt sig till denna gemensamma underrättelse.

BILAGA I – PRINCIPER FÖR DET PERMANENTA STRUKTURERADE SAMARBETET

’Permanent strukturerat samarbete’ föreskrivs i artiklarna 42 och 46 i fördraget om Europeiska unionen och i protokoll nr 10 till fördraget. Det kan endast aktiveras en gång och ska upprättas genom ett rådsbeslut som ska antas med kvalificerad majoritet för att på försvarsområdet samla alla intresserade medlemsstater ’som uppfyller högre krav på militär kapacitet’ och som har gjort ’mer bindande åtaganden på området med tanke på de mest krävande uppdragen’ och insatserna.

Det permanenta strukturerade samarbetet är en ambitiös, bindande och inkluderande europeisk rättslig ram för investeringar i säkerheten för och försvaret av EU:s territorium och medborgare. Det permanenta strukturerade samarbetet anger också en politisk ram av avgörande betydelse för alla medlemsstater för att förbättra deras respektive militära resurser och försvarskapacitet genom väl samordnade initiativ och konkreta projekt på grundval av mer bindande åtaganden. EU-medlemsstaternas förbättrade försvarskapacitet kommer även att gynna Nato. Den kommer att stärka den europeiska pelaren inom alliansen och svara mot de upprepade kraven på bättre transatlantisk bördefördelning.

Det permanenta strukturerade samarbetet är ett avgörande steg mot en förstärkt gemensam försvarpolitik. Det skulle kunna vara ett inslag i en eventuell utveckling mot ett gemensamt försvar, om rådet enhälligt beslutar om det (i enlighet med artikel 42.2 i EU-fördraget). En långsiktig vision för det permanenta strukturerade samarbetet skulle kunna vara ett sammanhållet heltäckande styrkepaket som komplement till Nato, som för sina medlemmar förblir hörnstenen i det kollektiva försvaret.

Vi anser att ett inkluderande permanent strukturerat samarbete är det viktigaste instrumentet för att främja säkerhet och försvar på ett område där det behövs mer samstämmighet, kontinuitet, samordning och samarbete. De europeiska insatserna för detta ändamål måste vara samlade, samordnade och meningsfulla och grundas på gemensamt överenskomna politiska riktlinjer.

Det permanenta strukturerade samarbetet erbjuder en tillförlitlig och bindande rättslig ram inom EU:s institutionella ramverk. De deltagande medlemsstaterna kommer att fullgöra sina bindande åtaganden och därigenom bekräfta att det permanenta strukturerade samarbetet kommer att upprättas och genomföras i full överensstämmelse med bestämmelserna i EU-fördraget och dess protokoll samt med respekt för medlemsstaternas konstitutionella bestämmelser.

Att de åtaganden som gjorts inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet har bindande karaktär kommer att säkerställas genom en årlig regelbunden utvärdering som ska genomföras av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och stödjas av framför allt Europeiska försvarsbyrån vad gäller kapacitetsutvecklingsaspekterna (beskrivs framför allt i artikel 3 i protokoll nr 10) och Europeiska utrikestjänsten, inbegripet EU:s militära stab (EUMS) och GSFP-strukturerna, vad gäller det permanenta strukturerade samarbetets operativa aspekter. Genom det permanenta strukturerade samarbetet skulle unionen kunna verka för ett sammanhållet heltäckande styrkepaket, i och med att de befintliga eller framtida bottom-up-strukturerna och bottom-up-insatsområdena genom detta samarbete skulle tillföras en top-down-samordning och top-down-vägledning.

Det permanenta strukturerade samarbetet ger medlemsstaterna möjlighet att förbättra försvarskapaciteten genom att delta i väl samordnade initiativ och konkreta gemensamma projekt, där man potentiellt kan dra nytta av regionala kluster. Deltagandet i det permanenta strukturerade samarbetet är frivilligt och påverkar inte den nationella suveräniteten.

Ett inkluderande permanent strukturerat samarbete är en kraftfull politisk signal till våra medborgare och omvärlden: EU-medlemsstaternas regeringar tar de gemensamma säkerhets- och försvarsfrågorna på allvar och driver på arbetet. För EU-medborgarna innebär detta ökad säkerhet och ett tydligt tecken på att alla EU-medlemsstater är villiga att främja gemensam säkerhet och ett gemensamt försvar för att nå målen i EU:s globala strategi.

Det permanenta strukturerade samarbetet kommer att vara resultatinriktat och bör ge möjlighet till konkreta framsteg i fråga om nivån på utgifterna för investeringar i försvarsmateriel, samverkansinriktade kapacitetsutvecklingsmål och tillgången till försvarskapacitet som kan sättas in för kombinerade uppdrag och insatser som ett erkännande av principen om en enda uppsättning av styrkor. Den viktigaste drivkraften för kapacitetsutvecklingen inom det permanenta strukturerade samarbetet kommer att vara att åtgärda kapacitetsbristerna med anknytning till målen och prioriteringarna för EU:s ambitionsnivå och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken.

Det permanenta strukturerade samarbetets ’inkluderande’ och ’modulära’ karaktär, som beskrevs av Europeiska rådet i december 2016, får inte medföra att samarbetet minskar. Målet att det permanenta strukturerade samarbetet ska vara ’ambitiöst’ understryker att alla medlemsstater som delar i samarbetet måste motsvara kraven i en gemensam förteckning över mål och åtaganden. Det permanenta strukturerade samarbetet ska, såsom Europeiska rådet erinrade om i juni 2017, vara ’inkluderande och ambitiöst’.

Följande åtagandeförteckning måste bidra till uppnåendet av EU:s ambitionsnivå enligt rådets slutsatser av den 14 december 2016, som godkändes av Europeiska rådet i december 2016, och således stärka både européernas och EU:s strategiska oberoende.

BILAGA II – FÖRTECKNING ÖVER AMBITIÖSA OCH MER BINDANDE GEMENSAMMA ÅTAGANDEN INOM DE FEM OMRÅDEN SOM ANGES I ARTIKEL 2 I PROTOKOLL Nr 10

| ’a) | [Att] från och med ikraftträdandet av Lissabonfördraget samarbeta i syfte att nå överenskomna mål avseende nivån på utgifterna för investeringar i försvarsmateriel och att regelbundet ompröva dessa mål mot bakgrund av säkerhetsmiljön och unionens internationella ansvar.’ |
| --- | --- |

’a)

Med utgångspunkt i de kollektiva riktmärken som fastställdes 2007 samtycker de deltagande medlemsstaterna till följande åtaganden:

| 1. | Regelbundna ökningar i reala termer av försvarsbudgetarna i syfte att uppnå överenskomna mål. |
| --- | --- |

1.

Regelbundna ökningar i reala termer av försvarsbudgetarna i syfte att uppnå överenskomna mål.

| 2. | Successiv ökning på medellång sikt av utgifterna för försvarsinvesteringar till 20 % av de sammanlagda försvarsutgifterna (kollektivt riktmärke) för att kunna fylla luckor i den strategiska kapaciteten genom deltagande i försvarskapacitetsprojekt i enlighet med kapacitetsutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten. |
| --- | --- |

2.

Successiv ökning på medellång sikt av utgifterna för försvarsinvesteringar till 20 % av de sammanlagda försvarsutgifterna (kollektivt riktmärke) för att kunna fylla luckor i den strategiska kapaciteten genom deltagande i försvarskapacitetsprojekt i enlighet med kapacitetsutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten.

| 3. | Ökning av gemensamma och samverkansinriktade strategiska försvarskapacitetsprojekt. Sådana gemensamma och samverkansinriktade projekt bör vid behov, om så är lämpligt, få stöd genom Europeiska försvarsfonden. |
| --- | --- |

3.

Ökning av gemensamma och samverkansinriktade strategiska försvarskapacitetsprojekt. Sådana gemensamma och samverkansinriktade projekt bör vid behov, om så är lämpligt, få stöd genom Europeiska försvarsfonden.

| 4. | Ökning av den andel av utgifter som anslås till försvarsrelaterad forskning och utveckling med siktet inställt på att närma sig 2 % av de sammanlagda försvarsutgifterna (kollektivt riktmärke). |
| --- | --- |

4.

Ökning av den andel av utgifter som anslås till försvarsrelaterad forskning och utveckling med siktet inställt på att närma sig 2 % av de sammanlagda försvarsutgifterna (kollektivt riktmärke).

| 5. | Inrättande av en regelbunden genomgång av dessa åtaganden (med godkännande från rådet som mål). |
| --- | --- |

5.

Inrättande av en regelbunden genomgång av dessa åtaganden (med godkännande från rådet som mål).

| ’b) | [Att] så långt möjligt tillnärma sina försvarsstrukturer, särskilt genom att harmonisera identifieringen av de militära behoven genom att gemensamt utnyttja och i förekommande fall specialisera sina försvarsresurser och sin försvarskapacitet samt uppmuntra samarbete när det gäller utbildning och logistik.’ |
| --- | --- |

’b)

| 6. | En väsentlig roll i fråga om kapacitetsutveckling inom EU, bl.a. inom ramen för den samordnade årliga försvarsöversikten, så att man kan säkerställa att det finns tillräcklig kapacitet tillgänglig för att leva upp till ambitionsnivån i Europa. |
| --- | --- |

6.

En väsentlig roll i fråga om kapacitetsutveckling inom EU, bl.a. inom ramen för den samordnade årliga försvarsöversikten, så att man kan säkerställa att det finns tillräcklig kapacitet tillgänglig för att leva upp till ambitionsnivån i Europa.

| 7. | Åtagande att i största möjliga mån stödja den samordnade årliga försvarsöversikten, i medvetenhet om översiktens icke-obligatoriska natur och om deltagande medlemsstaters respektive begränsningar. |
| --- | --- |

7.

Åtagande att i största möjliga mån stödja den samordnade årliga försvarsöversikten, i medvetenhet om översiktens icke-obligatoriska natur och om deltagande medlemsstaters respektive begränsningar.

| 8. | Åtagande om en nära delaktighet i en framtida europeisk försvarsfond i fråga om multinationell upphandling med EU-mervärde. |
| --- | --- |

8.

Åtagande om en nära delaktighet i en framtida europeisk försvarsfond i fråga om multinationell upphandling med EU-mervärde.

| 9. | Åtagande att utarbeta harmoniserade krav för samtliga kapacitetsutvecklingsprojekt som de deltagande medlemsstaterna kommer överens om. |
| --- | --- |

9.

Åtagande att utarbeta harmoniserade krav för samtliga kapacitetsutvecklingsprojekt som de deltagande medlemsstaterna kommer överens om.

| 10. | Åtagande om att överväga gemensamt utnyttjande av befintlig kapacitet för att optimera tillgängliga resurser och öka deras samlade genomslagskraft. |
| --- | --- |

10.

Åtagande om att överväga gemensamt utnyttjande av befintlig kapacitet för att optimera tillgängliga resurser och öka deras samlade genomslagskraft.

| 11. | Åtagande om att säkerställa allt större ansträngningar inom it-försvarssamarbetet, i fråga om t.ex. informationsutbyte, utbildning och operativt stöd. |
| --- | --- |

11.

Åtagande om att säkerställa allt större ansträngningar inom it-försvarssamarbetet, i fråga om t.ex. informationsutbyte, utbildning och operativt stöd.

| ’c) | [Att] vidta konkreta åtgärder för att öka styrkornas tillgänglighet, interoperabilitet, flexibilitet och tilltransportförmåga, särskilt genom att identifiera gemensamma mål när det gäller att sända styrkor, inklusive genom att eventuellt se över sina nationella beslutsförfaranden.’ |
| --- | --- |

’c)

| 12. | I fråga om styrkors tillgänglighet och tilltransportförmåga åtar sig de deltagande medlemsstaterna följande:






  — | Att ställa till förfogande enheter som kan sättas in strategiskt för att leva upp till EU:s ambitionsnivå, utöver ett eventuellt insättande av en stridsgrupp. Detta åtagande omfattar inte vare sig en beredskapsstyrka, en stående styrka eller en insatsberedd styrka. |
| --- | --- | --- |

12.

I fråga om styrkors tillgänglighet och tilltransportförmåga åtar sig de deltagande medlemsstaterna följande:

—

Att ställa till förfogande enheter som kan sättas in strategiskt för att leva upp till EU:s ambitionsnivå, utöver ett eventuellt insättande av en stridsgrupp. Detta åtagande omfattar inte vare sig en beredskapsstyrka, en stående styrka eller en insatsberedd styrka.

| — | Att ta fram ett tillförlitligt verktyg (t.ex. en databas), endast tillgängligt för deltagande medlemsstater och bidragande nationer, för registrering av tillgänglig kapacitet som kan sättas in med kort varsel, för att underlätta och skynda på styrkebidragsprocessen. |
| --- | --- |

—

Att ta fram ett tillförlitligt verktyg (t.ex. en databas), endast tillgängligt för deltagande medlemsstater och bidragande nationer, för registrering av tillgänglig kapacitet som kan sättas in med kort varsel, för att underlätta och skynda på styrkebidragsprocessen.

| — | Att sikta på påskyndad politisk uppslutning på nationell nivå, inklusive genom att eventuellt se över sina nationella beslutsförfaranden. |
| --- | --- |

—

Att sikta på påskyndad politisk uppslutning på nationell nivå, inklusive genom att eventuellt se över sina nationella beslutsförfaranden.

| — | Att efter resurser och förmåga ge väsentligt stöd till GSFP-insatser (t.ex. Eufor) och GSFP-uppdrag (t.ex. EU- utbildningsuppdrag) – t.ex. i form av personal, materiel, fortbildning, övningsrelaterat stöd, infrastruktur – som rådet enhälligt beslutat om, utan att det påverkar eventuella beslut om bidrag till GSFP-insatser eller eventuella författningsmässiga begränsningar. |
| --- | --- |

—

Att efter resurser och förmåga ge väsentligt stöd till GSFP-insatser (t.ex. Eufor) och GSFP-uppdrag (t.ex. EU- utbildningsuppdrag) – t.ex. i form av personal, materiel, fortbildning, övningsrelaterat stöd, infrastruktur – som rådet enhälligt beslutat om, utan att det påverkar eventuella beslut om bidrag till GSFP-insatser eller eventuella författningsmässiga begränsningar.

| — | Att väsentligen bidra till stridsgrupper genom att i princip bekräfta bidrag minst fyra år i förväg, med en beredskapsperiod i linje med stridsgruppskonceptet och en skyldighet att hålla stridsgruppsövningar för stridsgruppsstyrkepaketet (ramnation) och/eller att delta i dessa övningar (samtliga EU-medlemsstater som deltar i stridsgruppen). |
| --- | --- |

—

Att väsentligen bidra till stridsgrupper genom att i princip bekräfta bidrag minst fyra år i förväg, med en beredskapsperiod i linje med stridsgruppskonceptet och en skyldighet att hålla stridsgruppsövningar för stridsgruppsstyrkepaketet (ramnation) och/eller att delta i dessa övningar (samtliga EU-medlemsstater som deltar i stridsgruppen).

| — | Att förenkla och standardisera gränsöverskridande militärtransporter i Europa för att göra det möjligt att med kort varsel sätta in försvarsmateriel och militär personal. |
| --- | --- |

—

Att förenkla och standardisera gränsöverskridande militärtransporter i Europa för att göra det möjligt att med kort varsel sätta in försvarsmateriel och militär personal.

| 13. | I fråga om styrkors interoperabilitet åtar sig de deltagande medlemsstaterna följande:






  — | Att utveckla sina styrkors interoperabilitet genom följande:






  — | Ett åtagande om att enas om gemensamma utvärderings- och valideringskriterier för stridsgruppsstyrkepaketet i överensstämmelse med Nato-standarder och med bibehållen nationell certifiering. |
| --- | --- | --- | --- |

13.

I fråga om styrkors interoperabilitet åtar sig de deltagande medlemsstaterna följande:

—

Att utveckla sina styrkors interoperabilitet genom följande:

—

Ett åtagande om att enas om gemensamma utvärderings- och valideringskriterier för stridsgruppsstyrkepaketet i överensstämmelse med Nato-standarder och med bibehållen nationell certifiering.

| — | Ett åtagande om att enas om gemensamma tekniska standarder och driftsstandarder för styrkor i medvetenhet om att dessa behöver säkerställa interoperabilitet med Nato. |
| --- | --- |

—

Ett åtagande om att enas om gemensamma tekniska standarder och driftsstandarder för styrkor i medvetenhet om att dessa behöver säkerställa interoperabilitet med Nato.

| — | En optimering av multinationella strukturer: deltagande medlemsstater skulle kunna åta sig att ansluta sig till, och spela en aktiv roll inom, de huvudsakliga befintliga och eventuella framtida strukturer som medverkar till de europeiska yttre åtgärderna på militärområdet (Europakåren, Euromarfor, den europeiska gendarmeristyrkan, MCCE/ATARES/SEOS). |
| --- | --- |

—

En optimering av multinationella strukturer: deltagande medlemsstater skulle kunna åta sig att ansluta sig till, och spela en aktiv roll inom, de huvudsakliga befintliga och eventuella framtida strukturer som medverkar till de europeiska yttre åtgärderna på militärområdet (Europakåren, Euromarfor, den europeiska gendarmeristyrkan, MCCE/ATARES/SEOS).

| 14. | De deltagande medlemsstaterna kommer att eftersträva en ambitiös inställning till gemensam finansiering av militära GSFP-insatser och GSFP-uppdrag som går utöver vad som kommer att fastställas som gemensam kostnad i enlighet med rådets Athena-beslut. |
| --- | --- |

14.

De deltagande medlemsstaterna kommer att eftersträva en ambitiös inställning till gemensam finansiering av militära GSFP-insatser och GSFP-uppdrag som går utöver vad som kommer att fastställas som gemensam kostnad i enlighet med rådets Athena-beslut.

| ’d | [Att] samarbeta för att se till att de vidtar nödvändiga åtgärder för att åtgärda, även genom multinationella strategier och utan att deras förpliktelser inom Nato åsidosätts, de brister som konstateras inom ramen för ’mekanismen för kapacitetsutveckling’.’ |
| --- | --- |

’d

| 15. | Att hjälpa till att åtgärda kapacitetsbrister som konstaterats inom ramen för kapacitetsutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten. Dessa kapacitetsprojekt ska öka Europas strategiska oberoende och stärka den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. |
| --- | --- |

15.

Att hjälpa till att åtgärda kapacitetsbrister som konstaterats inom ramen för kapacitetsutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten. Dessa kapacitetsprojekt ska öka Europas strategiska oberoende och stärka den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen.

| 16. | Att som en prioriterad fråga överväga ett europeiskt samverkansinriktat arbetssätt för att åtgärda kapacitetsbrister som konstaterats på nationell nivå och i regel endast använda sig av ett uteslutande nationellt arbetssätt om en sådan granskning redan gjorts. |
| --- | --- |

16.

Att som en prioriterad fråga överväga ett europeiskt samverkansinriktat arbetssätt för att åtgärda kapacitetsbrister som konstaterats på nationell nivå och i regel endast använda sig av ett uteslutande nationellt arbetssätt om en sådan granskning redan gjorts.

| 17. | Att delta i minst ett projekt inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet som syftar till utveckling eller tillhandahållande av kapacitet som medlemsstaterna konstaterat vara av strategisk relevans. |
| --- | --- |

17.

Att delta i minst ett projekt inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet som syftar till utveckling eller tillhandahållande av kapacitet som medlemsstaterna konstaterat vara av strategisk relevans.

| ’e) | [Att] i förekommande fall delta i utvecklingen av större gemensamma eller europeiska materielprogram inom ramen för Europeiska försvarsbyrån.’ |
| --- | --- |

’e)

| 18. | Att åta sig att använda Europeiska försvarsbyrån som det europeiska forumet för gemensam kapacitetsutveckling och överväga att ha Occar som den samverkansinriktade programledningsorganisation som man i första hand använder. |
| --- | --- |

18.

Att åta sig att använda Europeiska försvarsbyrån som det europeiska forumet för gemensam kapacitetsutveckling och överväga att ha Occar som den samverkansinriktade programledningsorganisation som man i första hand använder.

| 19. | Att säkerställa att samtliga projekt som avser kapacitet som leds av deltagande medlemsstater gör den europeiska försvarsindustrin mer konkurrenskraftig genom en lämplig industripolitik som undviker onödiga överlappningar. |
| --- | --- |

19.

Att säkerställa att samtliga projekt som avser kapacitet som leds av deltagande medlemsstater gör den europeiska försvarsindustrin mer konkurrenskraftig genom en lämplig industripolitik som undviker onödiga överlappningar.

| 20. | Att säkerställa att samarbetsprogrammen – som endast får gagna enheter som bevisligen ger ett mervärde inom EU:s territorium – och de anskaffningsstrategier som de deltagande medlemsstaterna begagnar sig av kommer att inverka positivt på den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. |
| --- | --- |

20.

Att säkerställa att samarbetsprogrammen – som endast får gagna enheter som bevisligen ger ett mervärde inom EU:s territorium – och de anskaffningsstrategier som de deltagande medlemsstaterna begagnar sig av kommer att inverka positivt på den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen.

BILAGA III – STYRNING

1.   De deltagande medlemsstaterna förblir centrala i beslutsfattandet, i samordning med den höga representanten

Det permanenta strukturerade samarbetet är en ram som drivs av medlemsstaterna och som i första hand förblir deras ansvar. Icke-deltagande medlemsstater garanteras insyn.

För att säkerställa att det permanenta strukturerade samarbetet på rätt sätt samordnas med den övergripande gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), av vilken det är en integrerad del, kommer unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att delta fullt ut i överläggningar om samarbetet. Den höga representanten kommer att ansvara för att leda den årliga utvärdering som Europeiska rådet efterlyst och som beskrivs nedan i del 4. Europeiska utrikestjänsten, inbegripet EU:s militära stab (EUMS), och Europeiska försvarsbyrån kommer att sörja för det permanenta strukturerade samarbetets sekretariat i nära samordning med Europeiska utrikestjänstens biträdande generalsekreterare för GSFP och krishantering.

I enlighet med artikel 3 i protokoll nr 10 till EU-fördraget och rådets beslut om inrättande av Europeiska försvarsbyrån kommer försvarsbyrån att stödja den höga representanten vad gäller kapacitetsutvecklingsaspekterna inom det permanenta strukturerade samarbetet. Europeiska utrikestjänsten kommer att stödja den höga representanten med framförallt de operativa aspekterna av det permanenta strukturerade samarbetet, bland annat genom EU:s militära stab och andra GSFP-strukturer.

Det noteras att enligt artikel 41.1 i EU-fördraget ska ’[i]nstitutionernas förvaltningsutgifter till följd av genomförandet av detta kapitel [...] belasta unionens budget’.

2.   Styrningen omfattar två styrningsnivåer med en övergripande nivå med ansvar för att bevara det permanenta strukturerade samarbetets samstämmighet och ambitionsnivå, kompletterat med särskilda styrningsförfaranden för projekt inom samarbetet

2.1   Den övergripande nivån kommer att ansvara för det permanenta strukturerade samarbetets samstämmighet och trovärdiga genomförande

Den kommer att bygga på befintliga strukturer. När EU:s utrikes- och försvarsministrar samlas för ett gemensamt möte i rådet (utrikes frågor/försvar), vanligtvis två gånger om året, kan de behandla frågor som rör det permanenta strukturerade samarbetet. När rådet sammanträder för att behandla frågor som rör det permanenta strukturerade samarbetet har endast de deltagande medlemsstaternas företrädare rösträtt. De deltagande medlemsstaterna kan då med enhällighet besluta om nya projekt (i enlighet med artikel 46.6 i EU-fördraget), ta del av utvärderingar av de deltagande medlemsstaternas arbete, särskilt de som beskrivs närmare i del 3 i denna bilaga, och skulle med kvalificerad majoritet kunna bekräfta en annan medlemsstats deltagande efter att ha hört den höga representanten i enlighet med artikel 46.3 i EU-fördraget.

Som en sista utväg får rådet i enlighet med artikel 46.4 i EU-fördraget tillfälligt upphäva en medlemsstats deltagande om denne inte längre uppfyller kriterierna, förutsatt att medlemsstaten har getts en tydligt angiven tidsram för enskilt samråd och reaktionsåtgärder, eller inte längre kan eller vill fullgöra åtagandena och skyldigheterna inom det permanenta strukturerade samarbetet.

Berörda befintliga förberedande rådsorgan kommer att mötas i en ’konstellation för det permanenta strukturerade samarbetet’, dvs. med alla EU-medlemsstater närvarande men med ett arrangemang som avspeglar att endast deltagande medlemsstater har rösträtt i rådet. Kusp skulle kunna kallas till möte i ’konstellationen för det permanenta strukturerade samarbetet’ för att behandla frågor av gemensamt intresse för de deltagande medlemsstaterna, planera och diskutera projekt eller diskutera nya medlemmar i det permanenta strukturerade samarbetet. Dess arbete kommer att stödjas genom möten i gruppen för politiska och militära frågor i konstellationen för det permanenta strukturerade samarbetet. EU:s militära kommitté kommer också att sammankallas i konstellationen för det permanenta strukturerade samarbetet och i synnerhet ombes ge råd i militära angelägenheter. Dessutom kan informella möten äga rum uteslutande med de deltagande medlemsstaterna.

2.2   Projektstyrning

2.2.1   Projektgranskningen inom det permanenta strukturerade samarbetet kommer att grundas på en utvärdering av den höga representanten, som kommer att förlita sig på Europeiska utrikestjänsten, inbegripet EU:s militära stab (EUMS), och Europeiska försvarsbyrån, och valet av projekt kommer att förutsätta ett rådsbeslut

De deltagande medlemsstaterna får lägga fram alla projekt som de anser vara användbara för genomförandet av det permanenta strukturerade samarbetet. De kommer att informera om sin avsikt för att samla stöd och kollektivt lämna in projekt till sekretariatet för det permanenta strukturerade samarbetet och samtidigt dela dem med alla deltagande medlemsstater.

Projekten bör bidra till att fullgöra de åtaganden som anges i bilaga II till underrättelsen, av vilka många handlar om att utveckla eller tillhandahålla kapacitet som medlemsstaterna identifierat som strategiskt relevant, och där man gemensamt har enats om att det finns ett EU-mervärde, samt om att begära att omfattande stöd, inom ramen för befintliga resurser och befintlig kapacitet, ska tillhandahållas GSFP-insatser (Eufor) och GSFP-uppdrag (t.ex. EU-utbildningsuppdrag) i enlighet med artikel 42.6 i EU-fördraget.

För att säkerställa samstämmighet och enhetlighet mellan olika projekt inom det permanenta strukturerade samarbetet föreslår vi ett begränsat antal specifikt uppdrags- och insatsinriktade projekt i linje med EU:s ambitionsnivå. Andra projekt skulle stödja dessa projekt genom att ha en underlättande och möjliggörande roll. Projekten bör grupperas i enlighet med detta.

Sekretariatet för det permanenta strukturerade samarbetet kommer att samordna utvärderingen av projektförslagen. Vad gäller kapacitetsutvecklingsprojekt kommer Europeiska försvarsbyrån att säkerställa att det inte sker någon överlappning med befintliga initiativ, även i andra institutionella sammanhang. För insats- och uppdragsinriktade projekt kommer EU:s militära stab att utvärdera överensstämmelsen med och bidraget till EU:s och medlemsstaternas operativa behov. På denna grundval kommer den höga representanten att ge en rekommendation som anger vilka projektförslag som är de mest ambitiösa, bidrar till EU:s ambitionsnivå och är bäst lämpade att främja Europas strategiska autonomi. Projektportföljen ska avspegla en lämplig balans mellan projekt som närmast avser kapacitetsutveckling och projekt som närmast avser insatser och uppdrag.

Den höga representantens rekommendation kommer att ge rådet underlag att besluta om förteckningen över samarbetsprojekt inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet, efter det att EU:s militära kommitté, i konstellationen för det permanenta strukturerade samarbetet och via Kusp i samma konstellation, har gett råd i militära angelägenheter. Rådet ska besluta med enhällighet, varvid endast rösterna från de deltagande medlemsstaternas företrädare ska krävas för enhällighet enligt artikel 46.6 i EU-fördraget.

Icke-deltagande medlemsstater kan alltid uttrycka sin avsikt att delta i projekt genom att göra åtagandena och ansluta sig till det permanenta strukturerade samarbetet.

Tredjestater får i undantagsfall bjudas in av projektdeltagare, i enlighet med de allmänna arrangemang som rådet ska fastställa vid lämplig tidpunkt i enlighet med artikel 46.6 i EU-fördraget. För detta krävs att de ger projektet ett betydande mervärde, bidrar till att stärka det permanenta strukturerade samarbetet och GSFP samt uppfyller mer krävande åtaganden. Detta innebär inte att sådana tredjestater ges beslutsbefogenheter inom styrningen av det permanenta strukturerade samarbetet. Dessutom kommer rådet i konstellationen för det permanenta strukturerade samarbetet att besluta om var och en av de tredjestater som bjuds in av de respektive projektdeltagarna uppfyller villkoren i de allmänna arrangemangen.

2.2.2   Projektstyrningen är först och främst en uppgift för de deltagande medlemsstaterna

När rådet fattar beslut om förteckningen över projekt inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet måste en förteckning bifogas över de deltagande medlemsstater som är knutna till projektet. De medlemsstater som deltar i ett projekt kommer att ha lämnat in projektet gemensamt i förväg.

De deltagande medlemsstater som är knutna till ett projekt kommer att med enhällighet komma överens om formerna för och omfattningen av sitt samarbete, däribland det bidrag som krävs för att delta i projektet. De kommer att fastställa styrningsreglerna för projektet och besluta om tillstånd för ytterligare medlemsstater att delta med deltagar- eller observatörsstatus under projektcykeln. En gemensam uppsättning styrningsregler bör dock utarbetas och dessa skulle kunna anpassas inom ramen för enskilda projekt. Därigenom skulle en form av standardisering säkerställas vid styrningen av alla projekt, som då skulle bli lättare att inleda. För i synnerhet kapacitetsutvecklingsprojekt kommer de deltagande medlemsstater som är knutna till projektet att behålla det exklusiva ansvaret för projektledningen (specifikationer, förvärvsstrategi, val av genomförandeorgan, urval av industriföretag, osv.).

De deltagande medlemsstaterna ska på lämpligt sätt informera icke-deltagande medlemsstater om projekt.

3.   En exakt, etappindelad metod med realistiska och bindande mål för varje etapp

De deltagande medlemsstaternas åtaganden kommer att fullgöras genom nationellt arbete och konkreta projekt.

En realistisk etappindelad metod är avgörande för att det ska gå att bibehålla deltagandet av en förtrupp av medlemsstater i det permanenta strukturerade samarbetet och följaktligen upprätthålla principerna om ambitionsnivå och inkluderande karaktär. Även om de deltagande medlemsstaterna kommer att sträva efter att fullgöra alla sina åtaganden så snart som det permanenta strukturerade samarbetet inleds officiellt, kan vissa åtaganden komma att fullgöras tidigare än andra. Därför måste en etappindelad metod godkännas av de deltagande medlemsstaterna.

Etapperna kommer att ta hänsyn till annan, redan inplanerad verksamhet (t.ex. genomförandet av den europeiska försvarshandlingsplanen, inledandet av nästa fleråriga budgetram 2021 och åtaganden som redan gjorts av medlemsstaterna i andra sammanhang). Genom två etapper (2018–2021 och 2021–2025) blir det möjligt att planera åtagandenas ordningsföljd. Efter 2025 kommer en översyn att ske. För detta ändamål kommer de deltagande medlemsstaterna att bedöma fullgörandet av alla åtaganden inom det permanenta strukturerade samarbetet och besluta om nya åtaganden i syfte att inleda en ny etapp mot en europeisk säkerhets- och försvarsmässig integration.

4.   Styrningen av det permanenta strukturerade samarbetet kräver en väl utformad och ambitiös utvärderingsmekanism grundad på nationella genomförandeplaner

Alla deltagande medlemsstater står som garanter och den höga representanten kommer att rapportera om fullgörandet av åtagandena i linje med den princip om regelbunden utvärdering som fastställs i protokoll nr 10 (artikel 3). De överenskomna åtagandenas bindande karaktär och trovärdighet kommer att säkerställas genom en utvärderingsmekanism i två nivåer:

4.1   Den ’nationella genomförandeplanen’

För att visa sin kapacitet och vilja att fullgöra de åtaganden man kommit överens om åtar sig varje deltagande medlemsstat att före antagandet av rådets beslut om upprättande av permanent strukturerat samarbete lämna in en nationell genomförandeplan som beskriver deras förmåga att fullgöra de bindande åtagandena. Av insynsskäl kommer alla deltagande medlemsstater att beviljas tillgång till dessa genomförandeplaner.

Utvärderingen av om de deltagande medlemsstaterna fullgör de överenskomna åtagandena kommer att genomföras på årsbasis på grundval av de nationella genomförandeplanerna, genom sekretariatet för det permanenta strukturerade samarbetet och med bemyndigande av den höga representanten (som stöds av Europeiska försvarsbyrån vad gäller försvarsinvesteringar och kapacitetsutveckling och av Europeiska utrikestjänsten, inbegripet EU:s militära stab, vad gäller de operativa aspekterna). På rådets ansvar ska denna utvärdering översändas till Kusp (i konstellationen för det gemensamma strukturerade samarbetet) och till EU:s militära kommitté (i konstellationen för det gemensamma strukturerade samarbetet) för dess rådgivning.

De som genomför utvärderingen kommer att inrikta sig på trovärdigheten i de åtaganden som gjorts inom det permanenta strukturerade samarbetet genom en genomgång av medlemsstaternas nationella genomförandeplaner, faktarelaterade bestämmelser och bidrag till projekten.

När det permanenta strukturerade samarbetet har inletts kommer de deltagande medlemsstaterna på lämpligt sätt att uppdatera sina nationella genomförandeplaner på grundval av kraven för den etappindelade metoden.

I början av varje etapp kommer åtagandena att fastställas mer i detalj genom mer exakta mål som de deltagande medlemsstaterna har fastställt i syfte att underlätta utvärderingsprocessen.

4.2   En årlig och en strategisk översyn i slutet av varje etapp

Minst en gång om året kommer rådet (utrikes frågor/försvar) att få en rapport från den höga representanten på grundval av bidragen från Europeiska försvarsbyrån (i enlighet med artikel 3 i protokoll nr 10) och Europeiska utrikestjänsten, inbegripet EU:s militära stab. Rapporten kommer att innehålla närmare detaljer om statusen för det permanenta strukturerade samarbetets genomförande, bland annat avseende varje deltagande medlemsstats respekt för sina åtaganden enligt den nationella genomförandeplanen. Denna rapport kommer efter rådgivning av EU:s militära kommitté att ligga till grund för rekommendationer och beslut som rådet ska anta i enlighet med artikel 46 i EU-fördraget.

I slutet av varje etapp (2021 och 2025) kommer en strategisk översyn att genomföras för att utvärdera respekten av de åtaganden som skulle ha fullgjorts under den etappen, besluta om nästa etapps inledande och vid behov uppdatera åtagandena för nästa etapp.

---

(1)  Underrättelsen har offentliggjorts tillsammans med detta beslut (se sidan 70 i detta nummer av EUT).

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2015/1835 av den 12 oktober 2015 om Europeiska försvarsbyråns stadga, säte och verksamhetsregler (EUT L 266, 13.10.2015, s. 55).

2

(3)  Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).

3

---