# Úřední věstník L 28/2018

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 28 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6131. ledna 2018 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 28

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6131. ledna 2018

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2018/117 ze dne 14. července 2017 o státní podpoře SA.29064 (2011/C) (ex 2011/NN) – Irsko – neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu tranzitních a transferových cestujících
  (oznámeno pod číslem C(2017) 4932)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2018/118 ze dne 31. srpna 2017 o státní podpoře SA.35818 (2016/C) (ex 2015/NN) (ex 2012/CP) poskytnuté Španělskem ve prospěch společnosti Iberpotash
  (oznámeno pod číslem C(2017) 5877)

   (
  1
  ) | 25 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2018/119 ze dne 18. září 2017 o státní podpoře SA.47702 (2017/C) (ex 2017/N) – Spojené království – Alternativní balíček, který má nahradit závazek banky Royal Bank of Scotland k odprodeji podniku Rainbow
  (oznámeno pod číslem C(2017) 6184)

   (
  1
  ) | 49 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2018/117 ze dne 14. července 2017 o státní podpoře SA.29064 (2011/C) (ex 2011/NN) – Irsko – neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu tranzitních a transferových cestujících
  (oznámeno pod číslem C(2017) 4932)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2017) 4932)

1

1

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2018/118 ze dne 31. srpna 2017 o státní podpoře SA.35818 (2016/C) (ex 2015/NN) (ex 2012/CP) poskytnuté Španělskem ve prospěch společnosti Iberpotash
  (oznámeno pod číslem C(2017) 5877)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2017) 5877)

1

25

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2018/119 ze dne 18. září 2017 o státní podpoře SA.47702 (2017/C) (ex 2017/N) – Spojené království – Alternativní balíček, který má nahradit závazek banky Royal Bank of Scotland k odprodeji podniku Rainbow
  (oznámeno pod číslem C(2017) 6184)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2017) 6184)

1

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 31.1.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 28/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 28/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/117

ze dne 14. července 2017

o státní podpoře SA.29064 (2011/C) (ex 2011/NN)

Irsko – neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu tranzitních a transferových cestujících

(oznámeno pod číslem C(2017) 4932)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 21. července 2009, který Komise zaevidovala dne 22. července 2009 pod č. j. CP 231/2009, obdržela Komise od letecké společnosti Ryanair Ltd (nyní Ryanair Designated Activity Company, dále jen „Ryanair“) stížnost, ve které se uvádělo, že Irsko poskytovalo nezákonnou a protiprávní státní podporu, a to prostřednictvím daně z letecké dopravy, tj. spotřební daně, kterou zavedlo s ohledem na cestující odlétající z irských letišť. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 21. července 2009, který Komise zaevidovala dne 22. července 2009 pod č. j. CP 231/2009, obdržela Komise od letecké společnosti Ryanair Ltd (nyní Ryanair Designated Activity Company, dále jen „Ryanair“) stížnost, ve které se uvádělo, že Irsko poskytovalo nezákonnou a protiprávní státní podporu, a to prostřednictvím daně z letecké dopravy, tj. spotřební daně, kterou zavedlo s ohledem na cestující odlétající z irských letišť.

| (2) | Dopisem ze dne 28. července 2009 předala Komise stížnost Irsku a vyžádala si jeho stanovisko k tvrzením uvedeným v dopise ze dne 21. července 2009. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 28. července 2009 předala Komise stížnost Irsku a vyžádala si jeho stanovisko k tvrzením uvedeným v dopise ze dne 21. července 2009.

| (3) | Dopisem ze dne 26. srpna 2009 požádalo Irsko o prodloužení lhůty pro odpověď, jež Komise schválila v dopise ze dne 3. září 2009. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 26. srpna 2009 požádalo Irsko o prodloužení lhůty pro odpověď, jež Komise schválila v dopise ze dne 3. září 2009.

| (4) | Irsko odpovědělo na dopis Komise dne 15. října 2009 a jeho odpověď byla Komisí zaevidována téhož dne. |
| --- | --- |

(4)

Irsko odpovědělo na dopis Komise dne 15. října 2009 a jeho odpověď byla Komisí zaevidována téhož dne.

| (5) | Jelikož údajná podpora byla zavedena bez předchozího oznámení Komisi, byla věc zaevidována jako neoznámené opatření. Komise provedla předběžné šetření podle čl. 108 odst. 3 SFEU. |
| --- | --- |

(5)

Jelikož údajná podpora byla zavedena bez předchozího oznámení Komisi, byla věc zaevidována jako neoznámené opatření. Komise provedla předběžné šetření podle čl. 108 odst. 3 SFEU.

| (6) | Rozhodnutím ze dne 13. července 2011 (dále jen „rozhodnutí z roku 2011“) (2), které bylo přijato na konci předběžného šetření, Komise většinu stížností společnosti Ryanair zamítla. Komise zejména konstatovala, že neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Komise se však rovněž rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení týkající se rozdílných daňových sazeb, které se vztahují na lety do míst určení nacházejících se ve vzdálenosti maximálně 300 km od letiště v Dublinu a na všechny ostatní lety. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutím ze dne 13. července 2011 (dále jen „rozhodnutí z roku 2011“) (2), které bylo přijato na konci předběžného šetření, Komise většinu stížností společnosti Ryanair zamítla. Komise zejména konstatovala, že neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Komise se však rovněž rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení týkající se rozdílných daňových sazeb, které se vztahují na lety do míst určení nacházejících se ve vzdálenosti maximálně 300 km od letiště v Dublinu a na všechny ostatní lety.

2

| (7) | Návrhem předloženým kanceláři Tribunálu dne 24. září 2011 podala společnost Ryanair žalobu na částečné zrušení rozhodnutí z roku 2011, kterým bylo shledáno, že neuplatnění daně z letecké dopravy při tranzitu a přestupu cestujících není státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Věc byla zaevidována pod číslem T-512/11. |
| --- | --- |

(7)

Návrhem předloženým kanceláři Tribunálu dne 24. září 2011 podala společnost Ryanair žalobu na částečné zrušení rozhodnutí z roku 2011, kterým bylo shledáno, že neuplatnění daně z letecké dopravy při tranzitu a přestupu cestujících není státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Věc byla zaevidována pod číslem T-512/11.

| (8) | Dne 25. července 2012 přijala Komise rozhodnutí (dále jen „rozhodnutí z roku 2012“) týkající se uplatňování rozdílných sazeb daně z letecké dopravy (3). Komise shledala, že v období od 30. března 2009 do 28. února 2011 poskytovalo Irsko státní podporu ve formě nižší sazby daně z letecké dopravy, která se vztahovala na lety do míst určení nacházejících se maximálně 300 km od letiště v Dublinu. Komise mimoto konstatovala, že se jedná o protiprávní státní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem, a požádala Irsko, aby zajistilo zpětné získání neslučitelné podpory od příjemců. |
| --- | --- |

(8)

Dne 25. července 2012 přijala Komise rozhodnutí (dále jen „rozhodnutí z roku 2012“) týkající se uplatňování rozdílných sazeb daně z letecké dopravy (3). Komise shledala, že v období od 30. března 2009 do 28. února 2011 poskytovalo Irsko státní podporu ve formě nižší sazby daně z letecké dopravy, která se vztahovala na lety do míst určení nacházejících se maximálně 300 km od letiště v Dublinu. Komise mimoto konstatovala, že se jedná o protiprávní státní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem, a požádala Irsko, aby zajistilo zpětné získání neslučitelné podpory od příjemců.

3

| (9) | Návrhy podanými dne 1. listopadu 2012 a 15. listopadu 2012 se společnosti Ryanair a Aer Lingus proti rozhodnutí z roku 2012 odvolaly. Tyto věci byly zaevidovány pod čísly T-473/17 a T-500/12. |
| --- | --- |

(9)

Návrhy podanými dne 1. listopadu 2012 a 15. listopadu 2012 se společnosti Ryanair a Aer Lingus proti rozhodnutí z roku 2012 odvolaly. Tyto věci byly zaevidovány pod čísly T-473/17 a T-500/12.

| (10) | Rozsudkem ze dne 25. listopadu 2014 zrušil Tribunál rozhodnutí z roku 2011, kterým bylo shledáno, že neuplatnění daně z letecké dopravy při tranzitu a přestupu cestujících není státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (4). Tribunál rozhodl, že by Komise měla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. |
| --- | --- |

(10)

Rozsudkem ze dne 25. listopadu 2014 zrušil Tribunál rozhodnutí z roku 2011, kterým bylo shledáno, že neuplatnění daně z letecké dopravy při tranzitu a přestupu cestujících není státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (4). Tribunál rozhodl, že by Komise měla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.

4

| (11) | Rozsudkem ze dne 5. února 2015 zrušil Tribunál rozhodnutí z roku 2012 týkající se rozdílných daňových sazeb vztahujících se na lety do míst určení, která se nacházejí maximálně 300 km od letiště v Dublinu, v rozsahu, v jakém bylo v rozhodnutí z roku 2012 příjemcům nařízeno navrácení podpory ve stanovené výši 8 EUR za cestujícího (5). Proti uvedenému rozsudku podala Komise opravný prostředek Soudnímu dvoru. |
| --- | --- |

(11)

Rozsudkem ze dne 5. února 2015 zrušil Tribunál rozhodnutí z roku 2012 týkající se rozdílných daňových sazeb vztahujících se na lety do míst určení, která se nacházejí maximálně 300 km od letiště v Dublinu, v rozsahu, v jakém bylo v rozhodnutí z roku 2012 příjemcům nařízeno navrácení podpory ve stanovené výši 8 EUR za cestujícího (5). Proti uvedenému rozsudku podala Komise opravný prostředek Soudnímu dvoru.

5

| (12) | Po zrušení rozhodnutí z roku 2011 Komise dopisem ze dne 28. září 2015 Irsku sdělila, že se s ohledem na neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Toto rozhodnutí (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k danému opatření podaly připomínky. |
| --- | --- |

(12)

Po zrušení rozhodnutí z roku 2011 Komise dopisem ze dne 28. září 2015 Irsku sdělila, že se s ohledem na neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Toto rozhodnutí (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k danému opatření podaly připomínky.

Úředním věstníku Evropské unie

6

| (13) | Irsko podalo své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem ze dne 22. prosince 2015, který Komise zaevidovala dne 6. ledna 2016. |
| --- | --- |

(13)

Irsko podalo své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem ze dne 22. prosince 2015, který Komise zaevidovala dne 6. ledna 2016.

| (14) | Komise obdržela připomínky od dvou zúčastněných stran. Dopisem ze dne 23. srpna 2016 předala Komise tyto připomínky Irsku, které mělo možnost se k nim vyjádřit. Jelikož Irsko nereagovalo, v dopise ze dne 17. října 2016 zopakovala Komise svou výzvu, aby se Irsko vyjádřilo k připomínkám obdrženým od zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(14)

Komise obdržela připomínky od dvou zúčastněných stran. Dopisem ze dne 23. srpna 2016 předala Komise tyto připomínky Irsku, které mělo možnost se k nim vyjádřit. Jelikož Irsko nereagovalo, v dopise ze dne 17. října 2016 zopakovala Komise svou výzvu, aby se Irsko vyjádřilo k připomínkám obdrženým od zúčastněných stran.

| (15) | Dopisem ze dne 9. prosince 2016 požádala Komise Irsko o poskytnutí dalších informací. Irsko odpovědělo dopisem ze dne 18. ledna 2017. V tomto dopise se Irsko vyjádřilo rovněž k připomínkám zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(15)

Dopisem ze dne 9. prosince 2016 požádala Komise Irsko o poskytnutí dalších informací. Irsko odpovědělo dopisem ze dne 18. ledna 2017. V tomto dopise se Irsko vyjádřilo rovněž k připomínkám zúčastněných stran.

| (16) | Rozsudkem ze dne 21. prosince 2016 anuloval Soudní dvůr rozsudky Tribunálu, které rozhodnutí z roku 2012 zrušily (7). Soudní dvůr tudíž potvrdil, že Irsko musí zajistit navrácení částky ve výši 8 EUR za cestujícího leteckými společnostmi, jež měly z protiprávní státní podpory prospěch. |
| --- | --- |

(16)

Rozsudkem ze dne 21. prosince 2016 anuloval Soudní dvůr rozsudky Tribunálu, které rozhodnutí z roku 2012 zrušily (7). Soudní dvůr tudíž potvrdil, že Irsko musí zajistit navrácení částky ve výši 8 EUR za cestujícího leteckými společnostmi, jež měly z protiprávní státní podpory prospěch.

7

2.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ A PŘEDCHOZÍCH ŘÍZENÍ

PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ A PŘEDCHOZÍCH ŘÍZENÍ

2.1.   Daň z letecké dopravy

Daň z letecké dopravy

| (17) | Daň z letecké dopravy byla zavedena v § 55 odst. 2 finančního zákona (č. 2) z roku 2008 (Finance (No. 2) Act 2008, dále jen „finanční zákon“) (8). Finanční zákon vstoupil v platnost dne 30. března 2009. V § 55 odst. 2 finančního zákona je stanoveno, že letecké společnosti odvádějí daň z letecké dopravy za „každého cestujícího odlétajícího z letiště v Irsku“. |
| --- | --- |

(17)

Daň z letecké dopravy byla zavedena v § 55 odst. 2 finančního zákona (č. 2) z roku 2008 (Finance (No. 2) Act 2008, dále jen „finanční zákon“) (8). Finanční zákon vstoupil v platnost dne 30. března 2009. V § 55 odst. 2 finančního zákona je stanoveno, že letecké společnosti odvádějí daň z letecké dopravy za „každého cestujícího odlétajícího z letiště v Irsku“.

Finance (No. 2) Act 2008

8

| (18) | Pojmy použité v § 55 odst. 2 finančního zákona jsou vymezeny v § 55 odst. 1. Definice pojmu „cestující“ v § 55 odst. 2 finančního zákona výslovně vylučuje „tranzitní nebo transferové cestující“, což znamená, že odlet „tranzitního nebo transferového cestujícího“ nepředstavuje „odlet cestujícího“, za nějž musí letecké společnosti uhradit daň z letecké dopravy. „Tranzitní cestující“ je definován jako „cestující, který se nachází na palubě letadla přistávajícího během cesty na určitém letišti a který pokračuje v cestě na palubě tohoto letadla“. „Transferovým cestujícím“ se rozumí „cestující, který přilétá na dané letiště určitou linkou a který z tohoto letiště odlétá další linkou na jiné letiště, než na kterém zahájil cestu, pokud jsou oba lety součástí jedné rezervace a pokud doba mezi plánovaným časem příletu na letiště a plánovaným časem odletu z tohoto letiště nepřesahuje šest hodin“. „Letištěm“ se pak rozumí letiště ve smyslu novely zákona o leteckém provozu a dopravě z roku 1998 (Air Navigation and Transport (Amendment) Act 1998), zahrnuta však nejsou letiště s počtem odlétajících cestujících v předchozím kalendářním roce nižším než 10 000 (9). |
| --- | --- |

(18)

Pojmy použité v § 55 odst. 2 finančního zákona jsou vymezeny v § 55 odst. 1. Definice pojmu „cestující“ v § 55 odst. 2 finančního zákona výslovně vylučuje „tranzitní nebo transferové cestující“, což znamená, že odlet „tranzitního nebo transferového cestujícího“ nepředstavuje „odlet cestujícího“, za nějž musí letecké společnosti uhradit daň z letecké dopravy. „Tranzitní cestující“ je definován jako „cestující, který se nachází na palubě letadla přistávajícího během cesty na určitém letišti a který pokračuje v cestě na palubě tohoto letadla“. „Transferovým cestujícím“ se rozumí „cestující, který přilétá na dané letiště určitou linkou a který z tohoto letiště odlétá další linkou na jiné letiště, než na kterém zahájil cestu, pokud jsou oba lety součástí jedné rezervace a pokud doba mezi plánovaným časem příletu na letiště a plánovaným časem odletu z tohoto letiště nepřesahuje šest hodin“. „Letištěm“ se pak rozumí letiště ve smyslu novely zákona o leteckém provozu a dopravě z roku 1998 (Air Navigation and Transport (Amendment) Act 1998), zahrnuta však nejsou letiště s počtem odlétajících cestujících v předchozím kalendářním roce nižším než 10 000 (9).

cestující

tranzitní nebo transferové cestující

tranzitního nebo transferového cestujícího

odlet cestujícího

Air Navigation and Transport (Amendment) Act 1998

9

| (19) | V době zavedení daně z letecké dopravy bylo v § 55 odst. 2 písm. b) finančního zákona stanoveno, že „daň z letecké dopravy je účtována, vybírána a hrazena podle vzdálenosti mezi místem odletu a místem, kde let končí, a to ve výši: i) 2 EUR v případě letu z letiště do místa určení nacházejícího se maximálně 300 km od letiště v Dublinu, ii) 10 EUR ve všech ostatních případech“. |
| --- | --- |

(19)

V době zavedení daně z letecké dopravy bylo v § 55 odst. 2 písm. b) finančního zákona stanoveno, že „daň z letecké dopravy je účtována, vybírána a hrazena podle vzdálenosti mezi místem odletu a místem, kde let končí, a to ve výši: i) 2 EUR v případě letu z letiště do místa určení nacházejícího se maximálně 300 km od letiště v Dublinu, ii) 10 EUR ve všech ostatních případech“.

| (20) | Na základě šetření Komise ohledně možného porušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (10) a článku 56 SFEU o volném pohybu služeb se s účinností od 1. března 2011 sazby změnily a od tohoto dne se na všechny odlety vztahovala jednotná daňová sazba ve výši 3 EUR bez ohledu na vzdálenost od letiště v Dublinu (11). |
| --- | --- |

(20)

Na základě šetření Komise ohledně možného porušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (10) a článku 56 SFEU o volném pohybu služeb se s účinností od 1. března 2011 sazby změnily a od tohoto dne se na všechny odlety vztahovala jednotná daňová sazba ve výši 3 EUR bez ohledu na vzdálenost od letiště v Dublinu (11).

10

11

| (21) | Daň z letecké dopravy byla s účinností od 1. dubna 2014 zrušena. |
| --- | --- |

(21)

Daň z letecké dopravy byla s účinností od 1. dubna 2014 zrušena.

2.2.   Fungování daně z letecké dopravy

Fungování daně z letecké dopravy

| (22) | Ve svém dopise ze dne 18. ledna 2017 Irsko objasnilo, že za účelem stanovení splatné daňové sazby by se v případě cest sestávajících z několika úseků měla vzít v potaz celá cesta, jak je stanoveno v pokynech, které úřad daňových komisařů (Office of the Revenue Commissioners, dále jen „daňoví komisaři“) vydal dne 30. března 2009 (viz 84. bod odůvodnění). Irsko uvedlo příklad letu se dvěma úseky, a to prvním úsekem Dublin – Shannon a druhým úsekem Shannon – New York. Letiště Shannon se nachází ve vzdálenosti do 300 km od letiště v Dublinu, zatímco letiště New York je od letiště v Dublinu vzdáleno více než 300 km. Cílové místo určení (New York) je od letiště v Dublinu vzdáleno více než 300 km. Podle Irska se tudíž vzhledem k tomu, že je nutno brát v úvahu celou cestu (to znamená z Dublinu do New Yorku), na daný let vztahuje daň z letecké dopravy se sazbou ve výši 10 EUR. Odlet z letiště Shannon lze nebrat v potaz v tom smyslu, že se (další) daň z letecké dopravy nehradí, pokud cestující splňuje na letišti Shannon definici „transferového cestujícího“ nebo „tranzitního cestujícího“ v souladu s § 55 odst. 1 finančního zákona. Letecká společnost proto musela vzít v úvahu celou cestu a použít příslušnou sazbu odpovídající cílovému místu určení (12). |
| --- | --- |

(22)

Ve svém dopise ze dne 18. ledna 2017 Irsko objasnilo, že za účelem stanovení splatné daňové sazby by se v případě cest sestávajících z několika úseků měla vzít v potaz celá cesta, jak je stanoveno v pokynech, které úřad daňových komisařů (Office of the Revenue Commissioners, dále jen „daňoví komisaři“) vydal dne 30. března 2009 (viz 84. bod odůvodnění). Irsko uvedlo příklad letu se dvěma úseky, a to prvním úsekem Dublin – Shannon a druhým úsekem Shannon – New York. Letiště Shannon se nachází ve vzdálenosti do 300 km od letiště v Dublinu, zatímco letiště New York je od letiště v Dublinu vzdáleno více než 300 km. Cílové místo určení (New York) je od letiště v Dublinu vzdáleno více než 300 km. Podle Irska se tudíž vzhledem k tomu, že je nutno brát v úvahu celou cestu (to znamená z Dublinu do New Yorku), na daný let vztahuje daň z letecké dopravy se sazbou ve výši 10 EUR. Odlet z letiště Shannon lze nebrat v potaz v tom smyslu, že se (další) daň z letecké dopravy nehradí, pokud cestující splňuje na letišti Shannon definici „transferového cestujícího“ nebo „tranzitního cestujícího“ v souladu s § 55 odst. 1 finančního zákona. Letecká společnost proto musela vzít v úvahu celou cestu a použít příslušnou sazbu odpovídající cílovému místu určení (12).

transferového cestujícího

tranzitního cestujícího

12

| (23) | Rovněž společnost Aer Lingus, která v období 2009–2014 vybírala daň z letecké dopravy v souladu s pokyny vydanými daňovými komisaři, ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení potvrdila, že se na určité segmenty cesty daň z letecké dopravy nevztahovala. Zdanitelným plněním byla cesta, která byla zahájena v Irsku, a splatná daň závisela na cílovém místě určení uvedeném na letence bez ohledu na to, zda při cestě do cílového místa určení uskutečnil cestující jeden či více letů. |
| --- | --- |

(23)

Rovněž společnost Aer Lingus, která v období 2009–2014 vybírala daň z letecké dopravy v souladu s pokyny vydanými daňovými komisaři, ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení potvrdila, že se na určité segmenty cesty daň z letecké dopravy nevztahovala. Zdanitelným plněním byla cesta, která byla zahájena v Irsku, a splatná daň závisela na cílovém místě určení uvedeném na letence bez ohledu na to, zda při cestě do cílového místa určení uskutečnil cestující jeden či více letů.

| (24) | Co se týká sazby daně z letecké dopravy, Irsko uvedlo, že v období od 30. března 2009 do 1. března 2011 se nižší sazba ve výši 2 EUR za cestujícího uplatňovala pouze v případě, nacházelo-li se cílové místo určení celé cesty bez ohledu na počet letů během cesty ve vzdálenosti do 300 km od letiště v Dublinu, zatímco „ve všech ostatních případech“ se uplatňovala vyšší sazba. Podle Irska představovala nižší sazba (ve výši 2 EUR) výjimku z obecného pravidla. |
| --- | --- |

(24)

Co se týká sazby daně z letecké dopravy, Irsko uvedlo, že v období od 30. března 2009 do 1. března 2011 se nižší sazba ve výši 2 EUR za cestujícího uplatňovala pouze v případě, nacházelo-li se cílové místo určení celé cesty bez ohledu na počet letů během cesty ve vzdálenosti do 300 km od letiště v Dublinu, zatímco „ve všech ostatních případech“ se uplatňovala vyšší sazba. Podle Irska představovala nižší sazba (ve výši 2 EUR) výjimku z obecného pravidla.

ve všech ostatních případech

| (25) | Tabulka 1 s informacemi, které poskytlo Irsko, dokládá způsob uplatňování daně z letecké dopravy, a to před zavedením jediné sazby daně z letecké dopravy na všechny odlety podléhající dani v roce 2011, a posléze.

  Tabulka 1


  Příklady cest a splatné daně před změnou sazby daně z letecké dopravy v roce 2011 a posléze | Období | Odlety | Mezipřistání | Místo určení | Splatná daň (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | 30.3.2009 až 1.3.2011 | Dublin | Shannon | New York | 10 |
| b) | 2.3.2011 až 31.3.2014 | Dublin | Shannon | New York | 3 |
| c) | 30.3.2009 až 1.3.2011 | Dublin | žádné | New York | 10 |
| d) | 2.3.2011 až 31.3.2014 | Dublin | žádné | New York | 3 |
| e) | 30.3.2009 až 1.3.2011 | Dublin | Cork | Cardiff | 2 |
| f) | 2.3.2011 až 31.3.2014 | Dublin | Cork | Cardiff | 3 |
| g) | 30.3.2009 až 1.3.2011 | Dublin | žádné | Cardiff | 2 |
| h) | 2.3.2011 až 31.3.2014 | Dublin | žádné | Cardiff | 3 |
| i) | 30.3.2009 až 31.3.2014 | New York | Shannon | Dublin | nula |
| j) | 30.3.2009 až 31.3.2014 | New York | žádné | Dublin | nula |

(25)

Tabulka 1 s informacemi, které poskytlo Irsko, dokládá způsob uplatňování daně z letecké dopravy, a to před zavedením jediné sazby daně z letecké dopravy na všechny odlety podléhající dani v roce 2011, a posléze.

Tabulka 1

Tabulka 1

Příklady cest a splatné daně před změnou sazby daně z letecké dopravy v roce 2011 a posléze

Příklady cest a splatné daně před změnou sazby daně z letecké dopravy v roce 2011 a posléze

Období

Odlety

Mezipřistání

Místo určení

Splatná daň (EUR)

a)

30.3.2009 až 1.3.2011

Dublin

Shannon

New York

10

b)

2.3.2011 až 31.3.2014

Dublin

Shannon

New York

3

c)

30.3.2009 až 1.3.2011

Dublin

žádné

New York

10

d)

2.3.2011 až 31.3.2014

Dublin

žádné

New York

3

e)

30.3.2009 až 1.3.2011

Dublin

Cork

Cardiff

2

f)

2.3.2011 až 31.3.2014

Dublin

Cork

Cardiff

3

g)

30.3.2009 až 1.3.2011

Dublin

žádné

Cardiff

2

h)

2.3.2011 až 31.3.2014

Dublin

žádné

Cardiff

3

i)

30.3.2009 až 31.3.2014

New York

Shannon

Dublin

nula

j)

30.3.2009 až 31.3.2014

New York

žádné

Dublin

nula

| (26) | Podle Irska lze příklady uvedené v tabulce 1 vysvětlit takto:






  a) | cílovým místem určení je New York (více než 300 km od letiště v Dublinu), takže se na let vztahuje daň z letecké dopravy se sazbou ve výši 10 EUR. Odlet z místa mezipřistání na letišti Shannon je od daně z letecké dopravy osvobozen, jelikož cestujícím na letišti Shannon je tranzitní či transferový cestující; |
| --- | --- | --- |

(26)

Podle Irska lze příklady uvedené v tabulce 1 vysvětlit takto:

a)

cílovým místem určení je New York (více než 300 km od letiště v Dublinu), takže se na let vztahuje daň z letecké dopravy se sazbou ve výši 10 EUR. Odlet z místa mezipřistání na letišti Shannon je od daně z letecké dopravy osvobozen, jelikož cestujícím na letišti Shannon je tranzitní či transferový cestující;

| b) | stejně jako v písmenu a) s výjimkou toho, že během tohoto období platí jednotná sazba ve výši 3 EUR; |
| --- | --- |

b)

stejně jako v písmenu a) s výjimkou toho, že během tohoto období platí jednotná sazba ve výši 3 EUR;

| c) | cílovým místem určení je New York (více než 300 km od letiště v Dublinu), takže se na let vztahuje daň z letecké dopravy se sazbou ve výši 10 EUR; |
| --- | --- |

c)

cílovým místem určení je New York (více než 300 km od letiště v Dublinu), takže se na let vztahuje daň z letecké dopravy se sazbou ve výši 10 EUR;

| d) | stejně jako v písmenu c) s výjimkou toho, že během tohoto období platí jednotná sazba ve výši 3 EUR; |
| --- | --- |

d)

stejně jako v písmenu c) s výjimkou toho, že během tohoto období platí jednotná sazba ve výši 3 EUR;

| e) | cílovým místem určení je Cardiff (méně než 300 km od letiště v Dublinu), takže se na let vztahuje daň z letecké dopravy se sazbou ve výši 2 EUR. Odlet z místa mezipřistání na letišti Cork je od daně z letecké dopravy osvobozen, jelikož cestujícím na letišti Cork je tranzitní či transferový cestující; |
| --- | --- |

e)

cílovým místem určení je Cardiff (méně než 300 km od letiště v Dublinu), takže se na let vztahuje daň z letecké dopravy se sazbou ve výši 2 EUR. Odlet z místa mezipřistání na letišti Cork je od daně z letecké dopravy osvobozen, jelikož cestujícím na letišti Cork je tranzitní či transferový cestující;

| f) | stejně jako v písmenu e) s výjimkou toho, že během tohoto období platí jednotná sazba ve výši 3 EUR; |
| --- | --- |

f)

stejně jako v písmenu e) s výjimkou toho, že během tohoto období platí jednotná sazba ve výši 3 EUR;

| g) | cílovým místem určení je Cardiff (méně než 300 km od letiště v Dublinu), takže se na let vztahuje daň z letecké dopravy se sazbou ve výši 2 EUR; |
| --- | --- |

g)

cílovým místem určení je Cardiff (méně než 300 km od letiště v Dublinu), takže se na let vztahuje daň z letecké dopravy se sazbou ve výši 2 EUR;

| h) | stejně jako v písmenu g) s výjimkou toho, že během tohoto období platí jednotná sazba ve výši 3 EUR; |
| --- | --- |

h)

stejně jako v písmenu g) s výjimkou toho, že během tohoto období platí jednotná sazba ve výši 3 EUR;

| i) | v případě této cesty se daň z letecké dopravy nehradí. Odletové letiště (New York) se nenachází v Irsku a odlet z místa mezipřistání na letišti Shannon je od daně osvobozen, jelikož cestujícím na tomto letišti je tranzitní nebo transferový cestující. Toto stanovisko se uplatňovalo před změnou sazeb v roce 2011 i posléze; |
| --- | --- |

i)

v případě této cesty se daň z letecké dopravy nehradí. Odletové letiště (New York) se nenachází v Irsku a odlet z místa mezipřistání na letišti Shannon je od daně osvobozen, jelikož cestujícím na tomto letišti je tranzitní nebo transferový cestující. Toto stanovisko se uplatňovalo před změnou sazeb v roce 2011 i posléze;

| j) | v případě této cesty se daň z letecké dopravy nehradí. Odletové letiště se nenachází v Irsku. |
| --- | --- |

j)

v případě této cesty se daň z letecké dopravy nehradí. Odletové letiště se nenachází v Irsku.

| (27) | Tyto příklady neobsahují případ cesty, která začíná a končí mimo Irsko, zahrnuje však mezipřistání v Irsku, například Londýn – New York s mezipřistáním na letišti v Dublinu. Na základě všech vysvětlivek, které Irsko poskytlo, neexistují pochybnosti ohledně toho, že u této cesty by se daň z letecké dopravy nehradila. Odlet z Londýna by dani z letecké dopravy nepodléhal, jelikož letiště v Londýně nepředstavují letiště vymezená v § 55 odst. 1 finančního zákona, poněvadž se nacházejí mimo Irsko, a odlet z Dublinu by nebyl zdaněn, neboť se cestující považuje za transferového nebo tranzitního cestujícího. |
| --- | --- |

(27)

Tyto příklady neobsahují případ cesty, která začíná a končí mimo Irsko, zahrnuje však mezipřistání v Irsku, například Londýn – New York s mezipřistáním na letišti v Dublinu. Na základě všech vysvětlivek, které Irsko poskytlo, neexistují pochybnosti ohledně toho, že u této cesty by se daň z letecké dopravy nehradila. Odlet z Londýna by dani z letecké dopravy nepodléhal, jelikož letiště v Londýně nepředstavují letiště vymezená v § 55 odst. 1 finančního zákona, poněvadž se nacházejí mimo Irsko, a odlet z Dublinu by nebyl zdaněn, neboť se cestující považuje za transferového nebo tranzitního cestujícího.

| (28) | Podle informací, které poskytlo Irsko, byla daň z letecké dopravy zavedena v reakci na finanční problémy v souvislosti se světovou finanční a hospodářskou krizí s cílem zvýšit příjmy. Irsko nezmínilo žádný jiný cíl, například ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(28)

Podle informací, které poskytlo Irsko, byla daň z letecké dopravy zavedena v reakci na finanční problémy v souvislosti se světovou finanční a hospodářskou krizí s cílem zvýšit příjmy. Irsko nezmínilo žádný jiný cíl, například ochranu životního prostředí.

2.3.   Rozhodnutí z roku 2011

Rozhodnutí z roku 2011

| (29) | Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění, rozhodnutí z roku 2011 bylo přijato na konci předběžného šetření, které bylo zahájeno dne 21. července 2009. |
| --- | --- |

(29)

Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění, rozhodnutí z roku 2011 bylo přijato na konci předběžného šetření, které bylo zahájeno dne 21. července 2009.

| (30) | Za účelem posouzení, zda bylo neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu tranzitních a transferových cestujících selektivní, určila Komise nejprve příslušný referenční daňový systém. Komise se domnívala, že cíl a struktura systému daně z letecké dopravy souvisely se zdaněním cestujících odlétajících z letiště nacházejícího se v Irsku s cílem zvýšit příjmy státního rozpočtu. Z informací, které poskytlo Irsko, Komise vyrozuměla, že první úsek cesty, která zahrnuje několik úseků, byl vždy od daně z letecké dopravy osvobozen. Irsko uvedlo rovněž příklady cest z New Yorku do Dublinu a z Dublinu do New Yorku s mezipřistáním na letišti Shannon a bez mezipřistání a platné sazby daně z letecké dopravy. Mělo se tudíž za to, že referenčním systémem je daň, která je účtována s ohledem na každého cestujícího odlétajícího z letiště v Irsku. Komise se rovněž domnívala, že transferovými a tranzitními cestujícími jsou cestující odlétající z irského letiště, zdálo se tudíž, že jsou součástí tohoto referenčního systému. Vyloučení transferových a tranzitních cestujících tudíž představovalo odchylku od běžně uplatňovaného obecného daňového rámce. |
| --- | --- |

(30)

Za účelem posouzení, zda bylo neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu tranzitních a transferových cestujících selektivní, určila Komise nejprve příslušný referenční daňový systém. Komise se domnívala, že cíl a struktura systému daně z letecké dopravy souvisely se zdaněním cestujících odlétajících z letiště nacházejícího se v Irsku s cílem zvýšit příjmy státního rozpočtu. Z informací, které poskytlo Irsko, Komise vyrozuměla, že první úsek cesty, která zahrnuje několik úseků, byl vždy od daně z letecké dopravy osvobozen. Irsko uvedlo rovněž příklady cest z New Yorku do Dublinu a z Dublinu do New Yorku s mezipřistáním na letišti Shannon a bez mezipřistání a platné sazby daně z letecké dopravy. Mělo se tudíž za to, že referenčním systémem je daň, která je účtována s ohledem na každého cestujícího odlétajícího z letiště v Irsku. Komise se rovněž domnívala, že transferovými a tranzitními cestujícími jsou cestující odlétající z irského letiště, zdálo se tudíž, že jsou součástí tohoto referenčního systému. Vyloučení transferových a tranzitních cestujících tudíž představovalo odchylku od běžně uplatňovaného obecného daňového rámce.

| (31) | Komise poté zkoumala, zda bylo vyloučení přepravy transferových a tranzitních cestujících z uplatňování daně z letecké dopravy odůvodněno povahou nebo obecnými zásadami daňového systému v daném členském státě. Komise zjistila, že účelem daně z letecké dopravy bylo zajistit, aby s ohledem na zvolenou trasu k dosažení cílového místa určení byla daň neutrální, a to bez ohledu na to, zda došlo k mezipřistání, či nikoli, a zabránit dvojímu zdanění. Podle rozhodnutí z roku 2011 by v případě, že by se na přepravu tranzitních a transferových cestujících vztahovala daň z letecké dopravy, musela letecká společnost u cesty s mezipřistáním případně hradit tuto daň dvakrát. Byl proto vyvozen závěr, že osvobození přepravy tranzitních a transferových cestujících od daně z letecké dopravy, jež vedlo k tomu, že cestující byli zdaněni stejně bez ohledu na uskutečněnou trasu, spadá do povahy a logiky příslušného daňového systému. |
| --- | --- |

(31)

Komise poté zkoumala, zda bylo vyloučení přepravy transferových a tranzitních cestujících z uplatňování daně z letecké dopravy odůvodněno povahou nebo obecnými zásadami daňového systému v daném členském státě. Komise zjistila, že účelem daně z letecké dopravy bylo zajistit, aby s ohledem na zvolenou trasu k dosažení cílového místa určení byla daň neutrální, a to bez ohledu na to, zda došlo k mezipřistání, či nikoli, a zabránit dvojímu zdanění. Podle rozhodnutí z roku 2011 by v případě, že by se na přepravu tranzitních a transferových cestujících vztahovala daň z letecké dopravy, musela letecká společnost u cesty s mezipřistáním případně hradit tuto daň dvakrát. Byl proto vyvozen závěr, že osvobození přepravy tranzitních a transferových cestujících od daně z letecké dopravy, jež vedlo k tomu, že cestující byli zdaněni stejně bez ohledu na uskutečněnou trasu, spadá do povahy a logiky příslušného daňového systému.

| (32) | Komise z těchto prvků odvodila, že vyloučení přepravy transferových a tranzitních cestujících z uplatňování daně z letecké dopravy bylo v souladu s povahou a logikou určeného daňového systému (13). |
| --- | --- |

(32)

Komise z těchto prvků odvodila, že vyloučení přepravy transferových a tranzitních cestujících z uplatňování daně z letecké dopravy bylo v souladu s povahou a logikou určeného daňového systému (13).

13

2.4.   Rozsudek Tribunálu ve věci T-512/11

Rozsudek Tribunálu ve věci T-512/11

| (33) | Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, rozsudkem ve věci T-512/11 zrušil Tribunál rozhodnutí z roku 2011, kterým bylo shledáno, že neuplatnění daně z letecké dopravy při tranzitu a přestupu cestujících není státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(33)

Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, rozsudkem ve věci T-512/11 zrušil Tribunál rozhodnutí z roku 2011, kterým bylo shledáno, že neuplatnění daně z letecké dopravy při tranzitu a přestupu cestujících není státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (34) | Tribunál konstatoval, že předběžné šetření v délce přibližně dvou let značně přesáhlo dobu, která je obvykle zapotřebí pro provedení předběžného šetření podle čl. 108 odst. 3 SFEU. |
| --- | --- |

(34)

Tribunál konstatoval, že předběžné šetření v délce přibližně dvou let značně přesáhlo dobu, která je obvykle zapotřebí pro provedení předběžného šetření podle čl. 108 odst. 3 SFEU.

| (35) | Tribunál se také domníval, že přezkum Komise nebyl úplný a dostatečný. Tribunál zejména shledal, že mezi obsahem dopisu Irska ze dne 15. října 2009, na nějž se odkazuje ve 4. bodě odůvodnění, a rozhodnutím z roku 2011 existovaly rozpory. |
| --- | --- |

(35)

Tribunál se také domníval, že přezkum Komise nebyl úplný a dostatečný. Tribunál zejména shledal, že mezi obsahem dopisu Irska ze dne 15. října 2009, na nějž se odkazuje ve 4. bodě odůvodnění, a rozhodnutím z roku 2011 existovaly rozpory.

| (36) | Tribunál se v této souvislosti domníval, že Komise potvrdila názor Irska, že částí cesty osvobozenou od platby daně z letecké dopravy byl první úsek, ačkoli příklady uvedené v tabulce v 9. bodě odůvodnění rozhodnutí z roku 2011 takovýto závěr nepodporovaly. Podle Tribunálu tomu tak mohlo být, pokud jde o příklad týkající se cestujících z Dublinu do New Yorku s mezipřistáním v Shannonu, na něž se vztahovala platba daně z letecké dopravy, nebylo však jasné (a Komise nevysvětlila), proč cestující v opačném směru, tj. z New Yorku do Dublinu se stejným mezipřistáním, při odletu z letiště mezipřistání v Shannonu platbě daně z letecké dopravy nepodléhali. |
| --- | --- |

(36)

Tribunál se v této souvislosti domníval, že Komise potvrdila názor Irska, že částí cesty osvobozenou od platby daně z letecké dopravy byl první úsek, ačkoli příklady uvedené v tabulce v 9. bodě odůvodnění rozhodnutí z roku 2011 takovýto závěr nepodporovaly. Podle Tribunálu tomu tak mohlo být, pokud jde o příklad týkající se cestujících z Dublinu do New Yorku s mezipřistáním v Shannonu, na něž se vztahovala platba daně z letecké dopravy, nebylo však jasné (a Komise nevysvětlila), proč cestující v opačném směru, tj. z New Yorku do Dublinu se stejným mezipřistáním, při odletu z letiště mezipřistání v Shannonu platbě daně z letecké dopravy nepodléhali.

| (37) | S odkazem na skutečnost, že podle irských orgánů si důvody neutrality vyžádaly výjimky pro stejné kategorie cestujících jako u jiných systémů daně z letecké dopravy, které existují v ostatních členských státech, přičemž se výslovně odkazovalo na Spojené království, Tribunál konstatoval, že letištní poplatek platný ve Spojeném království nemohl v daném případě představovat příslušný referenční model, jelikož stanoví, že dani podléhá vždy první úsek cesty, což neodpovídá názoru, který irské orgány podpořily ve svém dopise ze dne 15. října 2009 a který Komise potvrdila v rozhodnutí z roku 2011. |
| --- | --- |

(37)

S odkazem na skutečnost, že podle irských orgánů si důvody neutrality vyžádaly výjimky pro stejné kategorie cestujících jako u jiných systémů daně z letecké dopravy, které existují v ostatních členských státech, přičemž se výslovně odkazovalo na Spojené království, Tribunál konstatoval, že letištní poplatek platný ve Spojeném království nemohl v daném případě představovat příslušný referenční model, jelikož stanoví, že dani podléhá vždy první úsek cesty, což neodpovídá názoru, který irské orgány podpořily ve svém dopise ze dne 15. října 2009 a který Komise potvrdila v rozhodnutí z roku 2011.

| (38) | Tribunál rovněž zdůraznil, že dopis ze dne 15. října 2009 neodkazoval výslovně na nutnost zamezit dvojímu zdanění. Tribunál mimoto vzal na vědomí nabídku Irska, že s ohledem na přepravu transferových a tranzitních cestujících uváží úpravu zákona a v definici transferového cestujícího zruší požadavek na jednu rezervaci, a podotkl, že Komise nezaujala k tomuto prohlášení žádné stanovisko. |
| --- | --- |

(38)

Tribunál rovněž zdůraznil, že dopis ze dne 15. října 2009 neodkazoval výslovně na nutnost zamezit dvojímu zdanění. Tribunál mimoto vzal na vědomí nabídku Irska, že s ohledem na přepravu transferových a tranzitních cestujících uváží úpravu zákona a v definici transferového cestujícího zruší požadavek na jednu rezervaci, a podotkl, že Komise nezaujala k tomuto prohlášení žádné stanovisko.

| (39) | Tyto rozpory vedly k vyvození závěru, že v době přijetí rozhodnutí z roku 2011 neměla Komise k dispozici informace, které by jí umožnily provést dostatečně úplnou analýzu selektivity opatření a vyvodit závěr, že pravidla uplatňování výjimky nevyvolávají pochybnosti. |
| --- | --- |

(39)

Tyto rozpory vedly k vyvození závěru, že v době přijetí rozhodnutí z roku 2011 neměla Komise k dispozici informace, které by jí umožnily provést dostatečně úplnou analýzu selektivity opatření a vyvodit závěr, že pravidla uplatňování výjimky nevyvolávají pochybnosti.

| (40) | Tribunál dospěl k závěru, že vzhledem k neprovedení analýzy možné slučitelnosti sporného opatření s vnitřním trhem by měla Komise zahájit formální vyšetřovací řízení, aby získala veškeré relevantní informace k ověření toho, že sporné opatření nebylo selektivní, a aby případně mohla vyvodit závěr, že opatření nepředstavovalo státní podporu, a aby navrhovateli a ostatním dotčeným stranám umožnila podat v rámci tohoto řízení připomínky. |
| --- | --- |

(40)

Tribunál dospěl k závěru, že vzhledem k neprovedení analýzy možné slučitelnosti sporného opatření s vnitřním trhem by měla Komise zahájit formální vyšetřovací řízení, aby získala veškeré relevantní informace k ověření toho, že sporné opatření nebylo selektivní, a aby případně mohla vyvodit závěr, že opatření nepředstavovalo státní podporu, a aby navrhovateli a ostatním dotčeným stranám umožnila podat v rámci tohoto řízení připomínky.

3.   DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (41) | Na základě rozsudku ve věci T-512/11 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení, aby získala informace potřebné k ověření toho, zda nebylo neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících selektivní, a aby navrhovateli a ostatním dotčeným stranám umožnila podat v rámci tohoto řízení připomínky. |
| --- | --- |

(41)

Na základě rozsudku ve věci T-512/11 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení, aby získala informace potřebné k ověření toho, zda nebylo neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících selektivní, a aby navrhovateli a ostatním dotčeným stranám umožnila podat v rámci tohoto řízení připomínky.

| (42) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že neuplatňování daně z letecké dopravy na odlet transferových a tranzitních cestujících mělo za následek ztrátu daňových příjmů pro stát, a bylo tudíž financováno ze státních prostředků a zdálo se, že zvýhodňuje letecké společnosti, které výjimku využívají. Ve fázi zahájení formálního vyšetřovacího řízení nemohla Komise mimoto vyloučit, že neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících bylo selektivní. |
| --- | --- |

(42)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že neuplatňování daně z letecké dopravy na odlet transferových a tranzitních cestujících mělo za následek ztrátu daňových příjmů pro stát, a bylo tudíž financováno ze státních prostředků a zdálo se, že zvýhodňuje letecké společnosti, které výjimku využívají. Ve fázi zahájení formálního vyšetřovacího řízení nemohla Komise mimoto vyloučit, že neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících bylo selektivní.

| (43) | Komise tudíž dospěla k předběžnému závěru, že jelikož a priori mohla být splněna všechna kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU, může opatření představovat státní podporu pro provozovatele leteckých služeb, kteří provozovali trasy využívající osvobození přepravy transferových a tranzitních cestujících od daně z letecké dopravy. |
| --- | --- |

(43)

Komise tudíž dospěla k předběžnému závěru, že jelikož a priori mohla být splněna všechna kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU, může opatření představovat státní podporu pro provozovatele leteckých služeb, kteří provozovali trasy využívající osvobození přepravy transferových a tranzitních cestujících od daně z letecké dopravy.

a priori

| (44) | Komise proto Irsko vyzvala, aby znovu objasnilo důvody přijetí daně z letecké dopravy a aby vysvětlilo, proč se tato daň nevztahuje na přepravu transferových a tranzitních cestujících. |
| --- | --- |

(44)

Komise proto Irsko vyzvala, aby znovu objasnilo důvody přijetí daně z letecké dopravy a aby vysvětlilo, proč se tato daň nevztahuje na přepravu transferových a tranzitních cestujících.

| (45) | Komise Irsko rovněž vyzvala, aby podrobně objasnilo, jak je třeba vykládat § 55 finančního zákona. Komise Irsko požádala, aby uvedlo jednoznačné příklady uplatňování daně z letecké dopravy na všechny příslušné kategorie tras, objasnilo, zda je od daně z letecké dopravy výslovně osvobozen druhý úsek cesty, nebo obecněji zda jsou osvobozeni všichni transferoví a tranzitní cestující, a aby poskytlo veškeré další informace, které v tomto ohledu pokládá za užitečné. Komise Irsko také vyzvala, aby tyto příklady uvedlo s ohledem na období před přijetím novely z roku 2011, kterou se mění sazby daně z letecké dopravy, a posléze. |
| --- | --- |

(45)

Komise Irsko rovněž vyzvala, aby podrobně objasnilo, jak je třeba vykládat § 55 finančního zákona. Komise Irsko požádala, aby uvedlo jednoznačné příklady uplatňování daně z letecké dopravy na všechny příslušné kategorie tras, objasnilo, zda je od daně z letecké dopravy výslovně osvobozen druhý úsek cesty, nebo obecněji zda jsou osvobozeni všichni transferoví a tranzitní cestující, a aby poskytlo veškeré další informace, které v tomto ohledu pokládá za užitečné. Komise Irsko také vyzvala, aby tyto příklady uvedlo s ohledem na období před přijetím novely z roku 2011, kterou se mění sazby daně z letecké dopravy, a posléze.

| (46) | Na základě předběžného předpokladu, že referenčním systémem je daň, která je účtována s ohledem na každého cestujícího odlétajícího z letiště v Irsku, vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících nepředstavovalo odchylku od referenčního daňového systému, jelikož rozlišuje mezi hospodářskými subjekty, které se s ohledem na cíl daňového systému dotčeného členského státu nacházejí ve srovnatelné faktické a právní situaci, a zda tudíž nezvýhodňovalo určité letecké společnosti. |
| --- | --- |

(46)

Na základě předběžného předpokladu, že referenčním systémem je daň, která je účtována s ohledem na každého cestujícího odlétajícího z letiště v Irsku, vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících nepředstavovalo odchylku od referenčního daňového systému, jelikož rozlišuje mezi hospodářskými subjekty, které se s ohledem na cíl daňového systému dotčeného členského státu nacházejí ve srovnatelné faktické a právní situaci, a zda tudíž nezvýhodňovalo určité letecké společnosti.

| (47) | Komise však rovněž konstatovala, že název a samotné znění daně z letecké dopravy může naznačovat, že řídící zásadou je zdanění cest uskutečněných letecky z letiště v Irsku namísto každého odletu z letiště v Irsku. Podle Komise se na základě tohoto předpokladu zdá, že neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících přímo vyplývá z této zásady, jelikož cesta uskutečněná letecky může zahrnovat více než jeden odlet z letiště v Irsku. |
| --- | --- |

(47)

Komise však rovněž konstatovala, že název a samotné znění daně z letecké dopravy může naznačovat, že řídící zásadou je zdanění cest uskutečněných letecky z letiště v Irsku namísto každého odletu z letiště v Irsku. Podle Komise se na základě tohoto předpokladu zdá, že neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících přímo vyplývá z této zásady, jelikož cesta uskutečněná letecky může zahrnovat více než jeden odlet z letiště v Irsku.

4.   PŘIPOMÍNKY IRSKA K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

PŘIPOMÍNKY IRSKA K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (48) | Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 22. prosince 2015 odmítlo Irsko možnost, že by osvobození přepravy transferových a tranzitních cestujících představovalo státní podporu. |
| --- | --- |

(48)

Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 22. prosince 2015 odmítlo Irsko možnost, že by osvobození přepravy transferových a tranzitních cestujících představovalo státní podporu.

4.1.   K výkladu a uplatňování § 55 finančního zákona

K výkladu a uplatňování § 55 finančního zákona

| (49) | Irsko uvedlo, že povinnost hradit daň z letecké dopravy byla stanovena ve finančním zákoně, který je nutno vykládat restriktivně. Na základě judikatury irského Nejvyššího soudu Irsko zdůraznilo, že podle irského práva může mít daňový poplatník povinnost hradit daň nebo být znevýhodněn pouze tehdy, je-li to výslovně stanoveno v právních předpisech, a citovalo z rozsudku ve věci Texaco (Ireland) Ltd v. Murphy (daňový inspektor): „Je ustálenou tradicí právního státu, že občan nemůže být daněn, pokud znění zákona tuto povinnost jasně neukládá“ (14). Na tomto základě Irsko uvedlo, že za účelem určení, zda se na danou cestu vztahuje daň z letecké dopravy, je nutné posoudit znění finančního zákona. Jakákoli pochybnost ohledně uplatňování finančního zákona by byla ve prospěch daňového poplatníka. |
| --- | --- |

(49)

Irsko uvedlo, že povinnost hradit daň z letecké dopravy byla stanovena ve finančním zákoně, který je nutno vykládat restriktivně. Na základě judikatury irského Nejvyššího soudu Irsko zdůraznilo, že podle irského práva může mít daňový poplatník povinnost hradit daň nebo být znevýhodněn pouze tehdy, je-li to výslovně stanoveno v právních předpisech, a citovalo z rozsudku ve věci Texaco (Ireland) Ltd v. Murphy (daňový inspektor): „Je ustálenou tradicí právního státu, že občan nemůže být daněn, pokud znění zákona tuto povinnost jasně neukládá“ (14). Na tomto základě Irsko uvedlo, že za účelem určení, zda se na danou cestu vztahuje daň z letecké dopravy, je nutné posoudit znění finančního zákona. Jakákoli pochybnost ohledně uplatňování finančního zákona by byla ve prospěch daňového poplatníka.

14

| (50) | Podle § 55 odst. 2 písm. c) finančního zákona je daň z letecké dopravy „splatná při odletu cestujícího z letiště na palubě letadla“. Irsko v této souvislosti uvedlo, že:






  — | definice „
  cestujícího
  “ vylučuje (za určitých podmínek) osoby zdravotně postižené, osoby mladší dvou let nebo transferové či tranzitní cestující, |
| --- | --- | --- |

(50)

Podle § 55 odst. 2 písm. c) finančního zákona je daň z letecké dopravy „splatná při odletu cestujícího z letiště na palubě letadla“. Irsko v této souvislosti uvedlo, že:

—

definice „
  cestujícího
  “ vylučuje (za určitých podmínek) osoby zdravotně postižené, osoby mladší dvou let nebo transferové či tranzitní cestující,

cestujícího

| — | rovněž definice „
  letiště
  “ vylučuje některé cesty, jelikož daň se nehradí s ohledem na odlet z letiště nacházejícího se mimo Irsko a z určitých letišť s nízkými počty cestujících (15), |
| --- | --- |

—

rovněž definice „
  letiště
  “ vylučuje některé cesty, jelikož daň se nehradí s ohledem na odlet z letiště nacházejícího se mimo Irsko a z určitých letišť s nízkými počty cestujících (15),

letiště

15

| — | definice „
  letadla
  “ vylučuje letadla, která nemohou přepravovat více než dvacet cestujících, a rovněž letadla používaná pro státní či vojenské účely. |
| --- | --- |

—

definice „
  letadla
  “ vylučuje letadla, která nemohou přepravovat více než dvacet cestujících, a rovněž letadla používaná pro státní či vojenské účely.

letadla

| (51) | Na základě 50. bodu odůvodnění se Irsko domnívalo, že daň z letecké dopravy nebyla s ohledem na přepravu transferových a tranzitních cestujících splatná bez ohledu na úsek dotčené cesty. Irsko potvrdilo, že druhý úsek cesty nebyl automaticky osvobozen od daně. Druhý úsek cesty mohl či nemusel být podle Irska zdaněn v závislosti na použití § 55 finančního zákona na dané skutkové okolnosti, včetně toho, zda je dotyčný cestující transferovým nebo tranzitním cestujícím (totéž platilo pro první úsek cesty). Také definice „letiště“ mohla vylučovat některé cesty, jelikož se daň z letecké dopravy nehradila s ohledem na odlet z letiště nacházejícího se mimo Irsko. |
| --- | --- |

(51)

Na základě 50. bodu odůvodnění se Irsko domnívalo, že daň z letecké dopravy nebyla s ohledem na přepravu transferových a tranzitních cestujících splatná bez ohledu na úsek dotčené cesty. Irsko potvrdilo, že druhý úsek cesty nebyl automaticky osvobozen od daně. Druhý úsek cesty mohl či nemusel být podle Irska zdaněn v závislosti na použití § 55 finančního zákona na dané skutkové okolnosti, včetně toho, zda je dotyčný cestující transferovým nebo tranzitním cestujícím (totéž platilo pro první úsek cesty). Také definice „letiště“ mohla vylučovat některé cesty, jelikož se daň z letecké dopravy nehradila s ohledem na odlet z letiště nacházejícího se mimo Irsko.

letiště

| (52) | Irsko rovněž podotklo, že vyloučení přepravy transferových a tranzitních cestujících je běžné i u daní z letecké dopravy uplatňovaných jinými zeměmi, například Spojeným královstvím, Francií a Německem. Irsko tvrdilo, že pravidla týkající se každé daně je nutno posoudit v kontextu příslušného vnitrostátního práva. |
| --- | --- |

(52)

Irsko rovněž podotklo, že vyloučení přepravy transferových a tranzitních cestujících je běžné i u daní z letecké dopravy uplatňovaných jinými zeměmi, například Spojeným královstvím, Francií a Německem. Irsko tvrdilo, že pravidla týkající se každé daně je nutno posoudit v kontextu příslušného vnitrostátního práva.

4.2.   K výkladu osvobození přepravy transferových a tranzitních cestujících

K výkladu osvobození přepravy transferových a tranzitních cestujících

| (53) | Irsko se vyjádřilo k bodu 88 rozsudku ve věci T-512/11, který se týká následujícího tvrzení obsaženého v 20. bodě odůvodnění rozhodnutí z roku 2011: „Co se týká neuplatňování daně na přepravu tranzitních a transferových cestujících, irské orgány uvádějí, že skutečnost, že první úsek celkové cesty nepodléhá dani, zajišťuje, aby nebyl cestující potrestán za to, že k dosažení cílového místa určení zahrnuje trasa mezipřistání“. Ve výše zmíněném bodě svého rozsudku ve věci T-512/11 Tribunál uvedl, že ačkoliv Komise neměla důvod zpochybnit informace, které byly obsaženy v dopise Irska ze dne 15. října 2009 a na nichž se zakládá 20. bod odůvodnění rozhodnutí z roku 2011, skutečností zůstává, že i na základě vysvětlení strany irských orgánů, že od úhrady daně z letecké dopravy je osvobozen první úsek cesty zahrnující mezipřistání, příklady uvedené v tabulce v 9. bodě odůvodnění rozhodnutí z roku 2011 tento výklad nedokládaly. Tribunál podotkl, že nebylo jasné (a Komise nevysvětlila), proč cestující na cestě z New Yorku do Dublinu s mezipřistáním v Shannonu s ohledem na odlet z letiště mezipřistání v Shannonu úhradě daně z letecké dopravy nepodléhají. Irsko poukázalo na bod 13 svého dopisu ze dne 15. října 2009, který zní: „S ohledem na přepravu transferových cestujících výjimka pouze zajišťuje, aby dani z letecké dopravy nepodléhal první úsek celkové cesty“. Irsko uvedlo, že tento bod vyplývá z popisu letu Dublin – New York s mezipřistáním v Shannonu a že v rámci dané cesty to platilo, nebylo však správné toto charakterizovat jako obecné pravidlo, podle něhož nepodléhá dani z letecké dopravy první úsek jakékoli cesty. |
| --- | --- |

(53)

Irsko se vyjádřilo k bodu 88 rozsudku ve věci T-512/11, který se týká následujícího tvrzení obsaženého v 20. bodě odůvodnění rozhodnutí z roku 2011: „Co se týká neuplatňování daně na přepravu tranzitních a transferových cestujících, irské orgány uvádějí, že skutečnost, že první úsek celkové cesty nepodléhá dani, zajišťuje, aby nebyl cestující potrestán za to, že k dosažení cílového místa určení zahrnuje trasa mezipřistání“. Ve výše zmíněném bodě svého rozsudku ve věci T-512/11 Tribunál uvedl, že ačkoliv Komise neměla důvod zpochybnit informace, které byly obsaženy v dopise Irska ze dne 15. října 2009 a na nichž se zakládá 20. bod odůvodnění rozhodnutí z roku 2011, skutečností zůstává, že i na základě vysvětlení strany irských orgánů, že od úhrady daně z letecké dopravy je osvobozen první úsek cesty zahrnující mezipřistání, příklady uvedené v tabulce v 9. bodě odůvodnění rozhodnutí z roku 2011 tento výklad nedokládaly. Tribunál podotkl, že nebylo jasné (a Komise nevysvětlila), proč cestující na cestě z New Yorku do Dublinu s mezipřistáním v Shannonu s ohledem na odlet z letiště mezipřistání v Shannonu úhradě daně z letecké dopravy nepodléhají. Irsko poukázalo na bod 13 svého dopisu ze dne 15. října 2009, který zní: „S ohledem na přepravu transferových cestujících výjimka pouze zajišťuje, aby dani z letecké dopravy nepodléhal první úsek celkové cesty“. Irsko uvedlo, že tento bod vyplývá z popisu letu Dublin – New York s mezipřistáním v Shannonu a že v rámci dané cesty to platilo, nebylo však správné toto charakterizovat jako obecné pravidlo, podle něhož nepodléhá dani z letecké dopravy první úsek jakékoli cesty.

| (54) | Co se týká příkladu, který uvedl Tribunál v bodě 88 rozsudku ve věci T-512/11 a který se týká cesty z New Yorku do Dublinu s mezipřistáním v Shannonu, Irsko objasnilo, že se vzhledem ke znění finančního zákona daň z letecké dopravy nehradí s ohledem na žádný z úseků představujících tuto cestu, konkrétně:






  — | první úsek (New York – Shannon) je osvobozen z toho důvodu, že se daň vybírá pouze při odletu z irských letišť, |
| --- | --- | --- |

(54)

Co se týká příkladu, který uvedl Tribunál v bodě 88 rozsudku ve věci T-512/11 a který se týká cesty z New Yorku do Dublinu s mezipřistáním v Shannonu, Irsko objasnilo, že se vzhledem ke znění finančního zákona daň z letecké dopravy nehradí s ohledem na žádný z úseků představujících tuto cestu, konkrétně:

—

první úsek (New York – Shannon) je osvobozen z toho důvodu, že se daň vybírá pouze při odletu z irských letišť,

| — | druhý úsek (Shannon – Dublin) je osvobozen, jelikož na letišti Shannon se cestující považuje za tranzitního nebo transferového cestujícího, jak je vymezen v § 55 odst. 1 finančního zákona. |
| --- | --- |

—

druhý úsek (Shannon – Dublin) je osvobozen, jelikož na letišti Shannon se cestující považuje za tranzitního nebo transferového cestujícího, jak je vymezen v § 55 odst. 1 finančního zákona.

| (55) | Irsko závěrem uvedlo, že by vzhledem ke znění finančního zákona byla celá cesta z New Yorku do Dublinu s mezipřistáním v Shannonu od daně z letecké dopravy osvobozena. Podle Irska měly vysvětlivky uvedené v jeho dopise ze dne 15. října 2009 zákon objasnit, nebyly však závazné. |
| --- | --- |

(55)

Irsko závěrem uvedlo, že by vzhledem ke znění finančního zákona byla celá cesta z New Yorku do Dublinu s mezipřistáním v Shannonu od daně z letecké dopravy osvobozena. Podle Irska měly vysvětlivky uvedené v jeho dopise ze dne 15. října 2009 zákon objasnit, nebyly však závazné.

4.3.   K odůvodnění výjimky pro tranzitní a transferové cestující a referenčnímu systému, který se má použít k jejímu posouzení

K odůvodnění výjimky pro tranzitní a transferové cestující a referenčnímu systému, který se má použít k jejímu posouzení

| (56) | Co se týká důvodů vynětí přepravy transferových a tranzitních cestujících, Irsko objasnilo, že nebylo vhodné zdanit jednotlivé lety samostatně, jsou-li ve skutečnosti součástí jedné cesty. Irsko v této souvislosti odkázalo na:






  — | znění definice „
  transferového
  “ nebo „
  tranzitního cestujícího
  “ pro účely dně z letecké dopravy podle § 55 odst. 1 finančního zákona (ustanovení citované v 18. bodě odůvodnění), |
| --- | --- | --- |

(56)

Co se týká důvodů vynětí přepravy transferových a tranzitních cestujících, Irsko objasnilo, že nebylo vhodné zdanit jednotlivé lety samostatně, jsou-li ve skutečnosti součástí jedné cesty. Irsko v této souvislosti odkázalo na:

—

znění definice „
  transferového
  “ nebo „
  tranzitního cestujícího
  “ pro účely dně z letecké dopravy podle § 55 odst. 1 finančního zákona (ustanovení citované v 18. bodě odůvodnění),

transferového

tranzitního cestujícího

| — | znění dopisu Irska ze dne 15. října 2009 určeného Komisi, v němž Irsko objasnilo, že cílem daně z letecké dopravy bylo zdanění jedné cesty, a to i v případě, je-li tato cesta rozdělena na různé segmenty. |
| --- | --- |

—

znění dopisu Irska ze dne 15. října 2009 určeného Komisi, v němž Irsko objasnilo, že cílem daně z letecké dopravy bylo zdanění jedné cesty, a to i v případě, je-li tato cesta rozdělena na různé segmenty.

| (57) | Irsko poukázalo zejména na hypotetický scénář uvedený v jeho dopise ze dne 15. října 2009 určeném Komisi, jenž se týkal letu ze Spojených států s mezipřistáním v Shannonu a končícího v Dublinu. V dotyčné části textu se uvádí, že „se jednoznačně jedná o let mezi USA a Dublinem a že by skutečnost, že došlo k mezipřistání, neměla mít za následek povinnost uhradit daň z letecké dopravy“. Při popisu letu opačným směrem se v textu uvádělo, že „u letů opouštějících zemi s mezipřistáním je jediným cílem výjimky zajistit, aby nemusely být oba úseky cesty zdaněny zvlášť“. Podle Irska to zdůrazňuje, že cesta z Dublinu do Spojených států je považována za jednu cestu, a měla by tudíž dani z letecké dopravy podléhat pouze jednou, a to i tehdy, zahrnuje-li více odletů. |
| --- | --- |

(57)

Irsko poukázalo zejména na hypotetický scénář uvedený v jeho dopise ze dne 15. října 2009 určeném Komisi, jenž se týkal letu ze Spojených států s mezipřistáním v Shannonu a končícího v Dublinu. V dotyčné části textu se uvádí, že „se jednoznačně jedná o let mezi USA a Dublinem a že by skutečnost, že došlo k mezipřistání, neměla mít za následek povinnost uhradit daň z letecké dopravy“. Při popisu letu opačným směrem se v textu uvádělo, že „u letů opouštějících zemi s mezipřistáním je jediným cílem výjimky zajistit, aby nemusely být oba úseky cesty zdaněny zvlášť“. Podle Irska to zdůrazňuje, že cesta z Dublinu do Spojených států je považována za jednu cestu, a měla by tudíž dani z letecké dopravy podléhat pouze jednou, a to i tehdy, zahrnuje-li více odletů.

| (58) | Irsko prohlásilo, že to bylo důvodem pro výslovné vyloučení „transferových“ a „tranzitních“ cestujících vymezených v § 55 odst. 1 z oblasti působnosti daně z letecké dopravy ve zmíněném ustanovení. |
| --- | --- |

(58)

Irsko prohlásilo, že to bylo důvodem pro výslovné vyloučení „transferových“ a „tranzitních“ cestujících vymezených v § 55 odst. 1 z oblasti působnosti daně z letecké dopravy ve zmíněném ustanovení.

transferových

tranzitních

| (59) | Jelikož v rozhodnutí o zahájení řízení považovala Komise za referenční systém buď i) daň účtovanou z každého odletu, nebo ii) daň účtovanou z každé cesty, která mohla zahrnovat několik segmentů, Irsko uvedlo, že cílem daně z letecké dopravy bylo zdanit každou cestu pouze jednou. Podle Irska by bylo přesnější pokládat daň z letecké dopravy za daň z cesty než za daň z odletu. V § 55 odst. 2 finančního zákona se jako na skutečnost vedoucí k platbě daně z letecké dopravy odkazuje na „odlet“. Definice a ustanovení finančního zákona popsaná v 18. a 19. bodě odůvodnění však prokazují, že zdaněnou službou byla cesta a že skutečným cílem bylo zdanit cesty, nikoliv odlety. |
| --- | --- |

(59)

Jelikož v rozhodnutí o zahájení řízení považovala Komise za referenční systém buď i) daň účtovanou z každého odletu, nebo ii) daň účtovanou z každé cesty, která mohla zahrnovat několik segmentů, Irsko uvedlo, že cílem daně z letecké dopravy bylo zdanit každou cestu pouze jednou. Podle Irska by bylo přesnější pokládat daň z letecké dopravy za daň z cesty než za daň z odletu. V § 55 odst. 2 finančního zákona se jako na skutečnost vedoucí k platbě daně z letecké dopravy odkazuje na „odlet“. Definice a ustanovení finančního zákona popsaná v 18. a 19. bodě odůvodnění však prokazují, že zdaněnou službou byla cesta a že skutečným cílem bylo zdanit cesty, nikoliv odlety.

odletu

cesty

odlet

4.4.   K rozdílu mezi leteckými společnostmi poskytujícími služby z bodu do bodu a ostatními leteckými společnostmi

K rozdílu mezi leteckými společnostmi poskytujícími služby z bodu do bodu a ostatními leteckými společnostmi

| (60) | Irsko uvedlo, že posouzení, zda se provozovatelé leteckých služeb poskytující pouze služby z bodu do bodu a provozovatelé leteckých služeb zajišťující navazující lety nacházejí s ohledem na cíl daňového systému dotčeného členského státu ve srovnatelné faktické a právní situaci, může představovat pouze vedlejší důvod pro zamítnutí stížnosti. Hlavním podáním Irska je to, že cílem daně z letecké dopravy je zdanit cesty, nikoli jednotlivé odlety. Výjimka pro přepravu transferových a tranzitních cestujících proto odráží pouze skutečnost, že jedna cesta může zahrnovat několik „úseků“. Irsko rovněž uvedlo, že daň z letecké dopravy neměla zvýhodňovat či sankcionovat určitý obchodní model. |
| --- | --- |

(60)

Irsko uvedlo, že posouzení, zda se provozovatelé leteckých služeb poskytující pouze služby z bodu do bodu a provozovatelé leteckých služeb zajišťující navazující lety nacházejí s ohledem na cíl daňového systému dotčeného členského státu ve srovnatelné faktické a právní situaci, může představovat pouze vedlejší důvod pro zamítnutí stížnosti. Hlavním podáním Irska je to, že cílem daně z letecké dopravy je zdanit cesty, nikoli jednotlivé odlety. Výjimka pro přepravu transferových a tranzitních cestujících proto odráží pouze skutečnost, že jedna cesta může zahrnovat několik „úseků“. Irsko rovněž uvedlo, že daň z letecké dopravy neměla zvýhodňovat či sankcionovat určitý obchodní model.

4.5.   K povaze a celkové struktuře daně

K povaze a celkové struktuře daně

| (61) | Irsko taktéž uvedlo, že pokud výjimka pro transferové a tranzitní cestující zvýhodnila určité letecké společnosti, mohlo to vyplývat přímo ze základních a řídících zásad irského daňového systému, jako je zamezení dvojímu zdanění nebo daňová neutralita. |
| --- | --- |

(61)

Irsko taktéž uvedlo, že pokud výjimka pro transferové a tranzitní cestující zvýhodnila určité letecké společnosti, mohlo to vyplývat přímo ze základních a řídících zásad irského daňového systému, jako je zamezení dvojímu zdanění nebo daňová neutralita.

| (62) | S odvoláním na znění svého dopisu ze dne 15. října 2009 Irsko objasnilo, že výjimka měla zabránit nadměrnému uplatňování daně z letecké dopravy. Cílem bylo zejména zabránit diskriminaci cestujících, jejichž cesta zahrnovala mezipřistání. Tento odkaz na diskriminaci nutně zahrnoval srovnání a) cestujících, jejichž cesta zahrnovala mezipřistání, a b) cestujících s přímým letem. Jelikož cílem bylo zacházet s oběma kategoriemi stejně, podporuje to závěr, že účelem daně z letecké dopravy bylo zdanit každou cestu pouze jednou. |
| --- | --- |

(62)

S odvoláním na znění svého dopisu ze dne 15. října 2009 Irsko objasnilo, že výjimka měla zabránit nadměrnému uplatňování daně z letecké dopravy. Cílem bylo zejména zabránit diskriminaci cestujících, jejichž cesta zahrnovala mezipřistání. Tento odkaz na diskriminaci nutně zahrnoval srovnání a) cestujících, jejichž cesta zahrnovala mezipřistání, a b) cestujících s přímým letem. Jelikož cílem bylo zacházet s oběma kategoriemi stejně, podporuje to závěr, že účelem daně z letecké dopravy bylo zdanit každou cestu pouze jednou.

| (63) | Irsko poukázalo rovněž na nutnost zamezit dvojímu zdanění. Ačkoliv tato zásada nebyla případně v dopise Irska ze dne 15. října 2009 uvedena, zmíněný dopis poukazoval na otázky spravedlnosti a rovného zacházení, kvůli nimž státy od dvojího zdanění upouštějí. Podobně se Irsko dovolávalo zásady daňové neutrality. |
| --- | --- |

(63)

Irsko poukázalo rovněž na nutnost zamezit dvojímu zdanění. Ačkoliv tato zásada nebyla případně v dopise Irska ze dne 15. října 2009 uvedena, zmíněný dopis poukazoval na otázky spravedlnosti a rovného zacházení, kvůli nimž státy od dvojího zdanění upouštějí. Podobně se Irsko dovolávalo zásady daňové neutrality.

5.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

5.1.   Připomínky společnosti Ryanair

Připomínky společnosti Ryanair

| (64) | Společnost Ryanair zastává názor, že opatření je selektivní, a představuje tudíž státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU, aniž by spadalo do oblasti působnosti některé z výjimek stanovených v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU. |
| --- | --- |

(64)

Společnost Ryanair zastává názor, že opatření je selektivní, a představuje tudíž státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU, aniž by spadalo do oblasti působnosti některé z výjimek stanovených v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU.

| (65) | Letecká společnost uvedla, že její připomínky je třeba posoudit v kontextu:






  — | její stížnosti ze dne 21. července 2009 podané Komisi v souvislosti s poskytováním protiprávní podpory prostřednictvím daně z letecké dopravy, |
| --- | --- | --- |

(65)

Letecká společnost uvedla, že její připomínky je třeba posoudit v kontextu:

—

její stížnosti ze dne 21. července 2009 podané Komisi v souvislosti s poskytováním protiprávní podpory prostřednictvím daně z letecké dopravy,

| — | její žaloby ze dne 24. září 2011 podané Tribunálu ve věci T-512-11 spolu s přílohami, |
| --- | --- |

—

její žaloby ze dne 24. září 2011 podané Tribunálu ve věci T-512-11 spolu s přílohami,

| — | jejích ostatních písemných a ústních podání ze dne 24. září 2011 předložených Tribunálu ve věci T-512/11, včetně zejména její odpovědi ze dne 17. ledna 2012. |
| --- | --- |

—

jejích ostatních písemných a ústních podání ze dne 24. září 2011 předložených Tribunálu ve věci T-512/11, včetně zejména její odpovědi ze dne 17. ledna 2012.

5.1.1.   K přesné oblasti působnosti daně z letecké dopravy, jejímu opodstatnění a důvodům neuplatňování daně z letecké dopravy ve vztahu k transferovým a tranzitním cestujícím

K přesné oblasti působnosti daně z letecké dopravy, jejímu opodstatnění a důvodům neuplatňování daně z letecké dopravy ve vztahu k transferovým a tranzitním cestujícím

| (66) | Společnost Ryanair souhlasí s tím, že se vyloučení transferových a tranzitních cestujících v případě letu Dublin – Shannon – New York týká druhého úseku cesty. Společnost Ryanair proto tvrdí, že by celkovou daní splatnou před změnou sazeb s účinností od 1. března 2011 měla být pouze nižší sazba ve výši 2 EUR (u letu Dublin – Shannon) místo částky ve výši 10 EUR, jak je uvedeno v tabulce 1. |
| --- | --- |

(66)

Společnost Ryanair souhlasí s tím, že se vyloučení transferových a tranzitních cestujících v případě letu Dublin – Shannon – New York týká druhého úseku cesty. Společnost Ryanair proto tvrdí, že by celkovou daní splatnou před změnou sazeb s účinností od 1. března 2011 měla být pouze nižší sazba ve výši 2 EUR (u letu Dublin – Shannon) místo částky ve výši 10 EUR, jak je uvedeno v tabulce 1.

| (67) | I když Irsko předloží důkazy ohledně toho, že uplatňování tohoto opatření v praxi bylo v souladu s výkladem v tom smyslu, že od daně z letecké dopravy je osvobozen první úsek cesty, nepostačuje to podle názoru společnosti Ryanair k odstranění narušení, jež se odráží ve finančním zákoně. |
| --- | --- |

(67)

I když Irsko předloží důkazy ohledně toho, že uplatňování tohoto opatření v praxi bylo v souladu s výkladem v tom smyslu, že od daně z letecké dopravy je osvobozen první úsek cesty, nepostačuje to podle názoru společnosti Ryanair k odstranění narušení, jež se odráží ve finančním zákoně.

5.1.2.   K „běžnému“ nebo referenčnímu daňovému systému

K „běžnému“ nebo referenčnímu daňovému systému

| (68) | Společnost Ryanair vydá své stanovisko k definici a relevantnosti „běžného“ nebo referenčního daňového systému na základě výsledku řízení o opravném prostředku u Soudního dvora v rozsudku ve spojených věcech C-164/15 P a C-165/15 P (16). Společnost Ryanair tvrdí, že definice Komise týkající se „běžného“ nebo referenčního daňového systému není v souladu s některými závěry, které vyvozuje v ostatních částech rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(68)

Společnost Ryanair vydá své stanovisko k definici a relevantnosti „běžného“ nebo referenčního daňového systému na základě výsledku řízení o opravném prostředku u Soudního dvora v rozsudku ve spojených věcech C-164/15 P a C-165/15 P (16). Společnost Ryanair tvrdí, že definice Komise týkající se „běžného“ nebo referenčního daňového systému není v souladu s některými závěry, které vyvozuje v ostatních částech rozhodnutí o zahájení řízení.

16

5.1.3.   K otázce, zda neuplatňování daně z letecké dopravy ve vztahu k transferovým a tranzitním cestujícím představuje odchylku od referenčního systému

K otázce, zda neuplatňování daně z letecké dopravy ve vztahu k transferovým a tranzitním cestujícím představuje odchylku od referenčního systému

| (69) | S odkazem na 44. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení a s citací z této části textu zpochybňuje společnost Ryanair tvrzení Komise v 44. bodě odůvodnění založené na předchozím závěru ohledně referenčního daňového systému, že „cílem daně z letecké dopravy je zdanit cesty uskutečněné letecky, které začínají na letišti v Irsku“, pak však bez dalšího vysvětlení či analýzy přeskakuje k nelogickému závěru, že s ohledem na tento cíl „může být vhodné rozlišovat právní a faktickou situaci leteckých společností poskytujících pouze služby z bodu do bodu a leteckých společností, které poskytují rovněž služby, jež zahrnují přestup nebo tranzit na těchto letištích“ (17). Předchozí závěr, na který společnost Ryanair odkazuje, je uveden v 42. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, v němž Komise zastávala předběžný názor, že referenčním daňovým systémem je daň, která je účtována s ohledem na každého cestujícího odlétajícího z letiště v Irsku. |
| --- | --- |

(69)

S odkazem na 44. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení a s citací z této části textu zpochybňuje společnost Ryanair tvrzení Komise v 44. bodě odůvodnění založené na předchozím závěru ohledně referenčního daňového systému, že „cílem daně z letecké dopravy je zdanit cesty uskutečněné letecky, které začínají na letišti v Irsku“, pak však bez dalšího vysvětlení či analýzy přeskakuje k nelogickému závěru, že s ohledem na tento cíl „může být vhodné rozlišovat právní a faktickou situaci leteckých společností poskytujících pouze služby z bodu do bodu a leteckých společností, které poskytují rovněž služby, jež zahrnují přestup nebo tranzit na těchto letištích“ (17). Předchozí závěr, na který společnost Ryanair odkazuje, je uveden v 42. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, v němž Komise zastávala předběžný názor, že referenčním daňovým systémem je daň, která je účtována s ohledem na každého cestujícího odlétajícího z letiště v Irsku.

17

| (70) | Společnost Ryanair považuje citace v 44. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení za snahu odůvodnit rozlišování mezi právní a faktickou situací leteckých společností poskytujících služby z bodu do bodu a leteckých společností, jež poskytují rovněž služby, které zahrnují přestup nebo tranzit. Společnost Ryanair pokládá toto rozlišování za chybné a politováníhodné, jelikož se na něm zjevně zakládalo konečné rozhodnutí, že předmětné opatření nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(70)

Společnost Ryanair považuje citace v 44. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení za snahu odůvodnit rozlišování mezi právní a faktickou situací leteckých společností poskytujících služby z bodu do bodu a leteckých společností, jež poskytují rovněž služby, které zahrnují přestup nebo tranzit. Společnost Ryanair pokládá toto rozlišování za chybné a politováníhodné, jelikož se na něm zjevně zakládalo konečné rozhodnutí, že předmětné opatření nepředstavuje státní podporu.

| (71) | Ve svých připomínkách odkazuje společnost Ryanair na 45. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, v němž Komise s ohledem na rozhodovací praxi v oblasti kontroly spojování podniků v Unii objasňuje, že služby, které zahrnují přestup nebo tranzit, představují z hlediska zákazníka cestu z letiště původu na letiště určení, a nikoli dvě samostatné cesty. Podle názoru společnosti Ryanair přitom Komise zaměňuje velmi úzké technické vymezení relevantních výrobkových trhů ve věcech spojování podniků s pojmem „srovnatelná faktická a právní situace“ ve věcech státních podpor. S odkazem na judikaturu Soudního dvora a rozhodnutí o zahájení řízení (18) společnost Ryanair tvrdí, že pojem „srovnatelná faktická a právní situace“ není určen nahraditelností poptávky a nabídky (což jsou podle společnosti Ryanair kritéria, která se obvykle používají v přezkumech spojování podniků a jiných věcech hospodářské soutěže a která Komise použila v tomto případě), nýbrž závisí na cílech sledovaných předmětným režimem. |
| --- | --- |

(71)

Ve svých připomínkách odkazuje společnost Ryanair na 45. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, v němž Komise s ohledem na rozhodovací praxi v oblasti kontroly spojování podniků v Unii objasňuje, že služby, které zahrnují přestup nebo tranzit, představují z hlediska zákazníka cestu z letiště původu na letiště určení, a nikoli dvě samostatné cesty. Podle názoru společnosti Ryanair přitom Komise zaměňuje velmi úzké technické vymezení relevantních výrobkových trhů ve věcech spojování podniků s pojmem „srovnatelná faktická a právní situace“ ve věcech státních podpor. S odkazem na judikaturu Soudního dvora a rozhodnutí o zahájení řízení (18) společnost Ryanair tvrdí, že pojem „srovnatelná faktická a právní situace“ není určen nahraditelností poptávky a nabídky (což jsou podle společnosti Ryanair kritéria, která se obvykle používají v přezkumech spojování podniků a jiných věcech hospodářské soutěže a která Komise použila v tomto případě), nýbrž závisí na cílech sledovaných předmětným režimem.

srovnatelná faktická a právní situace

18

srovnatelná faktická a právní situace

| (72) | Pojem „srovnatelná faktická a právní situace“ ve věcech státních podpor je podle společnosti Ryanair téměř vždy mnohem širší než „relevantní výrobkové trhy“ ve věcech spojování podniků, jelikož cíle sledované vnitrostátním režimem v této či jiných věcech státních podpor nemají nic co do činění s definicí relevantního výrobkového trhu ve věcech týkajících se kontroly spojování podniků. Společnost Ryanair odkazuje v této souvislosti opět na judikaturu Soudního dvora, podle níž Soudní dvůr neomezil „srovnatelnou faktickou a právní situaci“ na základě hlediska zákazníků či obchodních modelů příjemců, jak Komise navrhuje v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(72)

Pojem „srovnatelná faktická a právní situace“ ve věcech státních podpor je podle společnosti Ryanair téměř vždy mnohem širší než „relevantní výrobkové trhy“ ve věcech spojování podniků, jelikož cíle sledované vnitrostátním režimem v této či jiných věcech státních podpor nemají nic co do činění s definicí relevantního výrobkového trhu ve věcech týkajících se kontroly spojování podniků. Společnost Ryanair odkazuje v této souvislosti opět na judikaturu Soudního dvora, podle níž Soudní dvůr neomezil „srovnatelnou faktickou a právní situaci“ na základě hlediska zákazníků či obchodních modelů příjemců, jak Komise navrhuje v tomto rozhodnutí.

relevantní výrobkové trhy

| (73) | Ve svých připomínkách poukazuje společnost Ryanair na rozhodovací praxi Komise, například v oblasti on-line hazardních her a hazardních her poskytovaných v kamenných provozovnách, kdy Komise souhlasila s tím, že se podniky s různými obchodními modely nacházejí ve srovnatelné právní a faktické situaci ve smyslu uvedeném v 72. bodě odůvodnění (19). |
| --- | --- |

(73)

Ve svých připomínkách poukazuje společnost Ryanair na rozhodovací praxi Komise, například v oblasti on-line hazardních her a hazardních her poskytovaných v kamenných provozovnách, kdy Komise souhlasila s tím, že se podniky s různými obchodními modely nacházejí ve srovnatelné právní a faktické situaci ve smyslu uvedeném v 72. bodě odůvodnění (19).

19

| (74) | Společnost Ryanair objasnila, že je-li referenčním systémem daně z letecké dopravy daň, která je účtována s ohledem na každého odlétajícího cestujícího z letiště v Irsku, je jediným logickým důsledkem to, že systém musí být nezávislý, pokud jde o názory cestujících na jejich cestu nebo obchodní model dotyčných leteckých společností. Rozdílný výklad by odrážel selektivní přístup, užší než je cíl daně z letecké dopravy, splňoval by tudíž jednu z hlavních podmínek existence státní podpory. |
| --- | --- |

(74)

Společnost Ryanair objasnila, že je-li referenčním systémem daně z letecké dopravy daň, která je účtována s ohledem na každého odlétajícího cestujícího z letiště v Irsku, je jediným logickým důsledkem to, že systém musí být nezávislý, pokud jde o názory cestujících na jejich cestu nebo obchodní model dotyčných leteckých společností. Rozdílný výklad by odrážel selektivní přístup, užší než je cíl daně z letecké dopravy, splňoval by tudíž jednu z hlavních podmínek existence státní podpory.

| (75) | Selektivita by v tomto rozhodnutí konkrétně vyplývala ze skutečnosti, že ačkoliv se tradiční letecké společnosti, které nabízejí transferové a tranzitní lety, a letecké společnosti provozující pouze lety z bodu do bodu (jako společnost Ryanair) nacházejí pro účely státní podpory ve srovnatelné faktické a právní situaci, z osvobození přepravy transferových a tranzitních cestujících od daně z letecké dopravy mají prospěch pouze prvně uvedené společnosti. |
| --- | --- |

(75)

Selektivita by v tomto rozhodnutí konkrétně vyplývala ze skutečnosti, že ačkoliv se tradiční letecké společnosti, které nabízejí transferové a tranzitní lety, a letecké společnosti provozující pouze lety z bodu do bodu (jako společnost Ryanair) nacházejí pro účely státní podpory ve srovnatelné faktické a právní situaci, z osvobození přepravy transferových a tranzitních cestujících od daně z letecké dopravy mají prospěch pouze prvně uvedené společnosti.

| (76) | Společnost Ryanair tvrdí, že příjemce využívající této výjimky lze snadno stanovit předem. Mimoto nelze tvrdit, že výjimka byla dostupná pro všechny letecké společnosti bez rozdílu. Za prvé, je prakticky nemožné, aby letecká společnost změnila svůj základní obchodní model z modelu založeného na službách z bodu do bodu na model založený na paprskové síti; podle poznatků společnosti Ryanair neexistuje na trhu ani jeden precedenční příklad takovéto změny. Za druhé, takovéto úpravě by mimoto bránila kapacitní omezení na většině letišť. |
| --- | --- |

(76)

Společnost Ryanair tvrdí, že příjemce využívající této výjimky lze snadno stanovit předem. Mimoto nelze tvrdit, že výjimka byla dostupná pro všechny letecké společnosti bez rozdílu. Za prvé, je prakticky nemožné, aby letecká společnost změnila svůj základní obchodní model z modelu založeného na službách z bodu do bodu na model založený na paprskové síti; podle poznatků společnosti Ryanair neexistuje na trhu ani jeden precedenční příklad takovéto změny. Za druhé, takovéto úpravě by mimoto bránila kapacitní omezení na většině letišť.

| (77) | Závěrem společnost Ryanair uvedla, že podle jejího názoru představovalo neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících jednoznačnou odchylku od referenčního systému a cíle sledovaného touto daní ve smyslu, v jakém jsou tyto pojmy vykládány v judikatuře Unie. Společnost Ryanair odkazuje v této souvislosti na svá předchozí podání, podle nichž bylo neoznámeným, avšak skutečným cílem Irska podpořit selektivně určité domácí letecké společnosti a prosazovat letiště v Dublinu jako mezinárodní uzlové letiště. |
| --- | --- |

(77)

Závěrem společnost Ryanair uvedla, že podle jejího názoru představovalo neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících jednoznačnou odchylku od referenčního systému a cíle sledovaného touto daní ve smyslu, v jakém jsou tyto pojmy vykládány v judikatuře Unie. Společnost Ryanair odkazuje v této souvislosti na svá předchozí podání, podle nichž bylo neoznámeným, avšak skutečným cílem Irska podpořit selektivně určité domácí letecké společnosti a prosazovat letiště v Dublinu jako mezinárodní uzlové letiště.

5.1.4.   K otázce, zda neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících vyplývá přímo z jejích základních a řídících zásad

K otázce, zda neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících vyplývá přímo z jejích základních a řídících zásad

| (78) | Společnost Ryanair odmítá myšlenku, že osvobození přepravy transferových a tranzitních cestujících od daně z letecké dopravy vyplývá přímo „z jejích základních a řídících zásad“. Společnost Ryanair pokládá rozhodnutí o zahájení řízení za snahu odůvodnit tento závěr souborem překroucených tvrzení, která Irsko předložilo následně s cílem vyrovnat jednoznačné důsledky „referenčního systému“ a „cíle“ daně z letecké dopravy, jak byly dříve stanoveny v rozhodnutí o zahájení řízení, neurčitým pojmem „základní a řídící zásady“. |
| --- | --- |

(78)

Společnost Ryanair odmítá myšlenku, že osvobození přepravy transferových a tranzitních cestujících od daně z letecké dopravy vyplývá přímo „z jejích základních a řídících zásad“. Společnost Ryanair pokládá rozhodnutí o zahájení řízení za snahu odůvodnit tento závěr souborem překroucených tvrzení, která Irsko předložilo následně s cílem vyrovnat jednoznačné důsledky „referenčního systému“ a „cíle“ daně z letecké dopravy, jak byly dříve stanoveny v rozhodnutí o zahájení řízení, neurčitým pojmem „základní a řídící zásady“.

referenčního systému

cíle

základní a řídící zásady

| (79) | S ohledem na oddíl 6.1.5 rozhodnutí o zahájení řízení se společnost Ryanair vyjádřila k řadě zásad, které podle jejího názoru stanovily Komise nebo Irsko, případně Komise i Irsko:






  — | K „jasnosti uplatňování“
   (20): Společnost Ryanair nadnesla otázku, zda bude [předpokládá se, že ano] této „jasnosti“ dosaženo prostřednictvím selektivního obcházení referenčního systému a cíle daně z letecké dopravy. |
| --- | --- | --- |

(79)

S ohledem na oddíl 6.1.5 rozhodnutí o zahájení řízení se společnost Ryanair vyjádřila k řadě zásad, které podle jejího názoru stanovily Komise nebo Irsko, případně Komise i Irsko:

—

K „jasnosti uplatňování“
   (20): Společnost Ryanair nadnesla otázku, zda bude [předpokládá se, že ano] této „jasnosti“ dosaženo prostřednictvím selektivního obcházení referenčního systému a cíle daně z letecké dopravy.

20

| — | K zamezení „nadměrnému uplatňování daně z letecké dopravy“
   (20): Společnost Ryanair považuje tento pojem za nejasný. Společnost Ryanair odkazuje na rozhodnutí Komise o státní podpoře k snížení nákladů společností s vysokou spotřebou elektřiny v důsledku financování podpory energie z obnovitelných zdrojů (21), a konkrétněji na 32. bod odůvodnění zmíněného rozhodnutí, ve kterém je uvedeno, že „opatření je rovněž selektivní, jelikož jej mohou využít pouze [uživatelé s vysokou spotřebou energie] v určitých konkrétních odvětvích“. Na tomto základě vyvozuje společnost Ryanair závěr, že spravedlivé a přiměřené uplatňování daně z letecké dopravy je jen dalším argumentem proti vynětí přepravy transferových a tranzitních cestujících. Ze stejného důvodu by měla Komise shledat, že výjimka pro letecké společnosti, které kvůli svému modelu založenému na paprskové síti intenzivně využívají letištní infrastrukturu, představuje státní podporu. Společnost Ryanair tvrdí, že je-li (jak Komise zmiňuje v rozhodnutí o zahájení řízení) údajným přáním Irska chránit cestující před důsledky využití letu s mezipřistáním (20), pak dotyčné opatření představuje podporu sociální povahy a její slučitelnost je nutno posoudit na základě čl. 107 odst. 2 SFEU. |
| --- | --- |

—

K zamezení „nadměrnému uplatňování daně z letecké dopravy“
   (20): Společnost Ryanair považuje tento pojem za nejasný. Společnost Ryanair odkazuje na rozhodnutí Komise o státní podpoře k snížení nákladů společností s vysokou spotřebou elektřiny v důsledku financování podpory energie z obnovitelných zdrojů (21), a konkrétněji na 32. bod odůvodnění zmíněného rozhodnutí, ve kterém je uvedeno, že „opatření je rovněž selektivní, jelikož jej mohou využít pouze [uživatelé s vysokou spotřebou energie] v určitých konkrétních odvětvích“. Na tomto základě vyvozuje společnost Ryanair závěr, že spravedlivé a přiměřené uplatňování daně z letecké dopravy je jen dalším argumentem proti vynětí přepravy transferových a tranzitních cestujících. Ze stejného důvodu by měla Komise shledat, že výjimka pro letecké společnosti, které kvůli svému modelu založenému na paprskové síti intenzivně využívají letištní infrastrukturu, představuje státní podporu. Společnost Ryanair tvrdí, že je-li (jak Komise zmiňuje v rozhodnutí o zahájení řízení) údajným přáním Irska chránit cestující před důsledky využití letu s mezipřistáním (20), pak dotyčné opatření představuje podporu sociální povahy a její slučitelnost je nutno posoudit na základě čl. 107 odst. 2 SFEU.

20

21

20

| — | K předpokladu, že „vyloučení přepravy transferových a tranzitních cestujících je běžné i u daní z letecké dopravy uplatňovaných ostatními zeměmi, například Spojeným královstvím“: S odkazem na body 41 až 44 předchozí žaloby podané Tribunálu ve věci T-512/11 odmítá společnost Ryanair tvrzení týkající se „běžné mezinárodní praxe“. Společnost Ryanair tvrdí, že odkaz na Spojené království jako na údajně podobný příklad není v souladu s opožděně pozměněným chápáním mechanismu daně z letecké dopravy ze strany Komise, jak bylo projednáno v oddíle 6.1.2 rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

—

K předpokladu, že „vyloučení přepravy transferových a tranzitních cestujících je běžné i u daní z letecké dopravy uplatňovaných ostatními zeměmi, například Spojeným královstvím“: S odkazem na body 41 až 44 předchozí žaloby podané Tribunálu ve věci T-512/11 odmítá společnost Ryanair tvrzení týkající se „běžné mezinárodní praxe“. Společnost Ryanair tvrdí, že odkaz na Spojené království jako na údajně podobný příklad není v souladu s opožděně pozměněným chápáním mechanismu daně z letecké dopravy ze strany Komise, jak bylo projednáno v oddíle 6.1.2 rozhodnutí o zahájení řízení.

| — | K předpokladu, že „název a samotné znění daně z letecké dopravy může naznačovat, že řídící zásadou je zdanění cest uskutečněných letecky z letiště v Irsku namísto každého odletu z letiště v Irsku“
   (22): Podle společnosti Ryanair nelze toto stanovisko podpořit, jelikož v příslušném právním předpise vymezujícím daň z letecké dopravy je slovo „
  každý
  “ použito pouze jednou a pouze v souvislosti se slovem „
  odlet
  “, a nikoli se slovem „
  cesta
  “. Společnost Ryanair zdůrazňuje, že „odlet“ není totéž co „cesta“. Domněnka Komise, že toto znění finančního zákona klade důraz na „
  každou cestu
  “ místo na „
  každý odlet
  “, představovala jasnou negaci jednoznačné litery a smyslu finančního zákona s cílem odůvodnit neodůvodnitelné. Název, který členský stát opatření udělí, nepředstavuje faktor, z něhož právo Unie vychází při rozhodování, zda dotyčné opatření představuje státní podporu. |
| --- | --- |

—

K předpokladu, že „název a samotné znění daně z letecké dopravy může naznačovat, že řídící zásadou je zdanění cest uskutečněných letecky z letiště v Irsku namísto každého odletu z letiště v Irsku“
   (22): Podle společnosti Ryanair nelze toto stanovisko podpořit, jelikož v příslušném právním předpise vymezujícím daň z letecké dopravy je slovo „
  každý
  “ použito pouze jednou a pouze v souvislosti se slovem „
  odlet
  “, a nikoli se slovem „
  cesta
  “. Společnost Ryanair zdůrazňuje, že „odlet“ není totéž co „cesta“. Domněnka Komise, že toto znění finančního zákona klade důraz na „
  každou cestu
  “ místo na „
  každý odlet
  “, představovala jasnou negaci jednoznačné litery a smyslu finančního zákona s cílem odůvodnit neodůvodnitelné. Název, který členský stát opatření udělí, nepředstavuje faktor, z něhož právo Unie vychází při rozhodování, zda dotyčné opatření představuje státní podporu.

22

každý

odlet

cesta

každou cestu

každý odlet

| (80) | Co se týká délky předběžného šetření, soudního řízení a formálního vyšetřovacího řízení, společnost Ryanair uvádí, že nyní by měly být příslušné skutkové okolnosti dostatečně jasné. Společnost Ryanair se obává, že za daných okolností dává poznámka Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkající se toho, že její stávající závěr ohledně souladu napadené výjimky se „základní a řídící zásadou“ daně z letecké dopravy může být na základě informací získaných v rámci formálního vyšetřovacího řízení případně nutné revidovat, velmi malou naději, že Komise svůj názor skutečně změní. Společnost Ryanair v této souvislosti zdůrazňuje, že žádné informace nebo následný argument nemohou každopádně zkreslit jednoznačný smysl a důsledky napadeného osvobození přepravy transferových a tranzitních cestujících nebo být použity jako omluva pro nezjištění podpory v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(80)

Co se týká délky předběžného šetření, soudního řízení a formálního vyšetřovacího řízení, společnost Ryanair uvádí, že nyní by měly být příslušné skutkové okolnosti dostatečně jasné. Společnost Ryanair se obává, že za daných okolností dává poznámka Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkající se toho, že její stávající závěr ohledně souladu napadené výjimky se „základní a řídící zásadou“ daně z letecké dopravy může být na základě informací získaných v rámci formálního vyšetřovacího řízení případně nutné revidovat, velmi malou naději, že Komise svůj názor skutečně změní. Společnost Ryanair v této souvislosti zdůrazňuje, že žádné informace nebo následný argument nemohou každopádně zkreslit jednoznačný smysl a důsledky napadeného osvobození přepravy transferových a tranzitních cestujících nebo být použity jako omluva pro nezjištění podpory v tomto rozhodnutí.

5.1.5.   K existenci státní podpory

K existenci státní podpory

| (81) | Společnost Ryanair Komisi vyzývá, aby na základě jejích podání svá předběžná zjištění přehodnotila. |
| --- | --- |

(81)

Společnost Ryanair Komisi vyzývá, aby na základě jejích podání svá předběžná zjištění přehodnotila.

| (82) | Ve svých připomínkách souhlasí společnost Ryanair s názorem Komise, že pokud dotyčné opatření představuje státní podporu, nespadá tato podpora do žádné z výjimek stanovených v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU. |
| --- | --- |

(82)

Ve svých připomínkách souhlasí společnost Ryanair s názorem Komise, že pokud dotyčné opatření představuje státní podporu, nespadá tato podpora do žádné z výjimek stanovených v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU.

5.2.   Připomínky společnosti Aer Lingus

Připomínky společnosti Aer Lingus

| (83) | Společnost Aer Lingus uvádí, že osvobození přepravy transferových a tranzitních cestujících od daně z letecké dopravy nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU z těchto dvou důvodů:






  — | Referenčním systémem daně z letecké dopravy je zdanění odletů letadlem z irského letiště s odkazem na celou cestu, například cesta zahrnující dva navazující lety je považována za jednu cestu, a cesty zahájené mimo Irsko dani z letecké dopravy nepodléhají. Daň z letecké dopravy je vybírána pouze jednou s ohledem na celou trasu. Vzhledem k tomuto „referenčnímu systému založenému na cestě“ nelze mít za to, že daň z letecké dopravy je selektivní, a tato daň tudíž nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- | --- |

(83)

Společnost Aer Lingus uvádí, že osvobození přepravy transferových a tranzitních cestujících od daně z letecké dopravy nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU z těchto dvou důvodů:

—

Referenčním systémem daně z letecké dopravy je zdanění odletů letadlem z irského letiště s odkazem na celou cestu, například cesta zahrnující dva navazující lety je považována za jednu cestu, a cesty zahájené mimo Irsko dani z letecké dopravy nepodléhají. Daň z letecké dopravy je vybírána pouze jednou s ohledem na celou trasu. Vzhledem k tomuto „referenčnímu systému založenému na cestě“ nelze mít za to, že daň z letecké dopravy je selektivní, a tato daň tudíž nepředstavuje státní podporu.

| — | I v případě, že by Komise trvala na svém předběžném názoru, že referenční systém daně z letecké dopravy je založen na každém odletu z irského letiště, není výjimka pro transferové a tranzitní cestující selektivní, jelikož nerozlišuje mezi hospodářskými subjekty: dopravci poskytující čistě služby z bodu do bodu čelí v porovnání s leteckými společnostmi, které provozují služby pro transferové a tranzitní cestující, objektivně odlišným podmínkám. Výjimka by byla každopádně odůvodněná, jelikož řeší problémy týkající se dvojího zdanění a je v souladu s řídící zásadou daně z letecké dopravy odkazující na zdanění cesty. |
| --- | --- |

—

I v případě, že by Komise trvala na svém předběžném názoru, že referenční systém daně z letecké dopravy je založen na každém odletu z irského letiště, není výjimka pro transferové a tranzitní cestující selektivní, jelikož nerozlišuje mezi hospodářskými subjekty: dopravci poskytující čistě služby z bodu do bodu čelí v porovnání s leteckými společnostmi, které provozují služby pro transferové a tranzitní cestující, objektivně odlišným podmínkám. Výjimka by byla každopádně odůvodněná, jelikož řeší problémy týkající se dvojího zdanění a je v souladu s řídící zásadou daně z letecké dopravy odkazující na zdanění cesty.

5.2.1.   K účelu daně z letecké dopravy

K účelu daně z letecké dopravy

| (84) | Společnost Aer Lingus si od daňových komisařů vyžádala objasnění týkající se výkladu finančního zákona. Dne 30. března 2009 zaslali daňoví komisaři společnosti Aer Lingus e-mail objasňující výklad finančního zákona. Společnost Aer Lingus tvrdí, že podle tohoto e-mailu je z výkladu § 55 odst. 2 finančního zákona zřejmé, že daň je třeba stanovit na základě cílového místa určení bez ohledu na případná místa mezipřistání. Závěrem společnost Aer Lingus uvádí, že bez ohledu na počet segmentů cesty je daň vybírána na základě cílového místa určení cestujícího a je vyměřena jednou s odkazem na celou cestu bez ohledu na to, zda tato cesta zahrnuje jeden či více letů. Příslušná část e-mailu ze dne 30. března 2009 zní takto:

  „
  Let končí v cílovém místě určení cestujícího podle rezervace, a to bez ohledu na trasu do místa určení, kterou naplánuje provozovatel leteckých služeb. Ve vámi nastíněném scénáři týkajícím se transatlantického letu [Shannon – Dublin – Chicago] činí v případě, že si daná osoba rezervuje let z Shannonu do Chicaga se společností Aer Lingus, sazba daně, kterou by měla společnost Aer Lingus uplatnit, 10 EUR, jelikož místem, kde let končí, je letiště Chicago, jež se nachází více než 300 km od letiště v Dublinu. Skutečnost, že na trase dojde k mezipřistání, toto stanovisko nemění“ (zdůraznění přidáno společností Aer Lingus). |
| --- | --- |

(84)

Společnost Aer Lingus si od daňových komisařů vyžádala objasnění týkající se výkladu finančního zákona. Dne 30. března 2009 zaslali daňoví komisaři společnosti Aer Lingus e-mail objasňující výklad finančního zákona. Společnost Aer Lingus tvrdí, že podle tohoto e-mailu je z výkladu § 55 odst. 2 finančního zákona zřejmé, že daň je třeba stanovit na základě cílového místa určení bez ohledu na případná místa mezipřistání. Závěrem společnost Aer Lingus uvádí, že bez ohledu na počet segmentů cesty je daň vybírána na základě cílového místa určení cestujícího a je vyměřena jednou s odkazem na celou cestu bez ohledu na to, zda tato cesta zahrnuje jeden či více letů. Příslušná část e-mailu ze dne 30. března 2009 zní takto:

„
  Let končí v cílovém místě určení cestujícího podle rezervace, a to bez ohledu na trasu do místa určení, kterou naplánuje provozovatel leteckých služeb. Ve vámi nastíněném scénáři týkajícím se transatlantického letu [Shannon – Dublin – Chicago] činí v případě, že si daná osoba rezervuje let z Shannonu do Chicaga se společností Aer Lingus, sazba daně, kterou by měla společnost Aer Lingus uplatnit, 10 EUR, jelikož místem, kde let končí, je letiště Chicago, jež se nachází více než 300 km od letiště v Dublinu. Skutečnost, že na trase dojde k mezipřistání, toto stanovisko nemění“ (zdůraznění přidáno společností Aer Lingus).

Let končí

cílovém místě určení

bez ohledu na trasu do místa určení

| (85) | Společnost Aer Lingus se domnívá, že tento výklad je v souladu s definicemi transferových a tranzitních cestujících, které odkazují na „cestu“ cestujícího, nikoli na let cestujícího. Podle společnosti Aer Lingus z toho vyplývá, že „cesta“ může probíhat bez zastávek, nebo může zahrnovat mezipřistání v délce maximálně šesti hodin. |
| --- | --- |

(85)

Společnost Aer Lingus se domnívá, že tento výklad je v souladu s definicemi transferových a tranzitních cestujících, které odkazují na „cestu“ cestujícího, nikoli na let cestujícího. Podle společnosti Aer Lingus z toho vyplývá, že „cesta“ může probíhat bez zastávek, nebo může zahrnovat mezipřistání v délce maximálně šesti hodin.

cestu

5.2.2.   K důvodům zdanění cesty cestujícího z Irska, a nikoli transferového/tranzitního letu

K důvodům zdanění cesty cestujícího z Irska, a nikoli transferového/tranzitního letu

| (86) | Podle společnosti Aer Lingus provádí dotyčná výjimka základní zásadu, že daň je nutno stanovit na základě cílového místa určení, a to bez ohledu na případná místa mezipřistání. |
| --- | --- |

(86)

Podle společnosti Aer Lingus provádí dotyčná výjimka základní zásadu, že daň je nutno stanovit na základě cílového místa určení, a to bez ohledu na případná místa mezipřistání.

| (87) | Společnost Aer Lingus tvrdí, že výjimka má zamezit dvojímu zdanění nejen v Irsku, nýbrž také na přeshraničním základě. Společnost Aer Lingus odkazuje v této souvislosti na část e-mailu uvedeného v 84. bodě odůvodnění, který obdržela od daňových komisařů:

  „Definice „transferového cestujícího“ má zamezit tomu, aby byla daň u každého úseku cesty účtována zvlášť (...), je-li časový rozestup mezi jednotlivými lety kratší než šest hodin. Pokud by přestávka mezi lety činila více než šest hodin, výjimka pro „transferové cestující“ by se nepoužila a každou část cesty by bylo nutno zdanit zvlášť (tj. dva odlety, přičemž na každý z nich se vztahuje příslušná sazba daně z letecké dopravy)“ (zdůraznění přidáno společností Aer Lingus). |
| --- | --- |

(87)

Společnost Aer Lingus tvrdí, že výjimka má zamezit dvojímu zdanění nejen v Irsku, nýbrž také na přeshraničním základě. Společnost Aer Lingus odkazuje v této souvislosti na část e-mailu uvedeného v 84. bodě odůvodnění, který obdržela od daňových komisařů:

„Definice „transferového cestujícího“ má zamezit tomu, aby byla daň u každého úseku cesty účtována zvlášť (...), je-li časový rozestup mezi jednotlivými lety kratší než šest hodin. Pokud by přestávka mezi lety činila více než šest hodin, výjimka pro „transferové cestující“ by se nepoužila a každou část cesty by bylo nutno zdanit zvlášť (tj. dva odlety, přičemž na každý z nich se vztahuje příslušná sazba daně z letecké dopravy)“ (zdůraznění přidáno společností Aer Lingus).

byla daň u každého úseku cesty

| (88) | Na základě části textu uvedené v 87. bodě odůvodnění vyvozuje společnost Aer Lingus závěr, že skutečnost, zda odlet cestujícího v případě letu, který je součástí trasy s dvěma (či více) segmenty, z irského letiště podléhá dani z letecké dopravy, závisí v prvé řadě na místě odletu prvního letu a za druhé na místě příletu do cílového místa určení. To zabraňuje:






  — | uplatnění daně z letecké dopravy na více než jeden úsek cesty a |
| --- | --- | --- |

(88)

Na základě části textu uvedené v 87. bodě odůvodnění vyvozuje společnost Aer Lingus závěr, že skutečnost, zda odlet cestujícího v případě letu, který je součástí trasy s dvěma (či více) segmenty, z irského letiště podléhá dani z letecké dopravy, závisí v prvé řadě na místě odletu prvního letu a za druhé na místě příletu do cílového místa určení. To zabraňuje:

—

uplatnění daně z letecké dopravy na více než jeden úsek cesty a

| — | uplatnění daně z letecké dopravy na jeden úsek cesty, pokud se již na stejný úsek cesty vztahuje rovnocenná daň uložená jinou jurisdikcí. |
| --- | --- |

—

uplatnění daně z letecké dopravy na jeden úsek cesty, pokud se již na stejný úsek cesty vztahuje rovnocenná daň uložená jinou jurisdikcí.

| (89) | Společnost Aer Lingus uvedla, že se dotyčná výjimka netýká pouze irské daně z letecké dopravy, nýbrž je nedílnou součástí i jiných režimů daně z letecké dopravy. Společnost Aer Lingus poukazuje v této souvislosti na uplatňování letištního poplatku ve Spojeném království, který pokládá navazující lety za jednu cestu, a nikoli dvě samostatné cesty, pokud navazující let splňuje určité stanovené požadavky (23). Společnost Aer Lingus dále objasnila, že ačkoliv definice toho, co představuje „navazující let“, závisí na řadě faktorů, včetně časového rozestupu mezi příslušnými lety a skutečnosti, zda se jedná o vnitrostátní let ve Spojeném království, či o mezinárodní let, je základní zásadou podle názoru společnosti Aer Lingus to, že navazující lety jsou považovány za jednu cestu a letištní poplatek je vybírán pouze u cest, o nichž se usuzuje, že byly zahájeny ve Spojeném království. Výjimečně se přílety z téže země a odlety do téže země nepovažují za navazující lety (například Paříž – Londýn – Marseille) a letištní poplatek je vybírán na cestách začínajících ve Spojeném království. Společnost Aer Lingus dále podotýká, že aby bylo možno použít výjimku pro navazující lety, musí být tyto lety podrobně uvedeny na téže letence nebo na kombinovaných letenkách, a pro tuto výjimku proto nejsou způsobilé vlastní přípoje. |
| --- | --- |

(89)

Společnost Aer Lingus uvedla, že se dotyčná výjimka netýká pouze irské daně z letecké dopravy, nýbrž je nedílnou součástí i jiných režimů daně z letecké dopravy. Společnost Aer Lingus poukazuje v této souvislosti na uplatňování letištního poplatku ve Spojeném království, který pokládá navazující lety za jednu cestu, a nikoli dvě samostatné cesty, pokud navazující let splňuje určité stanovené požadavky (23). Společnost Aer Lingus dále objasnila, že ačkoliv definice toho, co představuje „navazující let“, závisí na řadě faktorů, včetně časového rozestupu mezi příslušnými lety a skutečnosti, zda se jedná o vnitrostátní let ve Spojeném království, či o mezinárodní let, je základní zásadou podle názoru společnosti Aer Lingus to, že navazující lety jsou považovány za jednu cestu a letištní poplatek je vybírán pouze u cest, o nichž se usuzuje, že byly zahájeny ve Spojeném království. Výjimečně se přílety z téže země a odlety do téže země nepovažují za navazující lety (například Paříž – Londýn – Marseille) a letištní poplatek je vybírán na cestách začínajících ve Spojeném království. Společnost Aer Lingus dále podotýká, že aby bylo možno použít výjimku pro navazující lety, musí být tyto lety podrobně uvedeny na téže letence nebo na kombinovaných letenkách, a pro tuto výjimku proto nejsou způsobilé vlastní přípoje.

23

| (90) | Společnost Aer Lingus zmiňuje další příklady daní (24):






  — | Francie: v rámci francouzské daně Aviation Civile Taxe je vyňata přeprava cestujících s navazujícími lety na francouzském letišti (mezipřistání kratší než 24 hodin) a přímých tranzitních cestujících (stejné číslo letu a letadlo). Daň se vypočítává s odkazem na cílové místo cesty s jednou letenkou. |
| --- | --- | --- |

(90)

Společnost Aer Lingus zmiňuje další příklady daní (24):

24

—

Francie: v rámci francouzské daně Aviation Civile Taxe je vyňata přeprava cestujících s navazujícími lety na francouzském letišti (mezipřistání kratší než 24 hodin) a přímých tranzitních cestujících (stejné číslo letu a letadlo). Daň se vypočítává s odkazem na cílové místo cesty s jednou letenkou.

Aviation Civile Taxe

| — | Rakousko: daň se vypočítává s odkazem na nejvzdálenější místo na trase s jednou letenkou a s navazujícím letem, dojde-li k přestupu do 24 hodin. |
| --- | --- |

—

Rakousko: daň se vypočítává s odkazem na nejvzdálenější místo na trase s jednou letenkou a s navazujícím letem, dojde-li k přestupu do 24 hodin.

| — | Německo: daň se vypočítává na základě nejvzdálenějšího zeměpisného místa uvedeného na letence; v závislosti na zemi přestupu se používá pravidlo 12 nebo 24 hodin. |
| --- | --- |

—

Německo: daň se vypočítává na základě nejvzdálenějšího zeměpisného místa uvedeného na letence; v závislosti na zemi přestupu se používá pravidlo 12 nebo 24 hodin.

5.2.3.   K uplatňování daně z letecké dopravy před rokem 2011 a posléze

K uplatňování daně z letecké dopravy před rokem 2011 a posléze

| (91) | Společnost Aer Lingus poskytla příklady uvedené v tabulce 2, aby doložila uplatňování daně z letecké dopravy i důvody pro vynětí přepravy transferových a tranzitních cestujících.

  Tabulka 2


  Příklady uplatňování daně z letecké dopravy před rokem 2011 a posléze, které poskytla společnost Aer Lingus










  Trasa | Před rokem 2011 (EUR) | Po roce 2011 (EUR) | Zdanitelné plnění |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Dublin – New York | 10 | 3 | — | Odlet z irského letiště |

(91)

Společnost Aer Lingus poskytla příklady uvedené v tabulce 2, aby doložila uplatňování daně z letecké dopravy i důvody pro vynětí přepravy transferových a tranzitních cestujících.

Tabulka 2

Tabulka 2

Příklady uplatňování daně z letecké dopravy před rokem 2011 a posléze, které poskytla společnost Aer Lingus

Příklady uplatňování daně z letecké dopravy před rokem 2011 a posléze, které poskytla společnost Aer Lingus

Trasa

Před rokem 2011 (EUR)

Po roce 2011 (EUR)

Zdanitelné plnění

1

Dublin – New York

10

3

—

Odlet z irského letiště

| — | Cestovní vzdálenost: více než 300 km |
| --- | --- |

—

Cestovní vzdálenost: více než 300 km

2

New York – Dublin

0

0

| — | Žádný odlet z irského letiště |
| --- | --- |

—

Žádný odlet z irského letiště

| — | Možné uplatnění daně USA |
| --- | --- |

—

Možné uplatnění daně USA

3

Dublin – Manchester

2

3

| — | Odlet z irského letiště |
| --- | --- |

—

Odlet z irského letiště

| — | Cestovní vzdálenost: méně než 300 km |
| --- | --- |

—

Cestovní vzdálenost: méně než 300 km

4

Manchester – Dublin

0

0

| — | Žádný odlet z irského letiště |
| --- | --- |

—

Žádný odlet z irského letiště

| — | Možné uplatnění daně UK |
| --- | --- |

—

Možné uplatnění daně UK

5

Londýn – Dublin – New York

Mezipřistání: méně než šest hodin

Mezipřistání: méně než šest hodin

0

0

| — | Odlet z letiště ve Spojeném království nepodléhá irské dani, nýbrž dani Spojeného království |
| --- | --- |

—

Odlet z letiště ve Spojeném království nepodléhá irské dani, nýbrž dani Spojeného království

| — | Odlet z irského letiště je od daně osvobozen, jelikož je vymezen jako přestup |
| --- | --- |

—

Odlet z irského letiště je od daně osvobozen, jelikož je vymezen jako přestup

6

Londýn – Dublin – New York

Mezipřistání: více než šest hodin

Mezipřistání: více než šest hodin

10

3

| — | Odlet z letiště ve Spojeném království nepodléhá irské dani, nýbrž dani Spojeného království |
| --- | --- |

—

Odlet z letiště ve Spojeném království nepodléhá irské dani, nýbrž dani Spojeného království

| — | Odlet z irského letiště podléhá irské dani, jelikož není vymezen jako přestup: cestovní vzdálenost větší než 300 km |
| --- | --- |

—

Odlet z irského letiště podléhá irské dani, jelikož není vymezen jako přestup: cestovní vzdálenost větší než 300 km

7

New York – Shannon – Dublin

Mezipřistání: méně než šest hodin

Mezipřistání: méně než šest hodin

0

0

| — | Odlet z letiště v USA nepodléhá irské dani, nýbrž se na něj případně vztahuje daň USA |
| --- | --- |

—

Odlet z letiště v USA nepodléhá irské dani, nýbrž se na něj případně vztahuje daň USA

| — | Odlet z irského letiště je od irské daně osvobozen, jelikož je vymezen jako přestup |
| --- | --- |

—

Odlet z irského letiště je od irské daně osvobozen, jelikož je vymezen jako přestup

8

New York – Shannon – Dublin

Mezipřistání: více než šest hodin

Mezipřistání: více než šest hodin

2

3

| — | Odlet z letiště v USA nepodléhá irské dani, nýbrž se na něj případně vztahuje daň USA |
| --- | --- |

—

Odlet z letiště v USA nepodléhá irské dani, nýbrž se na něj případně vztahuje daň USA

| — | Odlet z irského letiště podléhá irské dani, jelikož není vymezen jako přestup: cestovní vzdálenost větší než 300 km |
| --- | --- |

—

Odlet z irského letiště podléhá irské dani, jelikož není vymezen jako přestup: cestovní vzdálenost větší než 300 km

9

Dublin – Shannon – New York

Mezipřistání: méně než šest hodin

Mezipřistání: méně než šest hodin

10

3

| — | Odlet z irského letiště (DUB): podléhá irské dani |
| --- | --- |

—

Odlet z irského letiště (DUB): podléhá irské dani

| — | Odlet z irského letiště (SNN) nepodléhá irské dani, jelikož je vymezen jako přestup |
| --- | --- |

—

Odlet z irského letiště (SNN) nepodléhá irské dani, jelikož je vymezen jako přestup

| — | Cestovní vzdálenost: více než 300 km |
| --- | --- |

—

Cestovní vzdálenost: více než 300 km

10

Dublin – Shannon – New York

Mezipřistání: více než šest hodin

Mezipřistání: více než šest hodin

12

6

| — | Odlet z irského letiště (DUB): podléhá irské dani a cestovní vzdálenost je kratší než 300 km |
| --- | --- |

—

Odlet z irského letiště (DUB): podléhá irské dani a cestovní vzdálenost je kratší než 300 km

| — | Odlet z irského letiště (SNN) podléhá irské dani, jelikož není vymezen jako přestup; cestovní vzdálenost větší než 300 km |
| --- | --- |

—

Odlet z irského letiště (SNN) podléhá irské dani, jelikož není vymezen jako přestup; cestovní vzdálenost větší než 300 km

| (92) | Společnost Aer Lingus podala k tabulce 2 tyto připomínky:






  — | tabulka 2 uvádí příklady daně z letecké dopravy, která je v praxi vybírána na různých trasách v souladu se současnými pokyny, jež vydali daňoví komisaři (jak je uvedeno v 84. a 87. bodě odůvodnění), |
| --- | --- | --- |

(92)

Společnost Aer Lingus podala k tabulce 2 tyto připomínky:

—

tabulka 2 uvádí příklady daně z letecké dopravy, která je v praxi vybírána na různých trasách v souladu se současnými pokyny, jež vydali daňoví komisaři (jak je uvedeno v 84. a 87. bodě odůvodnění),

| — | příklady č. 1 až 4, které se týkají cest s jedním letem, dokládají, že se musí jednat o odlet z irského letiště, aby se podle irské daně z letecké dopravy jednalo o zdanitelné plnění, |
| --- | --- |

—

příklady č. 1 až 4, které se týkají cest s jedním letem, dokládají, že se musí jednat o odlet z irského letiště, aby se podle irské daně z letecké dopravy jednalo o zdanitelné plnění,

| — | příklady č. 5 až 8, které zahrnují cesty začínající mimo Irsko, dokládají, jak výjimka zabraňuje tomu, aby cestující musel s ohledem na stejnou cestu hradit daň z letecké dopravy v různých jurisdikcích, a že mezipřistání musí být omezeno na šest hodin, |
| --- | --- |

—

příklady č. 5 až 8, které zahrnují cesty začínající mimo Irsko, dokládají, jak výjimka zabraňuje tomu, aby cestující musel s ohledem na stejnou cestu hradit daň z letecké dopravy v různých jurisdikcích, a že mezipřistání musí být omezeno na šest hodin,

| — | příklady č. 9 a 10, které zahrnují cesty začínající v Irsku s navazujícím letem v Irsku, dokládají, jak výjimka zabraňuje tomu, aby se na cestujícího vztahovala daň z letecké dopravy více než jednou, není-li mezipřistání delší než šest hodin, a že se daň vypočítává s ohledem na celou cestu. |
| --- | --- |

—

příklady č. 9 a 10, které zahrnují cesty začínající v Irsku s navazujícím letem v Irsku, dokládají, jak výjimka zabraňuje tomu, aby se na cestujícího vztahovala daň z letecké dopravy více než jednou, není-li mezipřistání delší než šest hodin, a že se daň vypočítává s ohledem na celou cestu.

5.2.4.   K uplatňování daně z letecké dopravy a výjimky pro přestup/tranzit ze strany společnosti Aer Lingus

K uplatňování daně z letecké dopravy a výjimky pro přestup/tranzit ze strany společnosti Aer Lingus

| (93) | Společnost Aer Lingus poukazuje na rozhodnutí o zahájení řízení, v němž se odkazuje na dopis Irska ze dne 15. října 2009, který objasňuje, že v případě cesty zahrnující několik segmentů se osvobození od daně z letecké dopravy vztahuje na první úsek takovéto cesty (25). Společnost Aer Lingus zdůrazňuje, že tuto zásadu neuznává a neumí si vysvětlit, proč byla takováto zásada navržena. |
| --- | --- |

(93)

Společnost Aer Lingus poukazuje na rozhodnutí o zahájení řízení, v němž se odkazuje na dopis Irska ze dne 15. října 2009, který objasňuje, že v případě cesty zahrnující několik segmentů se osvobození od daně z letecké dopravy vztahuje na první úsek takovéto cesty (25). Společnost Aer Lingus zdůrazňuje, že tuto zásadu neuznává a neumí si vysvětlit, proč byla takováto zásada navržena.

25

| (94) | Podle společnosti Aer Lingus není tato zásada v souladu s pokyny daňového komisaře uvedenými v e-mailu ze dne 30. března 2009, na nějž se odkazuje v 84. bodě odůvodnění, a nejedná se o způsob, jakým společnost Aer Lingus vypočítávala daň z letecké dopravy v praxi. Není rovněž v souladu s příklady uvedenými v 20. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, které nedokládají uplatňování výjimky pro přepravu tranzitních cestujících na první úsek cesty, nýbrž spíše prokazují, že cesta dani z letecké dopravy nepodléhá, je-li zahájena mimo Irsko (26). |
| --- | --- |

(94)

Podle společnosti Aer Lingus není tato zásada v souladu s pokyny daňového komisaře uvedenými v e-mailu ze dne 30. března 2009, na nějž se odkazuje v 84. bodě odůvodnění, a nejedná se o způsob, jakým společnost Aer Lingus vypočítávala daň z letecké dopravy v praxi. Není rovněž v souladu s příklady uvedenými v 20. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, které nedokládají uplatňování výjimky pro přepravu tranzitních cestujících na první úsek cesty, nýbrž spíše prokazují, že cesta dani z letecké dopravy nepodléhá, je-li zahájena mimo Irsko (26).

26

| (95) | Společnost Aer Lingus tvrdí, že daň z letecké dopravy vybírala v souladu s pokyny daňového komisaře a vykázala částku zaslanou orgánům formou vlastního prohlášení (27). |
| --- | --- |

(95)

Společnost Aer Lingus tvrdí, že daň z letecké dopravy vybírala v souladu s pokyny daňového komisaře a vykázala částku zaslanou orgánům formou vlastního prohlášení (27).

27

5.2.5.   K existenci státní podpory

K existenci státní podpory

| (96) | Společnost Aer Lingus tvrdí, že osvobození přepravy transferových a tranzitních cestujících od daně z letecké dopravy není selektivní. Podle společnosti Aer Lingus je systému daně z letecké dopravy vlastní to, že se transferoví nebo tranzitní cestující neberou v potaz, jelikož se tato daň nevztahuje na konkrétní segmenty cesty. Zdanitelným plněním je místo toho cesta, která je zahájena v Irsku, a splatná daň závisí na cílovém místě určení uvedeném na letence bez ohledu na to, zda při cestě do konečného místa určení uskuteční cestující jeden či více letů. |
| --- | --- |

(96)

Společnost Aer Lingus tvrdí, že osvobození přepravy transferových a tranzitních cestujících od daně z letecké dopravy není selektivní. Podle společnosti Aer Lingus je systému daně z letecké dopravy vlastní to, že se transferoví nebo tranzitní cestující neberou v potaz, jelikož se tato daň nevztahuje na konkrétní segmenty cesty. Zdanitelným plněním je místo toho cesta, která je zahájena v Irsku, a splatná daň závisí na cílovém místě určení uvedeném na letence bez ohledu na to, zda při cestě do konečného místa určení uskuteční cestující jeden či více letů.

| (97) | Společnost Aer Lingus odkazuje v této souvislosti na 41. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, v němž Komise zastávala předběžný názor, že zdanitelným plněním je cesta, která je zahájena v Irsku, a splatná daň závisí na cílovém místě určení uvedeném na letence bez ohledu na to, zda při cestě do konečného místa určení uskuteční cestující jeden či více letů:

  „Případným jiným referenčním systémem může být daň účtovaná s ohledem na cestu uskutečněnou letecky z letiště v Irsku, přičemž se pojmem „cesta uskutečněná letecky“ rozumí cesta z letiště v Irsku do cílového místa určení, která může sestávat z jednoho či více segmentů. Pokud by to představovalo správný referenční systém, je zjevné, že by se na přepravu transferových nebo tranzitních cestujících neměla daň z letecké dopravy vztahovat. Opatření by tudíž nebylo selektivní
  “ (zdůraznění přidáno společností Aer Lingus). |
| --- | --- |

(97)

Společnost Aer Lingus odkazuje v této souvislosti na 41. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, v němž Komise zastávala předběžný názor, že zdanitelným plněním je cesta, která je zahájena v Irsku, a splatná daň závisí na cílovém místě určení uvedeném na letence bez ohledu na to, zda při cestě do konečného místa určení uskuteční cestující jeden či více letů:

„Případným jiným referenčním systémem může být daň účtovaná s ohledem na cestu uskutečněnou letecky z letiště v Irsku, přičemž se pojmem „cesta uskutečněná letecky“ rozumí cesta z letiště v Irsku do cílového místa určení, která může sestávat z jednoho či více segmentů. Pokud by to představovalo správný referenční systém, je zjevné, že by se na přepravu transferových nebo tranzitních cestujících neměla daň z letecké dopravy vztahovat. Opatření by tudíž nebylo selektivní
  “ (zdůraznění přidáno společností Aer Lingus).

pojmem „cesta uskutečněná letecky“ rozumí cesta z

Opatření by tudíž nebylo selektivní

5.2.6.   K dalším záležitostem

K dalším záležitostem

| (98) | Pokud by Komise i nadále trvala na svém předběžném názoru, že referenčním systémem daně z letecké dopravy je zdanění každého odletu (jednotlivě), společnost Aer Lingus uvedla, že:






  — | vynětí přepravy transferových/tranzitních cestujících není selektivní a |
| --- | --- | --- |

(98)

Pokud by Komise i nadále trvala na svém předběžném názoru, že referenčním systémem daně z letecké dopravy je zdanění každého odletu (jednotlivě), společnost Aer Lingus uvedla, že:

—

vynětí přepravy transferových/tranzitních cestujících není selektivní a

| — | i v případě, že by se výjimka považovala za selektivní, byla by odůvodněná. |
| --- | --- |

—

i v případě, že by se výjimka považovala za selektivní, byla by odůvodněná.

5.2.6.1.   K prvnímu bodu „vynětí přepravy transferových/tranzitních cestujících není selektivní“

K prvnímu bodu „vynětí přepravy transferových/tranzitních cestujících není selektivní“

| (99) | S odkazem na judikaturu (28) společnost Aer Lingus uvádí, že by neuplatňování daně z letecké dopravy na odlety transferových a tranzitních cestujících bylo selektivní pouze tehdy, pokud by rozlišovalo mezi hospodářskými subjekty, které se s ohledem na cíl daně z letecké dopravy nacházejí ve srovnatelné faktické a právní situaci. Společnost Aer Lingus v této souvislosti poukazuje na otázku, zda neuplatňování daně na přepravu transferových a tranzitních cestujících zvýhodňuje dopravce, jako je společnost Aer Lingus (nabízející jednu letenku pro cesty zahrnující dva či více letů), v porovnání s dopravci poskytujícími služby z bodu do bodu (kteří u těchto cest nenabízejí jednu letenku, a v případě cestujících, jejichž cesta zahrnuje vlastní přípoj, musí tudíž daň z letecké dopravy vybírat u každého letu). |
| --- | --- |

(99)

S odkazem na judikaturu (28) společnost Aer Lingus uvádí, že by neuplatňování daně z letecké dopravy na odlety transferových a tranzitních cestujících bylo selektivní pouze tehdy, pokud by rozlišovalo mezi hospodářskými subjekty, které se s ohledem na cíl daně z letecké dopravy nacházejí ve srovnatelné faktické a právní situaci. Společnost Aer Lingus v této souvislosti poukazuje na otázku, zda neuplatňování daně na přepravu transferových a tranzitních cestujících zvýhodňuje dopravce, jako je společnost Aer Lingus (nabízející jednu letenku pro cesty zahrnující dva či více letů), v porovnání s dopravci poskytujícími služby z bodu do bodu (kteří u těchto cest nenabízejí jednu letenku, a v případě cestujících, jejichž cesta zahrnuje vlastní přípoj, musí tudíž daň z letecké dopravy vybírat u každého letu).

28

| (100) | Společnost Aer Lingus závěrem uvádí, že vzhledem k rozdílné faktické a právní situaci mezi službami čistě z bodu do bodu a službami s jednou letenkou (zejména rozdílným nákladům pro dopravce a úrovni služeb u cestujícího) není výjimka pro přepravu transferových a tranzitních cestující selektivní, a to z těchto důvodů:






  — | Značná část cestujících společnosti Aer Lingus si jistě zvolí z jakéhokoliv důvodu vlastní přípoj (29), a to bez ohledu na to, že společnost Aer Lingus může nabídnout jednu letenku pro celou cestu. Společnost Aer Lingus není z podstaty věci schopna určit nebo vyčíslit počet cestujících, kteří upřednostňují cestu na základě vlastních přípojů, o nic více, než jsou dopravci poskytující služby z bodu do bodu schopni určit jednoznačně počty těchto cestujících (kteří mohou například zvolit vlastní přípoj u jiného dopravce). S ohledem na cestující, kteří si zvolí vlastní přípoj, se společnost Aer Lingus nachází ve stejné faktické a právní situaci jako dopravci poskytující čistě služby z bodu do bodu. |
| --- | --- | --- |

(100)

Společnost Aer Lingus závěrem uvádí, že vzhledem k rozdílné faktické a právní situaci mezi službami čistě z bodu do bodu a službami s jednou letenkou (zejména rozdílným nákladům pro dopravce a úrovni služeb u cestujícího) není výjimka pro přepravu transferových a tranzitních cestující selektivní, a to z těchto důvodů:

—

Značná část cestujících společnosti Aer Lingus si jistě zvolí z jakéhokoliv důvodu vlastní přípoj (29), a to bez ohledu na to, že společnost Aer Lingus může nabídnout jednu letenku pro celou cestu. Společnost Aer Lingus není z podstaty věci schopna určit nebo vyčíslit počet cestujících, kteří upřednostňují cestu na základě vlastních přípojů, o nic více, než jsou dopravci poskytující služby z bodu do bodu schopni určit jednoznačně počty těchto cestujících (kteří mohou například zvolit vlastní přípoj u jiného dopravce). S ohledem na cestující, kteří si zvolí vlastní přípoj, se společnost Aer Lingus nachází ve stejné faktické a právní situaci jako dopravci poskytující čistě služby z bodu do bodu.

29

| — | Z faktického a právního hlediska se však situace společnosti Aer Lingus liší s ohledem na cestující, kteří pořizují transferové nebo tranzitní lety s jednou letenkou. Společnost Aer Lingus odkazuje v tomto ohledu na část poslední věty 45. [44. bodu odůvodnění] (30) rozhodnutí o zahájení řízení, v němž podle společnosti Aer Lingus Komise sama uznává, že „může být vhodné rozlišovat právní a faktickou situaci leteckých společností poskytujících pouze služby z bodu do bodu a leteckých společností, které poskytují rovněž služby, jež zahrnují přestup nebo tranzit na takovém letišti“. |
| --- | --- |

—

Z faktického a právního hlediska se však situace společnosti Aer Lingus liší s ohledem na cestující, kteří pořizují transferové nebo tranzitní lety s jednou letenkou. Společnost Aer Lingus odkazuje v tomto ohledu na část poslední věty 45. [44. bodu odůvodnění] (30) rozhodnutí o zahájení řízení, v němž podle společnosti Aer Lingus Komise sama uznává, že „může být vhodné rozlišovat právní a faktickou situaci leteckých společností poskytujících pouze služby z bodu do bodu a leteckých společností, které poskytují rovněž služby, jež zahrnují přestup nebo tranzit na takovém letišti“.

30

| (101) | S odkazem na části rozhodnutí o zahájení řízení týkající se rozdílů mezi cestami, které v rámci jedné rezervace zahrnují několik letů, a cestami zahrnujícími několik letů na základě samostatných rezervací podala společnost Aer Lingus v souvislosti se selektivitou rovněž tyto připomínky:






  — | Pokud jde o část týkající se toho, že „obchodní modely leteckých společností zaměřujících se na letecké služby z bodu do bodu a leteckých společností poskytujících služby, které mohou zahrnovat přestup nebo tranzit, jsou velmi rozdílné“
   (31). Společnost Aer Lingus zdůrazňuje, že při přepravě transferových a tranzitních cestujících uplatňuje zvláštní postupy. To zahrnuje zajištění hladkého přestupu, jako jsou přepážky pro přestupy a tarifní ceny letenek a převzetí odpovědnosti za zmeškané spoje (například poskytování péče a pomoci, zajištění ubytování). Podle společnosti Aer Lingus se jedná o významné náklady a povinnosti, jež se na cestující s vlastními přípoji nevztahují. |
| --- | --- | --- |

(101)

S odkazem na části rozhodnutí o zahájení řízení týkající se rozdílů mezi cestami, které v rámci jedné rezervace zahrnují několik letů, a cestami zahrnujícími několik letů na základě samostatných rezervací podala společnost Aer Lingus v souvislosti se selektivitou rovněž tyto připomínky:

—

Pokud jde o část týkající se toho, že „obchodní modely leteckých společností zaměřujících se na letecké služby z bodu do bodu a leteckých společností poskytujících služby, které mohou zahrnovat přestup nebo tranzit, jsou velmi rozdílné“
   (31). Společnost Aer Lingus zdůrazňuje, že při přepravě transferových a tranzitních cestujících uplatňuje zvláštní postupy. To zahrnuje zajištění hladkého přestupu, jako jsou přepážky pro přestupy a tarifní ceny letenek a převzetí odpovědnosti za zmeškané spoje (například poskytování péče a pomoci, zajištění ubytování). Podle společnosti Aer Lingus se jedná o významné náklady a povinnosti, jež se na cestující s vlastními přípoji nevztahují.

31

| — | Pokud jde o část týkající se toho, že „služby, které zahrnují přestup/tranzit, představují z hlediska zákazníka cestu z letiště původu na letiště určení, a nikoli dvě samostatné cesty“
   (32). Společnost Aer Lingus objasnila, že se u cestujících liší rovněž poskytované služby, které zabraňují několika odbavením, několika letenkám, případně rozdílným povoleným váhám zavazadel atd. |
| --- | --- |

—

Pokud jde o část týkající se toho, že „služby, které zahrnují přestup/tranzit, představují z hlediska zákazníka cestu z letiště původu na letiště určení, a nikoli dvě samostatné cesty“
   (32). Společnost Aer Lingus objasnila, že se u cestujících liší rovněž poskytované služby, které zabraňují několika odbavením, několika letenkám, případně rozdílným povoleným váhám zavazadel atd.

32

| — | Pokud jde o část týkající se toho, že „celá cesta zahrnující dva či více segmentů je prodána jako jedna cesta a lze ji uskutečnit s jednou letenkou“
   (33). Společnost Aer Lingus uvedla, že je zřejmé, že u cesty s vlastními přípoji tomu tak není. Cesta s vlastními přípoji by ve skutečnosti zahrnovala nejméně dvě samostatné letenky (a dvě samostatné smlouvy), případně se dvěma různými leteckými společnostmi. Jedna letenka je založena na jedné smlouvě s jednou leteckou společností. |
| --- | --- |

—

Pokud jde o část týkající se toho, že „celá cesta zahrnující dva či více segmentů je prodána jako jedna cesta a lze ji uskutečnit s jednou letenkou“
   (33). Společnost Aer Lingus uvedla, že je zřejmé, že u cesty s vlastními přípoji tomu tak není. Cesta s vlastními přípoji by ve skutečnosti zahrnovala nejméně dvě samostatné letenky (a dvě samostatné smlouvy), případně se dvěma různými leteckými společnostmi. Jedna letenka je založena na jedné smlouvě s jednou leteckou společností.

33

| — | Pokud jde o část týkající se toho, že „cestující obvykle nemusí při přestupu vyzvednout svá zavazadla“
   (34). Podle společnosti Aer Lingus je tomu u cestujících s vlastními přípoji ve skutečnosti naopak. Na žádném s irských letišť neexistují v případě cestujících s vlastními přípoji služby transferu zavazadel. |
| --- | --- |

—

Pokud jde o část týkající se toho, že „cestující obvykle nemusí při přestupu vyzvednout svá zavazadla“
   (34). Podle společnosti Aer Lingus je tomu u cestujících s vlastními přípoji ve skutečnosti naopak. Na žádném s irských letišť neexistují v případě cestujících s vlastními přípoji služby transferu zavazadel.

34

| — | Pokud jde o část týkající se toho, že „kontroly cestujících a zavazadel se obvykle liší“
   (34). Společnost Aer Lingus uvedla, že se cestující s vlastními přípoji musí pro každý let odbavit zvlášť. |
| --- | --- |

—

Pokud jde o část týkající se toho, že „kontroly cestujících a zavazadel se obvykle liší“
   (34). Společnost Aer Lingus uvedla, že se cestující s vlastními přípoji musí pro každý let odbavit zvlášť.

34

5.2.6.2.   Co se týká druhého bodu „i v případě, že by se výjimka považovala za selektivní, byla by odůvodněná“

Co se týká druhého bodu „i v případě, že by se výjimka považovala za selektivní, byla by odůvodněná“

| (102) | Společnost Aer Lingus uvádí, že opatření zamezuje dvojímu zdanění a uplatňuje se jak v Irsku, tak i na přeshraničním základě. Tuto výjimku obvykle uplatňují i jiné jurisdikce, například Spojené království. |
| --- | --- |

(102)

Společnost Aer Lingus uvádí, že opatření zamezuje dvojímu zdanění a uplatňuje se jak v Irsku, tak i na přeshraničním základě. Tuto výjimku obvykle uplatňují i jiné jurisdikce, například Spojené království.

| (103) | Společnost Aer Lingus dále uvádí, že řídící a základní zásadou daně z letecké dopravy je to, že se vypočítává s ohledem na celou cestu. V případě jedné letenky se tato jedna letenka rovná jedné cestě (je-li doba případného mezipřistání kratší než šest hodin). V případě vlastního přípoje se dvěma samostatnými rezervacemi se však každá rezervace v rezervačních systémech leteckých společností pokládá za samostatnou rezervaci a není rozpoznána jako přestup cestujících. |
| --- | --- |

(103)

Společnost Aer Lingus dále uvádí, že řídící a základní zásadou daně z letecké dopravy je to, že se vypočítává s ohledem na celou cestu. V případě jedné letenky se tato jedna letenka rovná jedné cestě (je-li doba případného mezipřistání kratší než šest hodin). V případě vlastního přípoje se dvěma samostatnými rezervacemi se však každá rezervace v rezervačních systémech leteckých společností pokládá za samostatnou rezervaci a není rozpoznána jako přestup cestujících.

5.3.   Vyjádření Irska k připomínkám zúčastněných stran

Vyjádření Irska k připomínkám zúčastněných stran

| (104) | Irsko s body, které předložila společnost Aer Lingus, celkově souhlasilo s výjimkou shrnutí uvedeného v 93. a 94. bodě odůvodnění. Podle Irska citovala společnost Aer Lingus dopis Irska ze dne 15. října 2009 uvádějící, že pokud cesta sestává z několika segmentů, je první úsek vždy od daně z letecké dopravy osvobozen. Irsko poukázalo na svůj dopis ze dne 22. prosince 2015, v němž objasnilo, že se jednalo o nedorozumění. Dopis Irska ze dne 15. října 2009 uváděl konkrétní příklad, v němž se na první úsek cesty daň z letecké dopravy nevztahovala. Irsko se však domnívá, že to nelze vykládat jako obecné tvrzení v tom smyslu, že první úsek je vždy od daně osvobozen. |
| --- | --- |

(104)

Irsko s body, které předložila společnost Aer Lingus, celkově souhlasilo s výjimkou shrnutí uvedeného v 93. a 94. bodě odůvodnění. Podle Irska citovala společnost Aer Lingus dopis Irska ze dne 15. října 2009 uvádějící, že pokud cesta sestává z několika segmentů, je první úsek vždy od daně z letecké dopravy osvobozen. Irsko poukázalo na svůj dopis ze dne 22. prosince 2015, v němž objasnilo, že se jednalo o nedorozumění. Dopis Irska ze dne 15. října 2009 uváděl konkrétní příklad, v němž se na první úsek cesty daň z letecké dopravy nevztahovala. Irsko se však domnívá, že to nelze vykládat jako obecné tvrzení v tom smyslu, že první úsek je vždy od daně osvobozen.

| (105) | Co se týká připomínek společnosti Ryanair ohledně splatné daně (viz 65. bod odůvodnění), Irsko podotklo, že samotná společnost Ryanair transferové ani tranzitní cestující nepřepravovala, a proto neměla s uplatňováním pravidel týkajících se daně z letecké dopravy praktické zkušenosti. Společnost Ryanair podle Irska ani nevysvětlila své důvody. |
| --- | --- |

(105)

Co se týká připomínek společnosti Ryanair ohledně splatné daně (viz 65. bod odůvodnění), Irsko podotklo, že samotná společnost Ryanair transferové ani tranzitní cestující nepřepravovala, a proto neměla s uplatňováním pravidel týkajících se daně z letecké dopravy praktické zkušenosti. Společnost Ryanair podle Irska ani nevysvětlila své důvody.

6.   POSOUZENÍ NEUPLATŇOVÁNÍ DANĚ Z LETECKÉ DOPRAVY NA PŘEPRAVU TRANZITNÍCH A TRANSFEROVÝCH CESTUJÍCÍCH

POSOUZENÍ NEUPLATŇOVÁNÍ DANĚ Z LETECKÉ DOPRAVY NA PŘEPRAVU TRANZITNÍCH A TRANSFEROVÝCH CESTUJÍCÍCH

6.1.   Předběžné poznámky: náležitý výklad daně z letecké dopravy s ohledem na výjimku pro přepravu tranzitních a transferových cestujících

Předběžné poznámky: náležitý výklad daně z letecké dopravy s ohledem na výjimku pro přepravu tranzitních a transferových cestujících

| (106) | Ve svém dopise ze dne 15. října 2009 Irsko uvedlo, že výjimka pro přepravu tranzitních a transferových cestujících zajišťuje, že „první úsek“ celé cesty dani z letecké dopravy nepodléhá. Toto tvrzení vedlo k dezorientaci ohledně správného výkladu výjimky, jak je zjevné z rozsudku Tribunálu ve věci T-512/11. |
| --- | --- |

(106)

Ve svém dopise ze dne 15. října 2009 Irsko uvedlo, že výjimka pro přepravu tranzitních a transferových cestujících zajišťuje, že „první úsek“ celé cesty dani z letecké dopravy nepodléhá. Toto tvrzení vedlo k dezorientaci ohledně správného výkladu výjimky, jak je zjevné z rozsudku Tribunálu ve věci T-512/11.

| (107) | Na základě připomínek obdržených od Irska a třetích stran je nyní zřejmé, že irské právní předpisy je nutno chápat tak, jak je uvedeno v oddíle 2.2. |
| --- | --- |

(107)

Na základě připomínek obdržených od Irska a třetích stran je nyní zřejmé, že irské právní předpisy je nutno chápat tak, jak je uvedeno v oddíle 2.2.

| (108) | Jak je objasněno v tomto oddíle, podle § 55 odst. 2 finančního zákona musí letecké společnosti odvádět daň z letecké dopravy za každého cestujícího odlétajícího na palubě letadla z letiště nacházejícího se v Irsku, zatímco tranzitní a transferoví cestující se za cestující ve smyslu § 55 odst. 2 finančního zákona nepovažují, a na jejich odlet se tudíž daň z letecké dopravy nevztahuje. Nelze proto obecně uvést, že se daň z letecké dopravy vztahuje na určitý úsek cesty uskutečněné letecky. |
| --- | --- |

(108)

Jak je objasněno v tomto oddíle, podle § 55 odst. 2 finančního zákona musí letecké společnosti odvádět daň z letecké dopravy za každého cestujícího odlétajícího na palubě letadla z letiště nacházejícího se v Irsku, zatímco tranzitní a transferoví cestující se za cestující ve smyslu § 55 odst. 2 finančního zákona nepovažují, a na jejich odlet se tudíž daň z letecké dopravy nevztahuje. Nelze proto obecně uvést, že se daň z letecké dopravy vztahuje na určitý úsek cesty uskutečněné letecky.

| (109) | Je třeba zmínit, že v době přijetí rozhodnutí z roku 2011 existovaly dvě rozdílné sazby vztahující se na lety do míst určení nacházejících se ve vzdálenosti maximálně 300 km od letiště v Dublinu a na všechny ostatní lety. Nyní je zřejmé, že použitelná daňová sazba závisela na vzdálenosti do cílového místa určení bez ohledu na místo tranzitu nebo přestupu. Například cesta z Dublinu do New Yorku s mezipřistáním v Shannonu by podléhala dani ve výši 10 EUR, nikoli 2 EUR. Odlet z letiště v Dublinu by vedl k zdanění se sazbou daně z letecké dopravy ve výši 10 EUR, ačkoliv se letiště Shannon nachází ve vzdálenosti do 300 km od letiště v Dublinu, jelikož vzdálenost mezi letištěm v Dublinu a New Yorkem tuto prahovou hodnotu překračuje. Odlet z místa mezipřistání na letišti Shannon dani z letecké dopravy nepodléhá, jelikož cestující je na tomto letišti tranzitním nebo transferovým cestujícím. |
| --- | --- |

(109)

Je třeba zmínit, že v době přijetí rozhodnutí z roku 2011 existovaly dvě rozdílné sazby vztahující se na lety do míst určení nacházejících se ve vzdálenosti maximálně 300 km od letiště v Dublinu a na všechny ostatní lety. Nyní je zřejmé, že použitelná daňová sazba závisela na vzdálenosti do cílového místa určení bez ohledu na místo tranzitu nebo přestupu. Například cesta z Dublinu do New Yorku s mezipřistáním v Shannonu by podléhala dani ve výši 10 EUR, nikoli 2 EUR. Odlet z letiště v Dublinu by vedl k zdanění se sazbou daně z letecké dopravy ve výši 10 EUR, ačkoliv se letiště Shannon nachází ve vzdálenosti do 300 km od letiště v Dublinu, jelikož vzdálenost mezi letištěm v Dublinu a New Yorkem tuto prahovou hodnotu překračuje. Odlet z místa mezipřistání na letišti Shannon dani z letecké dopravy nepodléhá, jelikož cestující je na tomto letišti tranzitním nebo transferovým cestujícím.

| (110) | To, zda se dotyčný cestující pokládá na irském letišti za tranzitního nebo transferového cestujícího, nezáviselo na umístění letiště, z něhož cestující přiletěl při přistání na irském letišti a jež se mohlo nacházet i mimo Irsko, například v případě cesty z Londýna do New Yorku s mezipřistáním nepřesahujícím šest hodin v Shannonu. U této cesty by se daň z letecké dopravy nehradila, jelikož se letiště odletu v Londýně nachází mimo Irsko, zatímco při odletu z letiště Shannon se cestující považuje za transferového nebo tranzitního cestujícího. |
| --- | --- |

(110)

To, zda se dotyčný cestující pokládá na irském letišti za tranzitního nebo transferového cestujícího, nezáviselo na umístění letiště, z něhož cestující přiletěl při přistání na irském letišti a jež se mohlo nacházet i mimo Irsko, například v případě cesty z Londýna do New Yorku s mezipřistáním nepřesahujícím šest hodin v Shannonu. U této cesty by se daň z letecké dopravy nehradila, jelikož se letiště odletu v Londýně nachází mimo Irsko, zatímco při odletu z letiště Shannon se cestující považuje za transferového nebo tranzitního cestujícího.

6.2.   Existence podpory

Existence podpory

6.2.1.   Úvod

Úvod

| (111) | V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak. |
| --- | --- |

(111)

V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.

| (112) | K tomu, aby se určité opatření považovalo za podporu ve smyslu tohoto ustanovení, musí být proto splněny kumulativně tyto podmínky: i) opatření musí být přičitatelné státu a být financováno ze státních prostředků; ii) musí zvýhodňovat příjemce, kterým musí být podnik (tj. musí vykonávat hospodářskou činnost); iii) tato výhoda musí být selektivní a iv) opatření musí narušovat nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(112)

K tomu, aby se určité opatření považovalo za podporu ve smyslu tohoto ustanovení, musí být proto splněny kumulativně tyto podmínky: i) opatření musí být přičitatelné státu a být financováno ze státních prostředků; ii) musí zvýhodňovat příjemce, kterým musí být podnik (tj. musí vykonávat hospodářskou činnost); iii) tato výhoda musí být selektivní a iv) opatření musí narušovat nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

| (113) | V daném případě je za prvé vhodné uvážit, zda může neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících poskytnout určitým leteckým společnostem selektivní výhodu. |
| --- | --- |

(113)

V daném případě je za prvé vhodné uvážit, zda může neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících poskytnout určitým leteckým společnostem selektivní výhodu.

6.2.2.   Selektivita

Selektivita

6.2.2.1.   Úvod

Úvod

| (114) | Opatření je selektivní, pokud zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(114)

Opatření je selektivní, pokud zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (115) | U opatření, která se vztahují na všechny podniky splňující určitá kritéria a která snižují náklady, jež tyto podniky musí obvykle nést, by se měla selektivita opatření obvykle posoudit pomocí analýzy o třech krocích (35). Za prvé je nutno určit obecný či běžný režim zdanění platný v členském státě, tj. „referenční systém“. Za druhé je třeba rozhodnout, zda dané opatření představuje odchylku od tohoto systému, jelikož rozlišuje mezi hospodářskými subjekty, které jsou vzhledem k cílům systému ve srovnatelné faktické a právní situaci. Jestliže dotyčné opatření odchylku od referenčního systému nepředstavuje, selektivní není. Pokud se od něj odchyluje (a je tudíž prima facie selektivní), musí být ve třetím stupni analýzy stanoveno, zda je opatření odchylující se od referenčního systému odůvodněno na základě povahy nebo obecné struktury referenčního systému. Je-li prima facie selektivní opatření odůvodněno povahou nebo obecnou strukturou systému, nebude se považovat za selektivní, a nebude tudíž spadat do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(115)

U opatření, která se vztahují na všechny podniky splňující určitá kritéria a která snižují náklady, jež tyto podniky musí obvykle nést, by se měla selektivita opatření obvykle posoudit pomocí analýzy o třech krocích (35). Za prvé je nutno určit obecný či běžný režim zdanění platný v členském státě, tj. „referenční systém“. Za druhé je třeba rozhodnout, zda dané opatření představuje odchylku od tohoto systému, jelikož rozlišuje mezi hospodářskými subjekty, které jsou vzhledem k cílům systému ve srovnatelné faktické a právní situaci. Jestliže dotyčné opatření odchylku od referenčního systému nepředstavuje, selektivní není. Pokud se od něj odchyluje (a je tudíž prima facie selektivní), musí být ve třetím stupni analýzy stanoveno, zda je opatření odchylující se od referenčního systému odůvodněno na základě povahy nebo obecné struktury referenčního systému. Je-li prima facie selektivní opatření odůvodněno povahou nebo obecnou strukturou systému, nebude se považovat za selektivní, a nebude tudíž spadat do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU.

35

prima facie

prima facie

| (116) | V určitých výjimečných případech nelze postup založený na třech krocích vzhledem k praktickým účinkům dotčených opatření použít. V těchto případech může být také nezbytné posoudit, zda je uvedený systém členským státem vymezen důsledně, nebo zda byl naopak vymezen jednoznačně svévolným nebo předpojatým způsobem, aby zvýhodňoval určité podniky oproti jiným. Jinak by namísto stanovení obecných pravidel použitelných na všechny podniky, ze kterých je provedena odchylka ve prospěch některých podniků, mohl členský stát dosáhnout téhož výsledku obcházením pravidel státní podpory tím, že přizpůsobuje a kombinuje daňová pravidla takovým způsobem, že samotné jejich použití povede k různému daňovému zatížení pro různé podniky (36). V této souvislosti je třeba připomenout, že čl. 107 odst. 1 nerozlišuje mezi opatřeními státní podpory z hlediska jejich důvodů nebo cílů, nýbrž je vymezuje ve vztahu k jejich účinkům, bez ohledu na použitý postup (37). |
| --- | --- |

(116)

V určitých výjimečných případech nelze postup založený na třech krocích vzhledem k praktickým účinkům dotčených opatření použít. V těchto případech může být také nezbytné posoudit, zda je uvedený systém členským státem vymezen důsledně, nebo zda byl naopak vymezen jednoznačně svévolným nebo předpojatým způsobem, aby zvýhodňoval určité podniky oproti jiným. Jinak by namísto stanovení obecných pravidel použitelných na všechny podniky, ze kterých je provedena odchylka ve prospěch některých podniků, mohl členský stát dosáhnout téhož výsledku obcházením pravidel státní podpory tím, že přizpůsobuje a kombinuje daňová pravidla takovým způsobem, že samotné jejich použití povede k různému daňovému zatížení pro různé podniky (36). V této souvislosti je třeba připomenout, že čl. 107 odst. 1 nerozlišuje mezi opatřeními státní podpory z hlediska jejich důvodů nebo cílů, nýbrž je vymezuje ve vztahu k jejich účinkům, bez ohledu na použitý postup (37).

36

37

| (117) | Níže bude analýza o třech krocích uplatněna nejprve na osvobození přepravy tranzitních a transferových cestujících od daně z letecké dopravy (oddíly 6.2.2.2 a 6.2.2.3). Za druhé Komise posoudí, zda členský stát navrhl daň z letecké dopravy jednoznačně svévolným nebo předpojatým způsobem, aby zvýhodňovala určité podniky oproti jiným (oddíl 6.2.2.4.). |
| --- | --- |

(117)

Níže bude analýza o třech krocích uplatněna nejprve na osvobození přepravy tranzitních a transferových cestujících od daně z letecké dopravy (oddíly 6.2.2.2 a 6.2.2.3). Za druhé Komise posoudí, zda členský stát navrhl daň z letecké dopravy jednoznačně svévolným nebo předpojatým způsobem, aby zvýhodňovala určité podniky oproti jiným (oddíl 6.2.2.4.).

6.2.2.2.   Určení referenčního systému

Určení referenčního systému

| (118) | Referenční systém představuje měřítko, na jehož základě se posuzuje selektivita opatření. Referenční systém se skládá z konzistentního souboru pravidel, která se vztahují obecně – na základě objektivních kritérií – na všechny podniky, jež spadají do jeho oblasti působnosti, jak je vymezena jeho cílem. Identifikace referenčního systému proto závisí na faktorech, jako jsou zdanitelné osoby, zdanitelný základ, zdanitelná plnění a příslušné sazby daně. |
| --- | --- |

(118)

Referenční systém představuje měřítko, na jehož základě se posuzuje selektivita opatření. Referenční systém se skládá z konzistentního souboru pravidel, která se vztahují obecně – na základě objektivních kritérií – na všechny podniky, jež spadají do jeho oblasti působnosti, jak je vymezena jeho cílem. Identifikace referenčního systému proto závisí na faktorech, jako jsou zdanitelné osoby, zdanitelný základ, zdanitelná plnění a příslušné sazby daně.

6.2.2.3.   Daň z letecké dopravy

Daň z letecké dopravy

| (119) | Daň z letecké dopravy představuje zvláštní daňový režim, který není součástí širšího daňového systému. Referenční systém proto nepřesahuje meze samotné daně z letecké dopravy. |
| --- | --- |

(119)

Daň z letecké dopravy představuje zvláštní daňový režim, který není součástí širšího daňového systému. Referenční systém proto nepřesahuje meze samotné daně z letecké dopravy.

| (120) | Klíčovou otázkou v tomto případě je to, zda je neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu tranzitních a transferových cestujících součástí referenčního systému, nebo zda toto neuplatňování daně představuje odchylku od referenčního systému. V prvním případě se daň z letecké dopravy považuje za daň, která se vztahuje na všechny cestující odlétající z Irska v rámci cesty uskutečněné letecky, přičemž se má za to, že cesta uskutečněná letecky může zahrnovat více než jeden let. Na základě tohoto přístupu je logické, že se daň nevybírá dvakrát, zahrnuje-li celková cesta více než jeden odlet z irského letiště. Cestující, kteří zahájí cestu ve třetí zemi, dani nepodléhají, jelikož neodlétají z irského letiště („systém založený na cestě“). Ve druhém případě se daň z letecké dopravy pokládá za daň, která se vztahuje na všechny cestující odlétající z letiště v Irsku, a neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu tranzitních a transferových cestujících představuje odchylku od tohoto pravidla („systém založený na odletu“). |
| --- | --- |

(120)

Klíčovou otázkou v tomto případě je to, zda je neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu tranzitních a transferových cestujících součástí referenčního systému, nebo zda toto neuplatňování daně představuje odchylku od referenčního systému. V prvním případě se daň z letecké dopravy považuje za daň, která se vztahuje na všechny cestující odlétající z Irska v rámci cesty uskutečněné letecky, přičemž se má za to, že cesta uskutečněná letecky může zahrnovat více než jeden let. Na základě tohoto přístupu je logické, že se daň nevybírá dvakrát, zahrnuje-li celková cesta více než jeden odlet z irského letiště. Cestující, kteří zahájí cestu ve třetí zemi, dani nepodléhají, jelikož neodlétají z irského letiště („systém založený na cestě“). Ve druhém případě se daň z letecké dopravy pokládá za daň, která se vztahuje na všechny cestující odlétající z letiště v Irsku, a neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu tranzitních a transferových cestujících představuje odchylku od tohoto pravidla („systém založený na odletu“).

| (121) | Pokud jde o první analýzu, znění § 55 odst. 2 písm. a) finančního zákona („každý odlet cestujícího z letiště“) by mohlo naznačovat, že vhodný referenční systém představuje systém založený na odletu. V rozhodnutí o zahájení řízení zastávala Komise tento předběžný názor: referenčním systémem je daň, která je účtována s ohledem na každého cestujícího odlétajícího z letiště v Irsku. |
| --- | --- |

(121)

Pokud jde o první analýzu, znění § 55 odst. 2 písm. a) finančního zákona („každý odlet cestujícího z letiště“) by mohlo naznačovat, že vhodný referenční systém představuje systém založený na odletu. V rozhodnutí o zahájení řízení zastávala Komise tento předběžný názor: referenčním systémem je daň, která je účtována s ohledem na každého cestujícího odlétajícího z letiště v Irsku.

| (122) | Tento předběžný závěr se zakládal na skutečnosti, že finanční zákon odkazoval na zdanění odletů. Po provedení formálního vyšetřovacího řízení a získání dalších informací ohledně náležitého výkladu § 55 odst. 2 finančního zákona a na základě vysvětlení Irska, že cílem daně z letecké dopravy bylo zdanění jedné cesty začínající na irském letišti, a to i v případě, je-li tato cesta rozdělena na různé úseky (viz 59. bod odůvodnění), lze vyvodit závěr, že cílem systému bylo zdanění cest uskutečněných letecky, které začínají v Irsku. Na tomto základě a ze všech níže objasněných důvodů je referenčním systémem zdanění cest začínajících v Irsku. |
| --- | --- |

(122)

Tento předběžný závěr se zakládal na skutečnosti, že finanční zákon odkazoval na zdanění odletů. Po provedení formálního vyšetřovacího řízení a získání dalších informací ohledně náležitého výkladu § 55 odst. 2 finančního zákona a na základě vysvětlení Irska, že cílem daně z letecké dopravy bylo zdanění jedné cesty začínající na irském letišti, a to i v případě, je-li tato cesta rozdělena na různé úseky (viz 59. bod odůvodnění), lze vyvodit závěr, že cílem systému bylo zdanění cest uskutečněných letecky, které začínají v Irsku. Na tomto základě a ze všech níže objasněných důvodů je referenčním systémem zdanění cest začínajících v Irsku.

| (123) | Za prvé je třeba podotknout, že definice „cestujícího“ nezahrnuje transferové ani tranzitní cestující. Znění finančního zákona proto umožňuje vyvodit závěr, že referenčním systémem je „systém založený na cestě“, který vylučuje transferové a tranzitní cestující, jelikož odlet transferového nebo tranzitního cestujícího nepředstavuje „odlet cestujícího“ ve smyslu § 55 odst. 2 finančního zákona a jako takový není zdanitelným plněním (38). Úvaha, že referenčním systémem je „systém založený na cestě“, je rovněž v souladu se základním cílem právních předpisů, jak jej představilo Irsko ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(123)

Za prvé je třeba podotknout, že definice „cestujícího“ nezahrnuje transferové ani tranzitní cestující. Znění finančního zákona proto umožňuje vyvodit závěr, že referenčním systémem je „systém založený na cestě“, který vylučuje transferové a tranzitní cestující, jelikož odlet transferového nebo tranzitního cestujícího nepředstavuje „odlet cestujícího“ ve smyslu § 55 odst. 2 finančního zákona a jako takový není zdanitelným plněním (38). Úvaha, že referenčním systémem je „systém založený na cestě“, je rovněž v souladu se základním cílem právních předpisů, jak jej představilo Irsko ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení.

cestujícího

38

| (124) | Způsob fungování daně z letecké dopravy mimoto potvrzuje, že se daň týká cest uskutečněných letecky. V období, kdy se uplatňovaly rozdílné sazby, byla proto daňová sazba stanovena s ohledem na zdanění cílového místa určení cestujícího, které je uvedeno na letence, bez ohledu na to, zda cestující při cestě do daného místa určení uskutečnil jeden či více letů (viz 22. resp. 23. bod odůvodnění a příklady uplatnění daně z letecké dopravy uvedené v tabulce 2). Například daň splatná s ohledem na cestujícího, který cestuje z Dublinu do New Yorku s mezipřistáním v Shannonu, činila 10 EUR, a nikoli 2 EUR (viz 91. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(124)

Způsob fungování daně z letecké dopravy mimoto potvrzuje, že se daň týká cest uskutečněných letecky. V období, kdy se uplatňovaly rozdílné sazby, byla proto daňová sazba stanovena s ohledem na zdanění cílového místa určení cestujícího, které je uvedeno na letence, bez ohledu na to, zda cestující při cestě do daného místa určení uskutečnil jeden či více letů (viz 22. resp. 23. bod odůvodnění a příklady uplatnění daně z letecké dopravy uvedené v tabulce 2). Například daň splatná s ohledem na cestujícího, který cestuje z Dublinu do New Yorku s mezipřistáním v Shannonu, činila 10 EUR, a nikoli 2 EUR (viz 91. bod odůvodnění).

| (125) | Komise dále podotýká, že zdanění cesty uskutečněné letecky na základě sazby, která se na dotyčnou cestu uskutečněnou letecky z daného letiště v Irsku do daného cílového místa určení a prodanou v rámci jedné rezervace uplatní jednou, namísto samostatného zdanění jednotlivých úseků této jedné cesty je v zásadě oprávněné. Toto samostatné zdanění by znamenalo, že za cestujícího, který na irském letišti přestoupí na jiné letadlo, je daň hrazena dvakrát, což může skutečně vyvolat otázky týkající se spravedlnosti a rovného zacházení (viz 63. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(125)

Komise dále podotýká, že zdanění cesty uskutečněné letecky na základě sazby, která se na dotyčnou cestu uskutečněnou letecky z daného letiště v Irsku do daného cílového místa určení a prodanou v rámci jedné rezervace uplatní jednou, namísto samostatného zdanění jednotlivých úseků této jedné cesty je v zásadě oprávněné. Toto samostatné zdanění by znamenalo, že za cestujícího, který na irském letišti přestoupí na jiné letadlo, je daň hrazena dvakrát, což může skutečně vyvolat otázky týkající se spravedlnosti a rovného zacházení (viz 63. bod odůvodnění).

| (126) | Spotřební daně, jako je daň z letecké dopravy, se obvykle vztahují na pořízení konečného produktu nebo služby zákazníkem, a nikoli na jednotlivé součásti, jež mohou tvořit tento konečný produkt či službu. Z níže objasněných důvodů lze cestu zahrnující několik úseků, kdy se cestující na každém letišti mezipřistání pokládá za tranzitního nebo transferového cestujícího, považovat za jednu službu. |
| --- | --- |

(126)

Spotřební daně, jako je daň z letecké dopravy, se obvykle vztahují na pořízení konečného produktu nebo služby zákazníkem, a nikoli na jednotlivé součásti, jež mohou tvořit tento konečný produkt či službu. Z níže objasněných důvodů lze cestu zahrnující několik úseků, kdy se cestující na každém letišti mezipřistání pokládá za tranzitního nebo transferového cestujícího, považovat za jednu službu.

| (127) | V této souvislosti je třeba uvést, že letecké společnosti uvádějí své služby na trh jako cesty z daného místa původu (A) do cílového místa určení (B) i v případě, že tato cesta zahrnuje mezipřistání na jiném letišti. Tato služba v zásadě zahrnuje leteckou dopravu z místa A do místa B, přičemž existence a poloha vedlejšího letiště C představuje z hlediska cestujícího nepodstatný znak této služby (s výjimkou možného dopadu na celkovou dobu trvání cesty pro cestující) (39). V zásadě je proto zdanění nepřímé cesty, prodané jako jedna služba, z bodu A do bodu B přes bod C stejně jako přímé cesty z bodu A do bodu B (přičemž v obou případech se bod A nachází v Irsku) přijatelné a nediskriminační, jelikož obě služby uspokojují stejnou potřebu zákazníka (konkrétně cestu z bodu A do bodu B). |
| --- | --- |

(127)

V této souvislosti je třeba uvést, že letecké společnosti uvádějí své služby na trh jako cesty z daného místa původu (A) do cílového místa určení (B) i v případě, že tato cesta zahrnuje mezipřistání na jiném letišti. Tato služba v zásadě zahrnuje leteckou dopravu z místa A do místa B, přičemž existence a poloha vedlejšího letiště C představuje z hlediska cestujícího nepodstatný znak této služby (s výjimkou možného dopadu na celkovou dobu trvání cesty pro cestující) (39). V zásadě je proto zdanění nepřímé cesty, prodané jako jedna služba, z bodu A do bodu B přes bod C stejně jako přímé cesty z bodu A do bodu B (přičemž v obou případech se bod A nachází v Irsku) přijatelné a nediskriminační, jelikož obě služby uspokojují stejnou potřebu zákazníka (konkrétně cestu z bodu A do bodu B).

39

| (128) | Je třeba posoudit, zda definice tranzitního a transferového cestujícího obsažené ve finančním zákoně tyto zásady zohledňují. To je analyzováno v následujících bodech odůvodnění. |
| --- | --- |

(128)

Je třeba posoudit, zda definice tranzitního a transferového cestujícího obsažené ve finančním zákoně tyto zásady zohledňují. To je analyzováno v následujících bodech odůvodnění.

| (129) | Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, tranzitní cestující jsou definováni jako cestující, kteří se při příletu i odletu nacházejí v témže letadle. Komise se domnívá, že v tomto případě je zřejmé, že se ve skutečnosti jedná o jednu cestu, přičemž jediný rozdíl oproti přímému letu spočívá v tom, že na cestě do cílového místa určení letadlo krátce zastavuje na daném letišti. |
| --- | --- |

(129)

Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, tranzitní cestující jsou definováni jako cestující, kteří se při příletu i odletu nacházejí v témže letadle. Komise se domnívá, že v tomto případě je zřejmé, že se ve skutečnosti jedná o jednu cestu, přičemž jediný rozdíl oproti přímému letu spočívá v tom, že na cestě do cílového místa určení letadlo krátce zastavuje na daném letišti.

| (130) | Co se týká transferových cestujících, k vymezení transferových cestujících na letišti C při cestě z letiště A na letiště B přes letiště C byly použity tři podmínky: i) maximální doba strávená na letišti C nesmí překročit šest hodin; ii) letiště A a B nesmí být totožná a iii) lety z letiště A na letiště C a z letiště C na letiště B musí být pořízeny v rámci „jedné rezervace“. Komise má za to, že všechny tři podmínky jsou adekvátní a přiměřené. Bod i) zajišťuje, aby bylo letiště C skutečným letištěm mezipřistání, kde se cestující v zásadě připravuje a čeká na navazující let, a nikoli „skrytým“ cílovým místem určení. V tomto ohledu představuje šest hodin přiměřenou lhůtu, která zajišťuje, že letiště C je skutečným letištěm mezipřistání (40). Bod ii) zajišťuje, aby cesta nemaskovala přímý let z bodu A do bodu C a zpět. Co se týká bodu iii), jak je objasněno v 132.–134. bodě odůvodnění, tento bod zajišťuje, aby byla cesta z bodu A do bodu B prodána zákazníkovi jako jedna integrovaná služba. |
| --- | --- |

(130)

Co se týká transferových cestujících, k vymezení transferových cestujících na letišti C při cestě z letiště A na letiště B přes letiště C byly použity tři podmínky: i) maximální doba strávená na letišti C nesmí překročit šest hodin; ii) letiště A a B nesmí být totožná a iii) lety z letiště A na letiště C a z letiště C na letiště B musí být pořízeny v rámci „jedné rezervace“. Komise má za to, že všechny tři podmínky jsou adekvátní a přiměřené. Bod i) zajišťuje, aby bylo letiště C skutečným letištěm mezipřistání, kde se cestující v zásadě připravuje a čeká na navazující let, a nikoli „skrytým“ cílovým místem určení. V tomto ohledu představuje šest hodin přiměřenou lhůtu, která zajišťuje, že letiště C je skutečným letištěm mezipřistání (40). Bod ii) zajišťuje, aby cesta nemaskovala přímý let z bodu A do bodu C a zpět. Co se týká bodu iii), jak je objasněno v 132.–134. bodě odůvodnění, tento bod zajišťuje, aby byla cesta z bodu A do bodu B prodána zákazníkovi jako jedna integrovaná služba.

40

| (131) | Osvobození přepravy transferových cestujících od daně z letecké dopravy ukládalo podmínku, že veškeré lety tvořící jednu cestu musí být rezervovány v rámci jedné rezervace. |
| --- | --- |

(131)

Osvobození přepravy transferových cestujících od daně z letecké dopravy ukládalo podmínku, že veškeré lety tvořící jednu cestu musí být rezervovány v rámci jedné rezervace.

| (132) | Pokud cestující provede jednu rezervaci zahrnující několik letů (nebo „úseků“), uzavře s dodavatelem jednu smlouvu týkající se několika letů. Naopak v případě, že cestující provede více než jednu rezervaci týkající se různých letů, uzavře několik nezávislých smluv s jedním či více dodavateli. Již toto prokazuje, že jedna rezervace odpovídá pořízení jedné služby obsahující různé součásti, zatímco několik rezervací odpovídá několika zvláštním službám, které cestující pořizuje nezávisle. |
| --- | --- |

(132)

Pokud cestující provede jednu rezervaci zahrnující několik letů (nebo „úseků“), uzavře s dodavatelem jednu smlouvu týkající se několika letů. Naopak v případě, že cestující provede více než jednu rezervaci týkající se různých letů, uzavře několik nezávislých smluv s jedním či více dodavateli. Již toto prokazuje, že jedna rezervace odpovídá pořízení jedné služby obsahující různé součásti, zatímco několik rezervací odpovídá několika zvláštním službám, které cestující pořizuje nezávisle.

| (133) | V rámci jedné rezervace je prodána celá cesta zahrnující jeden či více letů jako jedna rezervace a cestující má jednu letenku a jedno číslo rezervace pro celou cestu. Jak uvedly Irsko i společnost Aer Lingus ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení (viz 101. bod odůvodnění), mezi cestou zahrnující několik letů, které jsou prodány v rámci jedné rezervace, a cestou zahrnující několik letů prodaných na základě samostatných rezervací existuje řada významných rozdílů. Konkrétně, v rámci jedné rezervace nemusí cestující pro každý let tvořící cestu splnit několik různých požadavků týkajících se odbavení, zavazadel a cestovních dokladů, nýbrž pouze jeden soubor požadavků vztahujících se na celou cestu do cílového místa určení. Je-li první let zrušen nebo opožděn, takže cestující zmešká navazující let, musí poskytovatel služeb pro cestu na základě jedné rezervace převzít za zmeškaný spoj odpovědnost (například poskytnout péči a pomoc, zajistit ubytování a provést pro cestujícího změnu rezervace na příští dostupný let, či mu poskytnout náhradu). |
| --- | --- |

(133)

V rámci jedné rezervace je prodána celá cesta zahrnující jeden či více letů jako jedna rezervace a cestující má jednu letenku a jedno číslo rezervace pro celou cestu. Jak uvedly Irsko i společnost Aer Lingus ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení (viz 101. bod odůvodnění), mezi cestou zahrnující několik letů, které jsou prodány v rámci jedné rezervace, a cestou zahrnující několik letů prodaných na základě samostatných rezervací existuje řada významných rozdílů. Konkrétně, v rámci jedné rezervace nemusí cestující pro každý let tvořící cestu splnit několik různých požadavků týkajících se odbavení, zavazadel a cestovních dokladů, nýbrž pouze jeden soubor požadavků vztahujících se na celou cestu do cílového místa určení. Je-li první let zrušen nebo opožděn, takže cestující zmešká navazující let, musí poskytovatel služeb pro cestu na základě jedné rezervace převzít za zmeškaný spoj odpovědnost (například poskytnout péči a pomoc, zajistit ubytování a provést pro cestujícího změnu rezervace na příští dostupný let, či mu poskytnout náhradu).

| (134) | Cesta tvořená několika úseky, které jsou rezervovány samostatně, zahrnuje pořízení nezávislých služeb. To například znamená, že pokud cestující zmešká druhý let kvůli zpoždění při příletu prvního letu, nemůže od poskytovatele druhého letu požadovat pomoc. V případě druhého letu se má jednoduše za to, že se cestující nedostavil k letu. V případě pořízení více letů v rámci různých rezervací si cestující musí mimoto vyzvednout na každém letišti své zavazadlo a znovu se odbavit pro následné lety. Společnost Aer Lingus zdůraznila, že v případě cestujících s vlastními přípoji neexistují na žádném z irských letišť služby transferu zavazadel (viz 101. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(134)

Cesta tvořená několika úseky, které jsou rezervovány samostatně, zahrnuje pořízení nezávislých služeb. To například znamená, že pokud cestující zmešká druhý let kvůli zpoždění při příletu prvního letu, nemůže od poskytovatele druhého letu požadovat pomoc. V případě druhého letu se má jednoduše za to, že se cestující nedostavil k letu. V případě pořízení více letů v rámci různých rezervací si cestující musí mimoto vyzvednout na každém letišti své zavazadlo a znovu se odbavit pro následné lety. Společnost Aer Lingus zdůraznila, že v případě cestujících s vlastními přípoji neexistují na žádném z irských letišť služby transferu zavazadel (viz 101. bod odůvodnění).

| (135) | Na základě těchto skutečností spočívá hlavní rozdíl mezi oběma situacemi v tom, že v prvním případě pořizuje cestující integrovanou službu (cestu z bodu A do bodu B) se dvěma součástmi, které kombinuje poskytovatel služby, zatímco ve druhém případě kombinuje cestující obě součásti sám na vlastní riziko, a tudíž ve skutečnosti pořizuje dvě samostatné služby. Cestující, který letí z letiště A na letiště B přes letiště C v rámci jedné rezervace, proto pořizuje službu, která se podstatně liší od služeb pořízených cestujícím, který si rezervuje zvlášť let z letiště A na letiště C a let z letiště C na letiště B. |
| --- | --- |

(135)

Na základě těchto skutečností spočívá hlavní rozdíl mezi oběma situacemi v tom, že v prvním případě pořizuje cestující integrovanou službu (cestu z bodu A do bodu B) se dvěma součástmi, které kombinuje poskytovatel služby, zatímco ve druhém případě kombinuje cestující obě součásti sám na vlastní riziko, a tudíž ve skutečnosti pořizuje dvě samostatné služby. Cestující, který letí z letiště A na letiště B přes letiště C v rámci jedné rezervace, proto pořizuje službu, která se podstatně liší od služeb pořízených cestujícím, který si rezervuje zvlášť let z letiště A na letiště C a let z letiště C na letiště B.

| (136) | Skutečnost, že se jedna rezervace zahrnující několik letů podstatně liší od několika letů, na něž se vztahují samostatné rezervace, dokládá sdělení, které společnost easyJet, jeden z hlavních dopravců poskytujících služby z bodu do bodu v Unii, zveřejnila pro cestující na svých internetových stránkách:

  „Společnost easyJet je dopravcem poskytujícím služby z bodu do bodu (který létá pouze z letišť odletu a příletu) a neprovozuje navazující lety pro další cestu s využitím našich letů či letů jiných leteckých společností. Pokud jste si u nás rezervovali následný let, jedná se o samostatnou smlouvu, přičemž se každý let pokládá za samostatnou cestu“
   (41). |
| --- | --- |

(136)

Skutečnost, že se jedna rezervace zahrnující několik letů podstatně liší od několika letů, na něž se vztahují samostatné rezervace, dokládá sdělení, které společnost easyJet, jeden z hlavních dopravců poskytujících služby z bodu do bodu v Unii, zveřejnila pro cestující na svých internetových stránkách:

„Společnost easyJet je dopravcem poskytujícím služby z bodu do bodu (který létá pouze z letišť odletu a příletu) a neprovozuje navazující lety pro další cestu s využitím našich letů či letů jiných leteckých společností. Pokud jste si u nás rezervovali následný let, jedná se o samostatnou smlouvu, přičemž se každý let pokládá za samostatnou cestu“
   (41).

41

| (137) | Zdanění každé z těchto dvou služeb zvlášť a zdanění nepřímé cesty pořízené v rámci jedné rezervace pouze jednou je tudíž přiměřené a nediskriminační. |
| --- | --- |

(137)

Zdanění každé z těchto dvou služeb zvlášť a zdanění nepřímé cesty pořízené v rámci jedné rezervace pouze jednou je tudíž přiměřené a nediskriminační.

| (138) | Na základě výše uvedeného posouzení (131.–137. bod odůvodnění) se Komise domnívá, že definice transferových a tranzitních cestujících ve finančním zákoně jsou tudíž v souladu s cílem zdanění jedné cesty uskutečněné letecky z daného místa původu v Irsku do daného místa určení, kterou zákazník pořídí jako jednu integrovanou službu. |
| --- | --- |

(138)

Na základě výše uvedeného posouzení (131.–137. bod odůvodnění) se Komise domnívá, že definice transferových a tranzitních cestujících ve finančním zákoně jsou tudíž v souladu s cílem zdanění jedné cesty uskutečněné letecky z daného místa původu v Irsku do daného místa určení, kterou zákazník pořídí jako jednu integrovanou službu.

| (139) | Lze vyvodit závěr, že referenčním systémem je daň z letecké dopravy stanovená ve finančním zákoně, a to včetně neuplatňování daně na přepravu tranzitních a transferových cestujících (systém založený na cestě). |
| --- | --- |

(139)

Lze vyvodit závěr, že referenčním systémem je daň z letecké dopravy stanovená ve finančním zákoně, a to včetně neuplatňování daně na přepravu tranzitních a transferových cestujících (systém založený na cestě).

6.2.2.4.   Odchylka od referenčního systému

Odchylka od referenčního systému

| (140) | Jelikož neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících je součástí referenčního systému, odchylka od referenčního systému neexistuje. |
| --- | --- |

(140)

Jelikož neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících je součástí referenčního systému, odchylka od referenčního systému neexistuje.

| (141) | Posouzení daně z letecké dopravy pomocí přístupu založeného na třech krocích proto neprokazuje selektivitu. |
| --- | --- |

(141)

Posouzení daně z letecké dopravy pomocí přístupu založeného na třech krocích proto neprokazuje selektivitu.

6.2.2.5.   Daň z letecké dopravy nebyla navržena jednoznačně svévolným nebo předpojatým způsobem, aby zvýhodňovala určité podniky oproti ostatním.

Daň z letecké dopravy nebyla navržena jednoznačně svévolným nebo předpojatým způsobem, aby zvýhodňovala určité podniky oproti ostatním.

| (142) | K vyvození konečného závěru ohledně selektivity je třeba určit, zda Irsko navrhlo daň z letecké dopravy jednoznačně svévolným nebo předpojatým způsobem, aby zvýhodňovala určité podniky oproti ostatním. |
| --- | --- |

(142)

K vyvození konečného závěru ohledně selektivity je třeba určit, zda Irsko navrhlo daň z letecké dopravy jednoznačně svévolným nebo předpojatým způsobem, aby zvýhodňovala určité podniky oproti ostatním.

| (143) | Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení společnost Ryanair v podstatě tvrdila, že osvobození přepravy tranzitních a transferových cestujících od daně z letecké dopravy zavádí neoprávněné rozlišování mezi dvěma obchodními modely, a to obchodním modelem dopravců působících na základě paprskové sítě, kteří nabízejí jednu rezervaci vztahující se na několik letů, a obchodním modelem dopravců poskytujících služby z bodu do bodu, jako je společnost Ryanair, kteří tak nečiní, a že nelze tvrdit, že výjimka byla dostupná pro všechny letecké společnosti bez rozdílu. |
| --- | --- |

(143)

Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení společnost Ryanair v podstatě tvrdila, že osvobození přepravy tranzitních a transferových cestujících od daně z letecké dopravy zavádí neoprávněné rozlišování mezi dvěma obchodními modely, a to obchodním modelem dopravců působících na základě paprskové sítě, kteří nabízejí jednu rezervaci vztahující se na několik letů, a obchodním modelem dopravců poskytujících služby z bodu do bodu, jako je společnost Ryanair, kteří tak nečiní, a že nelze tvrdit, že výjimka byla dostupná pro všechny letecké společnosti bez rozdílu.

| (144) | Za prvé je třeba uvést, že ve spisu nejsou k dispozici žádné důkazy ohledně toho, že Irsko navrhlo neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu tranzitních a transferových cestujících tak, aby zvýhodnilo určité podniky oproti ostatním. V této souvislosti lze uvést, že různé členské státy uplatňují podobné daně, které rovněž obsahují výjimky pro přepravu tranzitních a transferových cestujících. |
| --- | --- |

(144)

Za prvé je třeba uvést, že ve spisu nejsou k dispozici žádné důkazy ohledně toho, že Irsko navrhlo neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu tranzitních a transferových cestujících tak, aby zvýhodnilo určité podniky oproti ostatním. V této souvislosti lze uvést, že různé členské státy uplatňují podobné daně, které rovněž obsahují výjimky pro přepravu tranzitních a transferových cestujících.

| (145) | Tvrzení společnosti Ryanair, že je prakticky nemožné, aby letecká společnost změnila svůj základní obchodní model z modelu založeného na službách z bodu do bodu na model založený na paprskové síti, a že podle jejích poznatků neexistuje na trhu ani jeden precedentní příklad takovéto změny, je třeba upravit, jelikož společnost Ryanair nyní začala nabízet navazující lety (42). V květnu 2017 společnost Ryanair oznámila, že zahájila první navazující lety přes letiště Řím-Fiumicino a poprvé nabízí svým zákazníkům možnost provést rezervaci a přestoupit přímo na navazující lety společnosti Ryanair. V této souvislosti obchodní ředitel společnosti Ryanair uvedl: „Společnost Ryanair s potěšením zahajuje první navazující lety přes letiště Řím-Fiumicino a umožňuje cestujícím rezervovat navazující lety společnosti Ryanair za nejnižší tarifní ceny letenek v Evropě. S prvními deseti trasami z letiště Řím budou moci cestující přestoupit na další let, aniž by museli projít veřejně přístupnou zónou letiště a svá zavazadla znovu odbavit do cílového místa určení. Tato nová služba ve čtvrtém roce trvání našeho programu ‚Always Getting Better‘ bude zavedena v celé síti společnosti Ryanair (přičemž v následujících týdnech a měsících budou z letiště v Římě přidány další trasy), bude-li zkušební provoz na letišti Řím-Fiumicino úspěšný“ (43). Zákazníci rovněž obdrží pro oba lety jedno číslo rezervace. To prokazuje, že společnost Ryanair začala poskytovat novou službu, kterou sama považuje za novou a zásadně odlišnou od letů z bodu do bodu, jež provozovala dosud. |
| --- | --- |

(145)

Tvrzení společnosti Ryanair, že je prakticky nemožné, aby letecká společnost změnila svůj základní obchodní model z modelu založeného na službách z bodu do bodu na model založený na paprskové síti, a že podle jejích poznatků neexistuje na trhu ani jeden precedentní příklad takovéto změny, je třeba upravit, jelikož společnost Ryanair nyní začala nabízet navazující lety (42). V květnu 2017 společnost Ryanair oznámila, že zahájila první navazující lety přes letiště Řím-Fiumicino a poprvé nabízí svým zákazníkům možnost provést rezervaci a přestoupit přímo na navazující lety společnosti Ryanair. V této souvislosti obchodní ředitel společnosti Ryanair uvedl: „Společnost Ryanair s potěšením zahajuje první navazující lety přes letiště Řím-Fiumicino a umožňuje cestujícím rezervovat navazující lety společnosti Ryanair za nejnižší tarifní ceny letenek v Evropě. S prvními deseti trasami z letiště Řím budou moci cestující přestoupit na další let, aniž by museli projít veřejně přístupnou zónou letiště a svá zavazadla znovu odbavit do cílového místa určení. Tato nová služba ve čtvrtém roce trvání našeho programu ‚Always Getting Better‘ bude zavedena v celé síti společnosti Ryanair (přičemž v následujících týdnech a měsících budou z letiště v Římě přidány další trasy), bude-li zkušební provoz na letišti Řím-Fiumicino úspěšný“ (43). Zákazníci rovněž obdrží pro oba lety jedno číslo rezervace. To prokazuje, že společnost Ryanair začala poskytovat novou službu, kterou sama považuje za novou a zásadně odlišnou od letů z bodu do bodu, jež provozovala dosud.

42

43

| (146) | Za druhé lze uvést, že daň z letecké dopravy vede k samostatnému zdanění samostatných služeb, tj. několika letů pořízených v rámci několika rezervací, a jedna integrovaná služba je zdaněna pouze jednou, konkrétně lety v rámci jedné cesty pořízené na základě jedné rezervace. Vzhledem k výše uvedeným důvodům (viz oddíl 6.2.2.3 tohoto rozhodnutí) vyplývá toto rozlišování ze zásadních rozdílů mezi službami, které zákazník pořizuje v každém případě, což má významné praktické důsledky, zejména pokud jde o odbavení cestujících a zavazadel a odpovědnost letecké společnosti v případě zmeškaného spoje. Skutečnost, že některé letecké společnosti přijaly obchodní model zaměřený na služby z bodu do bodu, zatímco se jiné letecké společnosti zaměřují na síťové služby, neznamená, že rozdílné zdanění objektivně rozdílných služeb je diskriminační. Jak je objasněno v oddíle 6.2.2.3, zdanění cest uskutečněných letecky, které začínají v Irsku, na rozdíl od zdanění každého jednotlivého odletu cestujícího letadlem z Irska lze považovat za oprávněné. |
| --- | --- |

(146)

Za druhé lze uvést, že daň z letecké dopravy vede k samostatnému zdanění samostatných služeb, tj. několika letů pořízených v rámci několika rezervací, a jedna integrovaná služba je zdaněna pouze jednou, konkrétně lety v rámci jedné cesty pořízené na základě jedné rezervace. Vzhledem k výše uvedeným důvodům (viz oddíl 6.2.2.3 tohoto rozhodnutí) vyplývá toto rozlišování ze zásadních rozdílů mezi službami, které zákazník pořizuje v každém případě, což má významné praktické důsledky, zejména pokud jde o odbavení cestujících a zavazadel a odpovědnost letecké společnosti v případě zmeškaného spoje. Skutečnost, že některé letecké společnosti přijaly obchodní model zaměřený na služby z bodu do bodu, zatímco se jiné letecké společnosti zaměřují na síťové služby, neznamená, že rozdílné zdanění objektivně rozdílných služeb je diskriminační. Jak je objasněno v oddíle 6.2.2.3, zdanění cest uskutečněných letecky, které začínají v Irsku, na rozdíl od zdanění každého jednotlivého odletu cestujícího letadlem z Irska lze považovat za oprávněné.

| (147) | Komise podotýká, že se tvrzení společnosti Ryanair ohledně údajné diskriminace zdají být založena výslovně na předpokladu, že někteří cestující koncipují cestu uskutečněnou letecky pořízením více letů u společnosti Ryanair za účelem cesty z daného letiště na jiné letiště „přes“ další letiště, a že s těmito několika lety je třeba zacházet stejně jako s jednou rezervací (44). V opačném případě by společnost Ryanair neměla důvod k tomu, aby se v porovnání s leteckými společnostmi, které nabízejí jednu rezervaci pro několik letů, považovala za diskriminovanou. Společnost Ryanair však neuvedla, zda tyto cestující přepravovala v době uplatňování daně z letecké dopravy, ani neposkytla údaje týkající se počtu těchto cestujících (45). Co je důležitější, nic v podáních společnosti Ryanair nemůže zpochybnit úvahy uvedené v 132. až 134. bodě odůvodnění, které odůvodňují pokládání několika letů pořízených v rámci jedné rezervace za službu zcela odlišnou od několika letů spojujících stejná letiště, které však byly pořízeny na základě samostatných rezervací, přičemž posledně uvedený případ ve skutečnosti znamená několik nezávislých služeb. |
| --- | --- |

(147)

Komise podotýká, že se tvrzení společnosti Ryanair ohledně údajné diskriminace zdají být založena výslovně na předpokladu, že někteří cestující koncipují cestu uskutečněnou letecky pořízením více letů u společnosti Ryanair za účelem cesty z daného letiště na jiné letiště „přes“ další letiště, a že s těmito několika lety je třeba zacházet stejně jako s jednou rezervací (44). V opačném případě by společnost Ryanair neměla důvod k tomu, aby se v porovnání s leteckými společnostmi, které nabízejí jednu rezervaci pro několik letů, považovala za diskriminovanou. Společnost Ryanair však neuvedla, zda tyto cestující přepravovala v době uplatňování daně z letecké dopravy, ani neposkytla údaje týkající se počtu těchto cestujících (45). Co je důležitější, nic v podáních společnosti Ryanair nemůže zpochybnit úvahy uvedené v 132. až 134. bodě odůvodnění, které odůvodňují pokládání několika letů pořízených v rámci jedné rezervace za službu zcela odlišnou od několika letů spojujících stejná letiště, které však byly pořízeny na základě samostatných rezervací, přičemž posledně uvedený případ ve skutečnosti znamená několik nezávislých služeb.

44

45

| (148) | Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, ve svém rozsudku ve věci T-512/11 Tribunál uvedl, že Irsko je v případě potřeby ochotno uvážit úpravu daně z letecké dopravy zrušením požadavku na jednu rezervaci v definici transferového cestujícího. |
| --- | --- |

(148)

Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, ve svém rozsudku ve věci T-512/11 Tribunál uvedl, že Irsko je v případě potřeby ochotno uvážit úpravu daně z letecké dopravy zrušením požadavku na jednu rezervaci v definici transferového cestujícího.

| (149) | Formální vyšetřovací řízení prokázalo (viz 131.–148. bod odůvodnění), že podmínka týkající se jedné rezervace není diskriminační, jelikož zajišťuje, aby dani z letecké dopravy podléhaly pouze cesty uskutečněné letecky, které začínají na irském letišti a které jsou zákazníkovi prodány jako jedna integrovaná služba, bez ohledu na počet letů zahrnutých v rámci cesty. Komise proto vyvozuje závěr, že není nutné, aby Irsko zrušilo v definici transferového cestujícího podmínku týkající se jedné rezervace, aby bylo zajištěno, že se nejedná o státní podporu. |
| --- | --- |

(149)

Formální vyšetřovací řízení prokázalo (viz 131.–148. bod odůvodnění), že podmínka týkající se jedné rezervace není diskriminační, jelikož zajišťuje, aby dani z letecké dopravy podléhaly pouze cesty uskutečněné letecky, které začínají na irském letišti a které jsou zákazníkovi prodány jako jedna integrovaná služba, bez ohledu na počet letů zahrnutých v rámci cesty. Komise proto vyvozuje závěr, že není nutné, aby Irsko zrušilo v definici transferového cestujícího podmínku týkající se jedné rezervace, aby bylo zajištěno, že se nejedná o státní podporu.

| (150) | Lze vyvodit závěr, že Irsko nenavrhlo daň z letecké dopravy jednoznačně svévolným nebo předpojatým způsobem, aby zvýhodňovala určité podniky oproti ostatním. Naopak, neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu tranzitních a transferových cestujících se jeví jako odůvodněné a přiměřené. |
| --- | --- |

(150)

Lze vyvodit závěr, že Irsko nenavrhlo daň z letecké dopravy jednoznačně svévolným nebo předpojatým způsobem, aby zvýhodňovala určité podniky oproti ostatním. Naopak, neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu tranzitních a transferových cestujících se jeví jako odůvodněné a přiměřené.

6.2.3.   Závěr ohledně existence podpory

Závěr ohledně existence podpory

| (151) | Na základě výše uvedeného posouzení nesplňuje předmětné opatření přinejmenším jednu z podmínek stanovených v čl. 107 odst. 1 SFEU, poněvadž není selektivní. Jelikož jednotlivé podmínky existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 jsou kumulativní, plyne z toho, že opatření nepředstavuje státní podporu. Není proto třeba posoudit, zda jsou splněny ostatní podmínky nezbytné k tomu, aby opatření představovalo státní podporu. |
| --- | --- |

(151)

Na základě výše uvedeného posouzení nesplňuje předmětné opatření přinejmenším jednu z podmínek stanovených v čl. 107 odst. 1 SFEU, poněvadž není selektivní. Jelikož jednotlivé podmínky existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 jsou kumulativní, plyne z toho, že opatření nepředstavuje státní podporu. Není proto třeba posoudit, zda jsou splněny ostatní podmínky nezbytné k tomu, aby opatření představovalo státní podporu.

7.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (152) | Neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících nepředstavovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, |
| --- | --- |

(152)

Neuplatňování daně z letecké dopravy na přepravu transferových a tranzitních cestujících nepředstavovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Neuplatňování daně z letecké dopravy, kterou zavedla Irská republika finančním zákonem (č. 2) z roku 2008 (Finance (No. 2) Act 2008), na přepravu transferových a tranzitních cestujících nepředstavovalo podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Irské republice.

V Bruselu dne 14. července 2017

Za Komisi

Margrethe VESTAGER

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. C 220, 17.6.2016, s. 13.

1

(2)  Rozhodnutí Komise ze dne 13. července 2011 o státní podpoře SA.29064 (2011/NN) – výjimky z daně za cestující v letecké dopravě, Irsko (Úř. věst. C 306, 18.10.2011, s. 10).

2

(3)  Rozhodnutí Komise 2013/199/EU ze dne 25. července 2012 o státní podpoře SA.29064 (11/C, ex 11/NN) – rozdílné sazby daně z letecké dopravy, které zavedlo Irsko (Úř. věst. L 119, 30.4.2013, s. 30).

3

(4)  Rozsudek Tribunálu ze dne 25. listopadu 2014 ve věci Ryanair v. Komise, T-512/11, ECLI:EU:T:2014:989.

4

(5)  Rozsudek Tribunálu ze dne 5. února 2015 ve věci Aer Lingus Ltd v. Komise, T-473/12, ECLI:EU:T:2015:78.

5

(6)  
  Úř. věst. C 220, 17.6.2016, s. 13.

6

(7)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 21. prosince 2016 ve spojených věcech Komise v. Aer Lingus Ltd a Ryanair, C-164/15 P a C-165/15 P, ECLI:EU:C:2016:990.

7

(8)  Pozměněno § 18 finančního zákona z roku 2009 a § 48 finančního zákona z roku 2011.

8

(9)  Podle § 2 novely zákona o leteckém provozu a dopravě z roku 1998 se „
  letištěm
  “ rozumí soubor pozemků v rámci letiště a veškeré pozemky, které vlastní nebo užívá letištní orgán, včetně leteckých hangárů, komunikací a parkovišť automobilů, které se používají nebo mají být používány zcela nebo částečně pro účely provozování letiště nebo v souvislosti s jeho provozováním.

9

letištěm

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 ze dne 24. září 2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství (Úř. věst. L 293, 31.10.2008, s. 3).

10

(11)  V rámci řízení o nesplnění povinnosti zaslala Komise dne 18. března 2010 dopis s výzvou, v němž zastávala názor, že zavedením rozdílných sazeb daně z letecké dopravy nesplnilo Irsko své povinnosti podle nařízení (ES) č. 1008/2008 a článku 56 SFEU. Na základě této výzvy irské orgány daňový systém pozměnily.

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004 ze dne 11. února 2004, kterým se stanoví společná pravidla náhrad a pomoci cestujícím v letecké dopravě v případě odepření nástupu na palubu, zrušení nebo významného zpoždění letů a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 295/91 (Úř. věst. L 46, 17.2.2004, s. 1), stanoví, že v případě přímo navazujících letů se cílovým místem určení rozumí místo určení posledního letu, zatímco v případě samostatných letů je cílovým místem určení místo určení na letence předložené na přepážce pro registraci k přepravě.

12

(13)  Odůvodnění v 30.–32. bodě odůvodnění, závěr v 37. bodě odůvodnění rozhodnutí z roku 2011.

13

(14)  Rozsudek Nejvyššího soudu ze dne 15. května 1992 ve věci Texaco (Ireland) Ltd v. Murphy (daňový inspektor), Irish Tax Reports (IV) 1988–1993.

14

(15)  Irsko odkazuje v této souvislosti na definici „
  letiště
  “ v § 55 odst. 1 finančního zákona a v jeho pozdější novele.

15

letiště

(16)  Jak je uvedeno v (16). bodě odůvodnění, Soudní dvůr vynesl rozsudek dne 21. prosince 2016.

16

(17)  V 44. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení je uvedeno: „Neuplatňování daně z letecké dopravy ve vztahu k transferovým a tranzitním cestujícím představuje odchylku od běžného režimu, v jehož rámci podléhá dani každý cestující odlétající z letiště v Irsku. Otevřenou však zůstává otázka, zda tato odchylka zahrnuje rozlišování mezi hospodářskými subjekty, které se s ohledem na cíl daně z letecké dopravy nacházejí ve srovnatelné faktické a právní situaci. Je-li cílem daně z letecké dopravy zdanění cest uskutečněných letecky, které začínají na letišti v Irsku, může být vhodné rozlišovat právní a faktickou situaci leteckých společností poskytujících pouze služby z bodu do bodu a leteckých společností, jež poskytují rovněž služby, které zahrnují přestup nebo tranzit na těchto letištích.“

17

(18)  Odkaz například na rozsudek Tribunálu ze dne 22. ledna 2013 ve věci Salzgitter v. Komise, T-308/00, ECLI:EU:T:2013:30, bod 81, analogicky s rozsudkem Soudního dvora ze dne 8. listopadu 2011 ve věci Adria-Wien Pipeline a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598. Společnost Ryanair odkazuje rovněž na 21. bod odůvodnění a na 28.–30. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

18

(19)  Rozhodnutí Komise ze dne 17. března 2015 o státní podpoře SA.34469 (2014/NN ex 2012/CP) – rozdílné daňové sazby u on-line hazardních her a hazardních her poskytovaných v kamenných provozovnách ve Španělsku (Úř. věst. C 136, 24.4.2015, s. 1), 56. bod odůvodnění.

19

(20)  S odkazem na 48. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

20

(21)  Rozhodnutí Komise ze dne 31. srpna 2015 o státní podpoře SA.42424 – snížený příspěvek na financování podpory obnovitelných zdrojů energie u uživatelů s vysokou spotřebou energie, Dánsko (Úř. věst. C 369, 6.11.2015, s. 1), 32. bod odůvodnění.

21

(22)  S odkazem na 49. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

22

(23)  S odkazem na internetové stránky HM Revenue and Customs, Excise Notice 550: Air Passenger Duty, https://www.gov.uk/government/publications/excise-notice-550-air-passenger-duty/excise-notice-550-air-passenger-duty

23

(24)  Společnost Aer Lingus předložila výňatky z dokumentu IATA List of Ticket and Airport Taxes and Fees s údaji o rakouských, německých a francouzských daních.

24

List of Ticket and Airport Taxes and Fees

(25)  19. a 20. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

25

(26)  Viz příklady uvedené v odstavci 20 rozhodnutí o zahájení řízení a zkopírované výše v (91). bodě odůvodnění.

26

(27)  Společnost Aer Lingus uvedla příklad takovéhoto výkazu a objasnila, že předložený výpočet představuje pouhý odpočet uvedeného počtu transferových/tranzitních cestujících.

27

(28)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 8. listopadu 2001 ve věci Adria-Wien Pipeline a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598.

28

(29)  Cestující, který provede několik nezávislých rezervací týkajících se různých letů, jež tvoří jeho cestu, na rozdíl od provedení jedné rezervace zahrnující několik letů s jedním poskytovatelem služeb.

29

(30)  Společnost Aer Lingus chybně odkázala na 45. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, který však větu citovanou v příslušné části jejích připomínek k rozhodnutí o zahájení řízení neobsahuje.

30

(31)  Poslední věta 45. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

31

(32)  První věta 45. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

32

(33)  Druhá polovina věty ve 45. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

33

(34)  Poslední část druhé věty v 45. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

34

(35)  Viz například rozsudek Soudního dvora ze dne 8. září 2011 ve spojených věcech Paint Graphos a další, C-78/08 až C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, bod 49; rozsudek Soudního dvora ze dne 8. září 2011 ve věci Komise v. Nizozemsko, C-279/08 P, ECLI:EU:C:2011:551, bod 62; rozsudek Soudního dvora ze dne 8. listopadu 2001 ve věci Adria-Wien Pipeline v. Finanzlandesdirektion für Kärnten, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, body 42–54; rozsudek Soudního dvora ze dne 29. dubna 2004 ve věci GIL Insurance v. Commissioners of Customs & Excise, C-308/01, ECLI:EU:C:2004:252, bod 72. Viz rovněž body 127 a 128 sdělení Komise o pojmu státní podpora uvedeném v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „sdělení o pojmu podpora“), Úř. věst. C 262, 19.7.2016, s. 29.

35

(36)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 15. listopadu 2011 ve spojených věcech Komise a Španělsko v. Government of Gibraltar a Spojené království, C-106/09 P a C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732. Viz rovněž body 129–131 sdělení o pojmu podpora.

36

(37)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 22. prosince 2008 ve věci British Aggregates v. Komise, C-487/06 P, ECLI:EU:C:2008:757, body 85 a 89 a citovaná judikatura a rozsudek Soudního dvora ze dne 8. září 2011 ve věci Komise v. Nizozemsko, C-279/08 P, ECLI:EU:C:2011:551, bod 51.

37

(38)  Zdá se proto vhodnější mít za to, že se daň z letecké dopravy na přepravu tranzitních a transferových cestujících nevztahuje, na rozdíl od názoru, že tito cestující jsou od daně „osvobozeni“.

38

(39)  To je v souladu s běžnou praxí Komise v antimonopolních řízeních a v případech spojování podniků při vymezení relevantních trhů pro pravidelnou leteckou dopravu podle přístupu založeného na místu původu a místu určení.

39

(40)  Stejně jako Irsko uplatňuje i Spojené království při definování cestujících na navazujících letech kritérium šesti hodin (přinejmenším v situacích, kdy první letadlo přilétá před 17 h).

40

(41)  Viz http://www.easyjet.com/en/help/at-the-airport/connect-and-transit (navštívené dne 28. března 2017).

41

(42)  Viz https://corporate.ryanair.com/news/news/170517-connecting-flights-launched-at-rome-fiumicino/?market=en (navštívené dne 1. června 2017).

42

(43)  Viz https://corporate.ryanair.com/news/news/170517-connecting-flights-launched-at-rome-fiumicino/?market=en (navštívené dne 1. června 2017).

43

(44)  Tak by tomu bylo například v případě cestujícího, který si zakoupí letenku na let ze Shannonu do Dublinu a samostatnou letenku na let z Dublinu do Barcelony, s časovým rozestupem mezi příletem cestujícího na letiště v Dublinu a jeho odletem z tohoto letiště do Barcelony kratším než šest hodin. Na základě daně z letecké dopravy by odlet ze Shannonu i odlet z Dublinu představoval zdanitelné plnění. Pokud by však definice transferových cestujících neodkazovala na pojem „jedna rezervace“, nepředstavoval by odlet z Dublinu v rámci daně z letecké dopravy zdanitelné plnění; zdanitelným plněním by byl pouze odlet ze Shannonu.

44

(45)  V minulosti společnost Ryanair cestující aktivně odrazovala od navazujících dalších letů se společností Ryanair. Viz rozhodnutí Komise ze dne 27. června 2007 ve věci spojení podniků Ryanair/Aer Lingus COMP.M.4439 (Úř. věst. C 47, 20.2.2008, s. 14), 48. bod odůvodnění.

45

---

| 31.1.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 28/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 28/25

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/118

ze dne 31. srpna 2017

o státní podpoře SA.35818 (2016/C) (ex 2015/NN) (ex 2012/CP) poskytnuté Španělskem ve prospěch společnosti Iberpotash

(oznámeno pod číslem C(2017) 5877)

(Pouze španělské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Stížností ze dne 30. listopadu 2012 byla Komise informována, že Španělsko provedlo několik údajných opatření podpory ve prospěch společnosti Iberpotash S.A., v roce 2014 přejmenované na ICL Iberia Súria & Sallent (obě dále jen „Iberpotash“). Stěžovatel, který si přeje, aby jeho totožnost zůstala utajena (dále jen „stěžovatel“), doplnil svou stížnost dalšími podáními ze dne 28. prosince 2012, 14. února 2014, 24. února 2014, 6. května 2014 a 27. ledna 2015. |
| --- | --- |

(1)

Stížností ze dne 30. listopadu 2012 byla Komise informována, že Španělsko provedlo několik údajných opatření podpory ve prospěch společnosti Iberpotash S.A., v roce 2014 přejmenované na ICL Iberia Súria & Sallent (obě dále jen „Iberpotash“). Stěžovatel, který si přeje, aby jeho totožnost zůstala utajena (dále jen „stěžovatel“), doplnil svou stížnost dalšími podáními ze dne 28. prosince 2012, 14. února 2014, 24. února 2014, 6. května 2014 a 27. ledna 2015.

| (2) | Stížnost byla předána Španělsku dne 10. ledna 2013 spolu s žádostí o informace. Španělsko odpovědělo dne 8. března 2013. Další žádosti o informace byly Španělsku zaslány dne 14. května 2013, 16. ledna 2014 a 26. března 2014. V reakci na tyto žádosti poskytlo Španělsko Komisi další informace dopisy ze dne 13. června 2013, 14. února 2014 a 15. dubna 2014. |
| --- | --- |

(2)

Stížnost byla předána Španělsku dne 10. ledna 2013 spolu s žádostí o informace. Španělsko odpovědělo dne 8. března 2013. Další žádosti o informace byly Španělsku zaslány dne 14. května 2013, 16. ledna 2014 a 26. března 2014. V reakci na tyto žádosti poskytlo Španělsko Komisi další informace dopisy ze dne 13. června 2013, 14. února 2014 a 15. dubna 2014.

| (3) | Předběžné posouzení bylo stěžovateli zasláno dopisem ze dne 30. ledna 2015. V reakci na dopis obsahující předběžné posouzení stěžovatel předložil další informace dne 5. března 2015 (předběžná odpověď) a dne 21. dubna 2015 (konečná odpověď na dopis obsahující předběžné posouzení). Kromě toho se dne 9. března 2015 konalo setkání se stěžovatelem, který předložil doplňující informace dne 4. června 2015. |
| --- | --- |

(3)

Předběžné posouzení bylo stěžovateli zasláno dopisem ze dne 30. ledna 2015. V reakci na dopis obsahující předběžné posouzení stěžovatel předložil další informace dne 5. března 2015 (předběžná odpověď) a dne 21. dubna 2015 (konečná odpověď na dopis obsahující předběžné posouzení). Kromě toho se dne 9. března 2015 konalo setkání se stěžovatelem, který předložil doplňující informace dne 4. června 2015.

| (4) | Konečná odpověď stěžovatele na dopis obsahující předběžné posouzení byla dne 9. června 2015 odeslána Španělsku k vyjádření spolu s další žádostí o informace. Španělsko odpovědělo dne 8. července 2015. Na žádost Španělska byla nedůvěrná verze dopisu obsahujícího předběžné posouzení Španělsku zaslána dne 31. července 2015. |
| --- | --- |

(4)

Konečná odpověď stěžovatele na dopis obsahující předběžné posouzení byla dne 9. června 2015 odeslána Španělsku k vyjádření spolu s další žádostí o informace. Španělsko odpovědělo dne 8. července 2015. Na žádost Španělska byla nedůvěrná verze dopisu obsahujícího předběžné posouzení Španělsku zaslána dne 31. července 2015.

| (5) | Dopisem ze dne 26. ledna 2016 informovala Komise Španělsko o svém rozhodnutí zahájit v souvislosti se dvěma údajnými opatřeními podpory řízení na základě čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Ve stejném dopise dospěla Komise k závěru, že ostatní tři opatření, proti kterým byla podána stížnost, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 26. ledna 2016 informovala Komise Španělsko o svém rozhodnutí zahájit v souvislosti se dvěma údajnými opatřeními podpory řízení na základě čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Ve stejném dopise dospěla Komise k závěru, že ostatní tři opatření, proti kterým byla podána stížnost, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (6) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby ke dvěma údajným opatřením podpory podaly připomínky. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby ke dvěma údajným opatřením podpory podaly připomínky.

Úředním věstníku Evropské unie

2

| (7) | Dopisem ze dne 19. dubna 2016 předložilo Španělsko připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. Dopisem ze dne 6. října 2016 Komise požádala Španělsko, aby poskytlo doplňující informace, které Španělsko předložilo dopisem ze dne 28. listopadu 2016. |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 19. dubna 2016 předložilo Španělsko připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. Dopisem ze dne 6. října 2016 Komise požádala Španělsko, aby poskytlo doplňující informace, které Španělsko předložilo dopisem ze dne 28. listopadu 2016.

| (8) | Komise obdržela připomínky od tří zúčastněných stran včetně společnosti Iberpotash, údajného příjemce podpory. Postoupila je Španělsku, aby na ně mohlo reagovat. Její připomínky byly doručeny dopisy ze dne 27. července 2016 a 6. dubna 2017. |
| --- | --- |

(8)

Komise obdržela připomínky od tří zúčastněných stran včetně společnosti Iberpotash, údajného příjemce podpory. Postoupila je Španělsku, aby na ně mohlo reagovat. Její připomínky byly doručeny dopisy ze dne 27. července 2016 a 6. dubna 2017.

2.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

PODROBNÝ POPIS PODPORY

2.1.   PŘÍJEMCE

PŘÍJEMCE

| (9) | Společnost Iberpotash vlastní a provozuje dva potašové doly v povodí řeky Llobregat v regionu Bages v Katalánsku, jeden v lokalitě Súria a další v lokalitách Sallent a Balsareny. Potaš se používá k výrobě hnojiv. Kromě toho společnost Iberpotash také produkuje a prodává sůl, zejména pro průmyslové účely. |
| --- | --- |

(9)

Společnost Iberpotash vlastní a provozuje dva potašové doly v povodí řeky Llobregat v regionu Bages v Katalánsku, jeden v lokalitě Súria a další v lokalitách Sallent a Balsareny. Potaš se používá k výrobě hnojiv. Kromě toho společnost Iberpotash také produkuje a prodává sůl, zejména pro průmyslové účely.

| (10) | Společnost Iberpotash je dceřiným podnikem izraelské nadnárodní společnosti ICL Fertilisers, která je největším výrobcem hnojiv na světě. Potašové doly provozované v regionu již od 20. let 20. století byly do roku 1998 ve vlastnictví státu. Společnost Iberpotash získala potašové doly v lokalitách Súria a Sallent/Balsareny na základě kupní smlouvy uzavřené dne 21. října 1998 se španělským státním holdingem Sociedad Estatal de Participaciones Industriales – SEPI. |
| --- | --- |

(10)

Společnost Iberpotash je dceřiným podnikem izraelské nadnárodní společnosti ICL Fertilisers, která je největším výrobcem hnojiv na světě. Potašové doly provozované v regionu již od 20. let 20. století byly do roku 1998 ve vlastnictví státu. Společnost Iberpotash získala potašové doly v lokalitách Súria a Sallent/Balsareny na základě kupní smlouvy uzavřené dne 21. října 1998 se španělským státním holdingem Sociedad Estatal de Participaciones Industriales – SEPI.

2.2.   ÚDAJNÁ OPATŘENÍ STÁTNÍ PODPORY

ÚDAJNÁ OPATŘENÍ STÁTNÍ PODPORY

| (11) | Podle stěžovatele španělské orgány poskytly společnosti protiprávní a neslučitelnou státní podporu prostřednictvím řady opatření. Všechna tato údajná opatření podpory souvisejí s povinnostmi společnosti Iberpotash v oblasti životního prostředí, které se týkají jejích těžebních lokalit v povodí řeky Llobregat a hald solného odpadu vytvořených v těchto lokalitách v důsledku desetiletí provozu dolů. Tato údajná opatření státní podpory zahrnují:






  a) | nedodržení článku 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/21/ES (3) (dále jen „směrnice o těžebních odpadech“) ze strany španělských orgánů, které údajně vedlo ke snížení finančních záruk pro získání povolení k provozování dolů společnosti Iberpotash (dále jen „opatření č. 1: snížená úroveň finančních záruk“); |
| --- | --- | --- |

(11)

Podle stěžovatele španělské orgány poskytly společnosti protiprávní a neslučitelnou státní podporu prostřednictvím řady opatření. Všechna tato údajná opatření podpory souvisejí s povinnostmi společnosti Iberpotash v oblasti životního prostředí, které se týkají jejích těžebních lokalit v povodí řeky Llobregat a hald solného odpadu vytvořených v těchto lokalitách v důsledku desetiletí provozu dolů. Tato údajná opatření státní podpory zahrnují:

a)

nedodržení článku 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/21/ES (3) (dále jen „směrnice o těžebních odpadech“) ze strany španělských orgánů, které údajně vedlo ke snížení finančních záruk pro získání povolení k provozování dolů společnosti Iberpotash (dále jen „opatření č. 1: snížená úroveň finančních záruk“);

3

| b) | investice učiněné španělskými orgány za účelem omezení a/nebo nápravy škod údajně způsobených společností Iberpotash na životním prostředí v rozporu se zásadou „znečišťovatel platí“. Tyto investice zahrnují:






  — | výstavbu nového kolektoru solného roztoku v provozu od roku 2008 (dále jen „opatření č. 2: nový kolektor solného roztoku“), |
| --- | --- | --- |

b)

investice učiněné španělskými orgány za účelem omezení a/nebo nápravy škod údajně způsobených společností Iberpotash na životním prostředí v rozporu se zásadou „znečišťovatel platí“. Tyto investice zahrnují:

—

výstavbu nového kolektoru solného roztoku v provozu od roku 2008 (dále jen „opatření č. 2: nový kolektor solného roztoku“),

| — | investice do zlepšení úpraven vody v lokalitách Abrera a Sant Joan Despí na řece Llobregat (dále jen „opatření č. 3: investice do úpraven vody“), |
| --- | --- |

—

investice do zlepšení úpraven vody v lokalitách Abrera a Sant Joan Despí na řece Llobregat (dále jen „opatření č. 3: investice do úpraven vody“),

| — | zakrytí haldy solného odpadu v těžební lokalitě Vilafruns společnosti Iberpotash (dále jen „opatření č. 4: zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns“); |
| --- | --- |

—

zakrytí haldy solného odpadu v těžební lokalitě Vilafruns společnosti Iberpotash (dále jen „opatření č. 4: zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns“);

| c) | financování environmentální studie týkající se odpadní haldy Cogulló (dále jen „opatření č. 5: studie odpadní haldy Cogulló“). |
| --- | --- |

c)

financování environmentální studie týkající se odpadní haldy Cogulló (dále jen „opatření č. 5: studie odpadní haldy Cogulló“).

| (12) | Stěžovatel odhaduje, že celková výše údajné podpory ve prospěch společnosti Iberpotash z důvodu těchto opatření se pohybuje v rozmezí 260 až 407 milionů EUR. |
| --- | --- |

(12)

Stěžovatel odhaduje, že celková výše údajné podpory ve prospěch společnosti Iberpotash z důvodu těchto opatření se pohybuje v rozmezí 260 až 407 milionů EUR.

| (13) | Stěžovatel také podal samostatnou stížnost na údajné porušení předpisů EU v oblasti životního prostředí. Na základě této stížnosti zaslala Komise Španělsku v červenci 2014 formální výzvu, a tím zahájila řízení o porušení předpisů pro nesplnění povinností podle směrnice o těžebních odpadech. V září 2015 další formální výzva toto řízení o porušení předpisů rozšířila o nedodržení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (4) (dále jen „rámcová směrnice o vodě“). Řízení o porušení předpisů stále probíhá (5). |
| --- | --- |

(13)

Stěžovatel také podal samostatnou stížnost na údajné porušení předpisů EU v oblasti životního prostředí. Na základě této stížnosti zaslala Komise Španělsku v červenci 2014 formální výzvu, a tím zahájila řízení o porušení předpisů pro nesplnění povinností podle směrnice o těžebních odpadech. V září 2015 další formální výzva toto řízení o porušení předpisů rozšířila o nedodržení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (4) (dále jen „rámcová směrnice o vodě“). Řízení o porušení předpisů stále probíhá (5).

4

5

2.3.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (14) | Dne 26. ledna 2016 přijala Komise rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, pokud jde o opatření č. 1 a č. 4 (6) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“), aby vyřešila své pochybnosti, zda tato opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a zda jsou slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(14)

Dne 26. ledna 2016 přijala Komise rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, pokud jde o opatření č. 1 a č. 4 (6) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“), aby vyřešila své pochybnosti, zda tato opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a zda jsou slučitelná s vnitřním trhem.

6

| (15) | Komise zároveň dospěla k závěru, že opatření č. 2, č. 3 a č. 5 nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Jelikož tento závěr nebyl zpochybněn, opatření č. 2, č. 3 a č. 5 nejsou předmětem tohoto rozhodnutí a nebudou zde dále posuzována. |
| --- | --- |

(15)

Komise zároveň dospěla k závěru, že opatření č. 2, č. 3 a č. 5 nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Jelikož tento závěr nebyl zpochybněn, opatření č. 2, č. 3 a č. 5 nejsou předmětem tohoto rozhodnutí a nebudou zde dále posuzována.

2.3.1.   POCHYBNOSTI TÝKAJÍCÍ SE OPATŘENÍ Č. 1: SNÍŽENÉ FINANČNÍ ZÁRUKY

| (16) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že nelze vyloučit, že opatření č. 1 může představovat státní podporu. Zejména měla pochybnosti, zda opatření č. 1 nezahrnovalo převod státních prostředků a neposkytlo hospodářské zvýhodnění společnosti Iberpotash, a proto vyzvala španělské orgány a třetí strany, aby v tomto ohledu předložily více důkazů. |
| --- | --- |

(16)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že nelze vyloučit, že opatření č. 1 může představovat státní podporu. Zejména měla pochybnosti, zda opatření č. 1 nezahrnovalo převod státních prostředků a neposkytlo hospodářské zvýhodnění společnosti Iberpotash, a proto vyzvala španělské orgány a třetí strany, aby v tomto ohledu předložily více důkazů.

| (17) | Pokud opatření č. 1 představovalo podporu, měla Komise pochybnosti, zda ji lze považovat za slučitelnou. |
| --- | --- |

(17)

Pokud opatření č. 1 představovalo podporu, měla Komise pochybnosti, zda ji lze považovat za slučitelnou.

2.3.2.   POCHYBNOSTI TÝKAJÍCÍ SE OPATŘENÍ Č. 4: ZAKRYTÍ ODPADNÍ HALDY V LOKALITĚ VILAFRUNS

| (18) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že veřejné financování zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns může představovat státní podporu. Zejména měla za to, že opatření č. 4 mohlo poskytnout selektivní hospodářskou výhodu společnosti Iberpotash tím, že zajistilo lepší prevenci znečištění v zařízení pro nakládání s odpady společnosti Iberpotash, a tedy splnění jejích povinností v oblasti životního prostředí. Komise proto vyzvala španělské orgány a třetí strany, aby k těmto předběžným závěrům podaly připomínky. |
| --- | --- |

(18)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že veřejné financování zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns může představovat státní podporu. Zejména měla za to, že opatření č. 4 mohlo poskytnout selektivní hospodářskou výhodu společnosti Iberpotash tím, že zajistilo lepší prevenci znečištění v zařízení pro nakládání s odpady společnosti Iberpotash, a tedy splnění jejích povinností v oblasti životního prostředí. Komise proto vyzvala španělské orgány a třetí strany, aby k těmto předběžným závěrům podaly připomínky.

| (19) | Komise se dále domnívala, že jelikož investiční náklady byly zcela financovány veřejnými orgány a společnost Iberpotash hradí pouze následné náklady na údržbu, intenzita podpory v případě opatření č. 4 značně převyšuje intenzitu podpory pro podniky, které se řídí přísnějšími normami, než jsou normy Společenství, nebo které zvyšují úroveň ochrany životního prostředí v případě, že norma Společenství neexistuje, podle oddílu 3.1.1 pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (2008/C/82/01) (dále jen „pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008“) (7). Komise tedy vyjádřila pochybnosti ohledně slučitelnosti této podpory a vyzvala španělské orgány a třetí strany, aby k těmto předběžným zjištěním podaly připomínky. |
| --- | --- |

(19)

Komise se dále domnívala, že jelikož investiční náklady byly zcela financovány veřejnými orgány a společnost Iberpotash hradí pouze následné náklady na údržbu, intenzita podpory v případě opatření č. 4 značně převyšuje intenzitu podpory pro podniky, které se řídí přísnějšími normami, než jsou normy Společenství, nebo které zvyšují úroveň ochrany životního prostředí v případě, že norma Společenství neexistuje, podle oddílu 3.1.1 pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (2008/C/82/01) (dále jen „pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008“) (7). Komise tedy vyjádřila pochybnosti ohledně slučitelnosti této podpory a vyzvala španělské orgány a třetí strany, aby k těmto předběžným zjištěním podaly připomínky.

pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí

7

3.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

3.1.   PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI IBERPOTASH

PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI IBERPOTASH

| (20) | Většina připomínek společnosti Iberpotash se shoduje s připomínkami podanými Španělskem k oběma opatřením, která jsou předmětem šetření. |
| --- | --- |

(20)

Většina připomínek společnosti Iberpotash se shoduje s připomínkami podanými Španělskem k oběma opatřením, která jsou předmětem šetření.

| (21) | Společnost Iberpotash dále uvádí, že opatření č. 1 nezahrnuje státní prostředky, protože Španělsko na společnost Iberpotash doposud žádné prostředky nepřevedlo. Kromě toho riziko, že by tato situace mohla nastat, je velmi malé, neboť společnost Iberpotash nečelí hospodářským obtížím a bude schopna nést náklady na environmentální obnovu, pokud by se výše záruky ukázala jako nedostatečná. Společnost Iberpotash vyjadřuje stejné obavy jako Španělsko, pokud jde o selektivitu opatření a skutečnost, zda poskytují hospodářské zvýhodnění nebo narušují hospodářskou soutěž mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(21)

Společnost Iberpotash dále uvádí, že opatření č. 1 nezahrnuje státní prostředky, protože Španělsko na společnost Iberpotash doposud žádné prostředky nepřevedlo. Kromě toho riziko, že by tato situace mohla nastat, je velmi malé, neboť společnost Iberpotash nečelí hospodářským obtížím a bude schopna nést náklady na environmentální obnovu, pokud by se výše záruky ukázala jako nedostatečná. Společnost Iberpotash vyjadřuje stejné obavy jako Španělsko, pokud jde o selektivitu opatření a skutečnost, zda poskytují hospodářské zvýhodnění nebo narušují hospodářskou soutěž mezi členskými státy.

| (22) | Společnost Iberpotash opakuje, že opatření č. 4 je slučitelné s pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 a že použitelná intenzita podpory na rekultivaci kontaminovaných lokalit je 100 %. |
| --- | --- |

(22)

Společnost Iberpotash opakuje, že opatření č. 4 je slučitelné s pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 a že použitelná intenzita podpory na rekultivaci kontaminovaných lokalit je 100 %.

3.2.   PŘIPOMÍNKY PRVNÍ ZÚČASTNĚNÉ STRANY (STĚŽOVATEL)

PŘIPOMÍNKY PRVNÍ ZÚČASTNĚNÉ STRANY (STĚŽOVATEL)

| (23) | První zúčastněná strana, která si přeje, aby její totožnost zůstala utajena, podporuje zahájení formálního vyšetřovacího řízení a podporuje argumenty Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pro obě opatření. |
| --- | --- |

(23)

První zúčastněná strana, která si přeje, aby její totožnost zůstala utajena, podporuje zahájení formálního vyšetřovacího řízení a podporuje argumenty Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pro obě opatření.

| (24) | První zúčastněná strana dodává, že stanovení nedostatečné záruky znamená skutečnou zátěž pro orgány veřejné správy, které nesou náklady na povinnosti společnosti Iberpotash v oblasti životního prostředí. Rovněž uvádí, že společnost Iberpotash dosáhla hospodářského zvýhodnění, neboť použila finanční prostředky, které uspořila, na financování svých vlastních hospodářských činností. |
| --- | --- |

(24)

První zúčastněná strana dodává, že stanovení nedostatečné záruky znamená skutečnou zátěž pro orgány veřejné správy, které nesou náklady na povinnosti společnosti Iberpotash v oblasti životního prostředí. Rovněž uvádí, že společnost Iberpotash dosáhla hospodářského zvýhodnění, neboť použila finanční prostředky, které uspořila, na financování svých vlastních hospodářských činností.

| (25) | První zúčastněná strana souhlasí s Komisí, že podpora je neslučitelná, protože představuje provozní podporu. |
| --- | --- |

(25)

První zúčastněná strana souhlasí s Komisí, že podpora je neslučitelná, protože představuje provozní podporu.

| (26) | Pokud jde o opatření č. 2, první zúčastněná strana upozorňuje Komisi na rozhodnutí provinčního soudu v Barceloně ze dne 22. února 2016, které potvrdilo povinnost společnosti Iberpotash rekultivovat pozemky poškozené její činností. Rovněž dodává, že zakrytí solné haldy není „pilotním“ projektem, protože žádné dokumenty související s veřejným financováním tohoto opatření tento projekt jako pilotní nepopisují a protože použitá metoda je dobře známá a je jinými těžebními společnostmi pro obdobné haldy používána již nejméně patnáct let. |
| --- | --- |

(26)

Pokud jde o opatření č. 2, první zúčastněná strana upozorňuje Komisi na rozhodnutí provinčního soudu v Barceloně ze dne 22. února 2016, které potvrdilo povinnost společnosti Iberpotash rekultivovat pozemky poškozené její činností. Rovněž dodává, že zakrytí solné haldy není „pilotním“ projektem, protože žádné dokumenty související s veřejným financováním tohoto opatření tento projekt jako pilotní nepopisují a protože použitá metoda je dobře známá a je jinými těžebními společnostmi pro obdobné haldy používána již nejméně patnáct let.

3.3.   PŘIPOMÍNKY DRUHÉ ZÚČASTNĚNÉ STRANY

PŘIPOMÍNKY DRUHÉ ZÚČASTNĚNÉ STRANY

| (27) | Druhá zúčastněná strana, která si rovněž přeje, aby její totožnost zůstala utajena, podporuje rozhodnutí Komise o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(27)

Druhá zúčastněná strana, která si rovněž přeje, aby její totožnost zůstala utajena, podporuje rozhodnutí Komise o zahájení řízení.

| (28) | Pokud jde o opatření č. 1, tato strana dále uvádí, že otázka, zda výše záruky splňuje použitelné právní předpisy EU nebo španělské právní předpisy, je irelevantní, neboť podpora spočívá v převzetí finančního rizika rekultivace dotčených zařízení státem; vyčíslení takovéhoto rizika je výlučně skutkovou, nikoli právní otázkou. |
| --- | --- |

(28)

Pokud jde o opatření č. 1, tato strana dále uvádí, že otázka, zda výše záruky splňuje použitelné právní předpisy EU nebo španělské právní předpisy, je irelevantní, neboť podpora spočívá v převzetí finančního rizika rekultivace dotčených zařízení státem; vyčíslení takovéhoto rizika je výlučně skutkovou, nikoli právní otázkou.

| (29) | Druhá zúčastněná strana dále zpochybňuje připravenost společnosti Iberpotash hradit environmentální obnovu, až tato povinnost nastane, protože jediným majetkem společnosti Iberpotash ve Španělsku jsou její těžební zařízení, která budou po roce 2035 uzavřena, a budou mít tedy nízkou hodnotu. |
| --- | --- |

(29)

Druhá zúčastněná strana dále zpochybňuje připravenost společnosti Iberpotash hradit environmentální obnovu, až tato povinnost nastane, protože jediným majetkem společnosti Iberpotash ve Španělsku jsou její těžební zařízení, která budou po roce 2035 uzavřena, a budou mít tedy nízkou hodnotu.

| (30) | Druhá zúčastněná strana také uvádí, že stanovení dostatečné výše záruky by pro společnost Iberpotash znamenalo roční náklady ve výši nejméně 2 806 000 EUR, což zdaleka není bezvýznamná částka. Dodává, že stanovení záruk v současné výši také vede k tomu, že společnost Iberpotash se vyhýbá zajištění svých finančních rezerv. |
| --- | --- |

(30)

Druhá zúčastněná strana také uvádí, že stanovení dostatečné výše záruky by pro společnost Iberpotash znamenalo roční náklady ve výši nejméně 2 806 000 EUR, což zdaleka není bezvýznamná částka. Dodává, že stanovení záruk v současné výši také vede k tomu, že společnost Iberpotash se vyhýbá zajištění svých finančních rezerv.

| (31) | Pokud jde o opatření č. 2, druhá zúčastněná strana podotýká, že rozsudek Nejvyššího soudu ze dne 14. května 2009 spolu se směrnicí Rady 75/442/EHS (8) a použitelnými španělskými právními předpisy stanoví, že za zakrytí haldy v lokalitě Vilafruns výhradně odpovídá společnost Iberpotash od okamžiku, kdy na ni byla převedena těžební práva, bez ohledu na to, zda je lokalita aktivní či nikoli. |
| --- | --- |

(31)

Pokud jde o opatření č. 2, druhá zúčastněná strana podotýká, že rozsudek Nejvyššího soudu ze dne 14. května 2009 spolu se směrnicí Rady 75/442/EHS (8) a použitelnými španělskými právními předpisy stanoví, že za zakrytí haldy v lokalitě Vilafruns výhradně odpovídá společnost Iberpotash od okamžiku, kdy na ni byla převedena těžební práva, bez ohledu na to, zda je lokalita aktivní či nikoli.

8

| (32) | Pokud jde o opatření č. 4, druhá zúčastněná strana tvrdí, že za zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns odpovídá společnost Iberpotash a že společnost Iberpotash tak získala selektivní výhodu díky veřejnému financování zakrytí. Druhá zúčastněná strana dále nesouhlasí s tím, že je zakrytí kvalifikováno jako pilotní projekt nové techniky rekultivace. Tvrdí, že zakrývání hald solného odpadu geomembránami je stará technika používaná již dlouhou dobu, např. alsaskými a německými společnostmi zabývajícími se těžbou potaše. |
| --- | --- |

(32)

Pokud jde o opatření č. 4, druhá zúčastněná strana tvrdí, že za zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns odpovídá společnost Iberpotash a že společnost Iberpotash tak získala selektivní výhodu díky veřejnému financování zakrytí. Druhá zúčastněná strana dále nesouhlasí s tím, že je zakrytí kvalifikováno jako pilotní projekt nové techniky rekultivace. Tvrdí, že zakrývání hald solného odpadu geomembránami je stará technika používaná již dlouhou dobu, např. alsaskými a německými společnostmi zabývajícími se těžbou potaše.

| (33) | V neposlední řadě druhá zúčastněná strana tvrdí, že otázka, zda je společnost Iberpotash jediným producentem potaše ve Španělsku, je irelevantní, neboť relevantní trh s potašem je celosvětový. Vliv na obchod je nesporný, neboť zeměpisně společnost Iberpotash soutěží s francouzskými producenty soli, jak je zjevné z blízkosti lokalit Súria a Sallent k francouzským hranicím (vzdálených méně než 100 km). |
| --- | --- |

(33)

V neposlední řadě druhá zúčastněná strana tvrdí, že otázka, zda je společnost Iberpotash jediným producentem potaše ve Španělsku, je irelevantní, neboť relevantní trh s potašem je celosvětový. Vliv na obchod je nesporný, neboť zeměpisně společnost Iberpotash soutěží s francouzskými producenty soli, jak je zjevné z blízkosti lokalit Súria a Sallent k francouzským hranicím (vzdálených méně než 100 km).

| (34) | Obě zúčastněné strany předložily připomínky také k ostatním třem opatřením analyzovaným v rozhodnutí o zahájení řízení (opatření týkající se i) nového kolektoru solného roztoku; ii) investice do zařízení pro nakládání s odpady a iii) studie odpadní haldy Cogulló). Jak se však uvádí v 15. bodě odůvodnění, Komise již v rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k závěru, že tato opatření nepředstavují státní podporu, a nejsou tedy předmětem formálního vyšetřovacího řízení. Připomínky třetích stran poskytnuté výlučně v souvislosti s těmito opatřeními, na která se nevztahuje formální vyšetřovací řízení, jsou tedy pro účely tohoto rozhodnutí považovány za irelevantní. |
| --- | --- |

(34)

Obě zúčastněné strany předložily připomínky také k ostatním třem opatřením analyzovaným v rozhodnutí o zahájení řízení (opatření týkající se i) nového kolektoru solného roztoku; ii) investice do zařízení pro nakládání s odpady a iii) studie odpadní haldy Cogulló). Jak se však uvádí v 15. bodě odůvodnění, Komise již v rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k závěru, že tato opatření nepředstavují státní podporu, a nejsou tedy předmětem formálního vyšetřovacího řízení. Připomínky třetích stran poskytnuté výlučně v souvislosti s těmito opatřeními, na která se nevztahuje formální vyšetřovací řízení, jsou tedy pro účely tohoto rozhodnutí považovány za irelevantní.

4.   PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKA

PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKA

4.1.   PŘIPOMÍNKY K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

PŘIPOMÍNKY K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (35) | Pokud jde o opatření č. 1, Španělsko zastává názor, že výše záruky byla vždy přiměřená a stanovena v souladu s použitelnými španělskými právními předpisy i právními předpisy Unie. Konkrétněji Španělsko tvrdí, že možná porušení směrnice o těžebních odpadech nezahrnují stanovení příliš nízké výše záruky, a proto nemohlo k porušení uvedené směrnice dojít. |
| --- | --- |

(35)

Pokud jde o opatření č. 1, Španělsko zastává názor, že výše záruky byla vždy přiměřená a stanovena v souladu s použitelnými španělskými právními předpisy i právními předpisy Unie. Konkrétněji Španělsko tvrdí, že možná porušení směrnice o těžebních odpadech nezahrnují stanovení příliš nízké výše záruky, a proto nemohlo k porušení uvedené směrnice dojít.

| (36) | Kromě toho, pokud jde o otázku určení přiměřené výše záruky, Španělsko odmítá jako neprůkazné prohlášení paní Assumpty Feranové ze dne 2. října 2013 (ředitelky odpovědné za životní prostředí v rámci katalánské regionální vlády – Generalitat de Catalunya) před Výborem pro životní prostředí katalánského parlamentu, která uvedla, že finanční záruka by měla dosahovat částky 200 milionů EUR. Podle Španělska bylo prohlášení učiněno v rámci debaty opozičních politických stran, a bylo tedy motivováno politickými úvahami. Španělsko také považuje rozsudek Vrchního soudu Katalánska ze dne 11. října 2011 za neprůkazný pro určení přiměřené výše záruky, neboť sám soud tuto výši nevypočítal. |
| --- | --- |

(36)

Kromě toho, pokud jde o otázku určení přiměřené výše záruky, Španělsko odmítá jako neprůkazné prohlášení paní Assumpty Feranové ze dne 2. října 2013 (ředitelky odpovědné za životní prostředí v rámci katalánské regionální vlády – Generalitat de Catalunya) před Výborem pro životní prostředí katalánského parlamentu, která uvedla, že finanční záruka by měla dosahovat částky 200 milionů EUR. Podle Španělska bylo prohlášení učiněno v rámci debaty opozičních politických stran, a bylo tedy motivováno politickými úvahami. Španělsko také považuje rozsudek Vrchního soudu Katalánska ze dne 11. října 2011 za neprůkazný pro určení přiměřené výše záruky, neboť sám soud tuto výši nevypočítal.

Generalitat de Catalunya

| (37) | Španělsko rovněž považuje za nespolehlivou studii, kterou předložil stěžovatel a kterou Komise citovala v 71. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, neboť studie nevypočítala přiměřenou výši záruky na základě kritérií stanovených v nařízení č. 202/1994 ze dne 14. června, tj. použitelných právních předpisů souvisejících s výší záruky. |
| --- | --- |

(37)

Španělsko rovněž považuje za nespolehlivou studii, kterou předložil stěžovatel a kterou Komise citovala v 71. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, neboť studie nevypočítala přiměřenou výši záruky na základě kritérií stanovených v nařízení č. 202/1994 ze dne 14. června, tj. použitelných právních předpisů souvisejících s výší záruky.

| (38) | Španělsko navíc tvrdí, že opatření č. 1 neposkytuje společnosti Iberpotash selektivní hospodářskou výhodu. Jakékoli údajné zvýhodnění bylo stanoveno na základě právního rámce, který se stejně tak vztahoval na všechny potenciální soutěžitele. Navíc Sallent a Súria jsou jediné lokality ve Španělsku s aktivní těžbou, a proto společnost Iberpotash nemohla získat výhodu, protože na území Španělska žádné srovnatelné těžby neexistují. |
| --- | --- |

(38)

Španělsko navíc tvrdí, že opatření č. 1 neposkytuje společnosti Iberpotash selektivní hospodářskou výhodu. Jakékoli údajné zvýhodnění bylo stanoveno na základě právního rámce, který se stejně tak vztahoval na všechny potenciální soutěžitele. Navíc Sallent a Súria jsou jediné lokality ve Španělsku s aktivní těžbou, a proto společnost Iberpotash nemohla získat výhodu, protože na území Španělska žádné srovnatelné těžby neexistují.

| (39) | Španělsko potvrzuje, že nejsou zapojeny žádné státní prostředky, protože pokud by se výše záruky ukázala jako nedostatečná, povinnost společnosti Iberpotash kultivovat pozemky dotčené těžební činností zůstává platná. Španělsko může vymáhat splnění povinnosti společnosti Iberpotash zbavením společnosti Iberpotash jejích práv a zabavením jejího majetku na území Španělska. |
| --- | --- |

(39)

Španělsko potvrzuje, že nejsou zapojeny žádné státní prostředky, protože pokud by se výše záruky ukázala jako nedostatečná, povinnost společnosti Iberpotash kultivovat pozemky dotčené těžební činností zůstává platná. Španělsko může vymáhat splnění povinnosti společnosti Iberpotash zbavením společnosti Iberpotash jejích práv a zabavením jejího majetku na území Španělska.

| (40) | V neposlední řadě Španělsko uvádí, že opatření č. 1 nenarušuje hospodářskou soutěž ani neovlivňuje obchod mezi členskými státy, neboť náklady, které by společnosti Iberpotash vznikly, pokud by byla povinna zřídit vyšší záruku, jsou na poměry v odvětví těžby potaše zanedbatelné. |
| --- | --- |

(40)

V neposlední řadě Španělsko uvádí, že opatření č. 1 nenarušuje hospodářskou soutěž ani neovlivňuje obchod mezi členskými státy, neboť náklady, které by společnosti Iberpotash vznikly, pokud by byla povinna zřídit vyšší záruku, jsou na poměry v odvětví těžby potaše zanedbatelné.

| (41) | V souvislosti s opatřením č. 4 Španělsko tvrdí, že společnost Iberpotash nemohla být hospodářsky zvýhodněna, neboť není znečišťovatelem, a tudíž neměla podle obecně použitelných španělských právních předpisů povinnost solnou haldu v lokalitě Vilafruns zakrýt. Kromě toho společnost Iberpotash nese náklady na údržbu zakrytí haldy, a proto i kdyby díky veřejnému financování ušetřila náklady na vytvoření haldy, v následujících desetiletích je povinna vynaložit mnohem vyšší částku na údržbu, a proto ztrácí jakékoli hospodářské zvýhodnění, které opatřením získala. |
| --- | --- |

(41)

V souvislosti s opatřením č. 4 Španělsko tvrdí, že společnost Iberpotash nemohla být hospodářsky zvýhodněna, neboť není znečišťovatelem, a tudíž neměla podle obecně použitelných španělských právních předpisů povinnost solnou haldu v lokalitě Vilafruns zakrýt. Kromě toho společnost Iberpotash nese náklady na údržbu zakrytí haldy, a proto i kdyby díky veřejnému financování ušetřila náklady na vytvoření haldy, v následujících desetiletích je povinna vynaložit mnohem vyšší částku na údržbu, a proto ztrácí jakékoli hospodářské zvýhodnění, které opatřením získala.

| (42) | Španělsko tvrdí, že opatření č. 4 nemůže být selektivní, protože společnost Iberpotash je jediným podnikem ve Španělsku zabývajícím se těžbou potaše. |
| --- | --- |

(42)

Španělsko tvrdí, že opatření č. 4 nemůže být selektivní, protože společnost Iberpotash je jediným podnikem ve Španělsku zabývajícím se těžbou potaše.

| (43) | Kromě toho opatření nenarušuje hospodářskou soutěž mezi členskými státy vzhledem k tomu, že vytěženou sůl nelze z důvodu obtížné přepravy přesouvat mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(43)

Kromě toho opatření nenarušuje hospodářskou soutěž mezi členskými státy vzhledem k tomu, že vytěženou sůl nelze z důvodu obtížné přepravy přesouvat mezi členskými státy.

| (44) | Pokud se navzdory výše uvedeným skutečnostem Komise rozhodne, že opatření č. 4 přestavuje státní podporu, Španělsko má za to, že tato podpora splňuje prahové hodnoty podpory de minimis podle nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 (9) a (EU) č. 1407/2013 (10). |
| --- | --- |

(44)

Pokud se navzdory výše uvedeným skutečnostem Komise rozhodne, že opatření č. 4 přestavuje státní podporu, Španělsko má za to, že tato podpora splňuje prahové hodnoty podpory de minimis podle nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 (9) a (EU) č. 1407/2013 (10).

de minimis

9

10

| (45) | V neposlední řadě Španělsko žádá, aby bylo opatření č. 4 prohlášeno za slučitelné na základě pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008, a zejména s ohledem na inovační charakter technologie použité k zakrytí solné haldy v lokalitě Vilafruns, která je na rozdíl od technologií používaných v jiných těžebních zařízeních navržena také s ohledem na prevenci úniků uloženého materiálu. |
| --- | --- |

(45)

V neposlední řadě Španělsko žádá, aby bylo opatření č. 4 prohlášeno za slučitelné na základě pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008, a zejména s ohledem na inovační charakter technologie použité k zakrytí solné haldy v lokalitě Vilafruns, která je na rozdíl od technologií používaných v jiných těžebních zařízeních navržena také s ohledem na prevenci úniků uloženého materiálu.

4.2.   ODPOVĚĎ ŠPANĚLSKA NA PŘIPOMÍNKY PODANÉ TŘETÍMI STRANAMI

ODPOVĚĎ ŠPANĚLSKA NA PŘIPOMÍNKY PODANÉ TŘETÍMI STRANAMI

| (46) | Španělsko odpovědělo na připomínky formulované k opatření č. 1 dvěma zúčastněnými stranami opakovaným poukázáním na správní postup zavedený podle španělských právních předpisů pro vymáhání povinností společnosti Iberpotash v oblasti životního prostředí a pro navrácení jakékoli částky ze strany společnosti Iberpotash, kterou by Španělsko nakonec zaplatilo, pokud by se záruka na environmentální obnovu ukázala jako nedostatečná. Tato schopnost vymáhat povinnost společnosti Iberpotash znamená, že neexistuje zátěž pro státní rozpočet, a tím ani převod státních prostředků. |
| --- | --- |

(46)

Španělsko odpovědělo na připomínky formulované k opatření č. 1 dvěma zúčastněnými stranami opakovaným poukázáním na správní postup zavedený podle španělských právních předpisů pro vymáhání povinností společnosti Iberpotash v oblasti životního prostředí a pro navrácení jakékoli částky ze strany společnosti Iberpotash, kterou by Španělsko nakonec zaplatilo, pokud by se záruka na environmentální obnovu ukázala jako nedostatečná. Tato schopnost vymáhat povinnost společnosti Iberpotash znamená, že neexistuje zátěž pro státní rozpočet, a tím ani převod státních prostředků.

| (47) | Španělsko reagovalo na připomínky formulované k opatření č. 4 dvěma zúčastněnými stranami vysvětlením, že rozhodnutí provinčního soudu v Barceloně ze dne 22. února 2016 obsahovalo seznam oblastí, v nichž byla společnost Iberpotash povinna provést opatření pro environmentální obnovu, které nezahrnují haldu v lokalitě Vilafruns ani ji nezmiňují jako zdroj znečištění. Navíc osoby odsouzené podle uvedeného rozhodnutí patřily ke společnosti, která doly využívala předtím, než společnost Iberpotash získala koncesi na těžbu. Kromě toho byly tyto osoby odsouzeny za jednání a opomenutí, k nimž došlo dlouho před zakrytím haldy v lokalitě Vilafruns. |
| --- | --- |

(47)

Španělsko reagovalo na připomínky formulované k opatření č. 4 dvěma zúčastněnými stranami vysvětlením, že rozhodnutí provinčního soudu v Barceloně ze dne 22. února 2016 obsahovalo seznam oblastí, v nichž byla společnost Iberpotash povinna provést opatření pro environmentální obnovu, které nezahrnují haldu v lokalitě Vilafruns ani ji nezmiňují jako zdroj znečištění. Navíc osoby odsouzené podle uvedeného rozhodnutí patřily ke společnosti, která doly využívala předtím, než společnost Iberpotash získala koncesi na těžbu. Kromě toho byly tyto osoby odsouzeny za jednání a opomenutí, k nimž došlo dlouho před zakrytím haldy v lokalitě Vilafruns.

| (48) | Španělsko také zopakovalo své argumenty, pokud jde o povinnost společnosti Iberpotash haldu v lokalitě Vilafruns zakrýt, která podle španělských právních předpisů neexistuje. |
| --- | --- |

(48)

Španělsko také zopakovalo své argumenty, pokud jde o povinnost společnosti Iberpotash haldu v lokalitě Vilafruns zakrýt, která podle španělských právních předpisů neexistuje.

| (49) | V neposlední řadě Španělsko poukazuje na to, že ačkoli první zúčastněná strana zdůrazňuje, že žádné dokumenty související s veřejným financováním zakrytí haldy nepopisují projekt jako „pilotní“, uvedená strana nezpochybňuje, že technologie použitá pro zakrytí haldy je odlišná a, na rozdíl od technologie použité v jiných potašových dolech, je navržena také s ohledem na prevenci úniků uloženého materiálu. Skutečnost, že slovo „pilotní“ není zmíněno, nevylučuje inovační charakter použité technologie. |
| --- | --- |

(49)

V neposlední řadě Španělsko poukazuje na to, že ačkoli první zúčastněná strana zdůrazňuje, že žádné dokumenty související s veřejným financováním zakrytí haldy nepopisují projekt jako „pilotní“, uvedená strana nezpochybňuje, že technologie použitá pro zakrytí haldy je odlišná a, na rozdíl od technologie použité v jiných potašových dolech, je navržena také s ohledem na prevenci úniků uloženého materiálu. Skutečnost, že slovo „pilotní“ není zmíněno, nevylučuje inovační charakter použité technologie.

5.   POSOUZENÍ PODPORY

POSOUZENÍ PODPORY

| (50) | Toto rozhodnutí nejdříve posuzuje, zda uvedená dvě opatření, jež jsou předmětem šetření, představují statní podporu ve prospěch společnosti Iberpotash ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a pokud ano, zda by tato podpora byla zákonná a slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(50)

Toto rozhodnutí nejdříve posuzuje, zda uvedená dvě opatření, jež jsou předmětem šetření, představují statní podporu ve prospěch společnosti Iberpotash ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a pokud ano, zda by tato podpora byla zákonná a slučitelná s vnitřním trhem.

5.1.   EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

| (51) | Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(51)

Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.

| (52) | Aby bylo možno vyvodit závěr ohledně existence státní podpory, musí Komise posoudit, zda jsou u posuzovaných opatření splněna kumulativní kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU (tj. převod státních prostředků a přičitatelnost státu, selektivní výhoda, možné narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu uvnitř EU). |
| --- | --- |

(52)

Aby bylo možno vyvodit závěr ohledně existence státní podpory, musí Komise posoudit, zda jsou u posuzovaných opatření splněna kumulativní kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU (tj. převod státních prostředků a přičitatelnost státu, selektivní výhoda, možné narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu uvnitř EU).

5.1.1.   OPATŘENÍ Č. 1: SNÍŽENÁ ÚROVEŇ FINANČNÍCH ZÁRUK

| (53) | Podle vnitrostátních právních předpisů a, pokud byly doly v provozu již 1. května 2008, od roku 2014 také podle právních předpisů Unie jsou provozovatelé těžebních zařízení povinni zřídit finanční záruku, jejímž cílem je zajistit, že provozovatelé budou mít vyhrazeny dostatečné prostředky na pokrytí nákladů na rekultivaci svých lokalit, jakmile budou jejich těžební činnosti ukončeny. Kromě toho mohou orgány veřejné správy podle příslušných vnitrostátních právních předpisů tyto prostředky použít k financování opatření na ochranu životního prostředí, která jsou provozovatelé povinni přijmout, ale nečiní tak. Provozovatel může tyto záruky zřídit v podobě bankovní záruky, za kterou platí poplatek. Podle stěžovatele obdržela společnost Iberpotash protiprávní a neslučitelnou podporu tím, že příslušné orgány stanovily finanční záruku ve velmi malé výši. |
| --- | --- |

(53)

Podle vnitrostátních právních předpisů a, pokud byly doly v provozu již 1. května 2008, od roku 2014 také podle právních předpisů Unie jsou provozovatelé těžebních zařízení povinni zřídit finanční záruku, jejímž cílem je zajistit, že provozovatelé budou mít vyhrazeny dostatečné prostředky na pokrytí nákladů na rekultivaci svých lokalit, jakmile budou jejich těžební činnosti ukončeny. Kromě toho mohou orgány veřejné správy podle příslušných vnitrostátních právních předpisů tyto prostředky použít k financování opatření na ochranu životního prostředí, která jsou provozovatelé povinni přijmout, ale nečiní tak. Provozovatel může tyto záruky zřídit v podobě bankovní záruky, za kterou platí poplatek. Podle stěžovatele obdržela společnost Iberpotash protiprávní a neslučitelnou podporu tím, že příslušné orgány stanovily finanční záruku ve velmi malé výši.

5.1.1.1.   
  Selektivní hospodářská výhoda

Selektivní hospodářská výhoda

| (54) | Komise musí nejdříve posoudit, zda úrovně finančních záruk stanovené španělskými orgány byly skutečně nižší, než vyžadovala pravidla použitelná v příslušném období. Jedná se o nezbytný požadavek pro jakoukoli existenci možné státní podpory s ohledem na toto konkrétní opatření. Pokud by naopak úroveň záruk byla stanovena v souladu s použitelnými pravidly, pak by bylo se společností Iberpotash zacházeno jako s jakýmkoli jiným podnikem v obdobné situaci a neexistoval by důvod se domnívat, že společnost byla v tomto případě selektivně zvýhodněna konkrétním použitím pravidel pro stanovení finančních záruk. |
| --- | --- |

(54)

Komise musí nejdříve posoudit, zda úrovně finančních záruk stanovené španělskými orgány byly skutečně nižší, než vyžadovala pravidla použitelná v příslušném období. Jedná se o nezbytný požadavek pro jakoukoli existenci možné státní podpory s ohledem na toto konkrétní opatření. Pokud by naopak úroveň záruk byla stanovena v souladu s použitelnými pravidly, pak by bylo se společností Iberpotash zacházeno jako s jakýmkoli jiným podnikem v obdobné situaci a neexistoval by důvod se domnívat, že společnost byla v tomto případě selektivně zvýhodněna konkrétním použitím pravidel pro stanovení finančních záruk.

Použitelné právní předpisy

Použitelné právní předpisy

| (55) | Je proto nezbytné nejdříve shrnout příslušná pravidla Unie a vnitrostátní pravidla, která upravují stanovení finančních záruk. |
| --- | --- |

(55)

Je proto nezbytné nejdříve shrnout příslušná pravidla Unie a vnitrostátní pravidla, která upravují stanovení finančních záruk.

| (56) | Podle článku 14 směrnice o těžebních odpadech musí příslušné vnitrostátní orgány „před zahájením jakékoli činnosti související s hromaděním nebo ukládáním odpadu v zařízení pro nakládání s odpady požád[at] [...] o finanční záruku (např. složením finančního obnosu, včetně vzájemných záručních fondů financovaných odvětvím) nebo o jinou rovnocennou záruku“. Cílem této záruky je, aby „byly splněny všechny povinnosti podle povolení vydaného v souladu s touto směrnicí, včetně ustanovení týkajících se období po ukončení provozu“ a aby „byly ve stanovenou dobu k dispozici prostředky pro rekultivaci území zasaženého provozem zařízení pro nakládání s odpady“. |
| --- | --- |

(56)

Podle článku 14 směrnice o těžebních odpadech musí příslušné vnitrostátní orgány „před zahájením jakékoli činnosti související s hromaděním nebo ukládáním odpadu v zařízení pro nakládání s odpady požád[at] [...] o finanční záruku (např. složením finančního obnosu, včetně vzájemných záručních fondů financovaných odvětvím) nebo o jinou rovnocennou záruku“. Cílem této záruky je, aby „byly splněny všechny povinnosti podle povolení vydaného v souladu s touto směrnicí, včetně ustanovení týkajících se období po ukončení provozu“ a aby „byly ve stanovenou dobu k dispozici prostředky pro rekultivaci území zasaženého provozem zařízení pro nakládání s odpady“.

| (57) | Podle čl. 14 odst. 2 směrnice by se výše záruky vypočítala na základě i) pravděpodobného vlivu zařízení pro nakládání s odpady na životní prostředí a ii) předpokladu, že nezávislé a odborně způsobilé třetí strany vyhodnotí a provedou potřebné rekultivační práce. Výše záruky se pravidelně upravuje podle potřebných rekultivačních prací. |
| --- | --- |

(57)

Podle čl. 14 odst. 2 směrnice by se výše záruky vypočítala na základě i) pravděpodobného vlivu zařízení pro nakládání s odpady na životní prostředí a ii) předpokladu, že nezávislé a odborně způsobilé třetí strany vyhodnotí a provedou potřebné rekultivační práce. Výše záruky se pravidelně upravuje podle potřebných rekultivačních prací.

| (58) | Pokud jde o vnitrostátní pravidla, směrnice o těžebních odpadech byla do španělského práva provedena královským nařízením č. 975/2009 ze dne 12. června 2009 o nakládání s odpady při těžbě a dobývání a o ochraně a rekultivaci oblastí zasažených těžebními činnostmi (dále jen „královské nařízení č. 975/2009“). Podle prvního přechodného ustanovení (Disposición transitoria primera) královského nařízení č. 975/2009 se ustanovení uvedeného nařízení týkající se finančních záruk (tj. zejména článek 43) použijí od 1. května 2014 na těžební lokality, které byly v provozu již k 1. květnu 2008 (tj. včetně lokalit společnosti Iberpotash). |
| --- | --- |

(58)

Pokud jde o vnitrostátní pravidla, směrnice o těžebních odpadech byla do španělského práva provedena královským nařízením č. 975/2009 ze dne 12. června 2009 o nakládání s odpady při těžbě a dobývání a o ochraně a rekultivaci oblastí zasažených těžebními činnostmi (dále jen „královské nařízení č. 975/2009“). Podle prvního přechodného ustanovení (Disposición transitoria primera) královského nařízení č. 975/2009 se ustanovení uvedeného nařízení týkající se finančních záruk (tj. zejména článek 43) použijí od 1. května 2014 na těžební lokality, které byly v provozu již k 1. květnu 2008 (tj. včetně lokalit společnosti Iberpotash).

Disposición transitoria primera

| (59) | Před použitelností královského nařízení č. 975/2009, kterým se provádí směrnice o těžebních odpadech, v katalánském regionu se povolení, plány rekultivace a záruky v případě těžebních společností řídily zákonem č. 12/1981, kterým se stanoví dodatečná opatření pro ochranu přírodních lokalit zasažených těžebními činnostmi, (dále jen „zákon č. 12/1981“) (11) a nařízením č. 202/1994, kterým se stanoví kritéria pro určování záruk souvisejících s programy rekultivace pro těžební činnosti (dále jen „nařízení č. 202/1994“) (12). Podle čl. 8 odst. 2 zákona č. 12/1981 by finanční záruka měla být zřízena s přihlédnutím k oblasti dotčené rekultivací a/nebo k celkovým nákladům na tuto rekultivaci. Článek 2 nařízení č. 202/1994 vyčísluje výši záruk na hektar pro různá standardní rekultivační opatření a uvádí, že v případě jakýchkoli jiných zvláštních opatření by výše záruky měla přihlížet k jejich nákladům (13). Dále pak článek 3 nařízení č. 202/1994 stanoví, že pro těžební činnosti mimo přírodní lokality zvláštního zájmu (včetně lokalit společnosti Iberpotash) by výsledná výše stanovená podle článku 2 měla být snížena o 50 %. |
| --- | --- |

(59)

Před použitelností královského nařízení č. 975/2009, kterým se provádí směrnice o těžebních odpadech, v katalánském regionu se povolení, plány rekultivace a záruky v případě těžebních společností řídily zákonem č. 12/1981, kterým se stanoví dodatečná opatření pro ochranu přírodních lokalit zasažených těžebními činnostmi, (dále jen „zákon č. 12/1981“) (11) a nařízením č. 202/1994, kterým se stanoví kritéria pro určování záruk souvisejících s programy rekultivace pro těžební činnosti (dále jen „nařízení č. 202/1994“) (12). Podle čl. 8 odst. 2 zákona č. 12/1981 by finanční záruka měla být zřízena s přihlédnutím k oblasti dotčené rekultivací a/nebo k celkovým nákladům na tuto rekultivaci. Článek 2 nařízení č. 202/1994 vyčísluje výši záruk na hektar pro různá standardní rekultivační opatření a uvádí, že v případě jakýchkoli jiných zvláštních opatření by výše záruky měla přihlížet k jejich nákladům (13). Dále pak článek 3 nařízení č. 202/1994 stanoví, že pro těžební činnosti mimo přírodní lokality zvláštního zájmu (včetně lokalit společnosti Iberpotash) by výsledná výše stanovená podle článku 2 měla být snížena o 50 %.

11

12

13

Výše finanční záruky stanovená pro společnost Iberpotash

Výše finanční záruky stanovená pro společnost Iberpotash

| (60) | Na základě těchto vnitrostátních pravidel získala společnost Iberpotash od katalánské regionální vlády (Generalitat de Catalunya) povolení provozovat těžbu potaše ve své lokalitě Súria dne 9. listopadu 2006 a ve své lokalitě Balsareny/Sallent dne 28. dubna 2008. Tato povolení představují jednotlivá správní rozhodnutí, která stanoví finanční záruky ve výši 1 130 128 EUR pro lokalitu Balsareny/Sallent a 773 682,28 EUR (tato částka byla v roce 2008 zvýšena na 828 013,24 EUR) pro lokalitu Súria. Tyto výše záruk byly revidovány až v roce 2015, kdy španělské orgány navrhly významně vyšší úrovně záruk, a to 6 979 471,83 EUR pro lokalitu Balsareny/Sallent (v účinnosti až po schválení Vrchním soudem Katalánska v prosinci 2016 – viz níže) a 6 160 872,35 EUR pro lokalitu Súria (s účinností od května 2015). Výše záruk byly stanoveny na základě jednotlivých a konkrétních rozhodnutí přijatých katalánskou regionální vládou a určených společnosti Iberpotash. |
| --- | --- |

(60)

Na základě těchto vnitrostátních pravidel získala společnost Iberpotash od katalánské regionální vlády (Generalitat de Catalunya) povolení provozovat těžbu potaše ve své lokalitě Súria dne 9. listopadu 2006 a ve své lokalitě Balsareny/Sallent dne 28. dubna 2008. Tato povolení představují jednotlivá správní rozhodnutí, která stanoví finanční záruky ve výši 1 130 128 EUR pro lokalitu Balsareny/Sallent a 773 682,28 EUR (tato částka byla v roce 2008 zvýšena na 828 013,24 EUR) pro lokalitu Súria. Tyto výše záruk byly revidovány až v roce 2015, kdy španělské orgány navrhly významně vyšší úrovně záruk, a to 6 979 471,83 EUR pro lokalitu Balsareny/Sallent (v účinnosti až po schválení Vrchním soudem Katalánska v prosinci 2016 – viz níže) a 6 160 872,35 EUR pro lokalitu Súria (s účinností od května 2015). Výše záruk byly stanoveny na základě jednotlivých a konkrétních rozhodnutí přijatých katalánskou regionální vládou a určených společnosti Iberpotash.

Generalitat de Catalunya

Důkazy, že výše záruk společnosti Iberpotash je nižší, než je požadováno

Důkazy, že výše záruk společnosti Iberpotash je nižší, než je požadováno

| (61) | V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že nejprve je na příslušných orgánech pro ochranu životního prostředí, aby určily a schválily výše finančních záruk podle vnitrostátních nebo regionálních pravidel použitelných v daném případě. Ačkoli Komise odpovídá za zajištění správného provedení a uplatňování směrnice o těžebních odpadech, která se vztahuje na finanční záruky společnosti Iberpotash od 1. května 2014, tato směrnice ponechává členským státům značnou volnost, pokud jde o určení přesné výše záruk. Z tohoto důvodu Komise neprovedla své vlastní vyhodnocení správných úrovní finančních záruk podle směrnice o těžebních odpadech, ale své posouzení omezuje na vyhodnocení existujících důkazů nedostatečnosti finančních záruk. Ve skutečnosti existuje řada důkazů naznačujících, že výše finančních záruk tak, jak byly stanoveny orgány veřejné správy v letech 2006 a 2008, byla skutečně nižší, než vyžadují použitelné právní předpisy. |
| --- | --- |

(61)

V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že nejprve je na příslušných orgánech pro ochranu životního prostředí, aby určily a schválily výše finančních záruk podle vnitrostátních nebo regionálních pravidel použitelných v daném případě. Ačkoli Komise odpovídá za zajištění správného provedení a uplatňování směrnice o těžebních odpadech, která se vztahuje na finanční záruky společnosti Iberpotash od 1. května 2014, tato směrnice ponechává členským státům značnou volnost, pokud jde o určení přesné výše záruk. Z tohoto důvodu Komise neprovedla své vlastní vyhodnocení správných úrovní finančních záruk podle směrnice o těžebních odpadech, ale své posouzení omezuje na vyhodnocení existujících důkazů nedostatečnosti finančních záruk. Ve skutečnosti existuje řada důkazů naznačujících, že výše finančních záruk tak, jak byly stanoveny orgány veřejné správy v letech 2006 a 2008, byla skutečně nižší, než vyžadují použitelné právní předpisy.

| (62) | Nejdůležitější však je, že Vrchní soud Katalánska (Tribunal Superior de Justicia de Cataluña) rozhodl dne 11. října 2011, že finanční záruka pro odpadní haldu Cogulló společnosti Iberpotash v její lokalitě Balsareny/Sallent ve výši 585 153 EUR je nižší, než je požadováno. Rozsudek konstatoval, že výše záruky neodpovídá právním a regulačním parametrům stanoveným vnitrostátními právními předpisy, zejména s odvoláním na čl. 8 odst. 2 zákona č. 12/1981 a nařízení č. 202/1994. V rozsudku se uvádí, že i když chybí nezvratný důkaz (una prueba concluyemente determinada) správné výše záruky, soud může dospět k závěru, že záruka stanovená ve výši 585 153 EUR zcela zřejmě není v souladu s těmito právními ustanoveními. Soud tedy prohlašuje, že záruka je nedostatečná a není v souladu s použitelnými právními předpisy, a španělským orgánům nařizuje, aby stanovily novou úroveň finanční záruky. Tento rozsudek byl v plném rozsahu potvrzen v řízení o opravném prostředku rozsudkem Nejvyššího soudu (Tribunal Supremo) ze dne 9. července 2014. V neposlední řadě, jak uvedly španělské orgány, Vrchní soud Katalánska svým rozhodnutím ze dne 14. prosince 2016 potvrdil, že nově navrhovaná výše 6 979 471,83 EUR pro celou lokalitu Balsareny/Sallent je přiměřená. |
| --- | --- |

(62)

Nejdůležitější však je, že Vrchní soud Katalánska (Tribunal Superior de Justicia de Cataluña) rozhodl dne 11. října 2011, že finanční záruka pro odpadní haldu Cogulló společnosti Iberpotash v její lokalitě Balsareny/Sallent ve výši 585 153 EUR je nižší, než je požadováno. Rozsudek konstatoval, že výše záruky neodpovídá právním a regulačním parametrům stanoveným vnitrostátními právními předpisy, zejména s odvoláním na čl. 8 odst. 2 zákona č. 12/1981 a nařízení č. 202/1994. V rozsudku se uvádí, že i když chybí nezvratný důkaz (una prueba concluyemente determinada) správné výše záruky, soud může dospět k závěru, že záruka stanovená ve výši 585 153 EUR zcela zřejmě není v souladu s těmito právními ustanoveními. Soud tedy prohlašuje, že záruka je nedostatečná a není v souladu s použitelnými právními předpisy, a španělským orgánům nařizuje, aby stanovily novou úroveň finanční záruky. Tento rozsudek byl v plném rozsahu potvrzen v řízení o opravném prostředku rozsudkem Nejvyššího soudu (Tribunal Supremo) ze dne 9. července 2014. V neposlední řadě, jak uvedly španělské orgány, Vrchní soud Katalánska svým rozhodnutím ze dne 14. prosince 2016 potvrdil, že nově navrhovaná výše 6 979 471,83 EUR pro celou lokalitu Balsareny/Sallent je přiměřená.

Tribunal Superior de Justicia de Cataluña

una prueba concluyemente determinada

Tribunal Supremo

| (63) | S ohledem na vnitrostátní rozsudek Vrchního soudu Katalánska ze dne 11. října 2011 autoritativně interpretující příslušná vnitrostátní pravidla považuje Komise za prokázané, že původní finanční záruka pro lokalitu Balsareny/Sallent společnosti Iberpotash stanovená v roce 2006 ve výši 1 130 128 EUR (včetně 585 153 EUR pro odpadní haldu Cogulló) byla velmi nedostatečná. Ve svém rozhodnutí z roku 2016 Vrchní soud Katalánska potvrdil, že celková výše pro lokalitu Balsareny/Sallent měla být ve skutečnosti stanovena v úrovni, která je nejméně šestkrát vyšší, a velmi pravděpodobně dokonce vyšší pro období předcházející vyhlášení plánu Phoenix v roce 2011 – viz 73., 80. a 81 bod odůvodnění. |
| --- | --- |

(63)

S ohledem na vnitrostátní rozsudek Vrchního soudu Katalánska ze dne 11. října 2011 autoritativně interpretující příslušná vnitrostátní pravidla považuje Komise za prokázané, že původní finanční záruka pro lokalitu Balsareny/Sallent společnosti Iberpotash stanovená v roce 2006 ve výši 1 130 128 EUR (včetně 585 153 EUR pro odpadní haldu Cogulló) byla velmi nedostatečná. Ve svém rozhodnutí z roku 2016 Vrchní soud Katalánska potvrdil, že celková výše pro lokalitu Balsareny/Sallent měla být ve skutečnosti stanovena v úrovni, která je nejméně šestkrát vyšší, a velmi pravděpodobně dokonce vyšší pro období předcházející vyhlášení plánu Phoenix v roce 2011 – viz 73., 80. a 81 bod odůvodnění.

| (64) | Ačkoli neexistuje žádné obdobné soudní rozhodnutí týkající se záruky pro lokalitu Súria, existují přesvědčivé důkazy, že v případě soudního řízení by jasná nedostatečnost úrovně záruky byla pravděpodobně také konstatována. Původní záruka ve výši 773 682,28 EUR (navýšená na 828 013,24 EUR v roce 2008) přiměřeně odráží skutečnost, že lokalita Súria je menší než Balsareny/Sallent, pokud jde o množství nahromaděného odpadu a celkovou plochu odpadních hald (14). Kromě toho záruka pro lokalitu Súria byla významně navýšena na 6 160 872,35 EUR ve stejnou dobu, jako byla navýšena záruka pro lokalitu Balsareny/Sallent (tj. až na základě příkazu soudu a jeho potvrzení v řízení o opravném prostředku), a dokonce o ještě vyšší částku (více než sedmkrát vyšší). Pokud tedy neexistují žádné jiné faktory vysvětlující rozdíl výše záruky pro lokalitu Súria na jedné straně a pro lokalitu Balsareny/Sallent na straně druhé, výši záruky pro lokalitu Súria lze rovněž považovat za nedostatečnou. |
| --- | --- |

(64)

Ačkoli neexistuje žádné obdobné soudní rozhodnutí týkající se záruky pro lokalitu Súria, existují přesvědčivé důkazy, že v případě soudního řízení by jasná nedostatečnost úrovně záruky byla pravděpodobně také konstatována. Původní záruka ve výši 773 682,28 EUR (navýšená na 828 013,24 EUR v roce 2008) přiměřeně odráží skutečnost, že lokalita Súria je menší než Balsareny/Sallent, pokud jde o množství nahromaděného odpadu a celkovou plochu odpadních hald (14). Kromě toho záruka pro lokalitu Súria byla významně navýšena na 6 160 872,35 EUR ve stejnou dobu, jako byla navýšena záruka pro lokalitu Balsareny/Sallent (tj. až na základě příkazu soudu a jeho potvrzení v řízení o opravném prostředku), a dokonce o ještě vyšší částku (více než sedmkrát vyšší). Pokud tedy neexistují žádné jiné faktory vysvětlující rozdíl výše záruky pro lokalitu Súria na jedné straně a pro lokalitu Balsareny/Sallent na straně druhé, výši záruky pro lokalitu Súria lze rovněž považovat za nedostatečnou.

14

| (65) | Španělské orgány i společnost Iberpotash potvrzují ve svých podáních, že Vrchní soud Katalánska rozhodl, že záruka za haldu Cogulló byla nedostatečná. Pokoušejí se zmírnit rozsudek soudu tvrzením, že: i) soud uznal, že situace alespoň částečně vychází z roku 1929; ii) soud přiznal, že nemá žádný nezvratný důkaz a iii) soud údajně nekonstatoval žádné konkrétní porušení konkrétní právní normy. Žádný z těchto argumentů ve vztahu k rozsudku nemá vliv na konstatování nedostatečnosti záruky. Skutečnost, že španělské orgány ve skutečnosti přezkoumaly výši záruky v návaznosti na potvrzení rozsudku v řízení o opravném prostředku a předložily ji ke schválení soudu, potvrzuje relevanci rozsudku. Rozsudek ze dne 11. října 2011 navíc výslovně odkazuje na příslušné právní předpisy uvedené v čl. 8 odst. 2 zákona č. 12/1981 a v nařízení č. 202/1994. |
| --- | --- |

(65)

Španělské orgány i společnost Iberpotash potvrzují ve svých podáních, že Vrchní soud Katalánska rozhodl, že záruka za haldu Cogulló byla nedostatečná. Pokoušejí se zmírnit rozsudek soudu tvrzením, že: i) soud uznal, že situace alespoň částečně vychází z roku 1929; ii) soud přiznal, že nemá žádný nezvratný důkaz a iii) soud údajně nekonstatoval žádné konkrétní porušení konkrétní právní normy. Žádný z těchto argumentů ve vztahu k rozsudku nemá vliv na konstatování nedostatečnosti záruky. Skutečnost, že španělské orgány ve skutečnosti přezkoumaly výši záruky v návaznosti na potvrzení rozsudku v řízení o opravném prostředku a předložily ji ke schválení soudu, potvrzuje relevanci rozsudku. Rozsudek ze dne 11. října 2011 navíc výslovně odkazuje na příslušné právní předpisy uvedené v čl. 8 odst. 2 zákona č. 12/1981 a v nařízení č. 202/1994.

| (66) | Kromě autoritativního konstatování vnitrostátního soudu odhalilo vyšetřování několik dalších důkazů dosvědčujících konstatování, že původní úroveň finančních záruk byla nepřiměřeně nízká. |
| --- | --- |

(66)

Kromě autoritativního konstatování vnitrostátního soudu odhalilo vyšetřování několik dalších důkazů dosvědčujících konstatování, že původní úroveň finančních záruk byla nepřiměřeně nízká.

| (67) | Zaprvé třetí strany předložily úřední přepisy jednání před Výborem pro životní prostředí katalánského parlamentu ze dne 2. října 2013 s výslovným prohlášením generální ředitelky pro životní prostředí katalánské regionální vlády (Generalitat de Catalunya), podle nichž byly záruky jasně nedostačující. Generální ředitelka navrhla, aby požadovaná garantovaná částka dosahovala pokud možno až 200 milionů EUR. Ačkoli přepisy politické diskuze v parlamentu neobsahují žádné relevantní zdůvodnění předložené částky, a je tedy třeba k nim přistupovat obezřetně, řádová velikost a řádový rozdíl oproti skutečné výši potvrzují závěry vyvozené odborníky v daném oboru, kteří výši záruk stanovenou v letech 2006 a 2008 považovali za jasně nedostatečnou. |
| --- | --- |

(67)

Zaprvé třetí strany předložily úřední přepisy jednání před Výborem pro životní prostředí katalánského parlamentu ze dne 2. října 2013 s výslovným prohlášením generální ředitelky pro životní prostředí katalánské regionální vlády (Generalitat de Catalunya), podle nichž byly záruky jasně nedostačující. Generální ředitelka navrhla, aby požadovaná garantovaná částka dosahovala pokud možno až 200 milionů EUR. Ačkoli přepisy politické diskuze v parlamentu neobsahují žádné relevantní zdůvodnění předložené částky, a je tedy třeba k nim přistupovat obezřetně, řádová velikost a řádový rozdíl oproti skutečné výši potvrzují závěry vyvozené odborníky v daném oboru, kteří výši záruk stanovenou v letech 2006 a 2008 považovali za jasně nedostatečnou.

Generalitat de Catalunya

| (68) | Zadruhé stěžovatel předložil studii ze srpna 2012, jejíž provedení zadal odborníkům na životní prostředí (dále jen „studie ERF“). Tato studie je odborným průzkumem, který analyzuje a kompiluje rozsáhlé existující informace (právní, akademické nebo vyplývající z šetření trhu) o příslušném tématu. Studie ERF analyzovala stávající situaci, pokud jde o dopad těžebních lokalit společnosti Iberpotash na životní prostředí a odhadla budoucí vývoj, pokud jde o celkové množství materiálu nahromaděného na odpadních haldách. Dospěla k závěru, že dopad odpadních hald na životní prostředí je významný a podle jejích očekávání bude v budoucnu dále narůstat. |
| --- | --- |

(68)

Zadruhé stěžovatel předložil studii ze srpna 2012, jejíž provedení zadal odborníkům na životní prostředí (dále jen „studie ERF“). Tato studie je odborným průzkumem, který analyzuje a kompiluje rozsáhlé existující informace (právní, akademické nebo vyplývající z šetření trhu) o příslušném tématu. Studie ERF analyzovala stávající situaci, pokud jde o dopad těžebních lokalit společnosti Iberpotash na životní prostředí a odhadla budoucí vývoj, pokud jde o celkové množství materiálu nahromaděného na odpadních haldách. Dospěla k závěru, že dopad odpadních hald na životní prostředí je významný a podle jejích očekávání bude v budoucnu dále narůstat.

| (69) | Na základě dostupných informací studie ERF odhaduje následující vývoj objemu odpadu nahromaděného na odpadních haldách v lokalitách Súria a Sallent až do konce těžebních činností v roce 2035:

  Tabulka 1


  Odhadované hromadění odpadu na haldách v lokalitách Súria a Sallent | Objem v roce 2012
  (v kt) | Čistý roční nárůst objemu (v kt/rok) | Objem v roce 2035
  (v kt) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sallent | 41 000 | 1 454 | 74 531 |
| Súria | 22 000 | 525 | 33 895 |
| CELKEM | 63 000 | 1 979 | 108 426 |

(69)

Na základě dostupných informací studie ERF odhaduje následující vývoj objemu odpadu nahromaděného na odpadních haldách v lokalitách Súria a Sallent až do konce těžebních činností v roce 2035:

Tabulka 1

Tabulka 1

Odhadované hromadění odpadu na haldách v lokalitách Súria a Sallent

Odhadované hromadění odpadu na haldách v lokalitách Súria a Sallent

Objem v roce 2012

(v kt)

Čistý roční nárůst objemu (v kt/rok)

Objem v roce 2035

(v kt)

Sallent

41 000

1 454

74 531

Súria

22 000

525

33 895

CELKEM

CELKEM

63 000

63 000

1 979

1 979

108 426

108 426

| (70) | Studie ERF dále analyzuje možnosti rekultivace odpadních hald včetně: i) ukládání odpadního materiálu do hlubinných dolů; ii) rozpouštění soli obsažené v odpadních haldách čerpáním vody a odvedením výsledného solného roztoku do moře nebo pod povrch nebo iii) zakrytí odpadních hald materiálem zabraňujícím průniku dešťové vody a úniku solí do životního prostředí. Studie dospěla k závěru, že vzhledem k situaci v lokalitách společnosti Iberpotash je nejvhodnější metodou zakrytí odpadních hald. Jedná se spíše o jednoduchou a dobře známou metodu, neboť již byla použita v řadě případů, dokonce i samotnými katalánskými orgány. Kromě toho je to nejvhodnější metoda pro rekultivaci, kterou musí provést správní orgány v případě, že těžební společnost neplní své povinnosti, neboť na rozdíl od ostatních metod nevyžaduje žádnou dodatečnou instalaci významné průmyslové infrastruktury. Studie ERF tedy vypočítává očekávané náklady na rekultivaci lokalit společnosti Iberpotash zakrytím hald. |
| --- | --- |

(70)

Studie ERF dále analyzuje možnosti rekultivace odpadních hald včetně: i) ukládání odpadního materiálu do hlubinných dolů; ii) rozpouštění soli obsažené v odpadních haldách čerpáním vody a odvedením výsledného solného roztoku do moře nebo pod povrch nebo iii) zakrytí odpadních hald materiálem zabraňujícím průniku dešťové vody a úniku solí do životního prostředí. Studie dospěla k závěru, že vzhledem k situaci v lokalitách společnosti Iberpotash je nejvhodnější metodou zakrytí odpadních hald. Jedná se spíše o jednoduchou a dobře známou metodu, neboť již byla použita v řadě případů, dokonce i samotnými katalánskými orgány. Kromě toho je to nejvhodnější metoda pro rekultivaci, kterou musí provést správní orgány v případě, že těžební společnost neplní své povinnosti, neboť na rozdíl od ostatních metod nevyžaduje žádnou dodatečnou instalaci významné průmyslové infrastruktury. Studie ERF tedy vypočítává očekávané náklady na rekultivaci lokalit společnosti Iberpotash zakrytím hald.

| (71) | Výpočet očekávaných nákladů vychází z analýzy jednotkových nákladů jednotlivých složek zakrytí odpadní haldy vyplývajících z průzkumu trhu provedeného odborníky společně s dodavateli různých prací a souvisejících dodávek a s využitím údajů o cenách z roku 2012 zveřejněných Katalánským institutem technologie a výstavby (Institut de Tecnologia de la Construcció de Catalunya – ITeC). Pro srovnání studie také používá celkové náklady na rekultivaci pro různé rekultivační možnosti, jak jsou odhadnuty ve studii zpracované v roce 2001 skupinou Symonds pro Generální ředitelství pro životní prostředí Evropské komise (15). Zahrnuty jsou také náklady na údržbu a kontrolu zakrytých hald po dobu dalších deseti let po dokončení zakrytí. Tyto jednotkové náklady se potom použijí na odhadované množství odpadního materiálu na haldách ve třech různých časových okamžicích: i) skutečné množství v roce 2012; ii) množství očekávané v roce 2015 (rok očekávaného zahájení produkce soli z odpadního materiálu v novém závodě v lokalitě Súria) a iii) množství očekávaná v roce 2035 (kdy se plánuje zastavení těžebních činností společnosti Iberpotash). Výsledné celkové náklady na rekultivaci v těchto obdobích jsou shrnuty v níže uvedené tabulce:

  Tabulka 2


  Odhadované náklady na rekultivaci podle studie ERF









  Rok | Odhadované náklady na rekultivaci (v
  milionech EUR) |
| --- | --- | --- |
| Súria | Balsareny/Sallent | Celkem |
| 2012 | 24,8 | 46,2 | 71,0 |
| 2015 | 26,9 | 52,3 | 79,2 |
| 2035 | 38,2 | 83,8 | 122,0 |

(71)

Výpočet očekávaných nákladů vychází z analýzy jednotkových nákladů jednotlivých složek zakrytí odpadní haldy vyplývajících z průzkumu trhu provedeného odborníky společně s dodavateli různých prací a souvisejících dodávek a s využitím údajů o cenách z roku 2012 zveřejněných Katalánským institutem technologie a výstavby (Institut de Tecnologia de la Construcció de Catalunya – ITeC). Pro srovnání studie také používá celkové náklady na rekultivaci pro různé rekultivační možnosti, jak jsou odhadnuty ve studii zpracované v roce 2001 skupinou Symonds pro Generální ředitelství pro životní prostředí Evropské komise (15). Zahrnuty jsou také náklady na údržbu a kontrolu zakrytých hald po dobu dalších deseti let po dokončení zakrytí. Tyto jednotkové náklady se potom použijí na odhadované množství odpadního materiálu na haldách ve třech různých časových okamžicích: i) skutečné množství v roce 2012; ii) množství očekávané v roce 2015 (rok očekávaného zahájení produkce soli z odpadního materiálu v novém závodě v lokalitě Súria) a iii) množství očekávaná v roce 2035 (kdy se plánuje zastavení těžebních činností společnosti Iberpotash). Výsledné celkové náklady na rekultivaci v těchto obdobích jsou shrnuty v níže uvedené tabulce:

Institut de Tecnologia de la Construcció de Catalunya

15

Tabulka 2

Tabulka 2

Odhadované náklady na rekultivaci podle studie ERF

Odhadované náklady na rekultivaci podle studie ERF

Rok

Odhadované náklady na rekultivaci (v
  milionech EUR)

v

milionech EUR)

Súria

Balsareny/Sallent

Celkem

2012

24,8

46,2

71,0

71,0

2015

26,9

52,3

79,2

79,2

2035

38,2

83,8

122,0

122,0

| (72) | Na základě těchto údajů má studie ERF za to, že výše finanční záruky vycházející z nových legislativních pravidel královského nařízení č. 975/2009 by v žádném případě neměla být nižší než základní náklady na rekultivaci v roce 2012, které činily 71 milionů EUR pro obě lokality, a přiměřená výše záruky by s přihlédnutím k celkovým nákladům v budoucnosti měla být spíše kolem 100 milionů EUR. |
| --- | --- |

(72)

Na základě těchto údajů má studie ERF za to, že výše finanční záruky vycházející z nových legislativních pravidel královského nařízení č. 975/2009 by v žádném případě neměla být nižší než základní náklady na rekultivaci v roce 2012, které činily 71 milionů EUR pro obě lokality, a přiměřená výše záruky by s přihlédnutím k celkovým nákladům v budoucnosti měla být spíše kolem 100 milionů EUR.

| (73) | V neposlední řadě studie ERF analyzuje dopad plánované těžby a prodeje soli v haldách na základě nově oznámeného plánu Phoenix, který začal být prováděn v roce 2012. S přihlédnutím k různým scénářům, pokud jde o očekávanou produkci potaše a soli v budoucnosti (včetně nejambicióznějších plánů společnosti Iberpotash prodávat 1,5 milionu tun soli ročně), studie ERF dospěla k závěru, že podle kteréhokoli z uvedených scénářů by plán Phoenix pouze zpomalil, ale nezastavil pokračující roční nárůst celkového odpadního materiálu, který se hromadí na lokalitách společnosti Iberpotash. V nejoptimističtějším scénáři by plán Phoenix vedl ke snížení celkového množství odpadního materiálu uloženého na haldách na 1 213 kilotun ročně (v porovnání s 1 979 kilotunami ročně bez plánu Phoenix). Plán Phoenix tedy sice má nezanedbatelný dopad díky snižování ročně nahromaděného odpadu až o téměř 40 %, studie ERF však má za to, že plán Phoenix nelze považovat za soběstačné rekultivační opatření, ale spíše za zmírňující faktor, neboť nanejvýš povede ke zpomalení nárůstu stávajících hald, ale nikoli k jejich odstranění. |
| --- | --- |

(73)

V neposlední řadě studie ERF analyzuje dopad plánované těžby a prodeje soli v haldách na základě nově oznámeného plánu Phoenix, který začal být prováděn v roce 2012. S přihlédnutím k různým scénářům, pokud jde o očekávanou produkci potaše a soli v budoucnosti (včetně nejambicióznějších plánů společnosti Iberpotash prodávat 1,5 milionu tun soli ročně), studie ERF dospěla k závěru, že podle kteréhokoli z uvedených scénářů by plán Phoenix pouze zpomalil, ale nezastavil pokračující roční nárůst celkového odpadního materiálu, který se hromadí na lokalitách společnosti Iberpotash. V nejoptimističtějším scénáři by plán Phoenix vedl ke snížení celkového množství odpadního materiálu uloženého na haldách na 1 213 kilotun ročně (v porovnání s 1 979 kilotunami ročně bez plánu Phoenix). Plán Phoenix tedy sice má nezanedbatelný dopad díky snižování ročně nahromaděného odpadu až o téměř 40 %, studie ERF však má za to, že plán Phoenix nelze považovat za soběstačné rekultivační opatření, ale spíše za zmírňující faktor, neboť nanejvýš povede ke zpomalení nárůstu stávajících hald, ale nikoli k jejich odstranění.

| (74) | Společnost Iberpotash tvrdí, že studie ERF nemůže sloužit jako základ pro výpočet výše záruky, jelikož sama studie uznává, že není založena na příslušných ustanoveních nařízení č. 202/1994, a jelikož obsahuje řadu nepřesných a nesprávných prohlášení a údajů. |
| --- | --- |

(74)

Společnost Iberpotash tvrdí, že studie ERF nemůže sloužit jako základ pro výpočet výše záruky, jelikož sama studie uznává, že není založena na příslušných ustanoveních nařízení č. 202/1994, a jelikož obsahuje řadu nepřesných a nesprávných prohlášení a údajů.

| (75) | Komise uznává, že studie se nedrží příslušných ustanovení nařízení č. 202/1994 a soustředí se spíše na podmínky královského nařízení č. 975/2009, kterým se provádí směrnice o těžebních odpadech, se zaměřením na očekávané náklady rekultivace. Její výsledky uvádějící odhadované náklady na rekultivaci jednotlivých lokalit společnosti Iberpotash však vycházejí ze spolehlivé metodiky a z rozumných předpokladů, jak je popsáno v 68.–73. bodě odůvodnění, a ve skutečnosti tedy jsou relevantní i pro výpočet záruk podle nařízení č. 202/1994. To ukazuje zejména čl. 2 odst. 4 písm. h) nařízení č. 202/1994, který se vztahuje k nákladům na jakákoli jiná zvláštní rekultivační opatření, která mohou být nezbytná, a neomezuje tedy výpočet na opatření jednotlivě vyjmenovaná v předchozích bodech článku 2 (16). |
| --- | --- |

(75)

Komise uznává, že studie se nedrží příslušných ustanovení nařízení č. 202/1994 a soustředí se spíše na podmínky královského nařízení č. 975/2009, kterým se provádí směrnice o těžebních odpadech, se zaměřením na očekávané náklady rekultivace. Její výsledky uvádějící odhadované náklady na rekultivaci jednotlivých lokalit společnosti Iberpotash však vycházejí ze spolehlivé metodiky a z rozumných předpokladů, jak je popsáno v 68.–73. bodě odůvodnění, a ve skutečnosti tedy jsou relevantní i pro výpočet záruk podle nařízení č. 202/1994. To ukazuje zejména čl. 2 odst. 4 písm. h) nařízení č. 202/1994, který se vztahuje k nákladům na jakákoli jiná zvláštní rekultivační opatření, která mohou být nezbytná, a neomezuje tedy výpočet na opatření jednotlivě vyjmenovaná v předchozích bodech článku 2 (16).

16

| (76) | Kromě toho relevantnost rozsahu škody na životním prostředí a očekávané náklady na rekultivaci jsou rovněž, přinejmenším nepřímo, zřejmé ze znění rozsudku Vrchního soudu Katalánska ze dne 11. října 2011, který v souvislosti s výší finančních záruk uvádí, že: „klíčovým a ústředním ustanovením je čl. 8 odst. 2 zákona č. 12/1981 [...], které stanoví, že v každém případě v souvislosti s rekultivací by výše měla být stanovena podle plochy dotčené rekultivací, celkových nákladů na rekultivaci nebo obou těchto kritérií [...]“ („el precepto cardinal y central del caso es el artículo 8.2 de Ley 12/1981[...] al disponer que en cualquier caso, en lo referente a la restauración, la cuantía debe fijarse en función de la superficie afectada por la restauración, por el coste global de la restauración o por ambos aspectos conjuntamente [...]“), a které pak uzavírá, že povolení není v souladu s použitelnými právními předpisy, neboť „v tomto případě nestanoví záruky v souladu se zákonnými limity [...]“ („no ha establecido une fianza ajustada al caso en los límites legales [...]“). V neposlední řadě takovéto očekávané náklady na rekultivaci jsou jasně relevantní pro výpočet záruky podle článku 43 královského nařízení č. 975/2009, které se na společnost Iberpotash vztahuje od 1. května 2014. |
| --- | --- |

(76)

Kromě toho relevantnost rozsahu škody na životním prostředí a očekávané náklady na rekultivaci jsou rovněž, přinejmenším nepřímo, zřejmé ze znění rozsudku Vrchního soudu Katalánska ze dne 11. října 2011, který v souvislosti s výší finančních záruk uvádí, že: „klíčovým a ústředním ustanovením je čl. 8 odst. 2 zákona č. 12/1981 [...], které stanoví, že v každém případě v souvislosti s rekultivací by výše měla být stanovena podle plochy dotčené rekultivací, celkových nákladů na rekultivaci nebo obou těchto kritérií [...]“ („el precepto cardinal y central del caso es el artículo 8.2 de Ley 12/1981[...] al disponer que en cualquier caso, en lo referente a la restauración, la cuantía debe fijarse en función de la superficie afectada por la restauración, por el coste global de la restauración o por ambos aspectos conjuntamente [...]“), a které pak uzavírá, že povolení není v souladu s použitelnými právními předpisy, neboť „v tomto případě nestanoví záruky v souladu se zákonnými limity [...]“ („no ha establecido une fianza ajustada al caso en los límites legales [...]“). V neposlední řadě takovéto očekávané náklady na rekultivaci jsou jasně relevantní pro výpočet záruky podle článku 43 královského nařízení č. 975/2009, které se na společnost Iberpotash vztahuje od 1. května 2014.

| (77) | Komise dále uvádí, že kromě obecné kritiky údajně nepřesných a nesprávných předpokladů studie ERF ani španělské orgány, ani společnost Iberpotash neurčily tyto údajné nepřesnosti a nesprávné předpoklady ani nepředložily konkrétní argumenty ani nenavrhly žádné vlastní alternativní odhady celkových nákladů na rekultivaci lokalit společnosti Iberpotash. |
| --- | --- |

(77)

Komise dále uvádí, že kromě obecné kritiky údajně nepřesných a nesprávných předpokladů studie ERF ani španělské orgány, ani společnost Iberpotash neurčily tyto údajné nepřesnosti a nesprávné předpoklady ani nepředložily konkrétní argumenty ani nenavrhly žádné vlastní alternativní odhady celkových nákladů na rekultivaci lokalit společnosti Iberpotash.

| (78) | Španělské orgány tvrdí, že výše záruk splňovala kritéria podle vnitrostátních právních předpisů tím, že přihlíží k očekávaným nákladům podle plánu rekultivace existujícího v daném okamžiku. Kromě toho společnost Iberpotash předložila svou vlastní odbornou studii s cílem prokázat, že záruka byla dostatečná s ohledem na obě kritéria uvedená ve vnitrostátních právních předpisech, tj. velikost dotčené oblasti a očekávané náklady na rekultivaci. |
| --- | --- |

(78)

Španělské orgány tvrdí, že výše záruk splňovala kritéria podle vnitrostátních právních předpisů tím, že přihlíží k očekávaným nákladům podle plánu rekultivace existujícího v daném okamžiku. Kromě toho společnost Iberpotash předložila svou vlastní odbornou studii s cílem prokázat, že záruka byla dostatečná s ohledem na obě kritéria uvedená ve vnitrostátních právních předpisech, tj. velikost dotčené oblasti a očekávané náklady na rekultivaci.

| (79) | Jak je však vysvětleno výše, splnění kritérií podle vnitrostátních právních předpisů zcela zřejmě nepotvrdil rozsudek soudu. Kromě toho opatření obsažená v plánu rekultivace a zohledněná ve studii předložené společností Iberpotash se omezovala na obvodové kanály budov, nádrže pro zachycování dešťové vody a obdobná opatření, jejichž cílem bylo omezit znečištění, ale zcela zřejmě nevedla k trvalé rekultivaci odpadních hald. Studie tedy nezahrnuje ani nevyčísluje vhodná rekultivační opatření pro výpočet očekávaných nákladů. Jelikož očekávané skutečné náklady na rekultivaci jsou pro výpočet finanční záruky relevantní jak podle katalánských právních předpisů (viz 75. odůvodnění), tak podle právních předpisů Unie, závěry studie předložené společností Iberpotash nemohou sloužit jako základ pro výpočet plné a správné výše záruk. Jak ukazují nejen studie ERF, ale také příklady obdobných odpadních hald ve Francii nebo Německu (17), takováto rekultivace obvykle zahrnuje buď a) úplné odstranění hald (např. zavážení materiálu pod povrch), b) postupné odsolování hald čerpáním vody do hald a zachycováním výsledného solného roztoku nebo c) trvalé zakrytí hald. Tato vhodná rekultivační opatření jsou však výrazně dražší než budování obvodových kanálů, nádrží pro zachycování solného roztoku a obdobná opatření, jejichž cílem je výlučně omezit znečištění. To prokazují také náklady na zakrytí haldy v lokalitě Vilafruns, které dosáhly 7,9 milionu EUR (zahrnuty nejsou roční náklady na údržbu). Vzhledem ke skutečnosti, že Vilafruns přibližně se třemi miliony tun solného materiálu je malou haldou v porovnání s aktivní haldou Cogulló (Balsareny/Sallent) se 41 miliony tun nebo haldou Fusteret (Súria) s 22 miliony tun, celkové náklady na rekultivaci těchto aktivních dolů a zakrytí příslušných odpadních hald budou pravděpodobně výrazně vyšší než náklady na lokalitu Vilafruns. |
| --- | --- |

(79)

Jak je však vysvětleno výše, splnění kritérií podle vnitrostátních právních předpisů zcela zřejmě nepotvrdil rozsudek soudu. Kromě toho opatření obsažená v plánu rekultivace a zohledněná ve studii předložené společností Iberpotash se omezovala na obvodové kanály budov, nádrže pro zachycování dešťové vody a obdobná opatření, jejichž cílem bylo omezit znečištění, ale zcela zřejmě nevedla k trvalé rekultivaci odpadních hald. Studie tedy nezahrnuje ani nevyčísluje vhodná rekultivační opatření pro výpočet očekávaných nákladů. Jelikož očekávané skutečné náklady na rekultivaci jsou pro výpočet finanční záruky relevantní jak podle katalánských právních předpisů (viz 75. odůvodnění), tak podle právních předpisů Unie, závěry studie předložené společností Iberpotash nemohou sloužit jako základ pro výpočet plné a správné výše záruk. Jak ukazují nejen studie ERF, ale také příklady obdobných odpadních hald ve Francii nebo Německu (17), takováto rekultivace obvykle zahrnuje buď a) úplné odstranění hald (např. zavážení materiálu pod povrch), b) postupné odsolování hald čerpáním vody do hald a zachycováním výsledného solného roztoku nebo c) trvalé zakrytí hald. Tato vhodná rekultivační opatření jsou však výrazně dražší než budování obvodových kanálů, nádrží pro zachycování solného roztoku a obdobná opatření, jejichž cílem je výlučně omezit znečištění. To prokazují také náklady na zakrytí haldy v lokalitě Vilafruns, které dosáhly 7,9 milionu EUR (zahrnuty nejsou roční náklady na údržbu). Vzhledem ke skutečnosti, že Vilafruns přibližně se třemi miliony tun solného materiálu je malou haldou v porovnání s aktivní haldou Cogulló (Balsareny/Sallent) se 41 miliony tun nebo haldou Fusteret (Súria) s 22 miliony tun, celkové náklady na rekultivaci těchto aktivních dolů a zakrytí příslušných odpadních hald budou pravděpodobně výrazně vyšší než náklady na lokalitu Vilafruns.

17

| (80) | Kromě toho společnost Iberpotash tvrdí, že množství odpadu na haldách bude významně sníženo díky plánu Phoenix oznámenému v roce 2011, jehož cílem je zpracovávání odpadu na haldách za účelem produkce technické soli určené k prodeji na trhu. V rámci tohoto projektu společnost Iberpotash hodlá vybudovat vakuové zařízení pro získávání soli z odpadních materiálů produkovaných při těžbě potaše a tuto sůl prodávat na trhu. Pro začátek společnost Iberpotash očekává, že ročně prodá přibližně 750 tisíc tun soli, a později hodlá toto množství zvýšit až na 1,5 milionu tun soli ročně. |
| --- | --- |

(80)

Kromě toho společnost Iberpotash tvrdí, že množství odpadu na haldách bude významně sníženo díky plánu Phoenix oznámenému v roce 2011, jehož cílem je zpracovávání odpadu na haldách za účelem produkce technické soli určené k prodeji na trhu. V rámci tohoto projektu společnost Iberpotash hodlá vybudovat vakuové zařízení pro získávání soli z odpadních materiálů produkovaných při těžbě potaše a tuto sůl prodávat na trhu. Pro začátek společnost Iberpotash očekává, že ročně prodá přibližně 750 tisíc tun soli, a později hodlá toto množství zvýšit až na 1,5 milionu tun soli ročně.

| (81) | Ačkoli by plán zpracovávat a prodávat alespoň část odpadního materiálu mohl v zásadě snížit objem hald a obsah soli v nich, a tedy i očekávané náklady na jejich rekultivaci, tento plán společnost Iberpotash oznámila až v roce 2011 a jeho provádění, které začalo v roce 2012, stále pokračuje. Plán Phoenix by proto zcela zřejmě neměl být zohledněn pro stanovení výše záruk v letech 2006 a 2008, neboť v daném okamžiku byl stále příliš nejistý. |
| --- | --- |

(81)

Ačkoli by plán zpracovávat a prodávat alespoň část odpadního materiálu mohl v zásadě snížit objem hald a obsah soli v nich, a tedy i očekávané náklady na jejich rekultivaci, tento plán společnost Iberpotash oznámila až v roce 2011 a jeho provádění, které začalo v roce 2012, stále pokračuje. Plán Phoenix by proto zcela zřejmě neměl být zohledněn pro stanovení výše záruk v letech 2006 a 2008, neboť v daném okamžiku byl stále příliš nejistý.

Závěr týkající se existence selektivní hospodářské výhody

Závěr týkající se existence selektivní hospodářské výhody

| (82) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti má Komise za to, že shromážděné důkazy a předložené odborné zprávy dosvědčují zjištění vnitrostátního soudu, že původní výše finančních záruk byly pro zajištění řádné rekultivace zcela zřejmě nedostatečné. |
| --- | --- |

(82)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti má Komise za to, že shromážděné důkazy a předložené odborné zprávy dosvědčují zjištění vnitrostátního soudu, že původní výše finančních záruk byly pro zajištění řádné rekultivace zcela zřejmě nedostatečné.

| (83) | Komise se tedy domnívá, že finanční záruky stanovené španělskými orgány v roce 2006 a 2008 byly skutečně nižší než úroveň obvykle požadovaná podle použitelných vnitrostátních předpisů. Společnost Iberpotash proto dosáhla hospodářské zvýhodnění v podobě nižších bankovních poplatků ročně hrazených za finanční záruku. Jelikož podle společnosti Iberpotash její bankovní poplatky za záruky činily 1 % z výše záruk ročně, významně nižší celková úroveň záruk snížila příslušné bankovní poplatky společnosti Iberpotash, a tím snížila její náklady v porovnání s ostatními provozovateli, jejichž záruky musely vyhovovat právním předpisům. Komise má tedy za to, že společnost Iberpotash byla hospodářsky zvýhodněna z důvodu snížené úrovně finančních záruk. |
| --- | --- |

(83)

Komise se tedy domnívá, že finanční záruky stanovené španělskými orgány v roce 2006 a 2008 byly skutečně nižší než úroveň obvykle požadovaná podle použitelných vnitrostátních předpisů. Společnost Iberpotash proto dosáhla hospodářské zvýhodnění v podobě nižších bankovních poplatků ročně hrazených za finanční záruku. Jelikož podle společnosti Iberpotash její bankovní poplatky za záruky činily 1 % z výše záruk ročně, významně nižší celková úroveň záruk snížila příslušné bankovní poplatky společnosti Iberpotash, a tím snížila její náklady v porovnání s ostatními provozovateli, jejichž záruky musely vyhovovat právním předpisům. Komise má tedy za to, že společnost Iberpotash byla hospodářsky zvýhodněna z důvodu snížené úrovně finančních záruk.

| (84) | Argumenty španělských orgánů a společnosti Iberpotash, že orgány veřejné správy neposkytly společnosti Iberpotash žádné zvýhodnění nebo preferenční zacházení v důsledku přísného uplatňování příslušných pravidel, nelze přijmout, neboť výše bylo stanoveno, že tato rozhodnutí orgánů veřejné správy vedla k úrovni finančních záruk, které byly nižší, než se obvykle požadovalo. Dále pak argument, že katalánské právní předpisy byly ve skutečnosti přísnější než obdobná pravidla na úrovni státu nebo v jiných regionech Španělska, není relevantní, neboť takovéto náklady se vztahují ke konkrétnímu závodu, a pravidla, která měla být dodržována v souvislosti s finančními zárukami, které měla společnost Iberpotash zřídit, jsou pravidla použitelná v Katalánsku, kde byly odpadní haldy umístěny. Orgány veřejné správy společnosti Iberpotash umožnily zachovat nižší finanční záruky, než obvykle vyžadovaly katalánské právní předpisy použitelné v této věci, a tím společnost Iberpotash získala selektivní výhodu v podobě nižších bankovních poplatků za nižší záruky v porovnání s jinými provozovateli v obdobném postavení. |
| --- | --- |

(84)

Argumenty španělských orgánů a společnosti Iberpotash, že orgány veřejné správy neposkytly společnosti Iberpotash žádné zvýhodnění nebo preferenční zacházení v důsledku přísného uplatňování příslušných pravidel, nelze přijmout, neboť výše bylo stanoveno, že tato rozhodnutí orgánů veřejné správy vedla k úrovni finančních záruk, které byly nižší, než se obvykle požadovalo. Dále pak argument, že katalánské právní předpisy byly ve skutečnosti přísnější než obdobná pravidla na úrovni státu nebo v jiných regionech Španělska, není relevantní, neboť takovéto náklady se vztahují ke konkrétnímu závodu, a pravidla, která měla být dodržována v souvislosti s finančními zárukami, které měla společnost Iberpotash zřídit, jsou pravidla použitelná v Katalánsku, kde byly odpadní haldy umístěny. Orgány veřejné správy společnosti Iberpotash umožnily zachovat nižší finanční záruky, než obvykle vyžadovaly katalánské právní předpisy použitelné v této věci, a tím společnost Iberpotash získala selektivní výhodu v podobě nižších bankovních poplatků za nižší záruky v porovnání s jinými provozovateli v obdobném postavení.

| (85) | Komise tedy dospěla k závěru, že opatření č. 1 poskytlo společnosti Iberpotash selektivní hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(85)

Komise tedy dospěla k závěru, že opatření č. 1 poskytlo společnosti Iberpotash selektivní hospodářskou výhodu.

5.1.1.2.   
  Převod státních prostředků

Převod státních prostředků

| (86) | Pokud jde o kritérium státních prostředků, stěžovatel uvádí, že příliš nízká záruka nepokrývající úplné náklady na rekultivaci představuje (potenciální) převod státních prostředků. Údajně by hrozilo, že nesplní-li společnost Iberpotash své povinnosti týkající se rekultivace svých lokalit, musel by tyto náklady nést stát. Stěžovatel odkazuje na rozhodnutí Komise ve věci Georgsmarienhütte (18), kdy Komise za státní podporu považovala osvobození výrobce oceli od jeho povinností v oblasti životního prostředí, pokud jde o recyklaci a likvidaci průmyslového prachu. |
| --- | --- |

(86)

Pokud jde o kritérium státních prostředků, stěžovatel uvádí, že příliš nízká záruka nepokrývající úplné náklady na rekultivaci představuje (potenciální) převod státních prostředků. Údajně by hrozilo, že nesplní-li společnost Iberpotash své povinnosti týkající se rekultivace svých lokalit, musel by tyto náklady nést stát. Stěžovatel odkazuje na rozhodnutí Komise ve věci Georgsmarienhütte (18), kdy Komise za státní podporu považovala osvobození výrobce oceli od jeho povinností v oblasti životního prostředí, pokud jde o recyklaci a likvidaci průmyslového prachu.

18

| (87) | Španělské orgány a společnost Iberpotash tvrdí, že i kdyby záruka byla nižší, než se požaduje, společnost Iberpotash by stále měla obecnou povinnost rekultivovat své lokality a byla by povinna uhradit náklady na tuto rekultivaci. Tyto náklady nejsou nijak omezeny výší finanční záruky. Stát tedy nezbavuje společnost Iberpotash jejích finančních závazků. Kromě toho jakékoli riziko, že společnost Iberpotash by v budoucnu nebyla schopna všechny tyto náklady pokrýt a že stát by musel zasáhnout ze státních prostředků, je s ohledem na zdravou finanční situaci mateřské společnosti podniku Iberpotash velmi vzdálené a nepravděpodobné. Španělské orgány tvrdí, že pokud by společnost Iberpotash v budoucnu tyto povinnosti nesplnila, má společnost Iberpotash ve Španělsku dostatek majetku, který by mohly orgány zabavit k pokrytí nákladů na rekultivaci. |
| --- | --- |

(87)

Španělské orgány a společnost Iberpotash tvrdí, že i kdyby záruka byla nižší, než se požaduje, společnost Iberpotash by stále měla obecnou povinnost rekultivovat své lokality a byla by povinna uhradit náklady na tuto rekultivaci. Tyto náklady nejsou nijak omezeny výší finanční záruky. Stát tedy nezbavuje společnost Iberpotash jejích finančních závazků. Kromě toho jakékoli riziko, že společnost Iberpotash by v budoucnu nebyla schopna všechny tyto náklady pokrýt a že stát by musel zasáhnout ze státních prostředků, je s ohledem na zdravou finanční situaci mateřské společnosti podniku Iberpotash velmi vzdálené a nepravděpodobné. Španělské orgány tvrdí, že pokud by společnost Iberpotash v budoucnu tyto povinnosti nesplnila, má společnost Iberpotash ve Španělsku dostatek majetku, který by mohly orgány zabavit k pokrytí nákladů na rekultivaci.

| (88) | Komise uvádí, že záruky nejsou v projednávaném případě zkoumány podle pravidel státní podpory z pohledu ušlé výše poplatku s ohledem na riziko nebo vystavení riziku ze strany ručitele (tj. soukromé banky, a nikoli státu), ale z pohledu rizika pro stát v případě, že je zaručená částka nižší než skutečné náklady škod na životním prostředí, a v případě, že zaručená společnost neplatí nebo nemůže platit úplné náklady na rekultivaci. |
| --- | --- |

(88)

Komise uvádí, že záruky nejsou v projednávaném případě zkoumány podle pravidel státní podpory z pohledu ušlé výše poplatku s ohledem na riziko nebo vystavení riziku ze strany ručitele (tj. soukromé banky, a nikoli státu), ale z pohledu rizika pro stát v případě, že je zaručená částka nižší než skutečné náklady škod na životním prostředí, a v případě, že zaručená společnost neplatí nebo nemůže platit úplné náklady na rekultivaci.

| (89) | Pokud jde o precedentní případ uvedený stěžovatelem, věc Georgsmarienhütte se velmi lišila, neboť spolková země Dolní Sasko jasně převzala odpovědnost za likvidaci prachu a za tuto likvidaci skutečně uhradila 64,64 milionu DM. V tomto případě tomu tak není, neboť bez ohledu na výši záruky, společnost Iberpotash je i nadále odpovědná za rekultivaci svých těžebních lokalit a španělské orgány se doposud nezavázaly uhradit náklady na rekultivaci namísto společnosti Iberpotash. Věc Georgsmarienhütte tedy nemůže v tomto případě sloužit jako precedent. |
| --- | --- |

(89)

Pokud jde o precedentní případ uvedený stěžovatelem, věc Georgsmarienhütte se velmi lišila, neboť spolková země Dolní Sasko jasně převzala odpovědnost za likvidaci prachu a za tuto likvidaci skutečně uhradila 64,64 milionu DM. V tomto případě tomu tak není, neboť bez ohledu na výši záruky, společnost Iberpotash je i nadále odpovědná za rekultivaci svých těžebních lokalit a španělské orgány se doposud nezavázaly uhradit náklady na rekultivaci namísto společnosti Iberpotash. Věc Georgsmarienhütte tedy nemůže v tomto případě sloužit jako precedent.

| (90) | Finanční záruka ze strany společnosti Iberpotash je poskytnuta v podobě bankovní záruky, která není státu volně dostupná. Může být použita pouze na opatření striktně vymezená právními předpisy, zejména na financování likvidace odpadu, rekultivace lokality a jiná opatření v oblasti životního prostředí v případě, že společnost Iberpotash své povinnosti v oblasti životního prostředí nesplní. Stát nedostává žádné úroky z finančních prostředků záruky ani jakoukoli jinou finanční výhodu, která by se v případě nižší výše záruky snižovala. Kromě toho stát dosud nebyl v situaci, kdy by musel záruku pro kterýkoli z výše uvedených účelů jakkoli použít. I když však nižší výše záruky doposud neměla žádný skutečný vliv na státní prostředky, tato skutečnost sama o sobě existenci potenciálního vlivu na státní prostředky nevylučuje, neboť riziko, že stát bude povinen své prostředky vynaložit v budoucnu, je vyšší. |
| --- | --- |

(90)

Finanční záruka ze strany společnosti Iberpotash je poskytnuta v podobě bankovní záruky, která není státu volně dostupná. Může být použita pouze na opatření striktně vymezená právními předpisy, zejména na financování likvidace odpadu, rekultivace lokality a jiná opatření v oblasti životního prostředí v případě, že společnost Iberpotash své povinnosti v oblasti životního prostředí nesplní. Stát nedostává žádné úroky z finančních prostředků záruky ani jakoukoli jinou finanční výhodu, která by se v případě nižší výše záruky snižovala. Kromě toho stát dosud nebyl v situaci, kdy by musel záruku pro kterýkoli z výše uvedených účelů jakkoli použít. I když však nižší výše záruky doposud neměla žádný skutečný vliv na státní prostředky, tato skutečnost sama o sobě existenci potenciálního vlivu na státní prostředky nevylučuje, neboť riziko, že stát bude povinen své prostředky vynaložit v budoucnu, je vyšší.

| (91) | Ve skutečnosti pro účely pojmu státní podpora podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy postačuje vyvolání konkrétního rizika dodatečné budoucí zátěže pro stát (19). Soudní dvůr rovněž rozhodl, že souvislost opatření státní podpory se státními prostředky a jeho vliv na ně nemusejí být pro splnění tohoto kritéria přímé. |
| --- | --- |

(91)

Ve skutečnosti pro účely pojmu státní podpora podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy postačuje vyvolání konkrétního rizika dodatečné budoucí zátěže pro stát (19). Soudní dvůr rovněž rozhodl, že souvislost opatření státní podpory se státními prostředky a jeho vliv na ně nemusejí být pro splnění tohoto kritéria přímé.

19

| (92) | Účelem těchto finančních záruk je právě zajistit, aby si těžební společnosti vyčlenily dostatek finančních prostředků na pokrytí budoucích nákladů na rekultivaci bez ohledu na to, jaká může být v budoucnosti (často velmi vzdálené) jejich finanční situace. Je tedy zjevné, že pokud je výše záruky významně nižší než očekávané náklady na rekultivaci, existuje přinejmenším zvýšené riziko, že státní prostředky tím mohou být v budoucnu dotčeny. Riziko potenciálních nákladů pro státní rozpočet je zcela zřejmě vyšší než v případě, že by výše záruky byla stanovena správně v souladu s použitelnými právními předpisy s přihlédnutím k očekávaným nákladům na rekultivaci. Pokud jsou tyto prostředky významně nižší, než je nezbytné, větší část těchto nákladů by nakonec musela být uhrazena ze státních prostředků, pokud společnost Iberpotash nebude z jakéhokoli důvodu ochotna nebo schopna tyto náklady uhradit. Navíc v případě, že by společnost Iberpotash nebyla v budoucnu schopna náklady na rekultivaci uhradit, údajná možnost španělských orgánů zabavit majetek společnosti Iberpotash pravděpodobně nepřinese žádné další významné prostředky, neboť jediným majetkem společnosti Iberpotash (a celé skupiny ICL) ve Španělsku jsou její zařízení pro těžbu potaše. Po uzavření potašových dolů však bude hodnota tohoto majetku nejistá. |
| --- | --- |

(92)

Účelem těchto finančních záruk je právě zajistit, aby si těžební společnosti vyčlenily dostatek finančních prostředků na pokrytí budoucích nákladů na rekultivaci bez ohledu na to, jaká může být v budoucnosti (často velmi vzdálené) jejich finanční situace. Je tedy zjevné, že pokud je výše záruky významně nižší než očekávané náklady na rekultivaci, existuje přinejmenším zvýšené riziko, že státní prostředky tím mohou být v budoucnu dotčeny. Riziko potenciálních nákladů pro státní rozpočet je zcela zřejmě vyšší než v případě, že by výše záruky byla stanovena správně v souladu s použitelnými právními předpisy s přihlédnutím k očekávaným nákladům na rekultivaci. Pokud jsou tyto prostředky významně nižší, než je nezbytné, větší část těchto nákladů by nakonec musela být uhrazena ze státních prostředků, pokud společnost Iberpotash nebude z jakéhokoli důvodu ochotna nebo schopna tyto náklady uhradit. Navíc v případě, že by společnost Iberpotash nebyla v budoucnu schopna náklady na rekultivaci uhradit, údajná možnost španělských orgánů zabavit majetek společnosti Iberpotash pravděpodobně nepřinese žádné další významné prostředky, neboť jediným majetkem společnosti Iberpotash (a celé skupiny ICL) ve Španělsku jsou její zařízení pro těžbu potaše. Po uzavření potašových dolů však bude hodnota tohoto majetku nejistá.

| (93) | Skutečnost, že stát by byl povinen na vlastní účet zasáhnout, pokud společnost Iberpotash nebude v souvislosti s odpadními haldami ochotna nebo schopna přijmout potřebná rekultivační opatření, je dobře zavedena v použitelných právních předpisech. |
| --- | --- |

(93)

Skutečnost, že stát by byl povinen na vlastní účet zasáhnout, pokud společnost Iberpotash nebude v souvislosti s odpadními haldami ochotna nebo schopna přijmout potřebná rekultivační opatření, je dobře zavedena v použitelných právních předpisech.

| (94) | Zaprvé podle článku 102 zákona č. 39/2015 (20) může stát přijmout opatření namísto strany právně odpovědné za přijetí takovýchto opatření. Španělsko by muselo i) nařídit společnosti Iberpotash, aby přijala konkrétně vymezená opatření; ii) informovat společnost Iberpotash, že jinak správní orgány tato opatření přijmou samy a za jakou cenu; iii) provést takováto opatření a iv) pokusit se získat náklady od společnosti Iberpotash zpět, což z podstaty nebude možné, pokud bude Španělsko muset vykonat nedostatečnou finanční záruku. Zatímco toto rozhodnutí je formálně dobrovolné, pokud by společnost Iberpotash nesplnila své povinnosti rekultivovat vlastní lokality, Španělsko by nemělo žádnou jinou možnost než tuto rekultivaci předem uhradit, neboť jinak by Španělsko nesplnilo své vlastní povinnosti. |
| --- | --- |

(94)

Zaprvé podle článku 102 zákona č. 39/2015 (20) může stát přijmout opatření namísto strany právně odpovědné za přijetí takovýchto opatření. Španělsko by muselo i) nařídit společnosti Iberpotash, aby přijala konkrétně vymezená opatření; ii) informovat společnost Iberpotash, že jinak správní orgány tato opatření přijmou samy a za jakou cenu; iii) provést takováto opatření a iv) pokusit se získat náklady od společnosti Iberpotash zpět, což z podstaty nebude možné, pokud bude Španělsko muset vykonat nedostatečnou finanční záruku. Zatímco toto rozhodnutí je formálně dobrovolné, pokud by společnost Iberpotash nesplnila své povinnosti rekultivovat vlastní lokality, Španělsko by nemělo žádnou jinou možnost než tuto rekultivaci předem uhradit, neboť jinak by Španělsko nesplnilo své vlastní povinnosti.

20

| (95) | Zadruhé, jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, Španělsko možná porušuje své povinnosti podle směrnice o těžebních odpadech a směrnice o vodě. Pokud by tedy společnost Iberpotash svá zařízení po vyčerpání zdrojů nerostných surovin opustila a zařízení nerekultivovala, mělo by Španělsko vzhledem k nedostatečné záruce jediný způsob, jak své povinnosti podle uvedených směrnic splnit a nakonec se vyhnout placení denního penále ukládaného Evropským soudním dvorem, a to uhradit likvidaci solných hald nebo rovnocenně účinnou rekultivaci. |
| --- | --- |

(95)

Zadruhé, jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, Španělsko možná porušuje své povinnosti podle směrnice o těžebních odpadech a směrnice o vodě. Pokud by tedy společnost Iberpotash svá zařízení po vyčerpání zdrojů nerostných surovin opustila a zařízení nerekultivovala, mělo by Španělsko vzhledem k nedostatečné záruce jediný způsob, jak své povinnosti podle uvedených směrnic splnit a nakonec se vyhnout placení denního penále ukládaného Evropským soudním dvorem, a to uhradit likvidaci solných hald nebo rovnocenně účinnou rekultivaci.

| (96) | Zatřetí podle ustanovení španělského zákona č. 27/2006 (21) ze dne 18. července 2006 mohou být španělské orgány donuceny splnit své povinnosti podle právních předpisů v oblasti životního prostředí. Jakákoli nevládní organizace, která splňuje kritéria stanovená v zákoně č. 27/2006, může v případě nesplnění povinností v oblasti životního prostředí uvedených v čl. 18 odst. 1 zákona č. 27/2006 (např. včetně nesplnění povinností v oblasti ochrany vod) podat žalobu k soudu a donutit správní orgány, aby své povinnosti v oblasti životního prostředí splnily. |
| --- | --- |

(96)

Zatřetí podle ustanovení španělského zákona č. 27/2006 (21) ze dne 18. července 2006 mohou být španělské orgány donuceny splnit své povinnosti podle právních předpisů v oblasti životního prostředí. Jakákoli nevládní organizace, která splňuje kritéria stanovená v zákoně č. 27/2006, může v případě nesplnění povinností v oblasti životního prostředí uvedených v čl. 18 odst. 1 zákona č. 27/2006 (např. včetně nesplnění povinností v oblasti ochrany vod) podat žalobu k soudu a donutit správní orgány, aby své povinnosti v oblasti životního prostředí splnily.

21

| (97) | Začtvrté směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES (22) v čl. 6 odst. 3 uvádí, že pokud provozovatel odpovědný za přijetí nápravných opatření s ohledem na škody na životním prostředí své povinnosti nesplní, může příslušný orgán přijmout tato opatření sám, vyčerpal-li jiné možnosti. Obdobně podle čl. 5 odst. 3 může příslušný orgán, pokud tak neučiní dotyčný provozovatel, přijmout nezbytná preventivní opatření s cílem odstranit bezprostřední hrozbu škod na životním prostředí. Pokud společnost Iberpotash po ukončení svých těžebních činností nepřijme nezbytná rekultivační opatření, nerekultivované odpadní haldy se mohu stát bezprostřední hrozbou pro životní prostředí, a tedy vyžadovat nápravné nebo preventivní opatření ze strany příslušných orgánů veřejné správy, vyčerpaly-li jiné možnosti. |
| --- | --- |

(97)

Začtvrté směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES (22) v čl. 6 odst. 3 uvádí, že pokud provozovatel odpovědný za přijetí nápravných opatření s ohledem na škody na životním prostředí své povinnosti nesplní, může příslušný orgán přijmout tato opatření sám, vyčerpal-li jiné možnosti. Obdobně podle čl. 5 odst. 3 může příslušný orgán, pokud tak neučiní dotyčný provozovatel, přijmout nezbytná preventivní opatření s cílem odstranit bezprostřední hrozbu škod na životním prostředí. Pokud společnost Iberpotash po ukončení svých těžebních činností nepřijme nezbytná rekultivační opatření, nerekultivované odpadní haldy se mohu stát bezprostřední hrozbou pro životní prostředí, a tedy vyžadovat nápravné nebo preventivní opatření ze strany příslušných orgánů veřejné správy, vyčerpaly-li jiné možnosti.

22

| (98) | V neposlední řadě španělské orgány samy uvádějí (23), že podle článku 9 zákona č. 12/1981 v případě, že provozovatel nesplní své povinnosti, může Administratión de la Generalitat tato opatření nuceně vymáhat na náklady provozovatele. Ukazují, že v praxi správa provádí příslušná opatření, která jsou pak financována z finanční záruky, nebo pokud záruka nepostačuje, z prodeje majetku provozovatele. Pokud je tedy finanční záruka významně nižší, než se požaduje, orgány veřejné správy jsou vystaveny riziku, že majetek provozovatele nepostačuje na financování příslušných opatření, která provedla. To potvrzuje, že příliš nízká finanční záruka zvyšuje riziko, že rekultivační opatření přijatá správními orgány nebudou dostatečně pokryta majetkem provozovatele (zejména nemá-li ve Španělsku žádné jiné aktivity, jako je tomu v případě společnosti Iberpotash) a musela by být uhrazena z veřejných prostředků. |
| --- | --- |

(98)

V neposlední řadě španělské orgány samy uvádějí (23), že podle článku 9 zákona č. 12/1981 v případě, že provozovatel nesplní své povinnosti, může Administratión de la Generalitat tato opatření nuceně vymáhat na náklady provozovatele. Ukazují, že v praxi správa provádí příslušná opatření, která jsou pak financována z finanční záruky, nebo pokud záruka nepostačuje, z prodeje majetku provozovatele. Pokud je tedy finanční záruka významně nižší, než se požaduje, orgány veřejné správy jsou vystaveny riziku, že majetek provozovatele nepostačuje na financování příslušných opatření, která provedla. To potvrzuje, že příliš nízká finanční záruka zvyšuje riziko, že rekultivační opatření přijatá správními orgány nebudou dostatečně pokryta majetkem provozovatele (zejména nemá-li ve Španělsku žádné jiné aktivity, jako je tomu v případě společnosti Iberpotash) a musela by být uhrazena z veřejných prostředků.

23

Administratión de la Generalitat

| (99) | Úroveň záruk, která je významně nižší, než je nezbytné podle právních předpisů, tedy vystavuje stát konkrétnímu riziku dodatečné zátěže pro jeho prostředky. Zvýšené riziko dodatečné zátěže pro stát je tak dostatečně konkrétní, aby představovalo přinejmenším potenciální dopad na státní prostředky z důvodu příliš nízké úrovně finanční záruky. |
| --- | --- |

(99)

Úroveň záruk, která je významně nižší, než je nezbytné podle právních předpisů, tedy vystavuje stát konkrétnímu riziku dodatečné zátěže pro jeho prostředky. Zvýšené riziko dodatečné zátěže pro stát je tak dostatečně konkrétní, aby představovalo přinejmenším potenciální dopad na státní prostředky z důvodu příliš nízké úrovně finanční záruky.

| (100) | Úroveň finančních záruk, které měla společnost Iberpotash zřídit, byla stanovena správními rozhodnutími katalánské regionální vlády (Generalitat de Catalunya), která schválila povolení k provozování těžby potaše. Vzhledem k tomu, že pojem (členský) stát pro účely použití čl. 107 odst. 1 SFEU zahrnuje všechny úrovně orgánů veřejné správy, bez ohledu na to, zda se jedná o celostátní, regionální nebo místní orgán, rozhodnutí použít sníženou úroveň finančních záruk je přičitatelné státu. |
| --- | --- |

(100)

Úroveň finančních záruk, které měla společnost Iberpotash zřídit, byla stanovena správními rozhodnutími katalánské regionální vlády (Generalitat de Catalunya), která schválila povolení k provozování těžby potaše. Vzhledem k tomu, že pojem (členský) stát pro účely použití čl. 107 odst. 1 SFEU zahrnuje všechny úrovně orgánů veřejné správy, bez ohledu na to, zda se jedná o celostátní, regionální nebo místní orgán, rozhodnutí použít sníženou úroveň finančních záruk je přičitatelné státu.

Generalitat de Catalunya

| (101) | Komise proto dospěla k závěru, že opatření č. 1 zahrnovalo převod státních prostředků a lze je přičíst státu. |
| --- | --- |

(101)

Komise proto dospěla k závěru, že opatření č. 1 zahrnovalo převod státních prostředků a lze je přičíst státu.

5.1.1.3.   
  Možné narušení hospodářské soutěže

Možné narušení hospodářské soutěže

| (102) | Komise má za to, že nižší náklady společnosti Iberpotash z důvodu úrovně finančních záruk, která je nižší, než vyžadují příslušné právní předpisy, mohou narušit hospodářskou soutěž na trzích, na nichž je společnost Iberpotash aktivní – zejména trhy s potašem a solí. Jak je vysvětleno níže (viz 110. bod odůvodnění a následující), toto snížení nákladů činilo za příslušné období přibližně 1,8 milionu EUR, a navzdory tvrzením španělských orgánů tedy nebylo zanedbatelné. |
| --- | --- |

(102)

Komise má za to, že nižší náklady společnosti Iberpotash z důvodu úrovně finančních záruk, která je nižší, než vyžadují příslušné právní předpisy, mohou narušit hospodářskou soutěž na trzích, na nichž je společnost Iberpotash aktivní – zejména trhy s potašem a solí. Jak je vysvětleno níže (viz 110. bod odůvodnění a následující), toto snížení nákladů činilo za příslušné období přibližně 1,8 milionu EUR, a navzdory tvrzením španělských orgánů tedy nebylo zanedbatelné.

| (103) | Kromě toho skutečnost, že společnost Iberpotash je jediným španělským producentem potaše, nevylučuje možné narušení hospodářské soutěže, neboť relevantní zeměpisný trh je zcela zřejmě širší než vnitrostátní španělský trh. Komise měla již v roce 1993 za to, že trh s potašem je širší než jen Španělsko a zahrnuje také Francii, Spojené království a další členské státy s výjimkou Německa (24). Dále pak společnost Iberpotash ve své zprávě o udržitelnosti z roku 2014 (25) uvádí, že pouze 23 % její produkce potaše a soli se prodá ve Španělsku, zatímco 50 % jde do jiných evropských zemí, 18 % do Jižní Ameriky a určitá část se prodá také v Severní Americe, Africe a Asii. Ve všech těchto regionech společnost Iberpotash soutěží s dalšími producenty potaše a soli a tato hospodářská soutěž může být ovlivněna uměle snižovanými náklady společnosti Iberpotash. |
| --- | --- |

(103)

Kromě toho skutečnost, že společnost Iberpotash je jediným španělským producentem potaše, nevylučuje možné narušení hospodářské soutěže, neboť relevantní zeměpisný trh je zcela zřejmě širší než vnitrostátní španělský trh. Komise měla již v roce 1993 za to, že trh s potašem je širší než jen Španělsko a zahrnuje také Francii, Spojené království a další členské státy s výjimkou Německa (24). Dále pak společnost Iberpotash ve své zprávě o udržitelnosti z roku 2014 (25) uvádí, že pouze 23 % její produkce potaše a soli se prodá ve Španělsku, zatímco 50 % jde do jiných evropských zemí, 18 % do Jižní Ameriky a určitá část se prodá také v Severní Americe, Africe a Asii. Ve všech těchto regionech společnost Iberpotash soutěží s dalšími producenty potaše a soli a tato hospodářská soutěž může být ovlivněna uměle snižovanými náklady společnosti Iberpotash.

24

25

| (104) | V neposlední řadě možné narušení hospodářské soutěže není zpochybněno tvrzením společnosti Iberpotash, že bez ohledu na úroveň finančních záruk jsou jeho povinnosti v oblasti životního prostředí stejné (tj. zajistit rekultivaci svých lokalit a předcházet znečišťování) a v každém případě musí udržovat rezervy na pokrytí možných povinností v oblasti životního prostředí. Kromě těchto účetních rezerv povinnost udržovat zvláštní finanční záruky v souladu s příslušnými právními předpisy ve skutečnosti představuje obvyklé, ale konkrétní provozní náklady, které nese společnost Iberpotash – nebo jakákoli jiná těžební společnost, na kterou se vztahují stejná pravidla – v důsledku poplatků, které banka účtuje za zřízení a udržování záruky, a jejich nepřiměřeně nízká úroveň proto může zvýhodnit společnost Iberpotash a narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(104)

V neposlední řadě možné narušení hospodářské soutěže není zpochybněno tvrzením společnosti Iberpotash, že bez ohledu na úroveň finančních záruk jsou jeho povinnosti v oblasti životního prostředí stejné (tj. zajistit rekultivaci svých lokalit a předcházet znečišťování) a v každém případě musí udržovat rezervy na pokrytí možných povinností v oblasti životního prostředí. Kromě těchto účetních rezerv povinnost udržovat zvláštní finanční záruky v souladu s příslušnými právními předpisy ve skutečnosti představuje obvyklé, ale konkrétní provozní náklady, které nese společnost Iberpotash – nebo jakákoli jiná těžební společnost, na kterou se vztahují stejná pravidla – v důsledku poplatků, které banka účtuje za zřízení a udržování záruky, a jejich nepřiměřeně nízká úroveň proto může zvýhodnit společnost Iberpotash a narušit hospodářskou soutěž.

| (105) | Komise tedy dospěla k závěru, že opatření č. 1 může narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(105)

Komise tedy dospěla k závěru, že opatření č. 1 může narušit hospodářskou soutěž.

5.1.1.4.   
  Ovlivnění obchodu uvnitř EU

Ovlivnění obchodu uvnitř EU

| (106) | Jak již bylo uvedeno výše, trhy s potašem a solí jsou jasně přeshraniční trhy a 50 % produkce společnosti Iberpotash se vyváží do jiných evropských zemí. Snížená úroveň finančních záruk tedy může ovlivnit obchod mezi členskými státy EU. |
| --- | --- |

(106)

Jak již bylo uvedeno výše, trhy s potašem a solí jsou jasně přeshraniční trhy a 50 % produkce společnosti Iberpotash se vyváží do jiných evropských zemí. Snížená úroveň finančních záruk tedy může ovlivnit obchod mezi členskými státy EU.

| (107) | Argument společnosti Iberpotash, že trhy se solí jsou pouze vnitrostátní, nebo dokonce regionální z důvodu vysokých přepravních nákladů, tak není podložen údaji poskytnutými společností Iberpotash ve své zprávě o udržitelnosti z roku 2014, neboť 80 % její produkce soli se vyváží nejen do jiných evropských zemí, ale také do Asie, Severní Afriky a Ameriky. Kromě toho připomínky společnosti Iberpotash k rozhodnutí o zahájení řízení si v tomto bodě odporují, neboť na jedné straně tvrdí, že trh se solí je vnitrostátní, nebo dokonce regionální, a na druhé straně tvrdí, že francouzský producent soli je jeho přímým konkurentem a pokouší se vyloučit společnost Iberpotash z trhu. |
| --- | --- |

(107)

Argument společnosti Iberpotash, že trhy se solí jsou pouze vnitrostátní, nebo dokonce regionální z důvodu vysokých přepravních nákladů, tak není podložen údaji poskytnutými společností Iberpotash ve své zprávě o udržitelnosti z roku 2014, neboť 80 % její produkce soli se vyváží nejen do jiných evropských zemí, ale také do Asie, Severní Afriky a Ameriky. Kromě toho připomínky společnosti Iberpotash k rozhodnutí o zahájení řízení si v tomto bodě odporují, neboť na jedné straně tvrdí, že trh se solí je vnitrostátní, nebo dokonce regionální, a na druhé straně tvrdí, že francouzský producent soli je jeho přímým konkurentem a pokouší se vyloučit společnost Iberpotash z trhu.

| (108) | Komise tedy dospěla k závěru, že opatření č. 1 ovlivňuje obchod uvnitř EU. |
| --- | --- |

(108)

Komise tedy dospěla k závěru, že opatření č. 1 ovlivňuje obchod uvnitř EU.

5.1.1.5.   
  Vyčíslení podpory

Vyčíslení podpory

| (109) | Stanovení skutečné výše podpory nejdříve vyžaduje stanovení alespoň přibližné „správné“ výše finančních záruk podle použitelných legislativních pravidel v příslušném období. Výše podpory by dále odpovídala rozdílu mezi očekávanou výší bankovních poplatků, které by společnost Iberpotash musela zaplatit za zřízení této záruky ve správně stanovené výši, a skutečnou výší bankovních poplatků, které společnost uhradila. |
| --- | --- |

(109)

Stanovení skutečné výše podpory nejdříve vyžaduje stanovení alespoň přibližné „správné“ výše finančních záruk podle použitelných legislativních pravidel v příslušném období. Výše podpory by dále odpovídala rozdílu mezi očekávanou výší bankovních poplatků, které by společnost Iberpotash musela zaplatit za zřízení této záruky ve správně stanovené výši, a skutečnou výší bankovních poplatků, které společnost uhradila.

| (110) | Třetí strana tvrdí, že výše podpory by se neměla omezovat pouze na nižší bankovní poplatky, ale měla by zahrnovat také nutnost poskytnout dostatečné zajištění bance v podobě finančních rezerv. Avšak vzhledem k tomu, že výše „správných záruk“, jak jsou odhadnuty níže, je relativně nízká s ohledem na roční obrat společnosti Iberpotash (přibližně 300 milionů EUR) a celé skupiny ICL (5,4 miliardy USD), je nepravděpodobné, že zajištění vyšší částky záruky by pro společnost znamenalo významné dodatečné náklady. |
| --- | --- |

(110)

Třetí strana tvrdí, že výše podpory by se neměla omezovat pouze na nižší bankovní poplatky, ale měla by zahrnovat také nutnost poskytnout dostatečné zajištění bance v podobě finančních rezerv. Avšak vzhledem k tomu, že výše „správných záruk“, jak jsou odhadnuty níže, je relativně nízká s ohledem na roční obrat společnosti Iberpotash (přibližně 300 milionů EUR) a celé skupiny ICL (5,4 miliardy USD), je nepravděpodobné, že zajištění vyšší částky záruky by pro společnost znamenalo významné dodatečné náklady.

| (111) | Jelikož podle španělských orgánů Vrchní soud Katalánska konstatoval v prosinci 2016, že zvýšená záruka ve výši 6 979 471,83 EUR pro lokalitu Balsareny/Sallent je v souladu s použitelnými právními předpisy, Komise má za to, že v současné době „správná“ výše záruk pro lokalitu Balsareny/Sallent odpovídá této aktuálně platné výši schválené soudem. |
| --- | --- |

(111)

Jelikož podle španělských orgánů Vrchní soud Katalánska konstatoval v prosinci 2016, že zvýšená záruka ve výši 6 979 471,83 EUR pro lokalitu Balsareny/Sallent je v souladu s použitelnými právními předpisy, Komise má za to, že v současné době „správná“ výše záruk pro lokalitu Balsareny/Sallent odpovídá této aktuálně platné výši schválené soudem.

| (112) | Komise má rovněž analogicky (viz také 64. bod odůvodnění) za to, že zvýšenou částku 6 160 872,35 EUR pro záruku za lokalitu Súria použitelnou od roku 2015 lze považovat za částku, která je v souladu s použitelnými právními předpisy. Ačkoli neexistuje žádný autoritativní soudní závěr, pokud jde o tuto lokalitu, zvýšená částka záruky pro menší lokalitu Súria je ve skutečnosti téměř srovnatelná se schválenou výší záruky pro lokalitu Balsareny/Sallent. To potvrzuje, že výši záruky lze považovat za přiměřenou a v souladu s použitelnými právními předpisy. |
| --- | --- |

(112)

Komise má rovněž analogicky (viz také 64. bod odůvodnění) za to, že zvýšenou částku 6 160 872,35 EUR pro záruku za lokalitu Súria použitelnou od roku 2015 lze považovat za částku, která je v souladu s použitelnými právními předpisy. Ačkoli neexistuje žádný autoritativní soudní závěr, pokud jde o tuto lokalitu, zvýšená částka záruky pro menší lokalitu Súria je ve skutečnosti téměř srovnatelná se schválenou výší záruky pro lokalitu Balsareny/Sallent. To potvrzuje, že výši záruky lze považovat za přiměřenou a v souladu s použitelnými právními předpisy.

| (113) | Správná výše záruk tedy v současné době odpovídá celkové částce 13 140 344,18 EUR. |
| --- | --- |

(113)

Správná výše záruk tedy v současné době odpovídá celkové částce 13 140 344,18 EUR.

| (114) | Výpočet této částky však přihlíží k plánu Phoenix oznámenému v roce 2011 a postupně prováděnému od roku 2012. Plán mimo jiné předpokládá investice do vakuového zařízení pro získávání soli za účelem zpracování a prodeje soli obsažené v odpadu z těžby potaše. Podle plánu by společnost Iberpotash měla nakonec ročně prodávat přibližně 1,5 milionu tun soli. |
| --- | --- |

(114)

Výpočet této částky však přihlíží k plánu Phoenix oznámenému v roce 2011 a postupně prováděnému od roku 2012. Plán mimo jiné předpokládá investice do vakuového zařízení pro získávání soli za účelem zpracování a prodeje soli obsažené v odpadu z těžby potaše. Podle plánu by společnost Iberpotash měla nakonec ročně prodávat přibližně 1,5 milionu tun soli.

| (115) | Komise souhlasí se studií ERF v tom, že plán Phoenix jako takový nelze považovat za rekultivační opatření a ve skutečnosti by nezastavil nárůst ukládaného odpadu během provozování dolů. Komise však také uznává tvrzení společnosti Iberpotash a španělských orgánů, že plán nemá dopad na celkové očekávané náklady na rekultivaci. Studie ERF nepřihlíží ke skutečnosti, že zpracování a prodej soli budou pravděpodobně pokračovat i po zastavení těžby potaše. Plán Phoenix tedy pravděpodobně postupně přispěje k budoucímu odstranění odpadních hald a jako takový jej lze zohlednit při stanovování přiměřené úrovně záruk, jako tomu bylo v případě zvýšených úrovní záruk navržených v roce 2015 a jak bylo, alespoň v případě lokality Balsareny/Sallent, potvrzeno vnitrostátním soudem. |
| --- | --- |

(115)

Komise souhlasí se studií ERF v tom, že plán Phoenix jako takový nelze považovat za rekultivační opatření a ve skutečnosti by nezastavil nárůst ukládaného odpadu během provozování dolů. Komise však také uznává tvrzení společnosti Iberpotash a španělských orgánů, že plán nemá dopad na celkové očekávané náklady na rekultivaci. Studie ERF nepřihlíží ke skutečnosti, že zpracování a prodej soli budou pravděpodobně pokračovat i po zastavení těžby potaše. Plán Phoenix tedy pravděpodobně postupně přispěje k budoucímu odstranění odpadních hald a jako takový jej lze zohlednit při stanovování přiměřené úrovně záruk, jako tomu bylo v případě zvýšených úrovní záruk navržených v roce 2015 a jak bylo, alespoň v případě lokality Balsareny/Sallent, potvrzeno vnitrostátním soudem.

| (116) | Tato skutečnost však znamená, že současnou úroveň finančních záruk nelze považovat za přiměřenou pro období před zahájením plánu Phoenix v roce 2012. Ačkoli společnost Iberpotash zpracovávala a prodávala spíše malá množství soli ze svých odpadních hald i před oznámením plánu Phoenix, většina solného odpadu se jednoduše hromadila na haldách v naději, že bude v budoucnu možné jej komerčně využít (26). Neexistoval však žádný konkrétní plán, jak a kdy bude zařízení na zpracování soli rozšířeno, takže množství solného odpadu odstraňovaného tímto způsobem by bylo mnohem větší, a mělo by proto znatelný dopad na budoucí náklady na rekultivaci. Pokud tedy jde o období před zahájením plánu Phoenix, k tomuto spíše hypotetickému budoucímu omezení odpadních hald díky zpracování a prodeji významných množství soli by se nemělo přihlížet. |
| --- | --- |

(116)

Tato skutečnost však znamená, že současnou úroveň finančních záruk nelze považovat za přiměřenou pro období před zahájením plánu Phoenix v roce 2012. Ačkoli společnost Iberpotash zpracovávala a prodávala spíše malá množství soli ze svých odpadních hald i před oznámením plánu Phoenix, většina solného odpadu se jednoduše hromadila na haldách v naději, že bude v budoucnu možné jej komerčně využít (26). Neexistoval však žádný konkrétní plán, jak a kdy bude zařízení na zpracování soli rozšířeno, takže množství solného odpadu odstraňovaného tímto způsobem by bylo mnohem větší, a mělo by proto znatelný dopad na budoucí náklady na rekultivaci. Pokud tedy jde o období před zahájením plánu Phoenix, k tomuto spíše hypotetickému budoucímu omezení odpadních hald díky zpracování a prodeji významných množství soli by se nemělo přihlížet.

26

| (117) | Komise tedy musí zvážit jiné dostupné důkazy pro odhad přibližné „správné“ výše záruk v období 2006–2011 na základě nákladů na rekultivaci, které se očekávaly v daném okamžiku, bez dopadu plánu Phoenix. |
| --- | --- |

(117)

Komise tedy musí zvážit jiné dostupné důkazy pro odhad přibližné „správné“ výše záruk v období 2006–2011 na základě nákladů na rekultivaci, které se očekávaly v daném okamžiku, bez dopadu plánu Phoenix.

| (118) | Jak již bylo vysvětleno výše (viz 68.–81. bod odůvodnění), nejspolehlivější odhady celkových očekávaných nákladů na rekultivaci (bez plánu Phoenix) byly uvedeny ve studii ERF předložené stěžovatelem. Komise považuje předpoklady této odborné zprávy za důvěryhodné, neboť do značné míry vycházejí z průzkumu trhu a srovnání s obdobnými lokalitami jinde ve světě. Naopak, jak je uvedeno výše, studii předloženou společností Iberpotash nelze považovat za spolehlivý odhad očekávaných nákladů na rekultivaci, neboť nezohledňuje vhodná rekultivační opatření (viz 79. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(118)

Jak již bylo vysvětleno výše (viz 68.–81. bod odůvodnění), nejspolehlivější odhady celkových očekávaných nákladů na rekultivaci (bez plánu Phoenix) byly uvedeny ve studii ERF předložené stěžovatelem. Komise považuje předpoklady této odborné zprávy za důvěryhodné, neboť do značné míry vycházejí z průzkumu trhu a srovnání s obdobnými lokalitami jinde ve světě. Naopak, jak je uvedeno výše, studii předloženou společností Iberpotash nelze považovat za spolehlivý odhad očekávaných nákladů na rekultivaci, neboť nezohledňuje vhodná rekultivační opatření (viz 79. bod odůvodnění).

| (119) | Studie ERF odhaduje celkové náklady na rekultivaci ve výši nejméně 71 milionů EUR. Navíc všechny ostatní potenciálně správné částky uvedené ve studii ERF nebo pocházející z jiných zdrojů (viz oddíl 5.1.1.1.) jsou ještě vyšší. Komise se tedy domnívá, že jelikož neexistují žádné lepší odhady pro období 2006–2011, příslušné očekávané náklady na rekultivaci, k nimž je třeba přihlížet, činí 71 milionů EUR (24,8 milionu EUR pro lokalitu Súria a 46,2 milionu EUR pro lokalitu Balsareny/Sallent). |
| --- | --- |

(119)

Studie ERF odhaduje celkové náklady na rekultivaci ve výši nejméně 71 milionů EUR. Navíc všechny ostatní potenciálně správné částky uvedené ve studii ERF nebo pocházející z jiných zdrojů (viz oddíl 5.1.1.1.) jsou ještě vyšší. Komise se tedy domnívá, že jelikož neexistují žádné lepší odhady pro období 2006–2011, příslušné očekávané náklady na rekultivaci, k nimž je třeba přihlížet, činí 71 milionů EUR (24,8 milionu EUR pro lokalitu Súria a 46,2 milionu EUR pro lokalitu Balsareny/Sallent).

| (120) | V neposlední řadě podle článku 3 nařízení č. 202/1994 (právní předpis použitelný v daném období) by výsledná částka finanční záruky na základě článku 2 (tj. na základě očekávaných nákladů na rekultivaci) měla být snížena o 50 % pro těžební činnosti, které se nenacházejí v přírodních lokalitách zvláštního zájmu (což zahrnuje lokality společnosti Iberpotash). |
| --- | --- |

(120)

V neposlední řadě podle článku 3 nařízení č. 202/1994 (právní předpis použitelný v daném období) by výsledná částka finanční záruky na základě článku 2 (tj. na základě očekávaných nákladů na rekultivaci) měla být snížena o 50 % pro těžební činnosti, které se nenacházejí v přírodních lokalitách zvláštního zájmu (což zahrnuje lokality společnosti Iberpotash).

| (121) | Na základě dostupných důkazů má tedy Komise za to, že „správná“ výše finančních záruk pro těžební činnosti společnosti Iberpotash činí nejméně 12,4 milionu EUR pro lokalitu Súria (pro období 2006–2011) a 23,1 milionu EUR pro lokalitu Balsareny/Sallent (pro období 2008–2011). |
| --- | --- |

(121)

Na základě dostupných důkazů má tedy Komise za to, že „správná“ výše finančních záruk pro těžební činnosti společnosti Iberpotash činí nejméně 12,4 milionu EUR pro lokalitu Súria (pro období 2006–2011) a 23,1 milionu EUR pro lokalitu Balsareny/Sallent (pro období 2008–2011).

| (122) | Podle společnosti Iberpotash stávající náklady záruky činí 1 % výše záruky ročně. Při použití výše uvedených správných částek záruky za dvě příslušná období činí každoročně celková podpora poskytnutá společnosti Iberpotash v podobě nižších poplatků za záruku 1 % rozdílu mezi „správnou“ výší a skutečnou výší stanovenou pro daný rok, jak ukazuje následující tabulka.

  Tabulka 3


  Výpočet výše podpory

















  (v tisících EUR, zaokrouhleno) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balsareny/Sallent |
| — | skutečná záruka |

(122)

Podle společnosti Iberpotash stávající náklady záruky činí 1 % výše záruky ročně. Při použití výše uvedených správných částek záruky za dvě příslušná období činí každoročně celková podpora poskytnutá společnosti Iberpotash v podobě nižších poplatků za záruku 1 % rozdílu mezi „správnou“ výší a skutečnou výší stanovenou pro daný rok, jak ukazuje následující tabulka.

Tabulka 3

Tabulka 3

Výpočet výše podpory

Výpočet výše podpory

(v tisících EUR, zaokrouhleno)

v tisících EUR

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Balsareny/Sallent

Balsareny/Sallent

—

skutečná záruka

—

—

1 130

1 130

1 130

1 130

1 130

1 130

1 130

1 130

1 130

| — | „správná“ záruka |
| --- | --- |

—

„správná“ záruka

—

—

23 100

23 100

23 100

23 100

6 979

6 979

6 979

6 979

6 979

| — | rozdíl v poplatcích |
| --- | --- |

—

rozdíl v poplatcích

—

—

146,5 (27)

27

219,7

219,7

219,7

58,5

58,5

58,5

58,5

58,5

Súria

Súria

| — | skutečná záruka |
| --- | --- |

—

skutečná záruka

774

774

828

828

828

828

828

828

828

828

6 161

| — | „správná“ záruka |
| --- | --- |

—

„správná“ záruka

12 400

12 400

12 400

12 400

12 400

12 400

6 160

6 160

6 160

6 160

6 160

| — | rozdíl v poplatcích |
| --- | --- |

—

rozdíl v poplatcích

9,7 (28)

28

116,3

115,7

115,7

115,7

115,7

53,3

53,3

53,3

53,3 (29)

29

0

Celkový rozdíl v poplatcích pro společnost Iberpotash

Celkový rozdíl v poplatcích pro společnost Iberpotash

9,7

9,7

116,3

116,3

262,2

262,2

335,4

335,4

335,4

335,4

335,4

335,4

111,8

111,8

111,8

111,8

111,8

111,8

76,3

76,3

58,5

58,5

| (123) | Celková výše podpory poskytnuté společnosti Iberpotash v podobě nižších bankovních poplatků za sníženou úroveň záruk pro celé období 2006–2016 tedy činí 1 864 622 EUR.
  Tato podpora byla poskytnuta v okamžiku, kdy byly v environmentálních povoleních vydaných španělskými orgány stanoveny snížené úrovně záruk, tj. dne 6. listopadu 2006 pro lokalitu Súria a dne 29. dubna 2008 pro lokalitu Balsareny/Sallent. |
| --- | --- |

(123)

Celková výše podpory poskytnuté společnosti Iberpotash v podobě nižších bankovních poplatků za sníženou úroveň záruk pro celé období 2006–2016 tedy činí 1 864 622 EUR.

Tato podpora byla poskytnuta v okamžiku, kdy byly v environmentálních povoleních vydaných španělskými orgány stanoveny snížené úrovně záruk, tj. dne 6. listopadu 2006 pro lokalitu Súria a dne 29. dubna 2008 pro lokalitu Balsareny/Sallent.

5.1.1.6.   
  Závěr ohledně existence podpory: opatření č. 1

Závěr ohledně existence podpory: opatření č. 1

| (124) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise zastává názor, že opatření č. 1 představuje státní podporu, a posoudí tedy její zákonnost a slučitelnost s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(124)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise zastává názor, že opatření č. 1 představuje státní podporu, a posoudí tedy její zákonnost a slučitelnost s vnitřním trhem.

5.1.2.   OPATŘENÍ Č. 4: INVESTICE DO ZAKRYTÍ HALDY V LOKALITĚ VILAFRUNS

| (125) | Dne 17. prosince 2007 Ministerstvo životního prostředí Španělska a katalánská regionální vláda (Generalitat de Catalunya) podepsaly úmluvu, kterou se dohodly na spolupráci a sdílení nákladů v souvislosti s projektem, jehož cílem bylo zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns, a tedy snížení jejího negativního dopadu na životní prostředí. Ministerstvo Financí souhlasilo, že na investiční náklady přispěje částkou 4 miliony EUR, zatímco zbývající část měl pokrýt veřejný podnik Agencia Catalana del Agua řízený katalánskou regionální vládou (Generalitat de Catalunya). Práce na projektu začaly v srpnu 2008 a trvaly osmnáct měsíců. Celkové investiční náklady činily 7 887 571 EUR a byly v plném rozsahu uhrazeny orgány veřejné správy, jak bylo dohodnuto v úmluvě z roku 2007. |
| --- | --- |

(125)

Dne 17. prosince 2007 Ministerstvo životního prostředí Španělska a katalánská regionální vláda (Generalitat de Catalunya) podepsaly úmluvu, kterou se dohodly na spolupráci a sdílení nákladů v souvislosti s projektem, jehož cílem bylo zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns, a tedy snížení jejího negativního dopadu na životní prostředí. Ministerstvo Financí souhlasilo, že na investiční náklady přispěje částkou 4 miliony EUR, zatímco zbývající část měl pokrýt veřejný podnik Agencia Catalana del Agua řízený katalánskou regionální vládou (Generalitat de Catalunya). Práce na projektu začaly v srpnu 2008 a trvaly osmnáct měsíců. Celkové investiční náklady činily 7 887 571 EUR a byly v plném rozsahu uhrazeny orgány veřejné správy, jak bylo dohodnuto v úmluvě z roku 2007.

Generalitat de Catalunya

Generalitat de Catalunya

| (126) | Projekt spočíval v zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns nepropustnou folií (lámina impermeable), která by utěsnila haldu a izolovala odpadní sůl od jakéhokoli kontaktu s vodou zvenčí, a tím zabránila únikům soli z haldy. Folie byla chráněna geotextilií a pokryta zeminou umožňující vysazení vegetace na zakryté haldě. |
| --- | --- |

(126)

Projekt spočíval v zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns nepropustnou folií (lámina impermeable), která by utěsnila haldu a izolovala odpadní sůl od jakéhokoli kontaktu s vodou zvenčí, a tím zabránila únikům soli z haldy. Folie byla chráněna geotextilií a pokryta zeminou umožňující vysazení vegetace na zakryté haldě.

lámina impermeable

| (127) | Odpadní halda v lokalitě Vilafruns se nachází v areálu společnosti Iberpotash a je v jejím vlastnictví. Byla na společnost Iberpotash převedena v rámci kupní smlouvy ze dne 21. října 1998, kterou společnost Iberpotash získala těžební činnosti v katalánském regionu od veřejného holdingu španělského státu Sociedad Estatal de Participaciones Industriales – SEPI. V době převodu byla odpadní halda již neaktivní, neboť provoz dolu, k němuž odpadní halda v lokalitě Vilafruns patřila, byl zastaven již v roce 1973. |
| --- | --- |

(127)

Odpadní halda v lokalitě Vilafruns se nachází v areálu společnosti Iberpotash a je v jejím vlastnictví. Byla na společnost Iberpotash převedena v rámci kupní smlouvy ze dne 21. října 1998, kterou společnost Iberpotash získala těžební činnosti v katalánském regionu od veřejného holdingu španělského státu Sociedad Estatal de Participaciones Industriales – SEPI. V době převodu byla odpadní halda již neaktivní, neboť provoz dolu, k němuž odpadní halda v lokalitě Vilafruns patřila, byl zastaven již v roce 1973.

5.1.2.1.   
  Selektivní hospodářská výhoda

Selektivní hospodářská výhoda

| (128) | Jak je uvedeno výše, investice do zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns v areálu a ve vlastnictví společnosti Iberpotash byla plně financována orgány veřejné správy. Společnost Iberpotash nese pouze náklady na údržbu zařízení po dobu jeho životnosti. |
| --- | --- |

(128)

Jak je uvedeno výše, investice do zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns v areálu a ve vlastnictví společnosti Iberpotash byla plně financována orgány veřejné správy. Společnost Iberpotash nese pouze náklady na údržbu zařízení po dobu jeho životnosti.

| (129) | Zakrytí provedené v období 2008–2009 se vztahuje k odpadní haldě, kterou vlastní společnost Iberpotash od roku 1998, kdy byla lokalita privatizována společně s dalšími lokalitami těžby potaše v regionu. Odpadní halda patří k dolu, který ukončil provoz již v roce 1973, a společnost Iberpotash tak převzala lokalitu v okamžiku, kdy již nebyla v provozu. Společnost Iberpotash tedy tvrdí, že není povinna přijmout jakákoli opatření k prevenci znečištění z haldy ani podle vnitrostátních právních předpisů, ani podle právních předpisů Unie, neboť společnost Iberpotash nebyla původním znečišťovatelem. |
| --- | --- |

(129)

Zakrytí provedené v období 2008–2009 se vztahuje k odpadní haldě, kterou vlastní společnost Iberpotash od roku 1998, kdy byla lokalita privatizována společně s dalšími lokalitami těžby potaše v regionu. Odpadní halda patří k dolu, který ukončil provoz již v roce 1973, a společnost Iberpotash tak převzala lokalitu v okamžiku, kdy již nebyla v provozu. Společnost Iberpotash tedy tvrdí, že není povinna přijmout jakákoli opatření k prevenci znečištění z haldy ani podle vnitrostátních právních předpisů, ani podle právních předpisů Unie, neboť společnost Iberpotash nebyla původním znečišťovatelem.

| (130) | Španělské orgány nesouhlasí s těmito argumenty společnosti Iberpotash a tvrdí, že společnost Iberpotash má obecnou povinnost přijmout vhodná opatření k prevenci znečištění z odpadní haldy v jejím vlastnictví a ke správě haldy v souladu s použitelnými právními pravidly. Společnost Iberpotash tedy odpovídá za zajištění opatření na ochranu životního prostředí vyžadovaných podle příslušných právních předpisů a také za škody na životním prostředí způsobené touto haldou. |
| --- | --- |

(130)

Španělské orgány nesouhlasí s těmito argumenty společnosti Iberpotash a tvrdí, že společnost Iberpotash má obecnou povinnost přijmout vhodná opatření k prevenci znečištění z odpadní haldy v jejím vlastnictví a ke správě haldy v souladu s použitelnými právními pravidly. Společnost Iberpotash tedy odpovídá za zajištění opatření na ochranu životního prostředí vyžadovaných podle příslušných právních předpisů a také za škody na životním prostředí způsobené touto haldou.

| (131) | Připomínky třetí strany dále upozorňují na povinnost společnosti Iberpotash spravovat lokalitu Vilafruns od samotného okamžiku, kdy na ni byla převedena těžební práva. Tato povinnost vycházela ze španělského zákona č. 6/1993 ze dne 15. července 1993 o nakládání s odpady a také z královského nařízení s platností zákona č. 1/2001 ze dne 20. července 2001, kterým se přepracovává španělský zákon o vodách. Podle tvrzení třetí strany skutečnost, že halda v lokalitě Vilafruns již nebyla aktivní, když ji společnost Iberpotash získala, není relevantní, neboť držitel těžební koncese musí nakládat s veškerým těžebním odpadem jako celkem, tj. včetně odpadu vytvořeného předtím, než držitel koncesi získal. |
| --- | --- |

(131)

Připomínky třetí strany dále upozorňují na povinnost společnosti Iberpotash spravovat lokalitu Vilafruns od samotného okamžiku, kdy na ni byla převedena těžební práva. Tato povinnost vycházela ze španělského zákona č. 6/1993 ze dne 15. července 1993 o nakládání s odpady a také z královského nařízení s platností zákona č. 1/2001 ze dne 20. července 2001, kterým se přepracovává španělský zákon o vodách. Podle tvrzení třetí strany skutečnost, že halda v lokalitě Vilafruns již nebyla aktivní, když ji společnost Iberpotash získala, není relevantní, neboť držitel těžební koncese musí nakládat s veškerým těžebním odpadem jako celkem, tj. včetně odpadu vytvořeného předtím, než držitel koncesi získal.

| (132) | Podle mínění Komise skutečnost, že provoz dolu spojeného s odpadní haldou v lokalitě Vilafruns byl zastaven již v roce 1973, jako taková nevylučuje odpovědnost společnosti Iberpotash jakožto vlastníka haldy zajistit přiměřenou rekultivaci. Jak potvrdily španělské orgány, všechny plány rekultivace včetně plánu z roku 2008 zahrnovaly konkrétní rekultivační opatření, která byla společnost Iberpotash povinna přijmout v souvislosti s haldou v lokalitě Vilafruns. Podle článku 121 španělského těžebního zákona z roku 1973 nesplnění povinností uvedených v plánu rekultivace představovalo závažné porušení. Kromě toho španělské orgány potvrzují, že v souladu s použitelnými právními předpisy v oblasti ochrany vod byla společnost Iberpotash vždy povinna přijmout nezbytná opatření k zamezení znečišťování vod ze všech jejích zařízení, včetně haldy v lokalitě Vilafruns. Komise také uvádí, že podle článku 4 směrnice o těžebních odpadech provozovatel přijme veškerá nezbytná opatření k prevenci nebo maximálnímu omezení nežádoucích účinků na životní prostředí i v případě zařízení pro nakládání s odpadem po jeho uzavření. |
| --- | --- |

(132)

Podle mínění Komise skutečnost, že provoz dolu spojeného s odpadní haldou v lokalitě Vilafruns byl zastaven již v roce 1973, jako taková nevylučuje odpovědnost společnosti Iberpotash jakožto vlastníka haldy zajistit přiměřenou rekultivaci. Jak potvrdily španělské orgány, všechny plány rekultivace včetně plánu z roku 2008 zahrnovaly konkrétní rekultivační opatření, která byla společnost Iberpotash povinna přijmout v souvislosti s haldou v lokalitě Vilafruns. Podle článku 121 španělského těžebního zákona z roku 1973 nesplnění povinností uvedených v plánu rekultivace představovalo závažné porušení. Kromě toho španělské orgány potvrzují, že v souladu s použitelnými právními předpisy v oblasti ochrany vod byla společnost Iberpotash vždy povinna přijmout nezbytná opatření k zamezení znečišťování vod ze všech jejích zařízení, včetně haldy v lokalitě Vilafruns. Komise také uvádí, že podle článku 4 směrnice o těžebních odpadech provozovatel přijme veškerá nezbytná opatření k prevenci nebo maximálnímu omezení nežádoucích účinků na životní prostředí i v případě zařízení pro nakládání s odpadem po jeho uzavření.

| (133) | Společnost Iberpotash také tvrdí, že kupní smlouva pro danou lokalitu zahrnuje doložku, kterou lze vykládat jako vyloučení odpovědnosti společnosti Iberpotash vyplývající z činností před rokem 1997, tj. včetně odpovědnosti za odpadní haldu. Společnost Iberpotash v tomto ohledu odkazuje na rozsudek Vrchního soudu ze dne 14. května 2009 a cituje ustanovení kupní smlouvy, podle kterého by prodávající strana měla kupujícímu kompenzovat jakékoli závazky vyplývající z nároků třetích stran v souvislosti se skutečnostmi před převodem, které se neprojevily v rozvaze a nebyly zjevné během hloubkové prověrky (due diligence). Společnost Iberpotash argumentuje, že povinnosti vztahující se k rekultivaci lokality Vilafruns nebyly před prodejem zjevné a že v rozvaze žádné související rezervy nebyly, neboť v té době žádná taková zákonná povinnost neexistovala. |
| --- | --- |

(133)

Společnost Iberpotash také tvrdí, že kupní smlouva pro danou lokalitu zahrnuje doložku, kterou lze vykládat jako vyloučení odpovědnosti společnosti Iberpotash vyplývající z činností před rokem 1997, tj. včetně odpovědnosti za odpadní haldu. Společnost Iberpotash v tomto ohledu odkazuje na rozsudek Vrchního soudu ze dne 14. května 2009 a cituje ustanovení kupní smlouvy, podle kterého by prodávající strana měla kupujícímu kompenzovat jakékoli závazky vyplývající z nároků třetích stran v souvislosti se skutečnostmi před převodem, které se neprojevily v rozvaze a nebyly zjevné během hloubkové prověrky (due diligence). Společnost Iberpotash argumentuje, že povinnosti vztahující se k rekultivaci lokality Vilafruns nebyly před prodejem zjevné a že v rozvaze žádné související rezervy nebyly, neboť v té době žádná taková zákonná povinnost neexistovala.

due diligence

| (134) | Španělské orgány však uvádějí, že kupní smlouva z roku 1998 týkající se akcií neobsahovala žádná konkrétní ustanovení, která by zavazovala prodejce převzít jakékoli povinnosti kupujícího po převodu akcií. |
| --- | --- |

(134)

Španělské orgány však uvádějí, že kupní smlouva z roku 1998 týkající se akcií neobsahovala žádná konkrétní ustanovení, která by zavazovala prodejce převzít jakékoli povinnosti kupujícího po převodu akcií.

| (135) | Komise dále uvádí, že ustanovení citované v rozsudku Vrchního soudu je spíše standardním smluvním ustanovením, které chrání prodávajícího proti následným nárokům třetích stran souvisejících se skutečnostmi, které nebyly během prodeje známé. Společnost Iberpotash však nemůže tvrdit, že si nebyla vědoma existence odpadní haldy v lokalitě Vilafruns převzaté v rámci transakce a obecné odpovědnosti držitele odpadu zajistit řádnou správu svých zařízení pro nakládání s odpady. Skutečnost, že společnost Iberpotash přijala povinnosti v oblasti životního prostředí související s haldou v lokalitě Vilafruns v různých plánech rekultivace, potvrzuje, že si těchto povinností byla vědoma. |
| --- | --- |

(135)

Komise dále uvádí, že ustanovení citované v rozsudku Vrchního soudu je spíše standardním smluvním ustanovením, které chrání prodávajícího proti následným nárokům třetích stran souvisejících se skutečnostmi, které nebyly během prodeje známé. Společnost Iberpotash však nemůže tvrdit, že si nebyla vědoma existence odpadní haldy v lokalitě Vilafruns převzaté v rámci transakce a obecné odpovědnosti držitele odpadu zajistit řádnou správu svých zařízení pro nakládání s odpady. Skutečnost, že společnost Iberpotash přijala povinnosti v oblasti životního prostředí související s haldou v lokalitě Vilafruns v různých plánech rekultivace, potvrzuje, že si těchto povinností byla vědoma.

| (136) | Komise se tedy domnívá, že v důsledku získání činností těžby potaše v Katalánsku v roce 1998 společnost Iberpotash odpovídala za zajištění řádné správy odpadní haldy v lokalitě Vilafruns v souladu s použitelnými právními pravidly. |
| --- | --- |

(136)

Komise se tedy domnívá, že v důsledku získání činností těžby potaše v Katalánsku v roce 1998 společnost Iberpotash odpovídala za zajištění řádné správy odpadní haldy v lokalitě Vilafruns v souladu s použitelnými právními pravidly.

| (137) | Španělské orgány tento závěr sice akceptují, avšak tvrdí, že povinnosti společnosti Iberpotash nezahrnovaly zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns. Podle španělských orgánů by povinnosti společnosti Iberpotash byly splněny podstatně levnějšími opatřeními, která byla zahrnuta do jejího původního plánu rekultivace z roku 2008 (konkrétně instalace potrubního/odvodňovacího systému, jiné druhy ochrany a rekultivace s celkovými náklady ve výši přibližně [...] EUR (*1)). Španělské orgány spolu se společností Iberpotash tvrdí, že veřejná investice do zakrytí haldy nepředstavuje hospodářské zvýhodnění společnosti Iberpotash, neboť uspořené náklady společnosti Iberpotash ([...] EUR) jsou více než vyváženy náklady na údržbu, které musí nést po celou dobu životnosti zařízení (jenom za období od března 2015 do března 2016 tyto náklady činí [...] EUR), a alternativními náklady na nemožnost zpracovávat a prodávat sůl ze zakryté haldy v lokalitě Vilafruns, jak to má v úmyslu v případě svých dalších hald (30). |
| --- | --- |

(137)

Španělské orgány tento závěr sice akceptují, avšak tvrdí, že povinnosti společnosti Iberpotash nezahrnovaly zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns. Podle španělských orgánů by povinnosti společnosti Iberpotash byly splněny podstatně levnějšími opatřeními, která byla zahrnuta do jejího původního plánu rekultivace z roku 2008 (konkrétně instalace potrubního/odvodňovacího systému, jiné druhy ochrany a rekultivace s celkovými náklady ve výši přibližně [...] EUR (*1)). Španělské orgány spolu se společností Iberpotash tvrdí, že veřejná investice do zakrytí haldy nepředstavuje hospodářské zvýhodnění společnosti Iberpotash, neboť uspořené náklady společnosti Iberpotash ([...] EUR) jsou více než vyváženy náklady na údržbu, které musí nést po celou dobu životnosti zařízení (jenom za období od března 2015 do března 2016 tyto náklady činí [...] EUR), a alternativními náklady na nemožnost zpracovávat a prodávat sůl ze zakryté haldy v lokalitě Vilafruns, jak to má v úmyslu v případě svých dalších hald (30).

*1

30

| (138) | Komise má za to, že bez ohledu na rozsah povinností společnosti Iberpotash v souvislosti s lokalitou Vilafruns, není přijatelné, aby veřejná investice ve výši 7,9 milionu EUR do významně lepší ochrany životního prostředí v zásadě odpovídající rekultivaci těžební lokality bez jakýchkoli investičních nákladů pro společnost Iberpotash ve skutečnosti této společnosti nepřinesla žádné hospodářské zvýhodnění. Cílem zakrytí odpadní haldy je významné snížení znečištění v důsledku úniků z haldy v lokalitě Vilafruns. Alternativní opatření, pokud by neexistovala podpora, by nepřinesla tak dobrou a dlouhodobou ochranu a vystavila by společnost Iberpotash riziku povinnosti nést důsledky znečištění (jak dokazují rozsudky vydané v trestních řízeních ze dne 18. prosince 2014 a 25. února 2015 týkajících se jejích dalších těžebních lokalit – viz 27. a 94. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení). Výstavba zařízení hrazená z veřejných prostředků tedy společnosti Iberpotash umožnila lépe předcházet znečišťování, snížit svá rizika pro životní prostředí do budoucna a zajistit dlouhodobou rekultivaci haldy (v souladu s obdobnými rekultivacemi hald solného odpadu ve Francii nebo v Německu, jak je vysvětleno ve 26. a 32. bodě odůvodnění). Společnost Iberpotash by nakonec byla povinna zajistit řádnou rekultivaci odpadní haldy v lokalitě Vilafruns. |
| --- | --- |

(138)

Komise má za to, že bez ohledu na rozsah povinností společnosti Iberpotash v souvislosti s lokalitou Vilafruns, není přijatelné, aby veřejná investice ve výši 7,9 milionu EUR do významně lepší ochrany životního prostředí v zásadě odpovídající rekultivaci těžební lokality bez jakýchkoli investičních nákladů pro společnost Iberpotash ve skutečnosti této společnosti nepřinesla žádné hospodářské zvýhodnění. Cílem zakrytí odpadní haldy je významné snížení znečištění v důsledku úniků z haldy v lokalitě Vilafruns. Alternativní opatření, pokud by neexistovala podpora, by nepřinesla tak dobrou a dlouhodobou ochranu a vystavila by společnost Iberpotash riziku povinnosti nést důsledky znečištění (jak dokazují rozsudky vydané v trestních řízeních ze dne 18. prosince 2014 a 25. února 2015 týkajících se jejích dalších těžebních lokalit – viz 27. a 94. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení). Výstavba zařízení hrazená z veřejných prostředků tedy společnosti Iberpotash umožnila lépe předcházet znečišťování, snížit svá rizika pro životní prostředí do budoucna a zajistit dlouhodobou rekultivaci haldy (v souladu s obdobnými rekultivacemi hald solného odpadu ve Francii nebo v Německu, jak je vysvětleno ve 26. a 32. bodě odůvodnění). Společnost Iberpotash by nakonec byla povinna zajistit řádnou rekultivaci odpadní haldy v lokalitě Vilafruns.

| (139) | V neposlední řadě má Komise za to, že opatření je selektivní, neboť je konkrétně zaměřené na veřejné financování zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns ve vlastnictví společnosti Iberpotash. Španělské orgány tvrdí, že opatření nemůže být selektivní, neboť společnost Iberpotash je jedinou společností, která ve Španělsku těží potaš, a neexistuje tedy možnost srovnání s jinými společnostmi. Avšak skutečnost, že společnost Iberpotash je jedinou společností, která ve Španělsku těží potaš, nevyvrací selektivitu opatření, které je zcela zřejmě zaměřeno na konkrétně určené zařízení pro nakládání s odpady a na žádné jiné. |
| --- | --- |

(139)

V neposlední řadě má Komise za to, že opatření je selektivní, neboť je konkrétně zaměřené na veřejné financování zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns ve vlastnictví společnosti Iberpotash. Španělské orgány tvrdí, že opatření nemůže být selektivní, neboť společnost Iberpotash je jedinou společností, která ve Španělsku těží potaš, a neexistuje tedy možnost srovnání s jinými společnostmi. Avšak skutečnost, že společnost Iberpotash je jedinou společností, která ve Španělsku těží potaš, nevyvrací selektivitu opatření, které je zcela zřejmě zaměřeno na konkrétně určené zařízení pro nakládání s odpady a na žádné jiné.

| (140) | Komise tedy dospěla k závěru, že opatření č. 4 poskytlo společnosti Iberpotash selektivní hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(140)

Komise tedy dospěla k závěru, že opatření č. 4 poskytlo společnosti Iberpotash selektivní hospodářskou výhodu.

5.1.2.2.   
  Převod státních prostředků

Převod státních prostředků

| (141) | Celkové investiční náklady na zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns byly uhrazeny orgány veřejné správy: 4 miliony EUR Ministerstvem životního prostředí Španělska a zbývajících 3 887 571 EUR veřejným podnikem Agencia Catalana del Agua řízeným katalánskou regionální vládou (Generalitat de Catalunya), která tak splnila závazek pokrýt zbývající investiční náklady přijatý katalánskou regionální vládou v úmluvě ze dne 17. prosince 2007. |
| --- | --- |

(141)

Celkové investiční náklady na zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns byly uhrazeny orgány veřejné správy: 4 miliony EUR Ministerstvem životního prostředí Španělska a zbývajících 3 887 571 EUR veřejným podnikem Agencia Catalana del Agua řízeným katalánskou regionální vládou (Generalitat de Catalunya), která tak splnila závazek pokrýt zbývající investiční náklady přijatý katalánskou regionální vládou v úmluvě ze dne 17. prosince 2007.

Generalitat de Catalunya

| (142) | Ani španělské orgány, ani společnost Iberpotash netvrdily, že s tímto opatřením nejsou spojeny státní prostředky. |
| --- | --- |

(142)

Ani španělské orgány, ani společnost Iberpotash netvrdily, že s tímto opatřením nejsou spojeny státní prostředky.

| (143) | Kromě toho rozhodnutí poskytnout veřejné financování na zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns přijaly Ministerstvo životního prostředí Španělska a katalánská regionální vláda (Generalitat de Catalunya), a lze je tedy jasně přičíst státu. |
| --- | --- |

(143)

Kromě toho rozhodnutí poskytnout veřejné financování na zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns přijaly Ministerstvo životního prostředí Španělska a katalánská regionální vláda (Generalitat de Catalunya), a lze je tedy jasně přičíst státu.

Generalitat de Catalunya

| (144) | Komise proto dospěla k závěru, že opatření č. 4 zahrnovalo převod státních prostředků a lze je přičíst státu. |
| --- | --- |

(144)

Komise proto dospěla k závěru, že opatření č. 4 zahrnovalo převod státních prostředků a lze je přičíst státu.

5.1.2.3.   
  Možné narušení hospodářské soutěže

Možné narušení hospodářské soutěže

| (145) | Jak je podrobně uvedeno výše (viz 103. a 105. bod odůvodnění), společnost Iberpotash soutěží s ostatními producenty potaše a soli. Z tohoto důvodu skutečnost, že alespoň část jejích povinností v oblasti životního prostředí, pokud jde o lokalitu Vilafruns, byla financována z veřejných prostředků, může narušit hospodářskou soutěž umělým snížením nákladů společnosti Iberpotash, a tím jí poskytnout nepatřičnou výhodu ve srovnání s jejími konkurenty. |
| --- | --- |

(145)

Jak je podrobně uvedeno výše (viz 103. a 105. bod odůvodnění), společnost Iberpotash soutěží s ostatními producenty potaše a soli. Z tohoto důvodu skutečnost, že alespoň část jejích povinností v oblasti životního prostředí, pokud jde o lokalitu Vilafruns, byla financována z veřejných prostředků, může narušit hospodářskou soutěž umělým snížením nákladů společnosti Iberpotash, a tím jí poskytnout nepatřičnou výhodu ve srovnání s jejími konkurenty.

| (146) | Komise tedy dospěla k závěru, že opatření č. 4 může narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(146)

Komise tedy dospěla k závěru, že opatření č. 4 může narušit hospodářskou soutěž.

5.1.2.4.   
  Ovlivnění obchodu uvnitř EU

Ovlivnění obchodu uvnitř EU

| (147) | S potašem i solí se obchoduje v rámci EU (viz 106. a 107. bod odůvodnění), a Komise tedy dospěla k závěru, že opatření č. 4 ovlivňuje obchod uvnitř EU. |
| --- | --- |

(147)

S potašem i solí se obchoduje v rámci EU (viz 106. a 107. bod odůvodnění), a Komise tedy dospěla k závěru, že opatření č. 4 ovlivňuje obchod uvnitř EU.

5.1.2.5.   
  Závěr ohledně existence podpory: opatření č. 4

Závěr ohledně existence podpory: opatření č. 4

| (148) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že opatření č. 4 představuje státní podporu ve výši 7 887 571 EUR, a posoudí tedy její zákonnost a slučitelnost s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(148)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že opatření č. 4 představuje státní podporu ve výši 7 887 571 EUR, a posoudí tedy její zákonnost a slučitelnost s vnitřním trhem.

5.2.   ZÁKONNOST PODPORY

ZÁKONNOST PODPORY

| (149) | Opatření č. 1 i opatření č. 4 byla poskytnuta v rozporu s oznamovací povinností a povinností zdržet se jednání, jež jsou stanoveny v čl. 108 odst. 3 SFEU. Komise se tedy domnívá, že obě opatření představují protiprávní státní podporu. |
| --- | --- |

(149)

Opatření č. 1 i opatření č. 4 byla poskytnuta v rozporu s oznamovací povinností a povinností zdržet se jednání, jež jsou stanoveny v čl. 108 odst. 3 SFEU. Komise se tedy domnívá, že obě opatření představují protiprávní státní podporu.

5.3.   SLUČITELNOST PODPORY

SLUČITELNOST PODPORY

5.3.1.   OPATŘENÍ Č. 1: SNÍŽENÁ ÚROVEŇ FINANČNÍCH ZÁRUK

| (150) | Španělské orgány ani společnost Iberpotash neuvádějí žádné důvody slučitelnosti této podpory v podobě finančních záruk, které jsou nižší než vyžadují příslušné právní předpisy. |
| --- | --- |

(150)

Španělské orgány ani společnost Iberpotash neuvádějí žádné důvody slučitelnosti této podpory v podobě finančních záruk, které jsou nižší než vyžadují příslušné právní předpisy.

| (151) | Komise má za to, že opatření představuje provozní podporu ve prospěch společnosti Iberpotash, neboť umožnilo snížení nákladů na poplatky za záruky po dlouhé období let 2006 až 2016. |
| --- | --- |

(151)

Komise má za to, že opatření představuje provozní podporu ve prospěch společnosti Iberpotash, neboť umožnilo snížení nákladů na poplatky za záruky po dlouhé období let 2006 až 2016.

| (152) | Komise nezjistila žádný potenciální důvod slučitelnosti pro tuto provozní podporu poskytnutou, aniž by byl sledován jakýkoli zjevný cíl společného zájmu, a dospěla tedy k závěru, že opatření spočívající ve snížené úrovni finančních záruk společnosti Iberpotash představuje neslučitelnou podporu v podobě nižších bankovních poplatků vyplývajících z nepatřičně nízké úrovně finančních záruk. |
| --- | --- |

(152)

Komise nezjistila žádný potenciální důvod slučitelnosti pro tuto provozní podporu poskytnutou, aniž by byl sledován jakýkoli zjevný cíl společného zájmu, a dospěla tedy k závěru, že opatření spočívající ve snížené úrovni finančních záruk společnosti Iberpotash představuje neslučitelnou podporu v podobě nižších bankovních poplatků vyplývajících z nepatřičně nízké úrovně finančních záruk.

5.3.2.   OPATŘENÍ Č. 4: INVESTICE DO ZAKRYTÍ ODPADNÍ HALDY V LOKALITĚ VILAFRUNS

| (153) | Španělské orgány tvrdí, že pokud by zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns představovalo státní podporu, byla by slučitelná na základě oddílu 3.1.1 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 týkajícího se podpory na ochranu životního prostředí pro podniky, které se řídí přísnějšími normami, než jsou normy Unie, nebo které zvyšují úroveň ochrany životního prostředí v případě, že norma Unie neexistuje. |
| --- | --- |

(153)

Španělské orgány tvrdí, že pokud by zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns představovalo státní podporu, byla by slučitelná na základě oddílu 3.1.1 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 týkajícího se podpory na ochranu životního prostředí pro podniky, které se řídí přísnějšími normami, než jsou normy Unie, nebo které zvyšují úroveň ochrany životního prostředí v případě, že norma Unie neexistuje.

| (154) | Uvádějí, že zakrytí odpadní haldy je pilotním projektem, jehož cílem je vyzkoušet novou technologii pro předcházení úniků z hald solného odpadu. Lokalita Vilafruns byla pro tento pilotní projekt údajně vybrána pro své zvláštní charakteristiky (menší objem; umístění jako první solná halda nejvýše proti proudu řeky Llobregat; skutečnost, že je již desetiletí neaktivní). Pokud by byly orgánům poskytnuty údaje o skutečných výsledcích, mohly by lépe řešit obecný problém hald solného odpadu v regionu. V tomto ohledu se očekává, že projekt přispěje k zachování, ochraně a obnově životního prostředí v regionu povodí řeky Llobregat, a sleduje tedy cíl společného zájmu. |
| --- | --- |

(154)

Uvádějí, že zakrytí odpadní haldy je pilotním projektem, jehož cílem je vyzkoušet novou technologii pro předcházení úniků z hald solného odpadu. Lokalita Vilafruns byla pro tento pilotní projekt údajně vybrána pro své zvláštní charakteristiky (menší objem; umístění jako první solná halda nejvýše proti proudu řeky Llobregat; skutečnost, že je již desetiletí neaktivní). Pokud by byly orgánům poskytnuty údaje o skutečných výsledcích, mohly by lépe řešit obecný problém hald solného odpadu v regionu. V tomto ohledu se očekává, že projekt přispěje k zachování, ochraně a obnově životního prostředí v regionu povodí řeky Llobregat, a sleduje tedy cíl společného zájmu.

| (155) | Španělské orgány dále vysvětlily, že projekt je součástí obecného plánu lepšího řízení katalánského povodí zahrnujícího různá opatření; některá financovaná z veřejných a jiná ze soukromých prostředků. |
| --- | --- |

(155)

Španělské orgány dále vysvětlily, že projekt je součástí obecného plánu lepšího řízení katalánského povodí zahrnujícího různá opatření; některá financovaná z veřejných a jiná ze soukromých prostředků.

| (156) | Komise má za to, že pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 v tomto případě skutečně poskytují základ pro posouzení slučitelnosti. Zejména bod 205 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 ve spojení s bodem 248 pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky z roku 2014 (31) umožňuje Komisi použít pravidla stanovená v pokynech k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 na protiprávní podporu poskytnutou v období 2009–2011. |
| --- | --- |

(156)

Komise má za to, že pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 v tomto případě skutečně poskytují základ pro posouzení slučitelnosti. Zejména bod 205 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 ve spojení s bodem 248 pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky z roku 2014 (31) umožňuje Komisi použít pravidla stanovená v pokynech k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 na protiprávní podporu poskytnutou v období 2009–2011.

31

| (157) | Podle oddílu 3.1.1 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 investiční podpora, která podnikům umožní řídit se přísnějšími normami, než jsou normy Unie, nebo zvyšovat úroveň ochrany životního prostředí v případě, že norma Unie neexistuje, se považuje za slučitelnou se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES [nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU] za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v bodech 74 až 84 a oddílu 3.2 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008. |
| --- | --- |

(157)

Podle oddílu 3.1.1 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 investiční podpora, která podnikům umožní řídit se přísnějšími normami, než jsou normy Unie, nebo zvyšovat úroveň ochrany životního prostředí v případě, že norma Unie neexistuje, se považuje za slučitelnou se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES [nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU] za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v bodech 74 až 84 a oddílu 3.2 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008.

| (158) | Normy Unie pro rekultivaci těžebních odpadů jsou stanoveny ve směrnici o těžebních odpadech. Avšak podle čl. 24 odst. 4 směrnice článek 5, čl. 6 odst. 3 až 5, články 7 a 8, čl. 12 odst. 1 a 2 a čl. 14 odst. 1 až 3 se nevztahují na zařízení pro nakládání s odpady, která přestala přijímat odpady před 1. květnem 2006, jako je tomu v případě odpadní haldy v lokalitě Vilafruns. V daném případě tedy neexistují žádné konkrétní normy Unie, které by stanovily úroveň, jaké musí odpadní halda v lokalitě Vilafruns dosáhnout z hlediska životního prostředí. |
| --- | --- |

(158)

Normy Unie pro rekultivaci těžebních odpadů jsou stanoveny ve směrnici o těžebních odpadech. Avšak podle čl. 24 odst. 4 směrnice článek 5, čl. 6 odst. 3 až 5, články 7 a 8, čl. 12 odst. 1 a 2 a čl. 14 odst. 1 až 3 se nevztahují na zařízení pro nakládání s odpady, která přestala přijímat odpady před 1. květnem 2006, jako je tomu v případě odpadní haldy v lokalitě Vilafruns. V daném případě tedy neexistují žádné konkrétní normy Unie, které by stanovily úroveň, jaké musí odpadní halda v lokalitě Vilafruns dosáhnout z hlediska životního prostředí.

| (159) | Jedna třetí strana tvrdí, že již v období 2008–2009 společnost Iberpotash měla bezprostřední zákonnou povinnost zajistit, aby byla halda zakryta, aniž by však pro tato tvrzení předložila jakékoli konkrétní důkazy. V každém případě má Komise za to, že ačkoli by společnost Iberpotash v budoucnu nakonec byla povinna zajistit řádnou rekultivaci odpadní haldy v lokalitě Vilafruns, žádná taková povinnost v období 2008–2009 neexistovala a při neexistenci podpory by společnost Iberpotash byla schopna i nadále spravovat odpadní haldu plněním svých povinností podle platného plánu rekultivace. |
| --- | --- |

(159)

Jedna třetí strana tvrdí, že již v období 2008–2009 společnost Iberpotash měla bezprostřední zákonnou povinnost zajistit, aby byla halda zakryta, aniž by však pro tato tvrzení předložila jakékoli konkrétní důkazy. V každém případě má Komise za to, že ačkoli by společnost Iberpotash v budoucnu nakonec byla povinna zajistit řádnou rekultivaci odpadní haldy v lokalitě Vilafruns, žádná taková povinnost v období 2008–2009 neexistovala a při neexistenci podpory by společnost Iberpotash byla schopna i nadále spravovat odpadní haldu plněním svých povinností podle platného plánu rekultivace.

| (160) | V souladu s bodem 79 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 intenzita takovéto podpory v případě velkých podniků nesmí překročit 50 % způsobilých nákladů. Jestliže se investice týká získání majetku v oblasti ekologických inovací nebo spuštění projektu v oblasti ekologických inovací, lze intenzitu podpory zvýšit o 10 procentních bodů za předpokladu, že jsou splněny podmínky bodu 78 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008. Kromě toho intenzita podpory může dosáhnout 100 % v případě, že investiční podpora je poskytnuta na základě skutečně konkurenčního nabídkového řízení s jasnými, transparentními a nediskriminačními podmínkami účinně zajišťujícími, že podpora bude pouze taková, aby pokryla minimální požadavky nezbytné k dosažení cíle ochrany životního prostředí (viz 77. bod odůvodnění pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008). Toto nabídkové řízení musí být nediskriminační a musí zajistit účast dostatečného počtu podniků. Rozpočet spojený s nabídkovým řízením navíc musí být ve své výši závazně omezen v tom smyslu, že podporu nemohou obdržet všichni žadatelé. |
| --- | --- |

(160)

V souladu s bodem 79 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 intenzita takovéto podpory v případě velkých podniků nesmí překročit 50 % způsobilých nákladů. Jestliže se investice týká získání majetku v oblasti ekologických inovací nebo spuštění projektu v oblasti ekologických inovací, lze intenzitu podpory zvýšit o 10 procentních bodů za předpokladu, že jsou splněny podmínky bodu 78 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008. Kromě toho intenzita podpory může dosáhnout 100 % v případě, že investiční podpora je poskytnuta na základě skutečně konkurenčního nabídkového řízení s jasnými, transparentními a nediskriminačními podmínkami účinně zajišťujícími, že podpora bude pouze taková, aby pokryla minimální požadavky nezbytné k dosažení cíle ochrany životního prostředí (viz 77. bod odůvodnění pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008). Toto nabídkové řízení musí být nediskriminační a musí zajistit účast dostatečného počtu podniků. Rozpočet spojený s nabídkovým řízením navíc musí být ve své výši závazně omezen v tom smyslu, že podporu nemohou obdržet všichni žadatelé.

| (161) | Podle bodu 80 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 způsobilé náklady musí být omezeny na dodatečné investiční náklady, jež jsou nezbytné k dosažení vyšší úrovně ochrany životního prostředí, snížené o jakékoli provozní přínosy a zvýšené o jakékoli provozní náklady během prvních pěti let. Pokud norma Unie neexistuje, tyto mimořádné investiční náklady představují investiční náklady nezbytné k dosažení vyšší úrovně ochrany životního prostředí oproti úrovni, kterou by daný podnik nebo podniky dosáhly bez poskytnutí jakékoli podpory na ochranu životního prostředí (viz 84. bod odůvodnění písm. c) pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008). |
| --- | --- |

(161)

Podle bodu 80 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 způsobilé náklady musí být omezeny na dodatečné investiční náklady, jež jsou nezbytné k dosažení vyšší úrovně ochrany životního prostředí, snížené o jakékoli provozní přínosy a zvýšené o jakékoli provozní náklady během prvních pěti let. Pokud norma Unie neexistuje, tyto mimořádné investiční náklady představují investiční náklady nezbytné k dosažení vyšší úrovně ochrany životního prostředí oproti úrovni, kterou by daný podnik nebo podniky dosáhly bez poskytnutí jakékoli podpory na ochranu životního prostředí (viz 84. bod odůvodnění písm. c) pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008).

| (162) | V tomto případě španělské orgány tvrdí, že před investicí do zakrytí haldy příslušný plán rekultivace společnosti Iberpotash obsahoval konkrétní rekultivační opatření pro odpadní haldu v lokalitě Vilafruns zaměřená na omezení úniků z haldy, a tím na minimalizaci jejího dopadu na životní prostředí. Očekávané náklady těchto opatření představující srovnávací situace při neexistenci státní podpory v souladu s 81. bodem odůvodnění písm. a) pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 činily [...] EUR. Komise rozumí, že tato opatření byla španělskými orgány považována za dostatečná pro to, aby bylo zajištěno splnění povinností v oblasti životního prostředí vztahujících se v té době na neaktivní odpadní haldu v lokalitě Vilafruns. |
| --- | --- |

(162)

V tomto případě španělské orgány tvrdí, že před investicí do zakrytí haldy příslušný plán rekultivace společnosti Iberpotash obsahoval konkrétní rekultivační opatření pro odpadní haldu v lokalitě Vilafruns zaměřená na omezení úniků z haldy, a tím na minimalizaci jejího dopadu na životní prostředí. Očekávané náklady těchto opatření představující srovnávací situace při neexistenci státní podpory v souladu s 81. bodem odůvodnění písm. a) pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 činily [...] EUR. Komise rozumí, že tato opatření byla španělskými orgány považována za dostatečná pro to, aby bylo zajištěno splnění povinností v oblasti životního prostředí vztahujících se v té době na neaktivní odpadní haldu v lokalitě Vilafruns.

| (163) | Kromě toho, jak vysvětlily španělské orgány, zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns bylo považováno za tzv. „pilotní projekt“ s cílem v praxi ověřit vhodnost této metody rekultivace pro řešení problémů v oblasti životního prostředí regionu Llobregat. Zakrytí tedy nebylo provedeno z důvodu skutečného právního závazku tak učinit, ale spíše s ohledem na obecnější veřejný zájem najít nejvhodnější metodu rekultivace, která by v budoucnu měla být použita pro všechny ostatní odpadní haldy ovlivňující životní prostředí regionu. |
| --- | --- |

(163)

Kromě toho, jak vysvětlily španělské orgány, zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns bylo považováno za tzv. „pilotní projekt“ s cílem v praxi ověřit vhodnost této metody rekultivace pro řešení problémů v oblasti životního prostředí regionu Llobregat. Zakrytí tedy nebylo provedeno z důvodu skutečného právního závazku tak učinit, ale spíše s ohledem na obecnější veřejný zájem najít nejvhodnější metodu rekultivace, která by v budoucnu měla být použita pro všechny ostatní odpadní haldy ovlivňující životní prostředí regionu.

| (164) | Zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns v období 2008–2009 umožnilo společnosti Iberpotash, aby v rámci svých činností, při neexistenci norem Unie, zvyšovala úroveň ochrany životního prostředí v souladu se 74. bodem odůvodnění písm. b) pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008. |
| --- | --- |

(164)

Zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns v období 2008–2009 umožnilo společnosti Iberpotash, aby v rámci svých činností, při neexistenci norem Unie, zvyšovala úroveň ochrany životního prostředí v souladu se 74. bodem odůvodnění písm. b) pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008.

| (165) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti by mimořádné investiční náklady na investiční projekt dosahovaly investičních nákladů ve výši 7 887 571 EUR mínus náklady ve výši [...] EUR ve srovnávacím scénáři. Jelikož Vilafruns není v provozu řadu let, nevyplývají ze zakrytí odpadní haldy žádné provozní přínosy. Provozní náklady na údržbu zařízení podle španělských orgánů v loňském roce dosahovaly [...] EUR. Budeme-li předpokládat, že během prvních pěti let zůstanou v této úrovni, celková výše provozních nákladů, které je třeba přičíst ke způsobilým nákladům, by činila [...] EUR. Celkové způsobilé náklady by tedy činily 7 804 922,60 EUR (32). |
| --- | --- |

(165)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti by mimořádné investiční náklady na investiční projekt dosahovaly investičních nákladů ve výši 7 887 571 EUR mínus náklady ve výši [...] EUR ve srovnávacím scénáři. Jelikož Vilafruns není v provozu řadu let, nevyplývají ze zakrytí odpadní haldy žádné provozní přínosy. Provozní náklady na údržbu zařízení podle španělských orgánů v loňském roce dosahovaly [...] EUR. Budeme-li předpokládat, že během prvních pěti let zůstanou v této úrovni, celková výše provozních nákladů, které je třeba přičíst ke způsobilým nákladům, by činila [...] EUR. Celkové způsobilé náklady by tedy činily 7 804 922,60 EUR (32).

32

| (166) | Jelikož podpora dosáhla celkových investičních nákladů 7 887 571 EUR, představuje více než 100 % způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

(166)

Jelikož podpora dosáhla celkových investičních nákladů 7 887 571 EUR, představuje více než 100 % způsobilých nákladů.

| (167) | Španělské orgány neposkytly žádné důkazy, že odpadní halda v lokalitě Vilafruns byla vybrána ve skutečně konkurenčním nabídkovém řízení na základě jasných, transparentních a nediskriminačních kritérií z většího počtu možných dalších projektů. Ve skutečnosti byla halda španělskými orgány vybrána pouze z důvodu svých charakteristik, které byly považovány za vhodné pro daný projekt (viz 154. bod odůvodnění). Bod 77 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 umožňující intenzitu podpory až do výše 100 % tedy nelze v daném případě použít. |
| --- | --- |

(167)

Španělské orgány neposkytly žádné důkazy, že odpadní halda v lokalitě Vilafruns byla vybrána ve skutečně konkurenčním nabídkovém řízení na základě jasných, transparentních a nediskriminačních kritérií z většího počtu možných dalších projektů. Ve skutečnosti byla halda španělskými orgány vybrána pouze z důvodu svých charakteristik, které byly považovány za vhodné pro daný projekt (viz 154. bod odůvodnění). Bod 77 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 umožňující intenzitu podpory až do výše 100 % tedy nelze v daném případě použít.

| (168) | Komise má dále za to, že metoda rekultivace odpadní haldy jejím zakrytím nepropustnou vrstvou zajišťující její izolování od vody nelze považovat za projekt v oblasti ekologických inovací ve smyslu bodu 78 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008. Navzdory argumentům španělských orgánů, že zakrytí je jedinečné a inovační, tuto metodu nelze považovat za novou nebo podstatně vylepšenou v porovnání se současným stavem v daném odvětví v Unii z níže uvedených důvodů. |
| --- | --- |

(168)

Komise má dále za to, že metoda rekultivace odpadní haldy jejím zakrytím nepropustnou vrstvou zajišťující její izolování od vody nelze považovat za projekt v oblasti ekologických inovací ve smyslu bodu 78 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008. Navzdory argumentům španělských orgánů, že zakrytí je jedinečné a inovační, tuto metodu nelze považovat za novou nebo podstatně vylepšenou v porovnání se současným stavem v daném odvětví v Unii z níže uvedených důvodů.

| (169) | Mohou existovat technické rozdíly mezi zakrytím v lokalitě Vilafruns a zakrytím provedeným v případě alsaských odpadních hald, jak je vysvětleno v technickém příspěvku podniku Agencia Catalana del Agua. Avšak obdobné metodiky, jejichž cílem je zakrytí a utěsnění haldy nepropustným materiálem, již byly uplatněny, zejména v Německu. Podle knihy německého odborníka, který se konkrétně zabývá dostupnými technologiemi v odvětví těžby potaše (33), má se zakrýváním odpadních hald vzniklých těžbou potaše rozsáhlé třicetileté zkušenosti Německo, kdy cílem bylo zabránit vstupu vody do haldy, a tím minimalizovat únik. Kniha tvrdí, že experimenty se zakrýváním odpadních hald v Německu sahají až do 50. let 20. století a že již od 70. let 20. století, a zejména od 90. let 20. století, řada převážně středně velkých odpadních hald byla v Německu zakrývána, přičemž se zkoušely různé druhy materiálů a technik. Výroční zpráva německé společnosti těžící potaš K+S za rok 2015 uvádí, že malé a středně velké nepoužívané hlušinové haldy byly zakryty v rámci jejich staré strategie týkající se hald ve snaze zamezit dlouhodobému dopadu na přírodu a životní prostředí a tento dopad minimalizovat. V současné době je udržováno celkem 41 nepoužívaných hlušinových hald v Dolním Sasku a dvě ve spolkové zemi Bádensko-Württembersko. Patnáct z nich bylo ozeleněno a na dalších šesti ozelenění probíhá (34). |
| --- | --- |

(169)

Mohou existovat technické rozdíly mezi zakrytím v lokalitě Vilafruns a zakrytím provedeným v případě alsaských odpadních hald, jak je vysvětleno v technickém příspěvku podniku Agencia Catalana del Agua. Avšak obdobné metodiky, jejichž cílem je zakrytí a utěsnění haldy nepropustným materiálem, již byly uplatněny, zejména v Německu. Podle knihy německého odborníka, který se konkrétně zabývá dostupnými technologiemi v odvětví těžby potaše (33), má se zakrýváním odpadních hald vzniklých těžbou potaše rozsáhlé třicetileté zkušenosti Německo, kdy cílem bylo zabránit vstupu vody do haldy, a tím minimalizovat únik. Kniha tvrdí, že experimenty se zakrýváním odpadních hald v Německu sahají až do 50. let 20. století a že již od 70. let 20. století, a zejména od 90. let 20. století, řada převážně středně velkých odpadních hald byla v Německu zakrývána, přičemž se zkoušely různé druhy materiálů a technik. Výroční zpráva německé společnosti těžící potaš K+S za rok 2015 uvádí, že malé a středně velké nepoužívané hlušinové haldy byly zakryty v rámci jejich staré strategie týkající se hald ve snaze zamezit dlouhodobému dopadu na přírodu a životní prostředí a tento dopad minimalizovat. V současné době je udržováno celkem 41 nepoužívaných hlušinových hald v Dolním Sasku a dvě ve spolkové zemi Bádensko-Württembersko. Patnáct z nich bylo ozeleněno a na dalších šesti ozelenění probíhá (34).

33

34

| (170) | Ačkoli se tedy technické detaily těchto projektů mohou lišit v závislosti na konkrétních podmínkách každé lokality, projekt nelze považovat za projekt v oblasti ekologických inovací podle oddílu 3.1.1 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008. |
| --- | --- |

(170)

Ačkoli se tedy technické detaily těchto projektů mohou lišit v závislosti na konkrétních podmínkách každé lokality, projekt nelze považovat za projekt v oblasti ekologických inovací podle oddílu 3.1.1 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008.

| (171) | Maximální intenzita podpory pro společnost Iberpotash jakožto velký podnik podle bodu 76 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 tedy činí 50 % způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

(171)

Maximální intenzita podpory pro společnost Iberpotash jakožto velký podnik podle bodu 76 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 tedy činí 50 % způsobilých nákladů.

| (172) | Z tohoto důvodu maximální výše podpory, kterou Komise považuje za slučitelnou s vnitřním trhem podle pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 jako investiční podporu umožňující společnosti Iberpotash zvýšit úroveň ochrany životního prostředí, činí 3 902 461,30 EUR. |
| --- | --- |

(172)

Z tohoto důvodu maximální výše podpory, kterou Komise považuje za slučitelnou s vnitřním trhem podle pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 jako investiční podporu umožňující společnosti Iberpotash zvýšit úroveň ochrany životního prostředí, činí 3 902 461,30 EUR.

| (173) | Komise tedy považuje zbývající část celkové výše podpory pro toto opatření (tj. 3 985 109,70 EUR) za protiprávní a neslučitelnou podporu. |
| --- | --- |

(173)

Komise tedy považuje zbývající část celkové výše podpory pro toto opatření (tj. 3 985 109,70 EUR) za protiprávní a neslučitelnou podporu.

6.   NAVRÁCENÍ PODPORY

NAVRÁCENÍ PODPORY

| (174) | Podle Smlouvy a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise oprávněna rozhodnout, že dotyčný členský stát musí podporu zrušit či upravit, jestliže shledá, že je neslučitelná s vnitřním trhem (35). Soudní dvůr rovněž opakovaně rozhodl, že povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží k obnovení dřívějšího stavu (36). |
| --- | --- |

(174)

Podle Smlouvy a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise oprávněna rozhodnout, že dotyčný členský stát musí podporu zrušit či upravit, jestliže shledá, že je neslučitelná s vnitřním trhem (35). Soudní dvůr rovněž opakovaně rozhodl, že povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží k obnovení dřívějšího stavu (36).

35

36

| (175) | Soudní dvůr v této souvislosti stanovil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí částky poskytnuté formou protiprávní podpory, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (37). |
| --- | --- |

(175)

Soudní dvůr v této souvislosti stanovil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí částky poskytnuté formou protiprávní podpory, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (37).

37

| (176) | V souladu s judikaturou se v čl. 16 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2015/1589 (38) uvádí, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil [...]“. |
| --- | --- |

(176)

V souladu s judikaturou se v čl. 16 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2015/1589 (38) uvádí, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil [...]“.

38

| (177) | Tedy vzhledem k tomu, že dotyčná opatření:






  a) | celková výše podpory poskytnuté společnosti Iberpotash v rámci opatření č. 1 v podobě nižších bankovních poplatků za sníženou úroveň záruk pro období 2006–2016, která činí 1 864 622 EUR, a |
| --- | --- | --- |

(177)

Tedy vzhledem k tomu, že dotyčná opatření:

a)

celková výše podpory poskytnuté společnosti Iberpotash v rámci opatření č. 1 v podobě nižších bankovních poplatků za sníženou úroveň záruk pro období 2006–2016, která činí 1 864 622 EUR, a

| b) | část opatření č. 4 překračující maximální intenzitu podpory pro investiční podporu umožňující společnosti Iberpotash zvýšit úroveň ochrany životního prostředí zakrytím odpadní haldy v lokalitě Vilafruns, která činí 3 985 109,70 EUR, byla provedena v rozporu s článkem 108 Smlouvy a je nutno je považovat za protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být částka podpory navrácena, aby se obnovil stav, který na trhu existoval před jejich poskytnutím. Navrácení podpory by se mělo vztahovat na období od okamžiku, kdy příjemce zvýhodnění dosáhl, tj. kdy byla příjemci podpora dána k dispozici, až do jejího skutečného navrácení; částky, které mají být navráceny, zahrnují úroky až do data skutečného navrácení. |
| --- | --- |

b)

část opatření č. 4 překračující maximální intenzitu podpory pro investiční podporu umožňující společnosti Iberpotash zvýšit úroveň ochrany životního prostředí zakrytím odpadní haldy v lokalitě Vilafruns, která činí 3 985 109,70 EUR, byla provedena v rozporu s článkem 108 Smlouvy a je nutno je považovat za protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být částka podpory navrácena, aby se obnovil stav, který na trhu existoval před jejich poskytnutím. Navrácení podpory by se mělo vztahovat na období od okamžiku, kdy příjemce zvýhodnění dosáhl, tj. kdy byla příjemci podpora dána k dispozici, až do jejího skutečného navrácení; částky, které mají být navráceny, zahrnují úroky až do data skutečného navrácení.

7.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (178) | Komise konstatuje, že Španělsko protiprávně poskytlo podporu ve prospěch společnosti Iberpotash podle opatření č. 1 v podobě nepatřičně nízkých poplatků za záruku vyplývajících z nepatřičně nízké úrovně záruk pro období 2006–2016 ve výši 1 864 622 EUR v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Komise konstatuje, že tato podpora je neslučitelná s vnitřním trhem a musí být navrácena. |
| --- | --- |

(178)

Komise konstatuje, že Španělsko protiprávně poskytlo podporu ve prospěch společnosti Iberpotash podle opatření č. 1 v podobě nepatřičně nízkých poplatků za záruku vyplývajících z nepatřičně nízké úrovně záruk pro období 2006–2016 ve výši 1 864 622 EUR v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Komise konstatuje, že tato podpora je neslučitelná s vnitřním trhem a musí být navrácena.

| (179) | Komise konstatuje, že Španělsko protiprávně poskytlo investiční podporu umožňující společnosti Iberpotash zvýšit úroveň ochrany životního prostředí zakrytím odpadní haldy v lokalitě Vilafruns (opatření č. 4) v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

(179)

Komise konstatuje, že Španělsko protiprávně poskytlo investiční podporu umožňující společnosti Iberpotash zvýšit úroveň ochrany životního prostředí zakrytím odpadní haldy v lokalitě Vilafruns (opatření č. 4) v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.

| (180) | Komise však konstatuje, že část opatření č. 4 ve výši 3 902 461,30 EUR je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c), neboť je v souladu s pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008. |
| --- | --- |

(180)

Komise však konstatuje, že část opatření č. 4 ve výši 3 902 461,30 EUR je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c), neboť je v souladu s pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008.

| (181) | Komise naopak konstatuje, že zbývající část celkové výše podpory pro opatření č. 4 překračující povolenou maximální intenzitu podpory, konkrétně 3 985 109,70 EUR, je neslučitelná s vnitřním trhem a musí být navrácena, |
| --- | --- |

(181)

Komise naopak konstatuje, že zbývající část celkové výše podpory pro opatření č. 4 překračující povolenou maximální intenzitu podpory, konkrétně 3 985 109,70 EUR, je neslučitelná s vnitřním trhem a musí být navrácena,

PŘIJALA TOTO ROZHODUTÍ:

Článek 1

1.   Státní podpora ve prospěch společnosti Iberpotash v podobě nepatřičně nízkých poplatků za záruky vyplývajících z nepatřičně nízké úrovně záruk pro období 2006–2016 ve výši 1 864 622 EUR protiprávně poskytnutá Španělskem v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie je neslučitelná s vnitřním trhem.

2.   Státní podpora na zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns ve výši 3 902 461,30 EUR protiprávně poskytnutá Španělskem v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie ve prospěch společnosti Iberpotash je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c).

3.   Zbývající část státní podpory na zakrytí odpadní haldy v lokalitě Vilafruns ve výši 3 985 109,70 EUR protiprávně poskytnutá Španělskem v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie ve prospěch společnosti Iberpotash je neslučitelná s vnitřním trhem.

Článek 2

1.   Španělsko zajistí, aby příjemce navrátil podporu uvedenou v čl. 1 odst. 1 a 3.

2.   Částky, které mají být navráceny, zahrnují úroky ode dne, kdy byly uvedené částky dány příjemci k dispozici, do dne jejich skutečného navrácení.

3.   Úroky se vypočtou jako složený úrok v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (39) a s nařízením Komise (ES) č. 271/2008 (40), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.

4.   Španělsko zruší všechny zbývající platby podpory uvedené v čl. 1 odst. 1 a 3 s účinností ke dni přijetí tohoto rozhodnutí.

Článek 3

1.   Navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 1 a 3 se provede s okamžitým účinkem.

2.   Španělsko zajistí provedení tohoto rozhodnutí ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 4

1.   Ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Španělsko Komisi tyto informace:

| a) | celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce navrátit; |
| --- | --- |

a)

celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce navrátit;

| b) | podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím; |
| --- | --- |

b)

podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;

| c) | dokumenty prokazující, že příjemci bylo nařízeno, aby podporu vrátil. |
| --- | --- |

c)

dokumenty prokazující, že příjemci bylo nařízeno, aby podporu vrátil.

2.   Španělsko Komisi průběžně informuje o pokroku při provádění vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, dokud nebude podpora uvedená v čl. 1 odst. 1 a 3 navrácena. Na žádost Komise neprodleně předloží informace o opatřeních již přijatých a plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o výši podpory a úrocích splatných při navrácení, které již příjemce navrátil.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.

V Bruselu dne 31. srpna 2017.

Za Komisi

Margrethe VESTAGER

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. C 142, 22.4.2016, s. 18.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/21/ES ze dne 15. března 2006 o nakládání s odpady z těžebního průmyslu a o změně směrnice 2004/35/ES (Úř. věst. L 102, 11.4.2006, s. 15).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).

4

(5)  Údajná porušení směrnice o těžebních odpadech, která jsou předmětem uvedeného řízení o porušení předpisů, se netýkají výše finančních záruk podle článku 14 směrnice, jak jsou posuzovány v tomto rozhodnutí.

5

(6)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

6

(7)  Pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (Úř. věst. C 82, 1.4.2008, s. 1).

7

(8)  Směrnice Rady 75/442/EHS ze dne 15. července 1975 o odpadech (Úř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 39).

8

(9)  Nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis (Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 5).

9

de minimis

(10)  Nařízení Komise (EU) č. 1407/2013 ze dne 18. prosince 2013 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis (Úř. věst. L 352, 24.12.2013, s. 1).

10

de minimis

(11)  Ley 12/1981, de 24 de diciembre, por la que se establecen normas adicionales de protección de los espacios de especial interés natural afectados por actividades extractivas.

11

(12)  Decreto 202/1994, de 14 de junio, por el que se establecen los criterios para la determinación de las fianzas relativas a los programas de restauración de actividades extractivas.

12

(13)  Viz čl. 2 odst. 4 písm. h) nařízení č. 202/1994.

13

(14)  Podle studie společnosti ERF předložené stěžovatelem (viz 68. bod odůvodnění) aktivní odpadní halda v lokalitě Balsareny/Sallent (El Cogulló) zaujímala v roce 2011 plochu 35 hektarů a hmotnost odpadu dosahovala 41 megatun, zatímco aktivní odpadní halda v lokalitě Súria (El Fusteret) zaujímala plochu 27 hektarů a hmotnost odpadu činila 22 megatun.

14

El Cogulló

El Fusteret

(15)  
  A study of the costs of improving management of mine waste (Studie nákladů na zlepšení nakládání s těžebním odpadem), Symonds Group ve spolupráci s COWI, zpráva pro GŘ pro životní prostředí, Evropská komise, konečná zpráva z října 2001.

15

A study of the costs of improving management of mine waste

(16)  Zdá se, že vhodnost použití čl. 2 odst. 4 písm. h) nařízení č. 202/1994 v tomto ohledu potvrzují také připomínky společnosti Iberpotash k rozhodnutí o zahájení řízení (viz zejména bod 68 připomínek).

16

(17)  Viz např. Výroční zpráva německé společnosti těžící potaš K+S Kali GmbHfor 2015, s. 48 (http://www.k-plus-s.com/en/archiv/finanzberichte.html), rekultivační metody použité pro alsaské odpadní haldy, jak je popsáno v dokumentu ACA předloženém jako příloha 2 podání španělských orgánů ze dne 19. dubna 2016, nebo kniha německého odborníka Henry Rauche: Die Kaliindustrie im 21. Jahrhundert, Springer-Verlag Berlin Heidelberg 2015, viz internetové stránky (https://mining-report.de/blog/henry-rauche-die-kaliindustrie-im-21-jahrhundert).

17

(18)  Rozhodnutí Komise 1999/227/ ESUO ze dne 29. července 1998 o státní podpoře poskytnuté spolkovou zemí Dolní Sasko (Německo) společnosti Georgsmarienhütte GmbH (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 72).

18

(19)  Viz také rozsudek Soudního dvora ze dne 1. prosince 1998, Ecotrade, C-200/97, ECLI:EU:C1998:579, a zejména bod 41.

19

(20)  Ley 39/2015, de 1 de octubre, del Procedimiento Administrativo Común de las Administraciones Públicas, viz internetové stránky (https://www.boe.es/buscar/act.php?id=BOE-A-2015-10565&p=20151002&tn=1#a99).

20

(21)  Ley 27/2006, de 18 de julio, por la que se regulan los derechos de acceso a la información, de participación pública y de acceso a la justicia en materia de medio ambiente.

21

(22)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES ze dne 21. dubna 2004 o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí (Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 56).

22

(23)  Viz zejména bod 11 připomínek španělských orgánů k připomínkám třetích stran podaných dne 27. července 2016.

23

(24)  Viz rozhodnutí Komise 94/449/ES ze dne 14. prosince 1993 týkající se řízení podle nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 (věc č. IV/M.308 – Kali – Salz/MdK/Treuhand) (Úř. věst. L 186, 21.7.1994, s. 38).

24

(25)  Memoria de Sostenibilidad 2014, s. 15, viz internetové stránky (http://www.icliberia.com/noticia/icl-iberia-presents-the-sustainability-report).

25

(26)  Viz připomínky společnosti Iberpotash k rozhodnutí o zahájení řízení, bod 23.

26

(27)  Jelikož záruka pro lokalitu Balsareny/Sallent byla stanovena povolením vydaným dne 29. dubna 2008, rozdíl v poplatcích za záruku pro lokalitu Balsareny/Sallent v tomto roce se vypočítá jako 8/12 roční částky.

27

(28)  Jelikož záruka pro lokalitu Súria byla stanovena povolením vydaným dne 9. listopadu 2006, rozdíl v poplatcích za záruku pro lokalitu Súria v tomto roce se vypočítá jako 1/12 roční částky.

28

(29)  Jelikož záruka pro lokalitu Súria byla zvýšena na „správnou“ částku v květnu 2015, rozdíl v poplatcích za záruku pro lokalitu Súria v tomto roce se vypočítá jako 4/12 roční částky.

29

(*1)  Důvěrné informace.

*1

(30)  Viz připomínky španělských orgánů k rozhodnutí o zahájení řízení, bod 55.

30

(31)  Sdělení Komise – Pokyny pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 (Úř. věst. C 200, 28.6.2014, s. 1).

31

(32)  Tj. 7 887 571 EUR mínus [...] EUR plus [...] EUR.

32

(33)  Henry Rauche: Die Kaliindustrie im 21. Jahrhundert, Springer-Verlag Berlin Heidelberg 2015, viz internetové stránky (http://www.springer.com/de/book/9783662468333). Na existenci této knihy nás upozornila jedna ze zúčastněných stran. Knihu napsal odborník s třicetiletou zkušeností v odvětví těžby potaše a tato kniha představuje, i podle nezávislých recenzí (viz např. https://mining-report.de/blog/henry-rauche-die-kaliindustrie-im-21-jahrhundert/), souhrnný přehled současných technik a technologií v odvětví těžby potaše.

33

(34)  Výroční zpráva společnosti K+S za rok 2015, s. 48, viz internetové stránky (http://www.k-plus-s.com/en/archiv/finanzberichte.html).

34

(35)  Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 12. července 1973, Komise v. Německo, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, bod 13.

35

(36)  Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 14. září 1994, Španělsko v. Komise, spojené věci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, bod 75.

36

(37)  Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 17. června 1999, Belgie v. Komise, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:31, body 64 a 65.

37

(38)  Nařízení Rady (EU) 2015/1589 ze dne 13. července 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 248, 24.9.2015, s. 9).

38

(39)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (EU) 2015/1589, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

39

(40)  Nařízení Komise (ES) č. 271/2008 ze dne 30. ledna 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 82, 25.3.2008, s. 1).

40

---

| 31.1.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 28/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 28/49

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/119

ze dne 18. září 2017

o státní podpoře SA.47702 (2017/C) (ex 2017/N) – Spojené království

Alternativní balíček, který má nahradit závazek banky Royal Bank of Scotland k odprodeji podniku Rainbow

(oznámeno pod číslem C(2017) 6184)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Rozhodnutím ze dne 14. prosince 2009 (2) (dále jen „rozhodnutí o restrukturalizaci“) prohlásila Komise řadu opatření státní podpory (3) ve prospěch banky Royal Bank of Scotland (dále jen „banka RBS“) za slučitelnou s vnitřním trhem. K tomuto závěru došla na základě plánu restrukturalizace (dále jen „plán restrukturalizace“) a závazků (dále jen „závazky“) vydaných vládou Spojeného království (dále jen „orgány Spojeného království“). |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím ze dne 14. prosince 2009 (2) (dále jen „rozhodnutí o restrukturalizaci“) prohlásila Komise řadu opatření státní podpory (3) ve prospěch banky Royal Bank of Scotland (dále jen „banka RBS“) za slučitelnou s vnitřním trhem. K tomuto závěru došla na základě plánu restrukturalizace (dále jen „plán restrukturalizace“) a závazků (dále jen „závazky“) vydaných vládou Spojeného království (dále jen „orgány Spojeného království“).

2

3

| (2) | V rozhodnutí ze dne 9. dubna 2014 (4) (dále jen „pozměněné rozhodnutí o restrukturalizaci“) Komise prohlásila, že oznámený pozměněný seznam závazků (5) (dále jen „pozměněné závazky“) nepředstavuje státní podporu. Pozměněné závazky rovněž nemají vliv na závěr, že státní podpora poskytnutá bance RBS je slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU (SFEU), k němuž se dospělo v rozhodnutí o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(2)

V rozhodnutí ze dne 9. dubna 2014 (4) (dále jen „pozměněné rozhodnutí o restrukturalizaci“) Komise prohlásila, že oznámený pozměněný seznam závazků (5) (dále jen „pozměněné závazky“) nepředstavuje státní podporu. Pozměněné závazky rovněž nemají vliv na závěr, že státní podpora poskytnutá bance RBS je slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU (SFEU), k němuž se dospělo v rozhodnutí o restrukturalizaci.

4

5

| (3) | Od doby, kdy bylo přijato pozměněné rozhodnutí o restrukturalizaci, se konaly časté výměny názorů ve formě schůzí, konferenčních hovorů a výměn e-mailů a dokumentů mezi útvary Komise, orgány Spojeného království a bankou RBS (přímo nebo prostřednictvím kontrolního správce jmenovaného na základě rozhodnutí o restrukturalizaci). |
| --- | --- |

(3)

Od doby, kdy bylo přijato pozměněné rozhodnutí o restrukturalizaci, se konaly časté výměny názorů ve formě schůzí, konferenčních hovorů a výměn e-mailů a dokumentů mezi útvary Komise, orgány Spojeného království a bankou RBS (přímo nebo prostřednictvím kontrolního správce jmenovaného na základě rozhodnutí o restrukturalizaci).

| (4) | Dne 17. února 2017 Pokladna Jejího Veličenstva (Her Majesty's Treasury, dále jen „HMT“) veřejně oznámila, že formálně požádá o změnu s cílem nahradit závazek k odprodeji podniku Rainbow (6) balíčkem opatření, která mají zvýšit hospodářskou soutěž na bankovním trhu pro malé a střední podniky a střední korporátní klientelu (7) (dále jen „bankovní trh pro malé a střední podniky a střední korporátní klientelu“). |
| --- | --- |

(4)

Dne 17. února 2017 Pokladna Jejího Veličenstva (Her Majesty's Treasury, dále jen „HMT“) veřejně oznámila, že formálně požádá o změnu s cílem nahradit závazek k odprodeji podniku Rainbow (6) balíčkem opatření, která mají zvýšit hospodářskou soutěž na bankovním trhu pro malé a střední podniky a střední korporátní klientelu (7) (dále jen „bankovní trh pro malé a střední podniky a střední korporátní klientelu“).

6

7

| (5) | V dopise ze dne 2. března 2017 orgány Spojeného království oznámily Komisi formální žádost o nahrazení závazku k odprodeji takzvaného podniku Rainbow, který byl vymezen v rozhodnutí o restrukturalizaci (8) a následně pozměněn v pozměněném rozhodnutí o restrukturalizaci (9). |
| --- | --- |

(5)

V dopise ze dne 2. března 2017 orgány Spojeného království oznámily Komisi formální žádost o nahrazení závazku k odprodeji takzvaného podniku Rainbow, který byl vymezen v rozhodnutí o restrukturalizaci (8) a následně pozměněn v pozměněném rozhodnutí o restrukturalizaci (9).

8

9

| (6) | Komise dopisem ze dne 4. dubna 2017 (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) vyrozuměla Spojené království o svém rozhodnutí zahájit ve věci této žádosti řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. |
| --- | --- |

(6)

Komise dopisem ze dne 4. dubna 2017 (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) vyrozuměla Spojené království o svém rozhodnutí zahájit ve věci této žádosti řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.

| (7) | Dne 5. května 2017 bylo rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (10). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek. |
| --- | --- |

(7)

Dne 5. května 2017 bylo rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (10). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.

Úředním věstníku Evropské unie

10

| (8) | Dne 8. května 2017 předložily orgány Spojeného království odpověď na rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(8)

Dne 8. května 2017 předložily orgány Spojeného království odpověď na rozhodnutí o zahájení řízení.

| (9) | Během května a června roku 2017 obdržela Komise připomínky od zúčastněných stran. K objasnění obdržených připomínek se konaly schůzky s některými zúčastněnými stranami. Komise zaslala orgánům Spojeného království připomínky obdržené od zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(9)

Během května a června roku 2017 obdržela Komise připomínky od zúčastněných stran. K objasnění obdržených připomínek se konaly schůzky s některými zúčastněnými stranami. Komise zaslala orgánům Spojeného království připomínky obdržené od zúčastněných stran.

| (10) | Dne 22. června 2017 předložily orgány Spojeného království odpověď k připomínkám zúčastněných stran a k připomínkám obdrženým v rámci tržního testu, který provedly orgány Spojeného království (11). |
| --- | --- |

(10)

Dne 22. června 2017 předložily orgány Spojeného království odpověď k připomínkám zúčastněných stran a k připomínkám obdrženým v rámci tržního testu, který provedly orgány Spojeného království (11).

11

| (11) | Dopisem ze dne 28. července 2017 orgány Spojeného království zaslaly Komisi aktualizované oznámení, které zohledňuje aktualizaci alternativního balíčku navrženého v původním oznámení ze dne 2. března 2017. |
| --- | --- |

(11)

Dopisem ze dne 28. července 2017 orgány Spojeného království zaslaly Komisi aktualizované oznámení, které zohledňuje aktualizaci alternativního balíčku navrženého v původním oznámení ze dne 2. března 2017.

2.   DALŠÍ PŘIPOMÍNKA

DALŠÍ PŘIPOMÍNKA

| (12) | Vzhledem k tomu, že Spojené království dne 29. března 2017 oznámilo svůj záměr vystoupit z Evropské unie, přestanou se Smlouvy v souladu s článkem 50 Smlouvy o Evropské unii na Spojené království vztahovat ode dne vstupu dohody o vystoupení v platnost, nebo nedojde-li k tomu, dva roky po oznámení, pokud Evropská rada po dohodě se Spojeným královstvím nerozhodne o prodloužení této lhůty. Aniž jsou dotčena ustanovení dohody o vystoupení, použije se toto rozhodnutí proto pouze do doby, než Spojené království přestane být členským státem. |
| --- | --- |

(12)

Vzhledem k tomu, že Spojené království dne 29. března 2017 oznámilo svůj záměr vystoupit z Evropské unie, přestanou se Smlouvy v souladu s článkem 50 Smlouvy o Evropské unii na Spojené království vztahovat ode dne vstupu dohody o vystoupení v platnost, nebo nedojde-li k tomu, dva roky po oznámení, pokud Evropská rada po dohodě se Spojeným královstvím nerozhodne o prodloužení této lhůty. Aniž jsou dotčena ustanovení dohody o vystoupení, použije se toto rozhodnutí proto pouze do doby, než Spojené království přestane být členským státem.

3.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ/PODPORY

PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ/PODPORY

3.1.   BANKA RBS A PROVÁDĚNÍ PLÁNU RESTRUKTURALIZACE A POZMĚNĚNÉHO PLÁNU RESTRUKTURALIZACE

BANKA RBS A PROVÁDĚNÍ PLÁNU RESTRUKTURALIZACE A POZMĚNĚNÉHO PLÁNU RESTRUKTURALIZACE

3.1.1.   BANKA RBS

| (13) | Banka RBS (12) se sídlem v Edinburghu je jednou z největších skupin poskytujících finanční služby v Evropě a jejími zákazníky jsou soukromé osoby, podniky a instituce. Na konci roku 2016 činila její celková bilanční suma 799 miliard GBP (13) a celková rizikově vážená aktiva (dále jen „RWA“) (14) 228 miliard GBP. |
| --- | --- |

(13)

Banka RBS (12) se sídlem v Edinburghu je jednou z největších skupin poskytujících finanční služby v Evropě a jejími zákazníky jsou soukromé osoby, podniky a instituce. Na konci roku 2016 činila její celková bilanční suma 799 miliard GBP (13) a celková rizikově vážená aktiva (dále jen „RWA“) (14) 228 miliard GBP.

12

13

14

| (14) | Podrobný popis opatření státní podpory ve prospěch banky RBS lze nalézt ve 31. až 54. bodě odůvodnění pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci. V pozměněném rozhodnutí o restrukturalizaci (15) se uvádí, že jediným dosud neukončeným nebo nesplaceným opatřením kapitálové podpory byla v roce 2013 rekapitalizace ve výši 45,5 miliardy GBP formou kmenových akcií a akcií třídy B (16), s nimiž souvisela akcie opravňující k rozhodování o dividendách (Dividend Access Share, dále jen „akcie DAS“), jež byla v rukou státu. Akcie DAS byla vytvořena s cílem poskytnout orgánům Spojeného království větší práva při výplatě dividend. |
| --- | --- |

(14)

Podrobný popis opatření státní podpory ve prospěch banky RBS lze nalézt ve 31. až 54. bodě odůvodnění pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci. V pozměněném rozhodnutí o restrukturalizaci (15) se uvádí, že jediným dosud neukončeným nebo nesplaceným opatřením kapitálové podpory byla v roce 2013 rekapitalizace ve výši 45,5 miliardy GBP formou kmenových akcií a akcií třídy B (16), s nimiž souvisela akcie opravňující k rozhodování o dividendách (Dividend Access Share, dále jen „akcie DAS“), jež byla v rukou státu. Akcie DAS byla vytvořena s cílem poskytnout orgánům Spojeného království větší práva při výplatě dividend.

15

16

| (15) | V srpnu 2015 orgány Spojeného království prodaly 5,4 % banky (17), což byl první prodej vládních akcií ve skupině RBS. Veškeré akcie třídy B byly v říjnu 2015 převedeny na kmenové akcie (18). Pokud jde o akcii DAS, banka RBS vyplatila orgánům Spojeného království poslední dividendu v březnu 2016 a platnost akcie DAS byla následně ukončena (19). Orgány Spojeného království jsou proto v současnosti majitelem 8,4 miliardy kmenových akcií banky RBS, což představuje 71,2 % kapitálu kmenových akcií společnosti (20). |
| --- | --- |

(15)

V srpnu 2015 orgány Spojeného království prodaly 5,4 % banky (17), což byl první prodej vládních akcií ve skupině RBS. Veškeré akcie třídy B byly v říjnu 2015 převedeny na kmenové akcie (18). Pokud jde o akcii DAS, banka RBS vyplatila orgánům Spojeného království poslední dividendu v březnu 2016 a platnost akcie DAS byla následně ukončena (19). Orgány Spojeného království jsou proto v současnosti majitelem 8,4 miliardy kmenových akcií banky RBS, což představuje 71,2 % kapitálu kmenových akcií společnosti (20).

17

18

19

20

3.1.2.   PROVÁDĚNÍ ZÁVAZKŮ A POZMĚNĚNÝCH ZÁVAZKŮ

| (16) | Provádění závazků týkajících se odprodeje a tržního chování, jež byly základem pro pozměněné rozhodnutí o restrukturalizaci, je popsáno podrobně v 12. až 22. bodě odůvodnění pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(16)

Provádění závazků týkajících se odprodeje a tržního chování, jež byly základem pro pozměněné rozhodnutí o restrukturalizaci, je popsáno podrobně v 12. až 22. bodě odůvodnění pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci.

| (17) | Provádění závazků v rámci pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci je nastíněno v 15. a 16. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení. Banka RBS dokončila tyto odprodeje před uplynutím lhůty, k níž se zavázala, s výjimkou závazku týkajícího se odprodeje podniku Rainbow. |
| --- | --- |

(17)

Provádění závazků v rámci pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci je nastíněno v 15. a 16. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení. Banka RBS dokončila tyto odprodeje před uplynutím lhůty, k níž se zavázala, s výjimkou závazku týkajícího se odprodeje podniku Rainbow.

3.2.   ZÁVAZEK K ODPRODEJI PODNIKU RAINBOW

ZÁVAZEK K ODPRODEJI PODNIKU RAINBOW

| (18) | Závazky a pozměněné závazky zahrnovaly odprodej několika podniků, včetně podnikání banky RBS v odvětví maloobchodu a malých a středních podniků v Anglii a ve Walesu a podnikání banky NatWest v odvětví maloobchodu a malých a středních podniků ve Skotsku spolu s podnikáním zaměřeným přímo na zákazníky z řad malých a středních podniků a některé zákazníky z řad střední korporátní klientely (dále jen „podnik Rainbow“). Lhůta uvedená v rozhodnutí o restrukturalizaci byla stanovena na 31. prosince 2013 a v pozměněném rozhodnutí o restrukturalizaci byla prodloužena do 31. prosince 2017. |
| --- | --- |

(18)

Závazky a pozměněné závazky zahrnovaly odprodej několika podniků, včetně podnikání banky RBS v odvětví maloobchodu a malých a středních podniků v Anglii a ve Walesu a podnikání banky NatWest v odvětví maloobchodu a malých a středních podniků ve Skotsku spolu s podnikáním zaměřeným přímo na zákazníky z řad malých a středních podniků a některé zákazníky z řad střední korporátní klientely (dále jen „podnik Rainbow“). Lhůta uvedená v rozhodnutí o restrukturalizaci byla stanovena na 31. prosince 2013 a v pozměněném rozhodnutí o restrukturalizaci byla prodloužena do 31. prosince 2017.

| (19) | Komise ve svém posouzení slučitelnosti podpory bance RBS v rozhodnutí o restrukturalizaci oznámila, že závazek k odprodeji podniku Rainbow přispěl k omezení narušení hospodářské soutěže, k němuž došlo kvůli podpoře na bankovním trhu pro malé a střední podniky a střední korporátní klientelu ve Spojeném království. |
| --- | --- |

(19)

Komise ve svém posouzení slučitelnosti podpory bance RBS v rozhodnutí o restrukturalizaci oznámila, že závazek k odprodeji podniku Rainbow přispěl k omezení narušení hospodářské soutěže, k němuž došlo kvůli podpoře na bankovním trhu pro malé a střední podniky a střední korporátní klientelu ve Spojeném království.

| (20) | Podrobný popis postupu, kterým se banka RBS a orgány Spojeného království pokoušely odprodat podnik Rainbow, a obtíže, s nimiž se setkaly, jsou popsány v 19. až 25. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(20)

Podrobný popis postupu, kterým se banka RBS a orgány Spojeného království pokoušely odprodat podnik Rainbow, a obtíže, s nimiž se setkaly, jsou popsány v 19. až 25. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

| (21) | Dopisem ze dne 2. března 2017 orgány Spojeného království oznámily Komisi žádost o nahrazení závazku k odprodeji podniku Rainbow alternativním balíčkem závazků. V dopise ze dne 28. července 2017 orgány Spojeného království zaslaly Komisi pozměněné oznámení, které zohledňuje aktualizaci alternativního balíčku navrženého v původním oznámení. |
| --- | --- |

(21)

Dopisem ze dne 2. března 2017 orgány Spojeného království oznámily Komisi žádost o nahrazení závazku k odprodeji podniku Rainbow alternativním balíčkem závazků. V dopise ze dne 28. července 2017 orgány Spojeného království zaslaly Komisi pozměněné oznámení, které zohledňuje aktualizaci alternativního balíčku navrženého v původním oznámení.

3.3.   AKTUALIZOVANÝ ALTERNATIVNÍ BALÍČEK NAVRHOVANÝ ORGÁNY SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ

AKTUALIZOVANÝ ALTERNATIVNÍ BALÍČEK NAVRHOVANÝ ORGÁNY SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ

| (22) | Podle orgánů Spojeného království je cílem navrhovaného alternativního balíčku s ohledem na obtíže související s odprodejem podniku Rainbow (21) nalézt alternativní řešení, které je alespoň rovnocenné původnímu závazku k odprodeji podniku Rainbow, pokud jde o rozsah a dopady, a které rovněž: i) má rychlejší dopad, a tudíž účinněji zmírňuje jakékoliv narušení hospodářské soutěže; ii) zohledňuje současnou situaci na trhu a konkrétní potřeby soupeřících subjektů (dále jen „soupeřící subjekty“) (22) a jiných možných subjektů vstupujících na bankovní trh Spojeného království pro malé a střední podniky a střední korporátní klientelu; a iii) neohrožuje životaschopnost banky RBS. |
| --- | --- |

(22)

Podle orgánů Spojeného království je cílem navrhovaného alternativního balíčku s ohledem na obtíže související s odprodejem podniku Rainbow (21) nalézt alternativní řešení, které je alespoň rovnocenné původnímu závazku k odprodeji podniku Rainbow, pokud jde o rozsah a dopady, a které rovněž: i) má rychlejší dopad, a tudíž účinněji zmírňuje jakékoliv narušení hospodářské soutěže; ii) zohledňuje současnou situaci na trhu a konkrétní potřeby soupeřících subjektů (dále jen „soupeřící subjekty“) (22) a jiných možných subjektů vstupujících na bankovní trh Spojeného království pro malé a střední podniky a střední korporátní klientelu; a iii) neohrožuje životaschopnost banky RBS.

21

22

| (23) | Aktualizovaný alternativní balíček zahrnuje řadu nápravných opatření s ohledem na tržní chování a sestává ze dvou prvků:






  a) | fondu kapacit a inovací (dále jen „opatření A“) a |
| --- | --- | --- |

(23)

Aktualizovaný alternativní balíček zahrnuje řadu nápravných opatření s ohledem na tržní chování a sestává ze dvou prvků:

a)

fondu kapacit a inovací (dále jen „opatření A“) a

| b) | systému na podporu změny poskytovatele (dále jen „opatření B“). |
| --- | --- |

b)

systému na podporu změny poskytovatele (dále jen „opatření B“).

| (24) | Byl by zřízen nezávislý orgán (dále jen „orgán“), který by řídil a kontroloval fond kapacit a inovací a systém na podporu změny poskytovatele (23). |
| --- | --- |

(24)

Byl by zřízen nezávislý orgán (dále jen „orgán“), který by řídil a kontroloval fond kapacit a inovací a systém na podporu změny poskytovatele (23).

23

| (25) | Aktualizovaný alternativní balíček bude financován bankou RBS. Orgány Spojeného království odhadují, že celkové náklady vynaložené bankou RBS na provedení balíčku budou činit [0,5–1,5] miliardy GBP, a to se započtením počátečních kapitálových nákladů a průběžného snížení zisků banky RBS (24). |
| --- | --- |

(25)

Aktualizovaný alternativní balíček bude financován bankou RBS. Orgány Spojeného království odhadují, že celkové náklady vynaložené bankou RBS na provedení balíčku budou činit [0,5–1,5] miliardy GBP, a to se započtením počátečních kapitálových nákladů a průběžného snížení zisků banky RBS (24).

24

3.3.1.   FOND KAPACIT A INOVACÍ („OPATŘENÍ A“)

| (26) | Fond kapacit a inovací by měl objem 425 milionů GBP, které by byly rozděleny způsobilým subjektům za účelem: i) rozvoje kapacit pro soupeření s bankou RBS v oblasti poskytování bankovních služeb malým a středním podnikům a/nebo ii) rozvoje a zlepšení finančních produktů a služeb, které jsou k dispozici malým a středním podnikům. Investiční projekty, které by mohly čerpat podporu, ji musejí využít na povolené účely (25). |
| --- | --- |

(26)

Fond kapacit a inovací by měl objem 425 milionů GBP, které by byly rozděleny způsobilým subjektům za účelem: i) rozvoje kapacit pro soupeření s bankou RBS v oblasti poskytování bankovních služeb malým a středním podnikům a/nebo ii) rozvoje a zlepšení finančních produktů a služeb, které jsou k dispozici malým a středním podnikům. Investiční projekty, které by mohly čerpat podporu, ji musejí využít na povolené účely (25).

25

| (27) | Fond kapacit a inovací by byl rozdělen na čtyři soubory a finanční prostředky by byly dostupné podle rozdělení uvedeného v tabulce č. 1:

  Tabulka 1


  Dostupné granty v rámci fondu kapacit a inovací








  Soubor | Účel | Dostupné granty |
| --- | --- | --- | --- |
| A. | Soubor kapacit pro lepší podnikatelský běžný účet (26) (280 milionů GBP) |

(27)

Fond kapacit a inovací by byl rozdělen na čtyři soubory a finanční prostředky by byly dostupné podle rozdělení uvedeného v tabulce č. 1:

Tabulka 1

Tabulka 1

Dostupné granty v rámci fondu kapacit a inovací

Dostupné granty v rámci fondu kapacit a inovací

Soubor

Účel

Dostupné granty

A.

Soubor kapacit pro lepší podnikatelský běžný účet (26) (280 milionů GBP)

26

K usnadnění rozvoje pokročilejších nabídek podnikatelského běžného účtu a souvisejících souborů produktů ze strany bank, které již mají značnou kapacitu v oblasti podnikatelských běžných účtů

1 × 120 milionů GBP

1 × 100 milionů GBP

1 × 60 milionů GBP

| B. | Soubor pro rozvoj kapacity v oblasti podnikatelských běžných účtů (80 milionů GBP) |
| --- | --- |

B.

Soubor pro rozvoj kapacity v oblasti podnikatelských běžných účtů (80 milionů GBP)

K usnadnění modernizace stávajících nabídek podnikatelských běžných účtů nebo k vypracování nových návrhů

1 × 50 milionů GBP

2 × 15 milionů GBP

| C. | Soubor pro inovativní úvěrování a platby (40 milionů GBP) |
| --- | --- |

C.

Soubor pro inovativní úvěrování a platby (40 milionů GBP)

K usnadnění rozvoje nových a stávajících podniků zaměřených na úvěrování a platby malých a středních podniků se zvláštním důrazem na usnadnění zavádění nových technologií na příslušné trhy

4 × 10 milionů GBP

| D. | Inovační fond pro bankovní finanční technologie v odvětví podnikání (25 milionů GBP) |
| --- | --- |

D.

Inovační fond pro bankovní finanční technologie v odvětví podnikání (25 milionů GBP)

Usnadnit obchodní využití finančních technologií, které mají význam pro malé a střední podniky.

5 × 5 milionů GBP

Nejvyšší vyplácené částky z fondu kapacit a inovací budou zaměřeny na subjekty se silnými, již existujícími kapacitami v oblasti podnikatelských běžných účtů. Tři nejvyšší granty budou k dispozici subjektům s těmito kapacitami a zvýší jejich schopnost soupeřit s bankou RBS v odvětví poskytování bankovních služeb a finančních produktů malým a středním podnikům. Kritéria způsobilosti jednotlivých souborů jsou podrobněji popsána v 28. až 31. bodě odůvodnění.

| (28) | Kritéria způsobilosti pro soubor A: Tento soubor bude přístupný jakémukoliv subjektu přijímajícímu vklady:






  a) | který nabízí podnikatelský běžný účet; |
| --- | --- | --- |

(28)

Kritéria způsobilosti pro soubor A: Tento soubor bude přístupný jakémukoliv subjektu přijímajícímu vklady:

a)

který nabízí podnikatelský běžný účet;

| b) | který získal povolení Orgánu pro obezřetnostní regulaci Spojeného království k přijímání vkladů; |
| --- | --- |

b)

který získal povolení Orgánu pro obezřetnostní regulaci Spojeného království k přijímání vkladů;

| c) | jehož konečná mateřská společnost nebo on sám mají v době podání žádosti sídlo ve Spojeném království, Evropské unii, Evropském hospodářském prostoru nebo ve Švýcarsku a který je subjektem přijímajícím vklady nebo finanční holdingovou společností; |
| --- | --- |

c)

jehož konečná mateřská společnost nebo on sám mají v době podání žádosti sídlo ve Spojeném království, Evropské unii, Evropském hospodářském prostoru nebo ve Švýcarsku a který je subjektem přijímajícím vklady nebo finanční holdingovou společností;

| d) | jehož hrubá aktiva ve Spojeném království dosahují podle poslední zveřejněné konsolidované účetní závěrky (nebo mezitímní rozvahy) hodnoty nižší než 350 miliard GBP; |
| --- | --- |

d)

jehož hrubá aktiva ve Spojeném království dosahují podle poslední zveřejněné konsolidované účetní závěrky (nebo mezitímní rozvahy) hodnoty nižší než 350 miliard GBP;

| e) | jehož příjmy ve Spojeném království se týkají převážně služeb přijímání vkladů, úvěrování nebo platebních služeb poskytovaných jednotlivcům a podnikům ve Spojeném království a |
| --- | --- |

e)

jehož příjmy ve Spojeném království se týkají převážně služeb přijímání vkladů, úvěrování nebo platebních služeb poskytovaných jednotlivcům a podnikům ve Spojeném království a

| f) | který vyjádřil záměr rozšířit svou podnikatelskou nabídku služeb malým a středním podnikům tím, že vyvine nové produkty, rozšíří své služby na nové zeměpisné trhy ve Spojeném království nebo na nové podnikatelské segmenty a/nebo investuje do úrovně zákaznických služeb. |
| --- | --- |

f)

který vyjádřil záměr rozšířit svou podnikatelskou nabídku služeb malým a středním podnikům tím, že vyvine nové produkty, rozšíří své služby na nové zeměpisné trhy ve Spojeném království nebo na nové podnikatelské segmenty a/nebo investuje do úrovně zákaznických služeb.

| (29) | Kritéria způsobilosti pro soubor B: Použijí se tatáž kritéria způsobilosti jako kritéria stanovená v 28. bodě odůvodnění pro soubor A s výjimkou toho, že subjekty nemusejí v současnosti nabízet podnikatelský běžný účet (ačkoliv musejí alespoň veřejně oznámit záměr vytvořit tuto nabídku). |
| --- | --- |

(29)

Kritéria způsobilosti pro soubor B: Použijí se tatáž kritéria způsobilosti jako kritéria stanovená v 28. bodě odůvodnění pro soubor A s výjimkou toho, že subjekty nemusejí v současnosti nabízet podnikatelský běžný účet (ačkoliv musejí alespoň veřejně oznámit záměr vytvořit tuto nabídku).

| (30) | Kritéria způsobilosti pro soubor C: Tento soubor by byl otevřený všem subjektům způsobilým podle souboru A, souboru B a všem dalším subjektům:






  a) | jejichž konečná mateřská společnost nebo ony samy mají v době podání žádosti sídlo ve Spojeném království, Evropské unii, Evropském hospodářském prostoru nebo ve Švýcarsku; |
| --- | --- | --- |

(30)

Kritéria způsobilosti pro soubor C: Tento soubor by byl otevřený všem subjektům způsobilým podle souboru A, souboru B a všem dalším subjektům:

a)

jejichž konečná mateřská společnost nebo ony samy mají v době podání žádosti sídlo ve Spojeném království, Evropské unii, Evropském hospodářském prostoru nebo ve Švýcarsku;

| b) | které vytváří (nebo v případě, že jsou součástí skupiny, tato skupina vytváří) většinu svých příjmů z poskytování finančních služeb jednotlivcům a podnikům a |
| --- | --- |

b)

které vytváří (nebo v případě, že jsou součástí skupiny, tato skupina vytváří) většinu svých příjmů z poskytování finančních služeb jednotlivcům a podnikům a

| c) | které nabízejí úvěrové nebo platební služby malým a středním podnikům ve Spojeném království nebo mezinárodní platební služby malým a středním podnikům nebo které vyjádřily zájem rozšířit své podnikání o takovouto nabídku. |
| --- | --- |

c)

které nabízejí úvěrové nebo platební služby malým a středním podnikům ve Spojeném království nebo mezinárodní platební služby malým a středním podnikům nebo které vyjádřily zájem rozšířit své podnikání o takovouto nabídku.

| (31) | Kritéria způsobilosti pro soubor D: Tento soubor bude přístupný jakémukoliv subjektu:






  a) | jehož konečná mateřská společnost nebo on sám mají v době podání žádosti sídlo ve Spojeném království, Evropské unii, Evropském hospodářském prostoru nebo ve Švýcarsku; |
| --- | --- | --- |

(31)

Kritéria způsobilosti pro soubor D: Tento soubor bude přístupný jakémukoliv subjektu:

a)

jehož konečná mateřská společnost nebo on sám mají v době podání žádosti sídlo ve Spojeném království, Evropské unii, Evropském hospodářském prostoru nebo ve Švýcarsku;

| b) | který buď poskytuje, nebo vyvíjí finanční produkty či služby převážně pro malé a střední podniky ve Spojeném království nebo nabízí produkty a služby malým a středním podnikům ve Spojeném království a |
| --- | --- |

b)

který buď poskytuje, nebo vyvíjí finanční produkty či služby převážně pro malé a střední podniky ve Spojeném království nebo nabízí produkty a služby malým a středním podnikům ve Spojeném království a

| c) | který zvýšil kapitál o alespoň 1 milion GBP během tří let přede dnem předložení svého podnikatelského záměru orgánu. |
| --- | --- |

c)

který zvýšil kapitál o alespoň 1 milion GBP během tří let přede dnem předložení svého podnikatelského záměru orgánu.

| (32) | Orgán by měl řídit a kontrolovat fond kapacit a inovací. Orgán je navržen tak, aby byl nezávislým jak na bance RBS, tak na orgánech Spojeného království, a bude disponovat nezbytnými pravomocemi k plnění svého úkolu, jenž spočívá ve správě nebo zajišťování správy žádostí určených fondu kapacit a inovací a ve sledování používání těchto finančních prostředků. Využívání prostředků přijímajícími subjekty bude zajištěno čtyřmi skupinami záruk, které budou funkční po celou dobu fungování fondu: i) záruky před vyplacením prostředků, ii) průběžné vykazování a monitorování ze strany orgánu, iii) právo orgánu provést audit a iv) právo orgánu na zpětné získání finančních prostředků. |
| --- | --- |

(32)

Orgán by měl řídit a kontrolovat fond kapacit a inovací. Orgán je navržen tak, aby byl nezávislým jak na bance RBS, tak na orgánech Spojeného království, a bude disponovat nezbytnými pravomocemi k plnění svého úkolu, jenž spočívá ve správě nebo zajišťování správy žádostí určených fondu kapacit a inovací a ve sledování používání těchto finančních prostředků. Využívání prostředků přijímajícími subjekty bude zajištěno čtyřmi skupinami záruk, které budou funkční po celou dobu fungování fondu: i) záruky před vyplacením prostředků, ii) průběžné vykazování a monitorování ze strany orgánu, iii) právo orgánu provést audit a iv) právo orgánu na zpětné získání finančních prostředků.

| (33) | První skupina záruk se použije pouze před vyplacením prostředků. Žadatelé budou povinni předložit orgánu podnikatelský plán, v němž se stanoví s přiměřenou úrovní podrobností, jak žadatel navrhuje využít veškeré přidělené finanční prostředky. Orgán pak musí každý prvek plánu zvážit s ohledem na řadu předem určených faktorů a posoudit, zda je plán v souladu s povolenými účely (27). |
| --- | --- |

(33)

První skupina záruk se použije pouze před vyplacením prostředků. Žadatelé budou povinni předložit orgánu podnikatelský plán, v němž se stanoví s přiměřenou úrovní podrobností, jak žadatel navrhuje využít veškeré přidělené finanční prostředky. Orgán pak musí každý prvek plánu zvážit s ohledem na řadu předem určených faktorů a posoudit, zda je plán v souladu s povolenými účely (27).

27

| (34) | Druhá skupina záruk sestává z průběžného vykazování a monitorování ze strany orgánu: Příjemci budou podávat orgánu zprávy každé čtvrtletí po dobu 18 měsíců (orgán pak vypracuje vlastní výroční zprávu o správě fondu). Zpráva bude obsahovat podrobnosti o tom, jak byly využity obdržené finanční prostředky, včetně celkové částky, která byla vynaložena v uplynulých třech měsících. V případě subjektů způsobilých podle souboru A, souboru B a souboru C bude zpráva obsahovat:






  a) | stručný popis vývoje podnikání subjektu v oblasti malých a středních podniků v uplynulém roce; |
| --- | --- | --- |

(34)

Druhá skupina záruk sestává z průběžného vykazování a monitorování ze strany orgánu: Příjemci budou podávat orgánu zprávy každé čtvrtletí po dobu 18 měsíců (orgán pak vypracuje vlastní výroční zprávu o správě fondu). Zpráva bude obsahovat podrobnosti o tom, jak byly využity obdržené finanční prostředky, včetně celkové částky, která byla vynaložena v uplynulých třech měsících. V případě subjektů způsobilých podle souboru A, souboru B a souboru C bude zpráva obsahovat:

a)

stručný popis vývoje podnikání subjektu v oblasti malých a středních podniků v uplynulém roce;

| b) | přehled a kvantifikace investic do příslušného podnikání v uplynulých třech měsících a to, jak tento vývoj souvisí s podnikatelským záměrem; |
| --- | --- |

b)

přehled a kvantifikace investic do příslušného podnikání v uplynulých třech měsících a to, jak tento vývoj souvisí s podnikatelským záměrem;

| c) | podrobnosti o objemu obchodů daného subjektu v oblasti malých a středních podniků, počet podnikatelských účtů a zůstatek úvěrů a vkladů; |
| --- | --- |

c)

podrobnosti o objemu obchodů daného subjektu v oblasti malých a středních podniků, počet podnikatelských účtů a zůstatek úvěrů a vkladů;

| d) | potvrzení, že prostředky čerpané z fondu kapacit pro malé a střední podniky byly využity na povolené účely; a |
| --- | --- |

d)

potvrzení, že prostředky čerpané z fondu kapacit pro malé a střední podniky byly využity na povolené účely; a

| e) | jiné položky dohodnuté společně orgánem a přijímajícím subjektem. |
| --- | --- |

e)

jiné položky dohodnuté společně orgánem a přijímajícím subjektem.

| (35) | Třetí skupina záruk sestává z práva orgánu provádět audit: orgán by měl smluvně danou možnost jmenovat „kvalifikovanou osobu“ (28), aby prošetřila a provedla audit použití finančních prostředků ze strany příjemce za okolností, kdy má orgán důvod pochybovat, zda příjemce využívá prostředky přijaté v rámci opatření A řádně a v plném rozsahu. |
| --- | --- |

(35)

Třetí skupina záruk sestává z práva orgánu provádět audit: orgán by měl smluvně danou možnost jmenovat „kvalifikovanou osobu“ (28), aby prošetřila a provedla audit použití finančních prostředků ze strany příjemce za okolností, kdy má orgán důvod pochybovat, zda příjemce využívá prostředky přijaté v rámci opatření A řádně a v plném rozsahu.

28

| (36) | Čtvrtá skupina záruk sestává z práva orgánu na zpětné získání finančních prostředků: pokud se orgán domnívá (ať už po provedení auditu, nebo z jiných důvodů), že došlo k významnému porušení dohody uzavřené mezi orgánem a příjemcem, může požádat o navrácení prostředků již vyplacených příjemci. Mezi tato porušení patří nevyužití částky finančních prostředků na povolené účely nebo jakékoliv využití částky finančních prostředků na zakázané účely (29): v takových případech může orgán příjemci uložit, aby porušení dohody napravil, nebo požádat o vrácení (všech nebo části) finančních prostředků. |
| --- | --- |

(36)

Čtvrtá skupina záruk sestává z práva orgánu na zpětné získání finančních prostředků: pokud se orgán domnívá (ať už po provedení auditu, nebo z jiných důvodů), že došlo k významnému porušení dohody uzavřené mezi orgánem a příjemcem, může požádat o navrácení prostředků již vyplacených příjemci. Mezi tato porušení patří nevyužití částky finančních prostředků na povolené účely nebo jakékoliv využití částky finančních prostředků na zakázané účely (29): v takových případech může orgán příjemci uložit, aby porušení dohody napravil, nebo požádat o vrácení (všech nebo části) finančních prostředků.

29

| (37) | Součástí ustanovení k určení použití prostředků v souboru A, B a C budou opatření, která stanoví, že:






  a) | subjekt použije grant na účely, které mají prokazatelnou souvislost se i) zlepšením výstupů pro zákazníka z řad malých a středních podniků a/nebo ii) rozšířením podnikatelské kapacity subjektu, nabídky produktů a/nebo cílových trhů s cílem zlepšit nabídku subjektu pro malé a střední podniky (dále jen „zastřešující zásady“). |
| --- | --- | --- |

(37)

Součástí ustanovení k určení použití prostředků v souboru A, B a C budou opatření, která stanoví, že:

a)

subjekt použije grant na účely, které mají prokazatelnou souvislost se i) zlepšením výstupů pro zákazníka z řad malých a středních podniků a/nebo ii) rozšířením podnikatelské kapacity subjektu, nabídky produktů a/nebo cílových trhů s cílem zlepšit nabídku subjektu pro malé a střední podniky (dále jen „zastřešující zásady“).

| b) | grant může subjekt použít na hrazení kapitálových výdajů nebo provozních nákladů v souvislosti s následujícími účely (dále jen „povolené účely“):






  (1) | vývoj systémů a/nebo infrastruktury nutný k rozšíření buď i) podnikání v oblasti bankovních služeb pro malé a střední podniky v případě subjektu způsobilého podle souboru A nebo souboru B, nebo ii) podnikání v oblasti úvěrů pro malé a střední podniky a/nebo podnikání v oblasti platebních služeb pro malé a střední podniky v případě subjektu způsobilého podle souboru C (dále jen „příslušný podnik“ nebo „příslušné podniky“); |
| --- | --- | --- |

b)

grant může subjekt použít na hrazení kapitálových výdajů nebo provozních nákladů v souvislosti s následujícími účely (dále jen „povolené účely“):

(1)

vývoj systémů a/nebo infrastruktury nutný k rozšíření buď i) podnikání v oblasti bankovních služeb pro malé a střední podniky v případě subjektu způsobilého podle souboru A nebo souboru B, nebo ii) podnikání v oblasti úvěrů pro malé a střední podniky a/nebo podnikání v oblasti platebních služeb pro malé a střední podniky v případě subjektu způsobilého podle souboru C (dále jen „příslušný podnik“ nebo „příslušné podniky“);

| (2) | nábor a odměňování zaměstnanců s cílem rozšířit a/nebo provozovat příslušný podnik (příslušné podniky); |
| --- | --- |

(2)

nábor a odměňování zaměstnanců s cílem rozšířit a/nebo provozovat příslušný podnik (příslušné podniky);

| (3) | uvádění produktů na trh v souvislosti s příslušným podnikem (příslušnými podniky); |
| --- | --- |

(3)

uvádění produktů na trh v souvislosti s příslušným podnikem (příslušnými podniky);

| (4) | získávání nebo pronajímání prostor nezbytných k rozšiřování příslušného podniku (příslušných podniků) nebo |
| --- | --- |

(4)

získávání nebo pronajímání prostor nezbytných k rozšiřování příslušného podniku (příslušných podniků) nebo

| (5) | jakýkoliv jiný účel, který je (podle názoru orgánu) slučitelný se zastřešujícími zásadami. |
| --- | --- |

(5)

jakýkoliv jiný účel, který je (podle názoru orgánu) slučitelný se zastřešujícími zásadami.

| c) | grant nemůže subjekt použít na žádný z následujících zakázaných účelů:






  (1) | subvencování dočasného snížení cen bankovních produktů a/nebo služeb; |
| --- | --- | --- |

c)

grant nemůže subjekt použít na žádný z následujících zakázaných účelů:

(1)

subvencování dočasného snížení cen bankovních produktů a/nebo služeb;

| (2) | splacení již existujících závazků; |
| --- | --- |

(2)

splacení již existujících závazků;

| (3) | poskytnutí financování přímo zákazníkům; |
| --- | --- |

(3)

poskytnutí financování přímo zákazníkům;

| (4) | financování kapitálových výdajů a/nebo provozních nákladů, které společnost plánovala již přede dnem podání žádosti a a) které by společnost učinila bez ohledu na to, zda obdrží jakoukoliv částku z fondu kapacit a inovací; nebo b) které byly zařazeny do podnikatelského plánu společnosti přede dnem podání žádosti; |
| --- | --- |

(4)

financování kapitálových výdajů a/nebo provozních nákladů, které společnost plánovala již přede dnem podání žádosti a a) které by společnost učinila bez ohledu na to, zda obdrží jakoukoliv částku z fondu kapacit a inovací; nebo b) které byly zařazeny do podnikatelského plánu společnosti přede dnem podání žádosti;

| (5) | vrácení kapitálu jakýmikoliv prostředky stávajícím akcionářům společnosti nebo |
| --- | --- |

(5)

vrácení kapitálu jakýmikoliv prostředky stávajícím akcionářům společnosti nebo

| (6) | pro účely, které jsou neslučitelné se zastřešujícími zásadami a/nebo podnikatelským záměrem. |
| --- | --- |

(6)

pro účely, které jsou neslučitelné se zastřešujícími zásadami a/nebo podnikatelským záměrem.

| (38) | Součástí ustanovení k určení použití prostředků v souboru D budou ustanovení, která stanoví, že:






  a) | subjekt použije grant na rozvoj, zlepšení, provoz, rozšíření a/nebo obchodní využití (nebo na podporu tohoto rozvoje, zlepšení, provozu, rozšíření a/nebo obchodního využití) svých produktů a služeb v oblasti finančních technologií (30) a grant může použít subjekt na hrazení kapitálových výdajů a provozních nákladů v souvislosti s následujícími účely (dále jen „povolené účely“):






  (1) | rozvoj systémů a/nebo infrastruktury, který je nutný k vývoji, zlepšování, provozu, rozšiřování a/nebo obchodnímu využití produktů a služeb využívajících finanční technologie; |
| --- | --- | --- | --- |

(38)

Součástí ustanovení k určení použití prostředků v souboru D budou ustanovení, která stanoví, že:

a)

subjekt použije grant na rozvoj, zlepšení, provoz, rozšíření a/nebo obchodní využití (nebo na podporu tohoto rozvoje, zlepšení, provozu, rozšíření a/nebo obchodního využití) svých produktů a služeb v oblasti finančních technologií (30) a grant může použít subjekt na hrazení kapitálových výdajů a provozních nákladů v souvislosti s následujícími účely (dále jen „povolené účely“):

30

(1)

rozvoj systémů a/nebo infrastruktury, který je nutný k vývoji, zlepšování, provozu, rozšiřování a/nebo obchodnímu využití produktů a služeb využívajících finanční technologie;

| (2) | nábor a odměňování zaměstnanců, který je nutný k vývoji, zlepšování, provozu, rozšiřování a/nebo obchodnímu využití produktů a služeb využívajících finanční technologie; |
| --- | --- |

(2)

nábor a odměňování zaměstnanců, který je nutný k vývoji, zlepšování, provozu, rozšiřování a/nebo obchodnímu využití produktů a služeb využívajících finanční technologie;

| (3) | uvádění produktů a služeb využívajících finanční technologie na trh nebo |
| --- | --- |

(3)

uvádění produktů a služeb využívajících finanční technologie na trh nebo

| (4) | jakýkoliv jiný účel, který přispívá (podle názoru orgánu) k dalšímu rozvoji, zlepšení, provozu, rozšíření a/nebo obchodnímu využití produktů a služeb využívajících finanční technologie. |
| --- | --- |

(4)

jakýkoliv jiný účel, který přispívá (podle názoru orgánu) k dalšímu rozvoji, zlepšení, provozu, rozšíření a/nebo obchodnímu využití produktů a služeb využívajících finanční technologie.

| b) | grant nemůže subjekt použít na žádný z následujících zakázaných účelů:






  (1) | splacení již existujících závazků; |
| --- | --- | --- |

b)

grant nemůže subjekt použít na žádný z následujících zakázaných účelů:

(1)

splacení již existujících závazků;

| (2) | poskytnutí financování přímo zákazníkům; |
| --- | --- |

(2)

poskytnutí financování přímo zákazníkům;

| (3) | vrácení kapitálu jakýmikoliv prostředky stávajícím akcionářům společnosti nebo |
| --- | --- |

(3)

vrácení kapitálu jakýmikoliv prostředky stávajícím akcionářům společnosti nebo

| (4) | pro účely, které jsou neslučitelné s podnikatelským záměrem. |
| --- | --- |

(4)

pro účely, které jsou neslučitelné s podnikatelským záměrem.

| (39) | Finanční prostředky pro subjekty způsobilé podle souborů A, B a C by byly rozfázovány, aby všechny subjekty, které neuspěly se žádostí o prostředky ze souboru A, byly způsobilé k podání žádosti o prostředky ze souboru B a aby všechny subjekty, které neuspěly se žádostí o prostředky ze souboru B, byly způsobilé požádat o prostředky ze souboru C. Postup financování ze souboru D bude probíhat souběžně s rozfázovaným postupem financování pro soubory A, B a C. |
| --- | --- |

(39)

Finanční prostředky pro subjekty způsobilé podle souborů A, B a C by byly rozfázovány, aby všechny subjekty, které neuspěly se žádostí o prostředky ze souboru A, byly způsobilé k podání žádosti o prostředky ze souboru B a aby všechny subjekty, které neuspěly se žádostí o prostředky ze souboru B, byly způsobilé požádat o prostředky ze souboru C. Postup financování ze souboru D bude probíhat souběžně s rozfázovaným postupem financování pro soubory A, B a C.

| (40) | Orgán bude propagovat fond kapacit a inovací u subjektů způsobilých podle souboru A a D, co nejdříve to bude rozumně možné poté, co bude zřízen a bude podepsán rámcový dokument pro státní podporu (31). K propagaci u subjektů způsobilých podle souboru B, respektive souboru C dojde 3 měsíce, respektive 6 měsíců po propagaci u subjektů způsobilých podle souboru A. |
| --- | --- |

(40)

Orgán bude propagovat fond kapacit a inovací u subjektů způsobilých podle souboru A a D, co nejdříve to bude rozumně možné poté, co bude zřízen a bude podepsán rámcový dokument pro státní podporu (31). K propagaci u subjektů způsobilých podle souboru B, respektive souboru C dojde 3 měsíce, respektive 6 měsíců po propagaci u subjektů způsobilých podle souboru A.

31

| (41) | Období pro podávání žádostí o prostředky ze souboru A skončí do dvou měsíců poté, co orgán začne fond propagovat, zatímco období pro podávání žádostí o prostředky ze souboru B skončí do 5 měsíců po tomto datu a v případě souboru C skončí do 8 měsíců po tomto datu. Období pro podávání žádostí o prostředky ze souboru D bude plynout souběžně s obdobími pro podávání žádostí o prostředky ze souborů A až C a bude ukončeno nejpozději 6 měsíců poté, co orgán začne fond propagovat. |
| --- | --- |

(41)

Období pro podávání žádostí o prostředky ze souboru A skončí do dvou měsíců poté, co orgán začne fond propagovat, zatímco období pro podávání žádostí o prostředky ze souboru B skončí do 5 měsíců po tomto datu a v případě souboru C skončí do 8 měsíců po tomto datu. Období pro podávání žádostí o prostředky ze souboru D bude plynout souběžně s obdobími pro podávání žádostí o prostředky ze souborů A až C a bude ukončeno nejpozději 6 měsíců poté, co orgán začne fond propagovat.

| (42) | Činnost fondu má být ukončena po konci systému na podporu změny poskytovatele (ačkoliv může být na základě předem stanovených kritérií prodloužena v závislosti na zbývající částce nerozdělených prostředků). Práva a povinnosti orgánu, pokud jde o podávání zpráv, by však pokračovaly po dobu tří měsíců od ukončení poslední dohody mezi orgánem a kterýmkoliv příjemcem, který využívá fondu kapacit a inovací. |
| --- | --- |

(42)

Činnost fondu má být ukončena po konci systému na podporu změny poskytovatele (ačkoliv může být na základě předem stanovených kritérií prodloužena v závislosti na zbývající částce nerozdělených prostředků). Práva a povinnosti orgánu, pokud jde o podávání zpráv, by však pokračovaly po dobu tří měsíců od ukončení poslední dohody mezi orgánem a kterýmkoliv příjemcem, který využívá fondu kapacit a inovací.

| (43) | Náklady, které vzniknou bance RBS na opatření A, činí 425 milionů GBP v podobě počátečních kapitálových nákladů plus provozní náklady orgánu (32), které bude hradit banka RBS. |
| --- | --- |

(43)

Náklady, které vzniknou bance RBS na opatření A, činí 425 milionů GBP v podobě počátečních kapitálových nákladů plus provozní náklady orgánu (32), které bude hradit banka RBS.

32

3.3.2.   SYSTÉM NA PODPORU ZMĚNY POSKYTOVATELE („OPATŘENÍ B“)

| (44) | Subjekty, které jsou způsobilé k účasti na systému na podporu změny poskytovatele (dále jen „způsobilé subjekty“), jsou ty subjekty provádějící vklady, které splňují tato kritéria:






  a) | mají záměr začít poskytovat nabídku podnikatelských běžných účtů nebo tento záměr veřejně ohlásily; |
| --- | --- | --- |

(44)

Subjekty, které jsou způsobilé k účasti na systému na podporu změny poskytovatele (dále jen „způsobilé subjekty“), jsou ty subjekty provádějící vklady, které splňují tato kritéria:

a)

mají záměr začít poskytovat nabídku podnikatelských běžných účtů nebo tento záměr veřejně ohlásily;

| b) | splňují kritéria stanovená ve 28. bodě odůvodnění v písm. b) až f) pro subjekty způsobilé podle souboru A; a |
| --- | --- |

b)

splňují kritéria stanovená ve 28. bodě odůvodnění v písm. b) až f) pro subjekty způsobilé podle souboru A; a

| c) | účastní se služby Spojeného království pro změnu poskytovatele běžného účtu (dále jen „služba CASS“) (33). |
| --- | --- |

c)

účastní se služby Spojeného království pro změnu poskytovatele běžného účtu (dále jen „služba CASS“) (33).

33

| (45) | Systém na podporu změny poskytovatele financovaný bankou RBS by poskytl finanční prostředky orgánu, který by je rozdělil způsobilým subjektům, kterým se úspěšně podaří získat zákazníky na základě změny poskytovatele. Cílem je umožnit způsobilým subjektům nabízet pobídky zákazníkům využívajícím bankovní služby banky RBS z řad malých a středních podniků za účelem změny poskytovatele jejich podnikatelských běžných účtů, vkladových účtů nebo úvěrů ve prospěch způsobilých subjektů. Toho se dosáhne formou závazku ze strany banky RBS:






  a) | vyplatit až 225 milionů GBP ve formě kompenzací (tj. peněžních pobídek) způsobilým subjektům v souvislosti s každým zákazníkem, který souhlasí se změnou poskytovatele svého podnikatelského běžného účtu (dále jen „kompenzace za podnikatelský běžný účet“); |
| --- | --- | --- |

(45)

Systém na podporu změny poskytovatele financovaný bankou RBS by poskytl finanční prostředky orgánu, který by je rozdělil způsobilým subjektům, kterým se úspěšně podaří získat zákazníky na základě změny poskytovatele. Cílem je umožnit způsobilým subjektům nabízet pobídky zákazníkům využívajícím bankovní služby banky RBS z řad malých a středních podniků za účelem změny poskytovatele jejich podnikatelských běžných účtů, vkladových účtů nebo úvěrů ve prospěch způsobilých subjektů. Toho se dosáhne formou závazku ze strany banky RBS:

a)

vyplatit až 225 milionů GBP ve formě kompenzací (tj. peněžních pobídek) způsobilým subjektům v souvislosti s každým zákazníkem, který souhlasí se změnou poskytovatele svého podnikatelského běžného účtu (dále jen „kompenzace za podnikatelský běžný účet“);

| b) | vyplatit dalších až 50 milionů GBP za kompenzace týkající se úvěrů (dále jen „kompenzace za úvěry“) za zákazníky, kteří se rozhodnou změnit poskytovatele svého úvěrového produktu a současně podnikatelského běžného účtu; |
| --- | --- |

b)

vyplatit dalších až 50 milionů GBP za kompenzace týkající se úvěrů (dále jen „kompenzace za úvěry“) za zákazníky, kteří se rozhodnou změnit poskytovatele svého úvěrového produktu a současně podnikatelského běžného účtu;

| c) | vyčlenit dalších 75 milionů GBP svých nákladů, které by byly též dostupné na pomoc s usnadněním změny poskytovatele (kompenzace za poplatky spojené s převodem zůstatku úvěru nebo za jiné náklady třetích stran, jako jsou právní poplatky). |
| --- | --- |

c)

vyčlenit dalších 75 milionů GBP svých nákladů, které by byly též dostupné na pomoc s usnadněním změny poskytovatele (kompenzace za poplatky spojené s převodem zůstatku úvěru nebo za jiné náklady třetích stran, jako jsou právní poplatky).

| (46) | Kompenzace na podnikatelský běžný účet a kompenzace za úvěry umožní způsobilým subjektům financovat atraktivní cenové nabídky a jiné pobídky pro zákazníky banky RBS v okruhu (34) společnosti Williams & Glyn (dále jen „W&G“) a nalákat tyto zákazníky ke změně provozovatele. |
| --- | --- |

(46)

Kompenzace na podnikatelský běžný účet a kompenzace za úvěry umožní způsobilým subjektům financovat atraktivní cenové nabídky a jiné pobídky pro zákazníky banky RBS v okruhu (34) společnosti Williams & Glyn (dále jen „W&G“) a nalákat tyto zákazníky ke změně provozovatele.

34

| (47) | Kompenzace za podnikatelský běžný účet vyplacená přijímajícím subjektům by byla výrazně odstupňovaná, tak aby byly dostatečné zdroje k poskytování lákavých pobídek zákazníkům z řad menších i větších malých a středních podniků a nalákaly je k přechodu k těmto subjektům. Částka kompenzace za podnikatelský běžný účet, jejíž poskytování se navrhuje na začátku provozu systému, je stanovena v tabulce níže.

  Tabulka 2


  Navrhované počáteční částky kompenzace za podnikatelský běžný účet v rámci systému na podporu změny poskytovatele







  Rozmezí obratu zákazníků z řad malých a středních podniků | Částka kompenzace za podnikatelský běžný účet (GBP) |
| --- | --- | --- |
| < 15 000 GBP | 750 |
| 15 000 – 100 000 GBP | 1 000 |
| 100 001 – 1 000 000 GBP | 3 000 |
| 1 000 001 – 1 500 000 GBP | 6 250 |
| 1 500 001 – 2 000 000 GBP | 13 125 |
| 2 000 001 – 2 500 000 GBP | 16 875 |
| 2 500 001 – 7 500 000 GBP | 25 000 |
| > 7 500 000 GBP | 50 000 |

(47)

Kompenzace za podnikatelský běžný účet vyplacená přijímajícím subjektům by byla výrazně odstupňovaná, tak aby byly dostatečné zdroje k poskytování lákavých pobídek zákazníkům z řad menších i větších malých a středních podniků a nalákaly je k přechodu k těmto subjektům. Částka kompenzace za podnikatelský běžný účet, jejíž poskytování se navrhuje na začátku provozu systému, je stanovena v tabulce níže.

Tabulka 2

Tabulka 2

Navrhované počáteční částky kompenzace za podnikatelský běžný účet v rámci systému na podporu změny poskytovatele

Navrhované počáteční částky kompenzace za podnikatelský běžný účet v rámci systému na podporu změny poskytovatele

Rozmezí obratu zákazníků z řad malých a středních podniků

Částka kompenzace za podnikatelský běžný účet (GBP)

< 15 000 GBP

750

15 000 – 100 000 GBP

1 000

100 001 – 1 000 000 GBP

3 000

1 000 001 – 1 500 000 GBP

6 250

1 500 001 – 2 000 000 GBP

13 125

2 000 001 – 2 500 000 GBP

16 875

2 500 001 – 7 500 000 GBP

25 000

> 7 500 000 GBP

50 000

| (48) | Kompenzace za úvěr umožní způsobilým subjektům snížit úrokovou míru účtovanou v souvislosti s úvěry zákazníkům, čímž se jejich nabídky stanou konkurenceschopnějšími a současně dosáhnou přiměřené návratnosti kapitálu. Pokud zákazník změní poskytovatele svého primárního podnikatelského běžného účtu a úvěrového produktu, jímž byla banka RBS, orgán vyplatí přijímajícímu subjektu dodatečnou kompenzaci ve výši 2,5 % zůstatku čerpaného úvěru, který byl převeden. |
| --- | --- |

(48)

Kompenzace za úvěr umožní způsobilým subjektům snížit úrokovou míru účtovanou v souvislosti s úvěry zákazníkům, čímž se jejich nabídky stanou konkurenceschopnějšími a současně dosáhnou přiměřené návratnosti kapitálu. Pokud zákazník změní poskytovatele svého primárního podnikatelského běžného účtu a úvěrového produktu, jímž byla banka RBS, orgán vyplatí přijímajícímu subjektu dodatečnou kompenzaci ve výši 2,5 % zůstatku čerpaného úvěru, který byl převeden.

| (49) | Banka RBS by se zaměřila na své zákazníky v okruhu W&G (který zahrnuje zhruba 200 000 zákazníků využívajících bankovní služby z řad malých a středních podniků), jimž by byly poskytnuty informace o výhodách změny poskytovatele a o možných alternativních soupeřících subjektech, o nichž mohou chtít zákazníci uvažovat. |
| --- | --- |

(49)

Banka RBS by se zaměřila na své zákazníky v okruhu W&G (který zahrnuje zhruba 200 000 zákazníků využívajících bankovní služby z řad malých a středních podniků), jimž by byly poskytnuty informace o výhodách změny poskytovatele a o možných alternativních soupeřících subjektech, o nichž mohou chtít zákazníci uvažovat.

| (50) | Banka by začala předávat zákazníkům informace o systému na podporu změny poskytovatele asi tři měsíce před zahájením provádění balíčku a kompenzace by byly dostupné nejdříve v druhém čtvrtletí roku 2018 (asi tři měsíce od okamžiku, kdy banka RBS začala předávat svým zákazníkům informace). Postup rozdělování kompenzací v rámci systému na podporu změny poskytovatele by se opakoval každé čtvrtletí, dokud budou kompenzace k dispozici. Vyplácení kompenzací se ukončí v okamžiku, kdy bude za kompenzace za podnikatelský běžný úvěr vyplaceno 225 milionů GBP, nebo 18 měsíců od oznámení banky RBS o systému na podporu změny poskytovatele v případě, že tato druhá možnost nastane dříve (může být prodlouženo až o 12 měsíců, viz 51. bod odůvodnění písm. d)). |
| --- | --- |

(50)

Banka by začala předávat zákazníkům informace o systému na podporu změny poskytovatele asi tři měsíce před zahájením provádění balíčku a kompenzace by byly dostupné nejdříve v druhém čtvrtletí roku 2018 (asi tři měsíce od okamžiku, kdy banka RBS začala předávat svým zákazníkům informace). Postup rozdělování kompenzací v rámci systému na podporu změny poskytovatele by se opakoval každé čtvrtletí, dokud budou kompenzace k dispozici. Vyplácení kompenzací se ukončí v okamžiku, kdy bude za kompenzace za podnikatelský běžný úvěr vyplaceno 225 milionů GBP, nebo 18 měsíců od oznámení banky RBS o systému na podporu změny poskytovatele v případě, že tato druhá možnost nastane dříve (může být prodlouženo až o 12 měsíců, viz 51. bod odůvodnění písm. d)).

| (51) | Orgán by vedle fondu kapacit a inovací nesl odpovědnost za řízení a kontrolu systému na podporu změny poskytovatele a průběžně by sledoval chování banky RBS vůči zákazníkům a interakci s nimi. Součástí pravomocí by bylo, aby orgán mohl na základě platných právních předpisů a požadavků na ochranu údajů:






  a) | provádět změny ve výši vyplacených kompenzací s cílem zajistit, že jsou co nejúčinnější; |
| --- | --- | --- |

(51)

Orgán by vedle fondu kapacit a inovací nesl odpovědnost za řízení a kontrolu systému na podporu změny poskytovatele a průběžně by sledoval chování banky RBS vůči zákazníkům a interakci s nimi. Součástí pravomocí by bylo, aby orgán mohl na základě platných právních předpisů a požadavků na ochranu údajů:

a)

provádět změny ve výši vyplacených kompenzací s cílem zajistit, že jsou co nejúčinnější;

| b) | schvalovat materiály pro komunikaci, které banka RBS zašle svým zákazníkům z řad malých a středních podniků v souvislosti se systémem na podporu změny poskytovatele; |
| --- | --- |

b)

schvalovat materiály pro komunikaci, které banka RBS zašle svým zákazníkům z řad malých a středních podniků v souvislosti se systémem na podporu změny poskytovatele;

| c) | ukládat bance RBS, aby zvýšila četnost těchto sdělení; |
| --- | --- |

c)

ukládat bance RBS, aby zvýšila četnost těchto sdělení;

| d) | prodloužit období, po něž jsou kompenzace k dispozici, až o 12 měsíců, pokud změnu poskytovatele provedlo (nebo započalo s jejím prováděním) méně než [...] způsobilých zákazníků (35) do [...] měsíců ode dne zahájení činnosti systému na podporu změny poskytovatele (dále jen „prodloužený termín na podporu změny poskytovatele“); a |
| --- | --- |

d)

prodloužit období, po něž jsou kompenzace k dispozici, až o 12 měsíců, pokud změnu poskytovatele provedlo (nebo započalo s jejím prováděním) méně než [...] způsobilých zákazníků (35) do [...] měsíců ode dne zahájení činnosti systému na podporu změny poskytovatele (dále jen „prodloužený termín na podporu změny poskytovatele“); a

35

| e) | uložit bance RBS, aby rozšířila základnu zákazníků, jimž zasílá takováto sdělení, o zákazníky mimo okruh zákazníků společnosti W&G, pokud nebylo v daném časovém rámci dosaženo daného objemu zákazníků, kteří změnili poskytovatele. Pokud se okruh rozšíří, bude systém cílit nabídky ke změně poskytovatele na malé a střední podniky, které představují asi [...] podílu na trhu podnikatelských běžných účtů ve Spojeném království. Okruh bude rozšířen, pokud:






  (1) | [...] (36); |
| --- | --- | --- |

e)

uložit bance RBS, aby rozšířila základnu zákazníků, jimž zasílá takováto sdělení, o zákazníky mimo okruh zákazníků společnosti W&G, pokud nebylo v daném časovém rámci dosaženo daného objemu zákazníků, kteří změnili poskytovatele. Pokud se okruh rozšíří, bude systém cílit nabídky ke změně poskytovatele na malé a střední podniky, které představují asi [...] podílu na trhu podnikatelských běžných účtů ve Spojeném království. Okruh bude rozšířen, pokud:

(1)

[...] (36);

36

| (2) | [...] |
| --- | --- |

(2)

[...]

| (3) | [...] |
| --- | --- |

(3)

[...]

| (52) | Aby se zajistilo, že banka RBS má vhodné pobídky k účinnému provádění systému na podporu změny poskytovatele, v případě, že poskytovatele změnilo méně než [...] zákazníků a kompenzace byly do konce [...]měsíčního období (nebo v případě, že se orgán rozhodne prodloužit příslušné období, ke dni, kdy toto prodloužené období končí) vyplaceny v nižší než očekávané výši, bude banka RBS povinna převést předem stanovený dodatečný násobek (dále jen „multiplikátor“) nevyčerpaných prostředků orgánu, přičemž horní mez této částky činí 50 milionů GBP. |
| --- | --- |

(52)

Aby se zajistilo, že banka RBS má vhodné pobídky k účinnému provádění systému na podporu změny poskytovatele, v případě, že poskytovatele změnilo méně než [...] zákazníků a kompenzace byly do konce [...]měsíčního období (nebo v případě, že se orgán rozhodne prodloužit příslušné období, ke dni, kdy toto prodloužené období končí) vyplaceny v nižší než očekávané výši, bude banka RBS povinna převést předem stanovený dodatečný násobek (dále jen „multiplikátor“) nevyčerpaných prostředků orgánu, přičemž horní mez této částky činí 50 milionů GBP.

| (53) | Multiplikátor byl stanoven ve výši [...] nevyčerpaných prostředků. Tato pokuta závisí na následujících podmínkách:






  a) | jelikož úspěch systému na podporu změny poskytovatele bude záviset na schopnosti způsobilých podniků předložit zákazníkům banky RBS z řad malých a středních podniků lákavé nabídky, bude mít orgán pravomoc snížit multiplikátor do té míry, v jaké je v rozumné míře zohledněno, že nevyčerpané prostředky byly zaviněny činiteli, které jsou mimo kontrolu banky RBS; |
| --- | --- | --- |

(53)

Multiplikátor byl stanoven ve výši [...] nevyčerpaných prostředků. Tato pokuta závisí na následujících podmínkách:

a)

jelikož úspěch systému na podporu změny poskytovatele bude záviset na schopnosti způsobilých podniků předložit zákazníkům banky RBS z řad malých a středních podniků lákavé nabídky, bude mít orgán pravomoc snížit multiplikátor do té míry, v jaké je v rozumné míře zohledněno, že nevyčerpané prostředky byly zaviněny činiteli, které jsou mimo kontrolu banky RBS;

| b) | se souhlasem orgánu může být bance RBS po určitém časovém období povoleno restrukturalizovat kompenzace s cílem zlepšit účinnost systému a snížit pravděpodobnost, že dojde k udělení pokuty; a |
| --- | --- |

b)

se souhlasem orgánu může být bance RBS po určitém časovém období povoleno restrukturalizovat kompenzace s cílem zlepšit účinnost systému a snížit pravděpodobnost, že dojde k udělení pokuty; a

| c) | pokud i) orgán rozšířil okruh před prodlouženým termínem na podporu změny poskytovatele; ii) poskytovatele změnilo méně než [...] zákazníků; a iii) orgán má za to, že banka RBS nekomunikovala aktivně s širším okruhem zákazníků o podpoře změny poskytovatele, může orgán zvýšit multiplikátor na takové procento, které považuje za vhodné, přičemž horní mez činí 50 milionů GBP. |
| --- | --- |

c)

pokud i) orgán rozšířil okruh před prodlouženým termínem na podporu změny poskytovatele; ii) poskytovatele změnilo méně než [...] zákazníků; a iii) orgán má za to, že banka RBS nekomunikovala aktivně s širším okruhem zákazníků o podpoře změny poskytovatele, může orgán zvýšit multiplikátor na takové procento, které považuje za vhodné, přičemž horní mez činí 50 milionů GBP.

| (54) | [...] |
| --- | --- |

(54)

[...]

| (55) | Pokud součet nevyčerpané částky a multiplikátoru (spolu s veškerými zpětně získanými částkami a částkami nerozdělenými z fondu kapacit a inovací) činí méně než 5 milionů GBP, rozdělí orgán finanční prostředky charitativním organizacím. |
| --- | --- |

(55)

Pokud součet nevyčerpané částky a multiplikátoru (spolu s veškerými zpětně získanými částkami a částkami nerozdělenými z fondu kapacit a inovací) činí méně než 5 milionů GBP, rozdělí orgán finanční prostředky charitativním organizacím.

| (56) | Banka RBS bude souhlasit s konkurenční doložkou v rámci systému na podporu změny poskytovatele, podle které bude zakázáno, aby banka RBS a členové její skupiny i) podnikali určité kroky, které mohou mít negativní účinek na systém na podporu změny poskytovatele; a ii) ve stanovených časových obdobích navazovali kontakty se způsobilými zákazníky (nebo zákazníky, kteří změnili poskytovatele ve prospěch subjektu způsobilého podle systému na podporu změny poskytovatele), naváděli je a vybízeli, aby zůstali zákazníky skupiny, pokud jde o jakýkoliv podnikatelský běžný účet nebo příslušný úvěrový produkt, nebo aby převedli jakýkoliv podnikatelský běžný účet nebo příslušný úvěrový produkt od subjektu způsobilého podle systému na podporu změny poskytovatele k členu skupiny. |
| --- | --- |

(56)

Banka RBS bude souhlasit s konkurenční doložkou v rámci systému na podporu změny poskytovatele, podle které bude zakázáno, aby banka RBS a členové její skupiny i) podnikali určité kroky, které mohou mít negativní účinek na systém na podporu změny poskytovatele; a ii) ve stanovených časových obdobích navazovali kontakty se způsobilými zákazníky (nebo zákazníky, kteří změnili poskytovatele ve prospěch subjektu způsobilého podle systému na podporu změny poskytovatele), naváděli je a vybízeli, aby zůstali zákazníky skupiny, pokud jde o jakýkoliv podnikatelský běžný účet nebo příslušný úvěrový produkt, nebo aby převedli jakýkoliv podnikatelský běžný účet nebo příslušný úvěrový produkt od subjektu způsobilého podle systému na podporu změny poskytovatele k členu skupiny.

| (57) | Aby banka RBS podpořila úspěch systému na podporu změny poskytovatele, nabídla subjektům účastnícím se systému na podporu změny poskytovatele možnost uzavřít mezibankovní dokument o zastupování, který umožní zákazníkům, které nalákali v rámci systému na podporu změny poskytovatele, aby nadále používali služby zpracování hotovosti a šeků v pobočkách banky RBS (dále jen „systém pro přístup k pobočkám“). Tento přístup k pobočkám bude dostupný způsobilým zákazníkům po období nejméně tří let od zahájení činnosti systému na podporu změny poskytovatele, a to za rozumných a nediskriminačních obchodních podmínek na náklady dotčeného subjektu. |
| --- | --- |

(57)

Aby banka RBS podpořila úspěch systému na podporu změny poskytovatele, nabídla subjektům účastnícím se systému na podporu změny poskytovatele možnost uzavřít mezibankovní dokument o zastupování, který umožní zákazníkům, které nalákali v rámci systému na podporu změny poskytovatele, aby nadále používali služby zpracování hotovosti a šeků v pobočkách banky RBS (dále jen „systém pro přístup k pobočkám“). Tento přístup k pobočkám bude dostupný způsobilým zákazníkům po období nejméně tří let od zahájení činnosti systému na podporu změny poskytovatele, a to za rozumných a nediskriminačních obchodních podmínek na náklady dotčeného subjektu.

| (58) | Počáteční kapitálové náklady na opatření B činí 350 milionů GBP plus prováděcí náklady banky RBS a průběžný ušlý budoucí zisk banky RBS (37). |
| --- | --- |

(58)

Počáteční kapitálové náklady na opatření B činí 350 milionů GBP plus prováděcí náklady banky RBS a průběžný ušlý budoucí zisk banky RBS (37).

37

4.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A ORGÁNŮ SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A ORGÁNŮ SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ

4.1.   VŠEOBECNÉ PŘIPOMÍNKY K ALTERNATIVNÍMU BALÍČKU

VŠEOBECNÉ PŘIPOMÍNKY K ALTERNATIVNÍMU BALÍČKU

| (59) | Rozhodnutí o zahájení řízení dalo zúčastněným stranám příležitost předložit připomínky k návrhu orgánů Spojeného království. V průběhu fáze konzultace byl obdržen velký počet připomínek. Obdržené připomínky se týkaly původního alternativního balíčku, který je popsán v 28. až 68. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení (dále jen „původní alternativní balíček“). Orgány Spojeného království po zvážení připomínek zúčastněných stran a po provedení vlastní studie trhu (38) aktualizovaly alternativní balíček, jak je popsáno v oddíle 2.3. |
| --- | --- |

(59)

Rozhodnutí o zahájení řízení dalo zúčastněným stranám příležitost předložit připomínky k návrhu orgánů Spojeného království. V průběhu fáze konzultace byl obdržen velký počet připomínek. Obdržené připomínky se týkaly původního alternativního balíčku, který je popsán v 28. až 68. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení (dále jen „původní alternativní balíček“). Orgány Spojeného království po zvážení připomínek zúčastněných stran a po provedení vlastní studie trhu (38) aktualizovaly alternativní balíček, jak je popsáno v oddíle 2.3.

38

| (60) | Vzhledem k velkému počtu připomínek (39) jsou v tomto oddíle rekapitulovány hlavní připomínky, které sdílelo několik zúčastněných stran, a to s cílem pomoci posoudit rovnocennost alternativního balíčku s odprodejem podniku „Rainbow“. |
| --- | --- |

(60)

Vzhledem k velkému počtu připomínek (39) jsou v tomto oddíle rekapitulovány hlavní připomínky, které sdílelo několik zúčastněných stran, a to s cílem pomoci posoudit rovnocennost alternativního balíčku s odprodejem podniku „Rainbow“.

39

4.1.1.   VŠEOBECNÉ PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K ALTERNATIVNÍMU BALÍČKU

| (61) | Ve většině obdržených připomínek se uvádělo, že původní alternativní balíček má řadu rysů, které by mohly posílit hospodářskou soutěž na trzích malých a středních podniků Spojeného království. Některé připomínky pak uváděly, že alternativní balíček by mohl mít rychlejší dopad na hospodářskou soutěž a současně obnášet menší riziko v souvislosti se svým provedením a má schopnost posílit více než pouze jeden soupeřící subjekt (jak by tomu bylo v případě odprodeje podniku Rainbow). |
| --- | --- |

(61)

Ve většině obdržených připomínek se uvádělo, že původní alternativní balíček má řadu rysů, které by mohly posílit hospodářskou soutěž na trzích malých a středních podniků Spojeného království. Některé připomínky pak uváděly, že alternativní balíček by mohl mít rychlejší dopad na hospodářskou soutěž a současně obnášet menší riziko v souvislosti se svým provedením a má schopnost posílit více než pouze jeden soupeřící subjekt (jak by tomu bylo v případě odprodeje podniku Rainbow).

| (62) | Některé zúčastněné strany ohledně původního alternativního balíčku jako celku uvádí, že






  a) | celková velikost původního alternativního balíčku nestačí k tomu, aby podnítila strukturální změnu na trhu malých a středních podniků ve Spojeném království, kde existují značné překážky pro změnu poskytovatele; |
| --- | --- | --- |

(62)

Některé zúčastněné strany ohledně původního alternativního balíčku jako celku uvádí, že

a)

celková velikost původního alternativního balíčku nestačí k tomu, aby podnítila strukturální změnu na trhu malých a středních podniků ve Spojeném království, kde existují značné překážky pro změnu poskytovatele;

| b) | převod podnikatelských běžných účtů, které odpovídají 2 % tržnímu podílu v segmentu malých a středních podniků, není rovnocenný s odprodejem podniku Rainbow (který představuje asi 5 % tržní podíl v segmentu malých a středních podniků, pokud jde o počet zákazníků z řad malých a středních podniků); |
| --- | --- |

b)

převod podnikatelských běžných účtů, které odpovídají 2 % tržnímu podílu v segmentu malých a středních podniků, není rovnocenný s odprodejem podniku Rainbow (který představuje asi 5 % tržní podíl v segmentu malých a středních podniků, pokud jde o počet zákazníků z řad malých a středních podniků);

| c) | převod podnikatelských běžných účtů se nezabývá převodem aktiv; a |
| --- | --- |

c)

převod podnikatelských běžných účtů se nezabývá převodem aktiv; a

| d) | orgán a jeho rozhodnutí budou klíčovou podmínkou úspěchu (nebo neúspěchu) alternativních opatření. Bude obtížné zajistit, aby byl orgán dostatečně nestranný. |
| --- | --- |

d)

orgán a jeho rozhodnutí budou klíčovou podmínkou úspěchu (nebo neúspěchu) alternativních opatření. Bude obtížné zajistit, aby byl orgán dostatečně nestranný.

4.1.2.   CELKOVÉ PŘIPOMÍNKY ORGÁNŮ SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ K ALTERNATIVNÍMU BALÍČKU A K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (63) | Orgány Spojeného království mají za to, že alternativní balíček je přinejmenším rovnocenný odprodeji podniku Rainbow, pokud jde o jeho dopad na omezení možného narušení hospodářské soutěže, a může být proveden s větší jistotou a rychleji než odprodej. |
| --- | --- |

(63)

Orgány Spojeného království mají za to, že alternativní balíček je přinejmenším rovnocenný odprodeji podniku Rainbow, pokud jde o jeho dopad na omezení možného narušení hospodářské soutěže, a může být proveden s větší jistotou a rychleji než odprodej.

| (64) | Orgány Spojeného království se domnívají, že je alternativní balíček jako celek navržen tak, aby budoval kapacitu na trhu s cílem iniciovat vyšší průběžnou míru změny poskytovatele na celém bankovním trhu pro malé a střední podniky a střední korporátní klientelu. Jelikož je banka RBS největším subjektem na trhu, břemeno spojené s touto změnou dopadne nejvíce právě na ni. Ačkoliv jsou přínosy fondu kapacit a inovací kvantifikovatelné obtížněji než přínosy systému na podporu změny provozovatele, posílí tento fond nabídku bankovních služeb pro malé a střední podniky řady bank, přinese na trh větší možnost volby, vytvoří rozmanité obchodní modely a iniciuje změny poskytovatele. Rovněž zrychlí rozvoj nových podniků a nových technologií, které oslabí závislost malých a středních podniků na bankách. |
| --- | --- |

(64)

Orgány Spojeného království se domnívají, že je alternativní balíček jako celek navržen tak, aby budoval kapacitu na trhu s cílem iniciovat vyšší průběžnou míru změny poskytovatele na celém bankovním trhu pro malé a střední podniky a střední korporátní klientelu. Jelikož je banka RBS největším subjektem na trhu, břemeno spojené s touto změnou dopadne nejvíce právě na ni. Ačkoliv jsou přínosy fondu kapacit a inovací kvantifikovatelné obtížněji než přínosy systému na podporu změny provozovatele, posílí tento fond nabídku bankovních služeb pro malé a střední podniky řady bank, přinese na trh větší možnost volby, vytvoří rozmanité obchodní modely a iniciuje změny poskytovatele. Rovněž zrychlí rozvoj nových podniků a nových technologií, které oslabí závislost malých a středních podniků na bankách.

| (65) | Orgány Spojeného království uvádí, že alternativní balíček byl navržen tak, aby dosáhl týchž cílů jako původní odprodej podniku Rainbow:






  a) | snížit podíl banky RBS na trhu: Provedení systému na podporu změny poskytovatele a poskytnutí finančních prostředků na rozvoj kapacit v oblasti bankovních služeb pro malé a střední podniky posílí menší konkurenční subjekty a umožní jim vyvíjet větší konkurenční tlak na banku RBS; |
| --- | --- | --- |

(65)

Orgány Spojeného království uvádí, že alternativní balíček byl navržen tak, aby dosáhl týchž cílů jako původní odprodej podniku Rainbow:

a)

snížit podíl banky RBS na trhu: Provedení systému na podporu změny poskytovatele a poskytnutí finančních prostředků na rozvoj kapacit v oblasti bankovních služeb pro malé a střední podniky posílí menší konkurenční subjekty a umožní jim vyvíjet větší konkurenční tlak na banku RBS;

| b) | snížit obchodní zisk plynoucí z toho, že byla bance poskytnuta podpora: alternativní balíček obnáší značné počáteční náklady a dodatečné průběžné dopady v podobě nižšího obratu vyplývajícího ze snížení počtu zákazníků z řad malých a středních podniků kvůli systému na podporu změny poskytovatele; |
| --- | --- |

b)

snížit obchodní zisk plynoucí z toho, že byla bance poskytnuta podpora: alternativní balíček obnáší značné počáteční náklady a dodatečné průběžné dopady v podobě nižšího obratu vyplývajícího ze snížení počtu zákazníků z řad malých a středních podniků kvůli systému na podporu změny poskytovatele;

| c) | Převod zákazníků z řad malých a středních podniků: Na rozdíl od odprodeje, který by zahrnoval nucený převod zákazníků z řad malých a středních podniků, kteří se ke změně banky nerozhodli, systém na podporu změny poskytovatele zákazníky vybízí, aby se ke změně poskytovatele rozhodli sami. Zákazníci s posíleným postavením by se měli s větší pravděpodobností angažovat u své nové banky a v budoucnosti znovu změnit poskytovatele, pokud budou mít možnost získat lepší nabídku u jiné banky; a |
| --- | --- |

c)

Převod zákazníků z řad malých a středních podniků: Na rozdíl od odprodeje, který by zahrnoval nucený převod zákazníků z řad malých a středních podniků, kteří se ke změně banky nerozhodli, systém na podporu změny poskytovatele zákazníky vybízí, aby se ke změně poskytovatele rozhodli sami. Zákazníci s posíleným postavením by se měli s větší pravděpodobností angažovat u své nové banky a v budoucnosti znovu změnit poskytovatele, pokud budou mít možnost získat lepší nabídku u jiné banky; a

| d) | Přístup k pobočkám za účelem obsluhy zákazníků z řad malých a středních podniků: Systém pro přístup k pobočkám podporuje zákazníky při přechodu od banky RBS k soupeřícím subjektům v rámci systému na podporu změny poskytovatele, jelikož tito zákazníci nebudou muset změnit své zvyklosti týkající se každodenních hotovostních operací. |
| --- | --- |

d)

Přístup k pobočkám za účelem obsluhy zákazníků z řad malých a středních podniků: Systém pro přístup k pobočkám podporuje zákazníky při přechodu od banky RBS k soupeřícím subjektům v rámci systému na podporu změny poskytovatele, jelikož tito zákazníci nebudou muset změnit své zvyklosti týkající se každodenních hotovostních operací.

| (66) | Pokud jde o dopad alternativního balíčku na segment střední korporátní klientely, orgány Spojeného království se rovněž domnívají:






  a) | Banka RBS přišla od čtvrtého čtvrtletí roku 2010 o [5–10]% tržní podíl v odvětví korporací a z původního [30–35]% tržního podílu jí zbývá [20–25]% podíl. Již není největší bankou pro obsluhu zákazníků z řad střední korporátní klientely ve Spojeném království. Toto snížení tržního podílu rovněž značně překračuje snížení tržního podílu, které bylo zamýšleno odprodejem podniku Rainbow (40). |
| --- | --- | --- |

(66)

Pokud jde o dopad alternativního balíčku na segment střední korporátní klientely, orgány Spojeného království se rovněž domnívají:

a)

Banka RBS přišla od čtvrtého čtvrtletí roku 2010 o [5–10]% tržní podíl v odvětví korporací a z původního [30–35]% tržního podílu jí zbývá [20–25]% podíl. Již není největší bankou pro obsluhu zákazníků z řad střední korporátní klientely ve Spojeném království. Toto snížení tržního podílu rovněž značně překračuje snížení tržního podílu, které bylo zamýšleno odprodejem podniku Rainbow (40).

40

| b) | Fond kapacit a inovací zahrnuje řadu velice důležitých grantů, které mají bankám s již existující franšízou bankovních služeb pro malé a střední podniky pomoci zlepšit a rozšířit stávající nabídku bankovních služeb pro podniky z řad velkých malých a středních podniků a pro střední korporátní klientelu. Orgány Spojeného království očekávají, že řada z těchto změn posílí schopnost určitých bank nabízet služby zákazníkům z řad střední korporátní klientely a zvýší celkový počet bank, které budou následně schopny vyvinout a nabízet služby střední korporátní klientele. |
| --- | --- |

b)

Fond kapacit a inovací zahrnuje řadu velice důležitých grantů, které mají bankám s již existující franšízou bankovních služeb pro malé a střední podniky pomoci zlepšit a rozšířit stávající nabídku bankovních služeb pro podniky z řad velkých malých a středních podniků a pro střední korporátní klientelu. Orgány Spojeného království očekávají, že řada z těchto změn posílí schopnost určitých bank nabízet služby zákazníkům z řad střední korporátní klientely a zvýší celkový počet bank, které budou následně schopny vyvinout a nabízet služby střední korporátní klientele.

| c) | Systém na podporu změny poskytovatele má zajistit přesun zákazníků z řad velkých malých a středních podniků z banky RBS do jiných bank. Pokud jde o banky, které budou příjemci systému, vyšší počet zákazníků z řad velkých malých a středních podniků bude pobídkou k rozvoji služeb pro větší firmy, včetně střední korporátní klientely. Kromě toho se pak dá očekávat, že postupně někteří ze zákazníků z řad velkých malých a středních podniků vyrostou natolik, že se stanou středními korporátními firmami, což bude dále motivovat vývoj příslušných nabídek. |
| --- | --- |

c)

Systém na podporu změny poskytovatele má zajistit přesun zákazníků z řad velkých malých a středních podniků z banky RBS do jiných bank. Pokud jde o banky, které budou příjemci systému, vyšší počet zákazníků z řad velkých malých a středních podniků bude pobídkou k rozvoji služeb pro větší firmy, včetně střední korporátní klientely. Kromě toho se pak dá očekávat, že postupně někteří ze zákazníků z řad velkých malých a středních podniků vyrostou natolik, že se stanou středními korporátními firmami, což bude dále motivovat vývoj příslušných nabídek.

| d) | Orgán CMA (41) zjistil, že malé a střední podniky s obratem překračujícím 2 miliony GBP jsou obecně schopné se svými bankami smlouvat o cenách a smluvních podmínkách. Aby se z této skutečnosti stal účinný prostředek k vytváření hospodářské soutěže, je zásadní, aby tito zákazníci měli k dispozici alternativní poskytovatele, jejichž nabídku mohou reálně využít. Tím, že se dalším bankám umožní vybudovat kapacity v oblasti střední korporátní klientely, dojde ke značnému posílení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

d)

Orgán CMA (41) zjistil, že malé a střední podniky s obratem překračujícím 2 miliony GBP jsou obecně schopné se svými bankami smlouvat o cenách a smluvních podmínkách. Aby se z této skutečnosti stal účinný prostředek k vytváření hospodářské soutěže, je zásadní, aby tito zákazníci měli k dispozici alternativní poskytovatele, jejichž nabídku mohou reálně využít. Tím, že se dalším bankám umožní vybudovat kapacity v oblasti střední korporátní klientely, dojde ke značnému posílení hospodářské soutěže.

41

| e) | Kvůli složitosti obsluhy zákazníků z řad střední korporátní klientely obsahovaly návrhy, které banka RBS obdržela, když se v minulosti pokoušela prodat podnik Rainbow (42), [...]. |
| --- | --- |

e)

Kvůli složitosti obsluhy zákazníků z řad střední korporátní klientely obsahovaly návrhy, které banka RBS obdržela, když se v minulosti pokoušela prodat podnik Rainbow (42), [...].

42

| (67) | Kromě toho se orgány Spojeného království domnívají, že alternativní balíček má oproti odprodeji podniku Rainbow ještě další výhody.






  a) | Zeměpisný rozsah: Alternativní balíček by ovlivnil hospodářskou soutěž v celém Spojeném království, bez zeměpisného omezení. |
| --- | --- | --- |

(67)

Kromě toho se orgány Spojeného království domnívají, že alternativní balíček má oproti odprodeji podniku Rainbow ještě další výhody.

a)

Zeměpisný rozsah: Alternativní balíček by ovlivnil hospodářskou soutěž v celém Spojeném království, bez zeměpisného omezení.

| b) | Široký dopad na trhy: Alternativní balíček by pomohl dosáhnout systémové a dlouhodobé změny na trhu tím, že by pomohl řadě soupeřících subjektů účinněji soutěžit se zavedenými bankami. Konkrétně:






  i) | fond kapacit a inovací pomůže subjektům rozvinout své kapacity v oblasti poskytování služeb malým a středním podnikům a střední korporátní klientele a současně zvýšit likviditu a finanční postavení. Rovněž podporuje vývoj nových technologií, které budou soupeřící subjekty používat; |
| --- | --- | --- |

b)

Široký dopad na trhy: Alternativní balíček by pomohl dosáhnout systémové a dlouhodobé změny na trhu tím, že by pomohl řadě soupeřících subjektů účinněji soutěžit se zavedenými bankami. Konkrétně:

i)

fond kapacit a inovací pomůže subjektům rozvinout své kapacity v oblasti poskytování služeb malým a středním podnikům a střední korporátní klientele a současně zvýšit likviditu a finanční postavení. Rovněž podporuje vývoj nových technologií, které budou soupeřící subjekty používat;

| ii) | systém na podporu změny poskytovatele pomůže subjektům způsobilým podle tohoto systému stát se zavedenými bankami tím, že zvětší jejich zákaznickou základnu; |
| --- | --- |

ii)

systém na podporu změny poskytovatele pomůže subjektům způsobilým podle tohoto systému stát se zavedenými bankami tím, že zvětší jejich zákaznickou základnu;

| iii) | systém pro přístup k pobočkám umožní způsobilým subjektům fyzicky obsluhovat zákazníky z řad malých a středních podniků nově získané v rámci systému na podporu změny poskytovatele, např. poskytováním služeb zpracování hotovosti a šeků. |
| --- | --- |

iii)

systém pro přístup k pobočkám umožní způsobilým subjektům fyzicky obsluhovat zákazníky z řad malých a středních podniků nově získané v rámci systému na podporu změny poskytovatele, např. poskytováním služeb zpracování hotovosti a šeků.

| c) | Zabývá se problémy na trhu, které odhalil Orgán Spojeného království pro hospodářskou soutěž a trhy (dále jen „orgán CMA“): Alternativní balíček se rovněž zabývá některými klíčovými problémy, které zjistil orgán CMA ve svém nedávném přezkumu bankovního trhu Spojeného království pro malé a střední podniky. Mezi tyto problémy patří:






  i) | nízká míra angažovanosti zákazníků vůči bankovním službám, slabá reakce na změny cen a kvality a nedostatek podnětů, které by vyvolaly změnu provozovatele; |
| --- | --- | --- |

c)

Zabývá se problémy na trhu, které odhalil Orgán Spojeného království pro hospodářskou soutěž a trhy (dále jen „orgán CMA“): Alternativní balíček se rovněž zabývá některými klíčovými problémy, které zjistil orgán CMA ve svém nedávném přezkumu bankovního trhu Spojeného království pro malé a střední podniky. Mezi tyto problémy patří:

i)

nízká míra angažovanosti zákazníků vůči bankovním službám, slabá reakce na změny cen a kvality a nedostatek podnětů, které by vyvolaly změnu provozovatele;

| ii) | nedostatek pobídek pro banky, aby investovaly do lákání zákazníků ke změně poskytovatele; |
| --- | --- |

ii)

nedostatek pobídek pro banky, aby investovaly do lákání zákazníků ke změně poskytovatele;

| iii) | vysoké náklady na získání zákazníků pro soupeřící subjekty, které nově vstupují na trh a rozšiřují své služby; |
| --- | --- |

iii)

vysoké náklady na získání zákazníků pro soupeřící subjekty, které nově vstupují na trh a rozšiřují své služby;

| iv) | nedostatečné inovace produktů a technologií v bankovním odvětví pro malé a střední podniky; |
| --- | --- |

iv)

nedostatečné inovace produktů a technologií v bankovním odvětví pro malé a střední podniky;

| v) | obavy soupeřících subjektů ohledně nákladů na vybudování a provoz sítě poboček. |
| --- | --- |

v)

obavy soupeřících subjektů ohledně nákladů na vybudování a provoz sítě poboček.

| d) | Časový rámec a jistota provedení: Alternativní balíček může být proveden dříve a s větší jistotou. Předešlo by se rizikům a nejistotám plynoucím z kapitálové transakce, které byly zaznamenány při předchozích pokusech o odprodej podniku Rainbow. |
| --- | --- |

d)

Časový rámec a jistota provedení: Alternativní balíček může být proveden dříve a s větší jistotou. Předešlo by se rizikům a nejistotám plynoucím z kapitálové transakce, které byly zaznamenány při předchozích pokusech o odprodej podniku Rainbow.

| e) | Odstranění překážek pro odchod orgánů Spojeného království z banky RBS: orgány Spojeného království veřejně vyjádřily svůj záměr pokročit s prodejem části svého podílu v bance RBS, a tudíž vrátit tuto banku do soukromého vlastnictví. Přetrvávající obtíže a zpoždění v souvislosti s odprodejem podniku Rainbow, což je jediný ze závazků týkajících se odprodejů, kterému zbývá dostát, vedly k nejistotě, která ovlivnila atraktivitu banky RBS, pokud jde o investiční nabídky. Alternativní balíček by tuto nejistotu odstranil. |
| --- | --- |

e)

Odstranění překážek pro odchod orgánů Spojeného království z banky RBS: orgány Spojeného království veřejně vyjádřily svůj záměr pokročit s prodejem části svého podílu v bance RBS, a tudíž vrátit tuto banku do soukromého vlastnictví. Přetrvávající obtíže a zpoždění v souvislosti s odprodejem podniku Rainbow, což je jediný ze závazků týkajících se odprodejů, kterému zbývá dostát, vedly k nejistotě, která ovlivnila atraktivitu banky RBS, pokud jde o investiční nabídky. Alternativní balíček by tuto nejistotu odstranil.

| (68) | K připomínkám zúčastněných stran orgány Spojeného království uvádí, že






  a) | tržní podíl banky RBS se z podílu [25–30] % ve čtvrtém čtvrtletí roku 2010 snížil na [20–25] % ve čtvrtém čtvrtletí roku 2016 (43), což představuje snížení za dané období o [3–7] %. Pokud sečteme samotnou očekávanou ztrátu tržního podílu v souvislosti se systémem na podporu změny provozovatele s přirozenou ztrátou tržního podílu od roku 2010, došlo tedy k překročení 5 % snížení, které se očekávalo od odprodeje podniku Rainbow. |
| --- | --- | --- |

(68)

K připomínkám zúčastněných stran orgány Spojeného království uvádí, že

a)

tržní podíl banky RBS se z podílu [25–30] % ve čtvrtém čtvrtletí roku 2010 snížil na [20–25] % ve čtvrtém čtvrtletí roku 2016 (43), což představuje snížení za dané období o [3–7] %. Pokud sečteme samotnou očekávanou ztrátu tržního podílu v souvislosti se systémem na podporu změny provozovatele s přirozenou ztrátou tržního podílu od roku 2010, došlo tedy k překročení 5 % snížení, které se očekávalo od odprodeje podniku Rainbow.

43

| b) | Orgány Spojeného království provedly řadu změn navrženého balíčku, čímž reagovaly na klíčové připomínky zúčastněných stran. Orgány Spojeného království se domnívají, že aktualizovaný alternativní balíček řeší obavy třetích stran, bude rovnocenný odprodeji podniku Rainbow (pokud jde o jeho dopad jak na banku RBS, tak na trh jako celek) a účinně podpoří hospodářskou soutěž v odvětví bankovních služeb pro malé a střední podniky ve Spojeném království. |
| --- | --- |

b)

Orgány Spojeného království provedly řadu změn navrženého balíčku, čímž reagovaly na klíčové připomínky zúčastněných stran. Orgány Spojeného království se domnívají, že aktualizovaný alternativní balíček řeší obavy třetích stran, bude rovnocenný odprodeji podniku Rainbow (pokud jde o jeho dopad jak na banku RBS, tak na trh jako celek) a účinně podpoří hospodářskou soutěž v odvětví bankovních služeb pro malé a střední podniky ve Spojeném království.

| c) | Pokud jde o připomínku týkající se nutnosti zajistit nezávislost orgánu, orgány Spojeného království konstatují, že orgán bude vázán rámcovým dokumentem pro státní podporu (44), který upřesňuje úlohy a povinnosti orgánu a který určí jeho závazky a omezení. Kromě toho nebude moci zastávat úřad ředitele orgánu takový jednotlivec, který současně zastává jiný úřad (s výjimkou nevýkonných úřadů kromě funkce předsedy nebo rovnocenných funkcí) nebo pozici ve vyšším vedení v jakémkoliv orgánu veřejného sektoru nebo je ředitelem nebo vyšším manažerem v rámci skupiny RBS nebo je spřízněnou stranou (nebo je přidruženým subjektem spřízněné strany) banky RBS. |
| --- | --- |

c)

Pokud jde o připomínku týkající se nutnosti zajistit nezávislost orgánu, orgány Spojeného království konstatují, že orgán bude vázán rámcovým dokumentem pro státní podporu (44), který upřesňuje úlohy a povinnosti orgánu a který určí jeho závazky a omezení. Kromě toho nebude moci zastávat úřad ředitele orgánu takový jednotlivec, který současně zastává jiný úřad (s výjimkou nevýkonných úřadů kromě funkce předsedy nebo rovnocenných funkcí) nebo pozici ve vyšším vedení v jakémkoliv orgánu veřejného sektoru nebo je ředitelem nebo vyšším manažerem v rámci skupiny RBS nebo je spřízněnou stranou (nebo je přidruženým subjektem spřízněné strany) banky RBS.

44

4.2.   PŘIPOMÍNKY K FONDU KAPACIT PRO MALÉ A STŘEDNÍ PODNIKY

PŘIPOMÍNKY K FONDU KAPACIT PRO MALÉ A STŘEDNÍ PODNIKY

4.2.1.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FONDU KAPACIT PRO MALÉ A STŘEDNÍ PODNIKY

| (69) | V řadě připomínek zúčastněných stran se uvádělo, že je třeba zvýšit velikost fondu kapacit pro malé a střední podniky, čímž by se následně zvýšil dopad na hospodářskou soutěž na bankovním trhu pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

(69)

V řadě připomínek zúčastněných stran se uvádělo, že je třeba zvýšit velikost fondu kapacit pro malé a střední podniky, čímž by se následně zvýšil dopad na hospodářskou soutěž na bankovním trhu pro malé a střední podniky.

| (70) | V jiných připomínkách zúčastněných stran se uvádělo, že rozdělení finančních prostředků mezi velký počet bank, které by žádné neumožnilo vyvinout smysluplný nástroj, nebude mít žádný podstatný vliv na hospodářskou soutěž nebo na koncentraci. Namísto vyplácení stejných částek v rámci jednotlivých souborů by se měla velikost vyplacených částek lišit v závislosti na skutečných potřebách žadatele a jeho investičních plánech. |
| --- | --- |

(70)

V jiných připomínkách zúčastněných stran se uvádělo, že rozdělení finančních prostředků mezi velký počet bank, které by žádné neumožnilo vyvinout smysluplný nástroj, nebude mít žádný podstatný vliv na hospodářskou soutěž nebo na koncentraci. Namísto vyplácení stejných částek v rámci jednotlivých souborů by se měla velikost vyplacených částek lišit v závislosti na skutečných potřebách žadatele a jeho investičních plánech.

| (71) | Řada stran rovněž předložila stanovisko, že by se fond kapacit pro malé a střední podniky měl více otevřít institucím, které v současnosti nemají silné kapacity v oblasti podnikatelského běžného účtu, a že by z fondu kapacit měly mít prospěch i jiné subjekty než banky (např. stavební spořitelny). |
| --- | --- |

(71)

Řada stran rovněž předložila stanovisko, že by se fond kapacit pro malé a střední podniky měl více otevřít institucím, které v současnosti nemají silné kapacity v oblasti podnikatelského běžného účtu, a že by z fondu kapacit měly mít prospěch i jiné subjekty než banky (např. stavební spořitelny).

4.2.2.   PŘIPOMÍNKY ORGÁNŮ SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ K FONDU KAPACIT PRO MALÉ A STŘEDNÍ PODNIKY A K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (72) | Orgány Spojeného království se domnívají, že je rozumné očekávat, že fond kapacit pro malé a střední podniky, zejména v kombinaci se systémem na podporu změny poskytovatele, zvýší tržní podíly soupeřících subjektů, a bude tudíž mít za následek odpovídající snížení tržního podílu banky RBS. |
| --- | --- |

(72)

Orgány Spojeného království se domnívají, že je rozumné očekávat, že fond kapacit pro malé a střední podniky, zejména v kombinaci se systémem na podporu změny poskytovatele, zvýší tržní podíly soupeřících subjektů, a bude tudíž mít za následek odpovídající snížení tržního podílu banky RBS.

| (73) | Orgány Spojeného království mají za to, že fond kapacit zvýší tržní podíly soupeřících subjektů, jelikož podstatně zlepší hospodářskou situaci bank, které vstupují na bankovní trh pro malé a střední podniky (a případně, pokud si to přejí, trh střední korporátní klientely) a/nebo které dále rozvíjejí stávající kapacity. Stávající pojetí lze ilustrovat následovně: grant z fondu ve výši 3 milionů GBP může zajistit ekonomickou realizovatelnost hraničního projektu v hodnotě 10 milionů GBP tím, že zvýší návratnost investic projektu z návratnosti nižší než náklady na kapitál na úroveň, která je životaschopná a udržitelná. |
| --- | --- |

(73)

Orgány Spojeného království mají za to, že fond kapacit zvýší tržní podíly soupeřících subjektů, jelikož podstatně zlepší hospodářskou situaci bank, které vstupují na bankovní trh pro malé a střední podniky (a případně, pokud si to přejí, trh střední korporátní klientely) a/nebo které dále rozvíjejí stávající kapacity. Stávající pojetí lze ilustrovat následovně: grant z fondu ve výši 3 milionů GBP může zajistit ekonomickou realizovatelnost hraničního projektu v hodnotě 10 milionů GBP tím, že zvýší návratnost investic projektu z návratnosti nižší než náklady na kapitál na úroveň, která je životaschopná a udržitelná.

| (74) | V reakci na připomínky zúčastněných stran orgány Spojeného království provedly tyto změny alternativního balíčku:






  a) | velikost fondu kapacit pro malé a střední podniky, k níž mají přístup soupeřící subjekty, bude zvýšena. Nejvyšší vyplácené částky fondu kapacit a inovací budou zaměřeny na soupeřící subjekty se silnými, již existujícími kapacitami v oblasti podnikatelských běžných účtů. To pravděpodobně povede k největšímu dopadu na hospodářskou soutěž na bankovním trhu pro malé a střední podniky, a to v nejkratším možném čase, jelikož tyto banky již vynaložily čas a peníze na vývoj svých produktů v oblasti podnikatelských běžných účtů a související infrastruktury pro distribuci. |
| --- | --- | --- |

(74)

V reakci na připomínky zúčastněných stran orgány Spojeného království provedly tyto změny alternativního balíčku:

a)

velikost fondu kapacit pro malé a střední podniky, k níž mají přístup soupeřící subjekty, bude zvýšena. Nejvyšší vyplácené částky fondu kapacit a inovací budou zaměřeny na soupeřící subjekty se silnými, již existujícími kapacitami v oblasti podnikatelských běžných účtů. To pravděpodobně povede k největšímu dopadu na hospodářskou soutěž na bankovním trhu pro malé a střední podniky, a to v nejkratším možném čase, jelikož tyto banky již vynaložily čas a peníze na vývoj svých produktů v oblasti podnikatelských běžných účtů a související infrastruktury pro distribuci.

| b) | fond kapacit pro malé a střední podniky bude kombinován s fondem pro inovace. Bude zrušeno rozlišování v rámci souboru 1 a 2. Bude zvýšena flexibilita za účelem zlepšení příležitostí pro banky, které v současnosti nemají silné kapacity v oblasti podnikatelských běžných účtů, a pro jiné než bankovní subjekty za účelem získání přístupu ke značným částkám vyplaceným z fondu kapacit a inovací. |
| --- | --- |

b)

fond kapacit pro malé a střední podniky bude kombinován s fondem pro inovace. Bude zrušeno rozlišování v rámci souboru 1 a 2. Bude zvýšena flexibilita za účelem zlepšení příležitostí pro banky, které v současnosti nemají silné kapacity v oblasti podnikatelských běžných účtů, a pro jiné než bankovní subjekty za účelem získání přístupu ke značným částkám vyplaceným z fondu kapacit a inovací.

4.3.   PŘIPOMÍNKY K SYSTÉMU NA PODPORU ZMĚNY POSKYTOVATELE

PŘIPOMÍNKY K SYSTÉMU NA PODPORU ZMĚNY POSKYTOVATELE

4.3.1.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K SYSTÉMU NA PODPORU ZMĚNY POSKYTOVATELE

| (75) | Některé zúčastněné strany zpochybnily, že by navrhovanou velikostí kompenzace na překonání námahy spojené se změnou poskytovatele byl motivován dostatečný počet zákazníků. Zákazníci se již v minulosti ukázali jako neteční a měl by existovat jasný, bezproblémový postup pro změnu poskytovatele. Za účelem usnadnění změny poskytovatele by banka RBS měla rovněž sdílet informace o svých zákaznících se soupeřícími subjekty (včetně úvěrových záznamů). Některé zúčastněné strany rovněž uvedly, že je třeba poskytovat historické záznamy zákazníků pro posouzení jejich bonity. |
| --- | --- |

(75)

Některé zúčastněné strany zpochybnily, že by navrhovanou velikostí kompenzace na překonání námahy spojené se změnou poskytovatele byl motivován dostatečný počet zákazníků. Zákazníci se již v minulosti ukázali jako neteční a měl by existovat jasný, bezproblémový postup pro změnu poskytovatele. Za účelem usnadnění změny poskytovatele by banka RBS měla rovněž sdílet informace o svých zákaznících se soupeřícími subjekty (včetně úvěrových záznamů). Některé zúčastněné strany rovněž uvedly, že je třeba poskytovat historické záznamy zákazníků pro posouzení jejich bonity.

| (76) | V řadě připomínek se uvádělo, že je třeba zvýšit velikost kompenzací, aby umožnily změnu poskytovatele (a nastavit kompenzace úměrně složitosti a velikosti zákazníka), což by vyžadovalo značně zvýšit celkovou velikost systému na podporu změny poskytovatele. |
| --- | --- |

(76)

V řadě připomínek se uvádělo, že je třeba zvýšit velikost kompenzací, aby umožnily změnu poskytovatele (a nastavit kompenzace úměrně složitosti a velikosti zákazníka), což by vyžadovalo značně zvýšit celkovou velikost systému na podporu změny poskytovatele.

| (77) | V některých připomínkách se uvádělo, že doba trvání systému na podporu změny poskytovatele by měla být dostatečná na to, aby se zajistilo, že čas nepředstavuje významné omezení. Dále bylo navrženo automatické rozšíření okruhu zákazníků (pokud nebude dosaženo požadované míry změn poskytovatele). |
| --- | --- |

(77)

V některých připomínkách se uvádělo, že doba trvání systému na podporu změny poskytovatele by měla být dostatečná na to, aby se zajistilo, že čas nepředstavuje významné omezení. Dále bylo navrženo automatické rozšíření okruhu zákazníků (pokud nebude dosaženo požadované míry změn poskytovatele).

| (78) | V některých připomínkách se doporučovalo, aby se alternativní balíček vedle převodu podnikatelských běžných účtů rovněž zaměřil na převod úvěrů, jelikož zaměření na podnikatelské běžné účty přehlíží potřebu větší hospodářské soutěže na trhu s úvěry pro malé a střední podniky. Balíček je údajně příliš zaměřen na poskytovatele podnikatelských běžných účtů. Trh s úvěry pro malé a střední podniky se považuje za významně ziskovější než trh s podnikatelskými běžnými účty a i na tomto trhu je třeba napravit narušení hospodářské soutěže. Připomínky rovněž nastiňují, že v současnosti jsou soupeřící subjekty znevýhodněny, neboť čtyři největší banky mohou používat model založený na pokročilých interních ratinzích, a nikoliv standardizovaný kapitálový model: díky tomu mohou tyto čtyři banky nabízet lepší ceny úvěrů než soupeřící subjekty. |
| --- | --- |

(78)

V některých připomínkách se doporučovalo, aby se alternativní balíček vedle převodu podnikatelských běžných účtů rovněž zaměřil na převod úvěrů, jelikož zaměření na podnikatelské běžné účty přehlíží potřebu větší hospodářské soutěže na trhu s úvěry pro malé a střední podniky. Balíček je údajně příliš zaměřen na poskytovatele podnikatelských běžných účtů. Trh s úvěry pro malé a střední podniky se považuje za významně ziskovější než trh s podnikatelskými běžnými účty a i na tomto trhu je třeba napravit narušení hospodářské soutěže. Připomínky rovněž nastiňují, že v současnosti jsou soupeřící subjekty znevýhodněny, neboť čtyři největší banky mohou používat model založený na pokročilých interních ratinzích, a nikoliv standardizovaný kapitálový model: díky tomu mohou tyto čtyři banky nabízet lepší ceny úvěrů než soupeřící subjekty.

| (79) | V některých připomínkách se uvádí, že banka RBS by měla být donucena k odprodeji zákazníků (včetně nucených prodejů podnikatelských běžných účtů a/nebo úvěrů), nikoliv k tomu, aby poskytla zákazníkům možnost změnit poskytovatele. V jiných připomínkách se doporučuje, aby se banka RBS zavázala k převodu minimálního počtu čistých podnikatelských běžných účtů a byla pokutována, pokud závazek nesplní v požadované míře. |
| --- | --- |

(79)

V některých připomínkách se uvádí, že banka RBS by měla být donucena k odprodeji zákazníků (včetně nucených prodejů podnikatelských běžných účtů a/nebo úvěrů), nikoliv k tomu, aby poskytla zákazníkům možnost změnit poskytovatele. V jiných připomínkách se doporučuje, aby se banka RBS zavázala k převodu minimálního počtu čistých podnikatelských běžných účtů a byla pokutována, pokud závazek nesplní v požadované míře.

| (80) | V řadě připomínek se rovněž uvádělo, že systém na podporu změny poskytovatele by měl být zahájen teprve poté, co banky budou schopny provést investice umožněné fondem kapacit pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

(80)

V řadě připomínek se rovněž uvádělo, že systém na podporu změny poskytovatele by měl být zahájen teprve poté, co banky budou schopny provést investice umožněné fondem kapacit pro malé a střední podniky.

4.3.2.   PŘIPOMÍNKY ORGÁNŮ SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ K SYSTÉMU NA PODPORU ZMĚNY POSKYTOVATELE A K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (81) | Pokud jde o systém na podporu změny poskytovatele, který je součástí původního alternativního balíčku, orgány Spojeného království mají za to, že:






  a) | stávající výše finančních prostředků stačí k více než 2 % snížení současného tržního podílu banky RBS. Snížení o dva procentní body, které je cílem opatření, bylo zvlášť strukturováno tak, aby motivovalo větší počet zákazníků z řad velkých malých a středních podniků ke změně poskytovatele. Nic zákazníkům banky RBS nebrání, aby i nadále přecházeli k soupeřícím subjektům (i bez vyplacení kompenzace), a tudíž aby se dále snižoval tržní podíl banky RBS. Naopak, zákazníci budou přecházet s větší pravděpodobností poté, co byli vystaveni marketingu soupeřících subjektů; |
| --- | --- | --- |

(81)

Pokud jde o systém na podporu změny poskytovatele, který je součástí původního alternativního balíčku, orgány Spojeného království mají za to, že:

a)

stávající výše finančních prostředků stačí k více než 2 % snížení současného tržního podílu banky RBS. Snížení o dva procentní body, které je cílem opatření, bylo zvlášť strukturováno tak, aby motivovalo větší počet zákazníků z řad velkých malých a středních podniků ke změně poskytovatele. Nic zákazníkům banky RBS nebrání, aby i nadále přecházeli k soupeřícím subjektům (i bez vyplacení kompenzace), a tudíž aby se dále snižoval tržní podíl banky RBS. Naopak, zákazníci budou přecházet s větší pravděpodobností poté, co byli vystaveni marketingu soupeřících subjektů;

| b) | systém na podporu změny poskytovatele zahrnuje pobídky ke změně poskytovatele, které samy o sobě jsou pravděpodobně mnohem větší než pobídky v současnosti dostupné na trhu. Kromě toho se očekává, že tyto pobídky budou vyplaceny spolu s již dostupnými pobídkami; |
| --- | --- |

b)

systém na podporu změny poskytovatele zahrnuje pobídky ke změně poskytovatele, které samy o sobě jsou pravděpodobně mnohem větší než pobídky v současnosti dostupné na trhu. Kromě toho se očekává, že tyto pobídky budou vyplaceny spolu s již dostupnými pobídkami;

| c) | soupeřící subjekty povedou tvrdou hospodářskou soutěž o zákazníky a vytvoří dostatečně lákavou nabídku, aby motivovaly zákazníky ke změně poskytovatele. Na trhu jednoznačně je poptávka po těchto zákaznících; |
| --- | --- |

c)

soupeřící subjekty povedou tvrdou hospodářskou soutěž o zákazníky a vytvoří dostatečně lákavou nabídku, aby motivovaly zákazníky ke změně poskytovatele. Na trhu jednoznačně je poptávka po těchto zákaznících;

| d) | přechod k soupeřícímu subjektu ve Spojeném království byl pro řadu zákazníků usnadněn po zavedení služby CASS v roce 2013. Zákazníci využívající podnikatelský běžný účet již nyní používají službu CASS k přechodu od banky RBS k soupeřícím subjektům; |
| --- | --- |

d)

přechod k soupeřícímu subjektu ve Spojeném království byl pro řadu zákazníků usnadněn po zavedení služby CASS v roce 2013. Zákazníci využívající podnikatelský běžný účet již nyní používají službu CASS k přechodu od banky RBS k soupeřícím subjektům;

| e) | Banka RBS zamýšlí zmírnit jakýkoliv odpor zákazníků v souvislosti se změnou poskytovatele a bojovat proti němu tím, že se zaváže k přijetí opatření, které orgán CMA (45) určil jako opatření podporující hospodářskou soutěž, včetně informování způsobilých zákazníků o službě CASS a pomoci zákazníkům s žádostmi o údaje v souvislosti s účastí v systému; |
| --- | --- |

e)

Banka RBS zamýšlí zmírnit jakýkoliv odpor zákazníků v souvislosti se změnou poskytovatele a bojovat proti němu tím, že se zaváže k přijetí opatření, které orgán CMA (45) určil jako opatření podporující hospodářskou soutěž, včetně informování způsobilých zákazníků o službě CASS a pomoci zákazníkům s žádostmi o údaje v souvislosti s účastí v systému;

45

| f) | banka RBS by byla nucena oslovit určený soubor svých zákazníků (a to i prostřednictvím poskytnutí propagačních materiálů) jménem soupeřících společností s informacemi o výhodách změny poskytovatele; a |
| --- | --- |

f)

banka RBS by byla nucena oslovit určený soubor svých zákazníků (a to i prostřednictvím poskytnutí propagačních materiálů) jménem soupeřících společností s informacemi o výhodách změny poskytovatele; a

| g) | systém na podporu změny poskytovatele má řadu zabudovaných bezpečnostních mechanismů, které zajistí, že dojde k dostatečnému počtu změn poskytovatele. Například: Orgán, který na systém dohlíží, by měl možnost: i) uložit bance RBS, aby zvýšila četnost sdělení, nebo ii) prodloužit období, po něž jsou k dispozici kompenzace, o až 12 měsíců nebo iii) restrukturalizovat po určitém období vzorec pro výpočet kompenzace, aby se zvýšila účinnost systému, a iv) pokud bude jistá částka určená na kompenzace nevyplacena, bude banka RBS muset převést multiplikátor, jak je uvedeno v 52. a 53. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

g)

systém na podporu změny poskytovatele má řadu zabudovaných bezpečnostních mechanismů, které zajistí, že dojde k dostatečnému počtu změn poskytovatele. Například: Orgán, který na systém dohlíží, by měl možnost: i) uložit bance RBS, aby zvýšila četnost sdělení, nebo ii) prodloužit období, po něž jsou k dispozici kompenzace, o až 12 měsíců nebo iii) restrukturalizovat po určitém období vzorec pro výpočet kompenzace, aby se zvýšila účinnost systému, a iv) pokud bude jistá částka určená na kompenzace nevyplacena, bude banka RBS muset převést multiplikátor, jak je uvedeno v 52. a 53. bodu odůvodnění.

| (82) | V reakci na připomínky zúčastněných stran orgány Spojeného království uvedly, že mohou s jistotou prohlásit, že na základě nabízených finančních pobídek změní poskytovatele dostatečný počet zákazníků z řad malých a středních podniků:






  a) | pobídky v minulosti motivovaly zákazníky ke změně poskytovatele, což je uvedeno i konečné zprávě orgánu CMA o průzkumu bankovního trhu v oblasti maloobchodu a ve výzkumu společnosti Charterhouse zadaném bankou RBS (46)„[...]“ (47); |
| --- | --- | --- |

(82)

V reakci na připomínky zúčastněných stran orgány Spojeného království uvedly, že mohou s jistotou prohlásit, že na základě nabízených finančních pobídek změní poskytovatele dostatečný počet zákazníků z řad malých a středních podniků:

a)

pobídky v minulosti motivovaly zákazníky ke změně poskytovatele, což je uvedeno i konečné zprávě orgánu CMA o průzkumu bankovního trhu v oblasti maloobchodu a ve výzkumu společnosti Charterhouse zadaném bankou RBS (46)„[...]“ (47);

46

47

| b) | postup změny poskytovatele bude pro zákazníky pravděpodobně bezproblémový a většina zákazníků, kteří využijí systému na podporu změny poskytovatele, provede změnu prostřednictvím služby CASS. Sdílení finančních záznamů zákazníků a jiných informací o zákaznících však bude pravděpodobně omezeno právními předpisy o ochraně údajů; |
| --- | --- |

b)

postup změny poskytovatele bude pro zákazníky pravděpodobně bezproblémový a většina zákazníků, kteří využijí systému na podporu změny poskytovatele, provede změnu prostřednictvím služby CASS. Sdílení finančních záznamů zákazníků a jiných informací o zákaznících však bude pravděpodobně omezeno právními předpisy o ochraně údajů;

| c) | u zákazníků z okruhu společnosti W&G není menší pravděpodobnost změny poskytovatele. Banka RBS uvádí, že míra změny poskytovatele a úbytku zákazníků v případě zákazníků v okruhu společnosti W&G obecně koreluje s touto mírou u „kmenových“ zákazníků banky RBS a že se od roku 2010 očekává, že zákazníci společnosti W&G opustí skupinu RBS; |
| --- | --- |

c)

u zákazníků z okruhu společnosti W&G není menší pravděpodobnost změny poskytovatele. Banka RBS uvádí, že míra změny poskytovatele a úbytku zákazníků v případě zákazníků v okruhu společnosti W&G obecně koreluje s touto mírou u „kmenových“ zákazníků banky RBS a že se od roku 2010 očekává, že zákazníci společnosti W&G opustí skupinu RBS;

| d) | je zajištěna ochrana a mechanismy proti vyhýbání se povinnostem, které zajistí, že bude docházet ke změnám poskytovatele. Orgán má pravomoc uložit bance RBS finanční pokutu, pokud nebudou plně využity kompenzace na změnu poskytovatele podnikatelského běžného účtu v daném termínu fungování systému (tj. multiplikátor). Kromě toho bude orgán moci provádět změny částky vyplácených kompenzací, aby se zajistilo, že budou co nejúčinnější, a donutit banku RBS ke zvýšení četnosti propagace systému. Dále bude rozšířen okruh zákazníků a prodloužena doba trvání systému, pokud nebude dosaženo určité míry změny poskytovatele. |
| --- | --- |

d)

je zajištěna ochrana a mechanismy proti vyhýbání se povinnostem, které zajistí, že bude docházet ke změnám poskytovatele. Orgán má pravomoc uložit bance RBS finanční pokutu, pokud nebudou plně využity kompenzace na změnu poskytovatele podnikatelského běžného účtu v daném termínu fungování systému (tj. multiplikátor). Kromě toho bude orgán moci provádět změny částky vyplácených kompenzací, aby se zajistilo, že budou co nejúčinnější, a donutit banku RBS ke zvýšení četnosti propagace systému. Dále bude rozšířen okruh zákazníků a prodloužena doba trvání systému, pokud nebude dosaženo určité míry změny poskytovatele.

| (83) | V reakci na připomínky zúčastněných stran orgány Spojeného království dále uvádí, že:






  a) | zákazníci převedou vedle svého podnikatelského běžného účtu jiné bankovní produkty (např. úvěry). Orgán CMA zjistil, že „velká většina malých a středních podniků, které usilují o získání finančních prostředků, oslovuje banku, u níž má podnikatelský běžný úvěr... přes 90 % malých a středních podniků ve Spojeném království oslovilo svou hlavní banku s žádostmi o přečerpání, úvěr nebo kreditní kartu“ (48); a |
| --- | --- | --- |

(83)

V reakci na připomínky zúčastněných stran orgány Spojeného království dále uvádí, že:

a)

zákazníci převedou vedle svého podnikatelského běžného účtu jiné bankovní produkty (např. úvěry). Orgán CMA zjistil, že „velká většina malých a středních podniků, které usilují o získání finančních prostředků, oslovuje banku, u níž má podnikatelský běžný úvěr... přes 90 % malých a středních podniků ve Spojeném království oslovilo svou hlavní banku s žádostmi o přečerpání, úvěr nebo kreditní kartu“ (48); a

48

| b) | posílení postavení zákazníků tak, aby se sami rozhodovali ohledně změny poskytovatele, se považuje za vhodnější řešení než nucený odprodej, protože zákazníci s posíleným postavením by se měli s větší pravděpodobností angažovat u své nové banky a v budoucnosti znovu změnit poskytovatele, pokud mohou získat lepší nabídku u jiné banky. Tento přístup je rovněž podporován v závěrečné zprávě orgánu CMA o průzkumu bankovního trhu v oblasti maloobchodu, kde se uvádí, že „odprodej může dočasně motivovat určitou vyšší míru angažovanosti zákazníků, zejména v případě zákazníků, kteří mají za to, že byli převedeni proti své vůli do „nové“ banky, ale je jasné, že se nejedná o žádoucí způsob zvyšování udržitelné angažovanosti zákazníků“ (49). Orgán CMA místo toho došel k závěru, že nestrukturální náprava, „která přímo cílí na základní příčiny nepříznivého vlivu na hospodářskou soutěž – tj. zlepšením angažovanosti zákazníků a usnadněním změny poskytovatele – s mnohem větší pravděpodobností účinně vyřeší problémy v oblasti hospodářské soutěže, které jsme odhalili ...“ (50) Systém na podporu změny poskytovatele posílí informovanost zákazníků z řad malých a středních podniků o velkém počtu značek soupeřících subjektů prostřednictvím cílené propagace, vybízením zákazníků k angažování se, pokud jde o možnosti a značky soupeřících subjektů, předtím než se rozhodne, který z nich si vybere. |
| --- | --- |

b)

posílení postavení zákazníků tak, aby se sami rozhodovali ohledně změny poskytovatele, se považuje za vhodnější řešení než nucený odprodej, protože zákazníci s posíleným postavením by se měli s větší pravděpodobností angažovat u své nové banky a v budoucnosti znovu změnit poskytovatele, pokud mohou získat lepší nabídku u jiné banky. Tento přístup je rovněž podporován v závěrečné zprávě orgánu CMA o průzkumu bankovního trhu v oblasti maloobchodu, kde se uvádí, že „odprodej může dočasně motivovat určitou vyšší míru angažovanosti zákazníků, zejména v případě zákazníků, kteří mají za to, že byli převedeni proti své vůli do „nové“ banky, ale je jasné, že se nejedná o žádoucí způsob zvyšování udržitelné angažovanosti zákazníků“ (49). Orgán CMA místo toho došel k závěru, že nestrukturální náprava, „která přímo cílí na základní příčiny nepříznivého vlivu na hospodářskou soutěž – tj. zlepšením angažovanosti zákazníků a usnadněním změny poskytovatele – s mnohem větší pravděpodobností účinně vyřeší problémy v oblasti hospodářské soutěže, které jsme odhalili ...“ (50) Systém na podporu změny poskytovatele posílí informovanost zákazníků z řad malých a středních podniků o velkém počtu značek soupeřících subjektů prostřednictvím cílené propagace, vybízením zákazníků k angažování se, pokud jde o možnosti a značky soupeřících subjektů, předtím než se rozhodne, který z nich si vybere.

49

50

| (84) | V reakci na připomínky zúčastněných stran a na vlastní studii trhu orgány Spojeného království provedly tyto změny systému na podporu změny poskytovatele:






  a) | celková velikost systému se zvýší ze 175 milionů GBP na 350 milionů GBP, z čehož 225 milionů GBP bude vyčleněno na kompenzace za podnikatelské běžné účty. 50 milionů GBP bude k dispozici pro kompenzace spojené s úvěry, aby se vyhovělo připomínce, že systém by se měl také soustředit na převod úvěrů, nejen převod podnikatelských běžných účtů. 75 milionů GBP by bylo též k dispozici na pomoc s usnadněním změny poskytovatele (kompenzace za poplatky spojené s převodem zůstatku úvěru nebo za jiné náklady třetích stran, jako jsou právní poplatky); |
| --- | --- | --- |

(84)

V reakci na připomínky zúčastněných stran a na vlastní studii trhu orgány Spojeného království provedly tyto změny systému na podporu změny poskytovatele:

a)

celková velikost systému se zvýší ze 175 milionů GBP na 350 milionů GBP, z čehož 225 milionů GBP bude vyčleněno na kompenzace za podnikatelské běžné účty. 50 milionů GBP bude k dispozici pro kompenzace spojené s úvěry, aby se vyhovělo připomínce, že systém by se měl také soustředit na převod úvěrů, nejen převod podnikatelských běžných účtů. 75 milionů GBP by bylo též k dispozici na pomoc s usnadněním změny poskytovatele (kompenzace za poplatky spojené s převodem zůstatku úvěru nebo za jiné náklady třetích stran, jako jsou právní poplatky);

| b) | s tím, jak se systém na podporu změny poskytovatele zvětšil co do objemu prostředků, bude jeho cílem převod 3 % tržního podílu, a nikoliv původních 2 %; a |
| --- | --- |

b)

s tím, jak se systém na podporu změny poskytovatele zvětšil co do objemu prostředků, bude jeho cílem převod 3 % tržního podílu, a nikoliv původních 2 %; a

| c) | banka RBS začne informovat zákazníky o systému na podporu změny poskytovatele asi tři měsíce po zahájení provádění balíčku a poté, co budou uděleny první granty v rámci fondu kapacit. |
| --- | --- |

c)

banka RBS začne informovat zákazníky o systému na podporu změny poskytovatele asi tři měsíce po zahájení provádění balíčku a poté, co budou uděleny první granty v rámci fondu kapacit.

4.4.   PŘIPOMÍNKY K SYSTÉMU PRO PŘÍSTUP K POBOČKÁM

PŘIPOMÍNKY K SYSTÉMU PRO PŘÍSTUP K POBOČKÁM

4.4.1.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K SYSTÉMU PRO PŘÍSTUP K POBOČKÁM

| (85) | V řadě připomínek zúčastněných stran byly zpochybněny výhody, které by měl mít systém pro přístup k pobočkám pro hospodářskou soutěž na bankovním trhu pro malé a střední podniky, a uvádělo se, že správa a financování systému by byly zatěžující pro zákazníky a zúčastněné soupeřící subjekty a že mohou pro orgán znamenat jen nepřínosné rozptýlení pozornosti. |
| --- | --- |

(85)

V řadě připomínek zúčastněných stran byly zpochybněny výhody, které by měl mít systém pro přístup k pobočkám pro hospodářskou soutěž na bankovním trhu pro malé a střední podniky, a uvádělo se, že správa a financování systému by byly zatěžující pro zákazníky a zúčastněné soupeřící subjekty a že mohou pro orgán znamenat jen nepřínosné rozptýlení pozornosti.

| (86) | Malý počet zúčastněných stran systém pro přístup k pobočkám podporoval a byl přesvědčen, že jej využijí. |
| --- | --- |

(86)

Malý počet zúčastněných stran systém pro přístup k pobočkám podporoval a byl přesvědčen, že jej využijí.

4.4.2.   PŘIPOMÍNKY ORGÁNŮ SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ K SYSTÉMU PRO PŘÍSTUP K POBOČKÁM A K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (87) | Vzhledem k úvahám o obdržených připomínkách, v nichž se uvádí, že soupeřící subjekty budou pravděpodobně mít pouze omezený zájem o systém pro přístup k pobočkám, ačkoliv pro několik z nich bude důležitý, bude systém pro přístup k pobočkám zachován, ale s následujícími úpravami:






  a) | systém pro přístup k pobočkám bude k dispozici pouze těm zákazníkům, kteří provedli změnu poskytovatele v rámci systému na podporu změny poskytovatele (a pokud příslušná banka účastnící se systému na podporu změny poskytovatele uzavřela s bankou RBS mezibankovní dokument o zastupování); |
| --- | --- | --- |

(87)

Vzhledem k úvahám o obdržených připomínkách, v nichž se uvádí, že soupeřící subjekty budou pravděpodobně mít pouze omezený zájem o systém pro přístup k pobočkám, ačkoliv pro několik z nich bude důležitý, bude systém pro přístup k pobočkám zachován, ale s následujícími úpravami:

a)

systém pro přístup k pobočkám bude k dispozici pouze těm zákazníkům, kteří provedli změnu poskytovatele v rámci systému na podporu změny poskytovatele (a pokud příslušná banka účastnící se systému na podporu změny poskytovatele uzavřela s bankou RBS mezibankovní dokument o zastupování);

| b) | banky již nebudou mít přístup k pobočkám zdarma, ale přístup k pobočkám bude poskytován způsobilým zákazníkům na základě rozumných a nediskriminačních obchodních podmínek. Banky budou moci využívat peníze z fondu kapacit a inovací a/nebo kompenzace obdržené v rámci systému na podporu změny poskytovatele k hrazení těchto nákladů. Ušetřené peníze byly přerozděleny na jiné prvky alternativního balíčku. |
| --- | --- |

b)

banky již nebudou mít přístup k pobočkám zdarma, ale přístup k pobočkám bude poskytován způsobilým zákazníkům na základě rozumných a nediskriminačních obchodních podmínek. Banky budou moci využívat peníze z fondu kapacit a inovací a/nebo kompenzace obdržené v rámci systému na podporu změny poskytovatele k hrazení těchto nákladů. Ušetřené peníze byly přerozděleny na jiné prvky alternativního balíčku.

4.5.   PŘIPOMÍNKY K FONDU PRO INOVACE

PŘIPOMÍNKY K FONDU PRO INOVACE

4.5.1.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FONDU PRO INOVACE

| (88) | Některé zúčastněné strany se k navrhovanému fondu pro inovace vyjádřily kriticky, jelikož jej považovaly za zbytečný a vzhledem k jeho dlouhé době trvání byly přesvědčeny, že by neměl smysluplný dopad na hospodářskou soutěž a vůbec žádný dopad na postavení banky RBS na trhu malých a středních podniků ve Spojeném království. Namítaly, že by bylo lépe, kdyby financování z fondu pro inovace bylo využito na jiné prvky balíčku. |
| --- | --- |

(88)

Některé zúčastněné strany se k navrhovanému fondu pro inovace vyjádřily kriticky, jelikož jej považovaly za zbytečný a vzhledem k jeho dlouhé době trvání byly přesvědčeny, že by neměl smysluplný dopad na hospodářskou soutěž a vůbec žádný dopad na postavení banky RBS na trhu malých a středních podniků ve Spojeném království. Namítaly, že by bylo lépe, kdyby financování z fondu pro inovace bylo využito na jiné prvky balíčku.

| (89) | Několik připomínek k fondu pro inovace bylo kladných a fond pro inovace byl považován za pomoc při urychlení inovací v odvětví bankovních služeb pro malé a střední podniky. Některé zúčastněné strany také argumentovaly, že získat přístup k těmto finančním prostředkům by měly i banky a stavební spořitelny. |
| --- | --- |

(89)

Několik připomínek k fondu pro inovace bylo kladných a fond pro inovace byl považován za pomoc při urychlení inovací v odvětví bankovních služeb pro malé a střední podniky. Některé zúčastněné strany také argumentovaly, že získat přístup k těmto finančním prostředkům by měly i banky a stavební spořitelny.

4.5.2.   PŘIPOMÍNKY ORGÁNŮ SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ K FONDU PRO INOVACE A K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (90) | V reakci na obdržené připomínky bude fond pro inovace sloučen s fondem kapacit pro malé a střední podniky a společně vytvoří fond kapacit a inovací. Cílem tohoto opatření je zmírnit obavy, že vzniknou dva odlišné fondy, tím, že se umožní větší flexibilita ohledně otázky, kdo může podat žádost a jak jsou přidělovány finanční prostředky, a současně se zachovají výhody financování inovací s významem pro odvětví malých a středních podniků. |
| --- | --- |

(90)

V reakci na obdržené připomínky bude fond pro inovace sloučen s fondem kapacit pro malé a střední podniky a společně vytvoří fond kapacit a inovací. Cílem tohoto opatření je zmírnit obavy, že vzniknou dva odlišné fondy, tím, že se umožní větší flexibilita ohledně otázky, kdo může podat žádost a jak jsou přidělovány finanční prostředky, a současně se zachovají výhody financování inovací s významem pro odvětví malých a středních podniků.

5.   HODNOCENÍ OPATŘENÍ/PODPORY

HODNOCENÍ OPATŘENÍ/PODPORY

5.1.   EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

| (91) | Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky, zakázány, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. Komise konstatuje, že orgány Spojeného království se domnívají, že aktualizovaný alternativní balíček nebude zahrnovat poskytnutí další státní podpory. |
| --- | --- |

(91)

Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky, zakázány, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. Komise konstatuje, že orgány Spojeného království se domnívají, že aktualizovaný alternativní balíček nebude zahrnovat poskytnutí další státní podpory.

| (92) | K tomu, aby bylo určité opatření klasifikováno jako státní podpora ve smyslu tohoto ustanovení, tedy musí být kumulativně splněny tyto podmínky: i) opatření musí být přičitatelné státu a být financováno ze státních prostředků; ii) musí svého příjemce zvýhodňovat; iii) tato výhoda musí být selektivní; a iv) opatření musí nebo může narušovat hospodářskou soutěž a potenciálně ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(92)

K tomu, aby bylo určité opatření klasifikováno jako státní podpora ve smyslu tohoto ustanovení, tedy musí být kumulativně splněny tyto podmínky: i) opatření musí být přičitatelné státu a být financováno ze státních prostředků; ii) musí svého příjemce zvýhodňovat; iii) tato výhoda musí být selektivní; a iv) opatření musí nebo může narušovat hospodářskou soutěž a potenciálně ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

5.1.1.   MOŽNÁ PODPORA POSKYTNUTÁ BANCE RBS

| (93) | Aktualizovaný alternativní balíček popsaný v oddíle 2.3 představuje pro banku RBS finanční náklady. Podle údajů poskytnutých orgány Spojeného království činí odhad počátečních nákladů alternativního balíčku pro banku RBS asi 833 milionů GBP (51) a navíc další průběžné náklady v podobě ušlého zisku (52). Na financování těchto opatření nebudou od státu plynout bance RBS žádné státní prostředky. Náklady aktualizovaného alternativního balíčku ponese v plné výši banka RBS. |
| --- | --- |

(93)

Aktualizovaný alternativní balíček popsaný v oddíle 2.3 představuje pro banku RBS finanční náklady. Podle údajů poskytnutých orgány Spojeného království činí odhad počátečních nákladů alternativního balíčku pro banku RBS asi 833 milionů GBP (51) a navíc další průběžné náklady v podobě ušlého zisku (52). Na financování těchto opatření nebudou od státu plynout bance RBS žádné státní prostředky. Náklady aktualizovaného alternativního balíčku ponese v plné výši banka RBS.

51

52

| (94) | Vzhledem k tomu, že aktualizovaný alternativní balíček nijak nevyužívá státní prostředky ve prospěch banky RBS, není nutné posuzovat ostatní kumulativní podmínky, jejichž splnění je nutné, aby se opatření považovalo za státní podporu. Alternativní balíček tedy nepředstavuje novou podporu pro banku RBS. |
| --- | --- |

(94)

Vzhledem k tomu, že aktualizovaný alternativní balíček nijak nevyužívá státní prostředky ve prospěch banky RBS, není nutné posuzovat ostatní kumulativní podmínky, jejichž splnění je nutné, aby se opatření považovalo za státní podporu. Alternativní balíček tedy nepředstavuje novou podporu pro banku RBS.

5.1.2.   MOŽNÁ PODPORA PRO PŘÍJEMCE ALTERNATIVNÍHO BALÍČKU

| (95) | Komise konstatuje, že není přímá souvislost mezi státní podporou poskytnutou bance RBS v letech 2008 a 2009 a aktualizovaným alternativním balíčkem popsaným v oddíle 2.3. Je pravda, že v rámci postupu, který vyústil v rozhodnutí o restrukturalizaci, se orgány Spojeného království zavázaly k odprodeji podniku Rainbow a že souhlas s touto podporou byl udělen na základě tohoto závazku. Alternativní balíček byl navržen osm let po udělení poslední kapitálové podpory bance RBS. Proto lze vyloučit, že je alternativní balíček přímo spojen s podporou bance RBS z let 2008 a 2009 nebo z této podpory financován. |
| --- | --- |

(95)

Komise konstatuje, že není přímá souvislost mezi státní podporou poskytnutou bance RBS v letech 2008 a 2009 a aktualizovaným alternativním balíčkem popsaným v oddíle 2.3. Je pravda, že v rámci postupu, který vyústil v rozhodnutí o restrukturalizaci, se orgány Spojeného království zavázaly k odprodeji podniku Rainbow a že souhlas s touto podporou byl udělen na základě tohoto závazku. Alternativní balíček byl navržen osm let po udělení poslední kapitálové podpory bance RBS. Proto lze vyloučit, že je alternativní balíček přímo spojen s podporou bance RBS z let 2008 a 2009 nebo z této podpory financován.

| (96) | Je však třeba podotknout, že – jak se uvádí v 15. bodě odůvodnění – stát stále vlastní 71,2 % akcií banky RBS. Z toho vyplývá, že finanční zátěž spojenou s alternativním balíčkem nese nepřímo, ale z velké části stát jakožto většinový akcionář banky RBS. Kromě toho byly orgány Spojeného království úzce zapojeny do návrhu alternativního balíčku, z čehož by mohlo vyplývat, že návrh balíčku lze přičítat státu. Kromě toho by mohl alternativní balíček přiznávat selektivní výhodu podnikům, které jsou oprávněny jej využívat. Opatření je rovněž navrženo tak, aby jeho účinky směřovaly na soupeřící subjekty. |
| --- | --- |

(96)

Je však třeba podotknout, že – jak se uvádí v 15. bodě odůvodnění – stát stále vlastní 71,2 % akcií banky RBS. Z toho vyplývá, že finanční zátěž spojenou s alternativním balíčkem nese nepřímo, ale z velké části stát jakožto většinový akcionář banky RBS. Kromě toho byly orgány Spojeného království úzce zapojeny do návrhu alternativního balíčku, z čehož by mohlo vyplývat, že návrh balíčku lze přičítat státu. Kromě toho by mohl alternativní balíček přiznávat selektivní výhodu podnikům, které jsou oprávněny jej využívat. Opatření je rovněž navrženo tak, aby jeho účinky směřovaly na soupeřící subjekty.

| (97) | Ale i v případě, že by alternativní balíček byl považován za opatření představující státní podporu bankám, které z něho čerpají výhody, má Komise za to, že je slučitelný jakožto nezbytná část závazků, na jejichž základě se opatření podpory ve prospěch banky RBS považují za slučitelná na základě rozhodnutí o restrukturalizaci, pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci a tohoto rozhodnutí (53). |
| --- | --- |

(97)

Ale i v případě, že by alternativní balíček byl považován za opatření představující státní podporu bankám, které z něho čerpají výhody, má Komise za to, že je slučitelný jakožto nezbytná část závazků, na jejichž základě se opatření podpory ve prospěch banky RBS považují za slučitelná na základě rozhodnutí o restrukturalizaci, pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci a tohoto rozhodnutí (53).

53

5.1.3.   ZÁVĚR OHLEDNĚ EXISTENCE NOVÉ PODPORY

| (98) | Vzhledem k prvkům pojednaným v oddíle 5.1.1 dospěla Komise k závěru, že aktualizovaný alternativní balíček nelze považovat za novou státní podporu bance RBS. |
| --- | --- |

(98)

Vzhledem k prvkům pojednaným v oddíle 5.1.1 dospěla Komise k závěru, že aktualizovaný alternativní balíček nelze považovat za novou státní podporu bance RBS.

| (99) | Jak se rozebírá v oddíle 5.1.2, v míře, v jaké se alternativní balíček považuje za státní podporu bankám, které z něho čerpají výhody, se toto opatření považuje za slučitelné na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jelikož se jedná o nezbytnou součást závazků, na jejichž základě se původní opatření podpory ve prospěch banky RBS považují za slučitelná v této věci. Slučitelnost stávající podpory bance RBS, pokud jde o nahrazení závazku k odprodeji alternativním balíčkem, se rozebírá v oddíle 5.2 tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(99)

Jak se rozebírá v oddíle 5.1.2, v míře, v jaké se alternativní balíček považuje za státní podporu bankám, které z něho čerpají výhody, se toto opatření považuje za slučitelné na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jelikož se jedná o nezbytnou součást závazků, na jejichž základě se původní opatření podpory ve prospěch banky RBS považují za slučitelná v této věci. Slučitelnost stávající podpory bance RBS, pokud jde o nahrazení závazku k odprodeji alternativním balíčkem, se rozebírá v oddíle 5.2 tohoto rozhodnutí.

5.2.   SLUČITELNOST

SLUČITELNOST

| (100) | Ačkoliv se zdá, že aktualizovaný alternativní balíček neobsahuje novou státní podporu bance RBS, byla stávající podpora povolena mimo jiné na základě závazku prodat podnik Rainbow. Orgány Spojeného království nyní žádají o nahrazení tohoto závazku závazkem k provedení aktualizovaného alternativního balíčku. Proto musí Komise posoudit, zda by navrhovaná náhrada vedla ke změně závěru, že stávající podpora bance RBS je slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(100)

Ačkoliv se zdá, že aktualizovaný alternativní balíček neobsahuje novou státní podporu bance RBS, byla stávající podpora povolena mimo jiné na základě závazku prodat podnik Rainbow. Orgány Spojeného království nyní žádají o nahrazení tohoto závazku závazkem k provedení aktualizovaného alternativního balíčku. Proto musí Komise posoudit, zda by navrhovaná náhrada vedla ke změně závěru, že stávající podpora bance RBS je slučitelná s vnitřním trhem.

| (101) | Jakékoliv rozhodnutí o restrukturalizaci, jako je pozměněné rozhodnutí o restrukturalizaci, může Komise v zásadě změnit, pokud změna vychází z nových závazků, které mohou být považovány za rovnocenné těm původním (54). V této situaci by stávající opatření podpory byla i nadále slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU tehdy, nezmění-li se celková rovnováha původního rozhodnutí. V zájmu zachování původní rovnováhy by náhrada závazku k odprodeji alternativním balíčkem neměla mít nepříznivý dopad na životaschopnost příjemce podpory a celkový soubor závazků je z hlediska sdílení nákladů a kompenzačních opatření rovnocenný s přihlédnutím k požadavkům sdělení o restrukturalizaci (55). |
| --- | --- |

(101)

Jakékoliv rozhodnutí o restrukturalizaci, jako je pozměněné rozhodnutí o restrukturalizaci, může Komise v zásadě změnit, pokud změna vychází z nových závazků, které mohou být považovány za rovnocenné těm původním (54). V této situaci by stávající opatření podpory byla i nadále slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU tehdy, nezmění-li se celková rovnováha původního rozhodnutí. V zájmu zachování původní rovnováhy by náhrada závazku k odprodeji alternativním balíčkem neměla mít nepříznivý dopad na životaschopnost příjemce podpory a celkový soubor závazků je z hlediska sdílení nákladů a kompenzačních opatření rovnocenný s přihlédnutím k požadavkům sdělení o restrukturalizaci (55).

54

55

5.2.1.   ŽIVOTASCHOPNOST

| (102) | Komise musí posoudit, zda změny v rámci pozměněných závazků zpochybňují závěry, k nimž dospěla v pozměněném rozhodnutí o restrukturalizaci, pokud jde o schopnost banky RBS obnovit svou životaschopnost, aniž by vyžadovala další státní podporu. |
| --- | --- |

(102)

Komise musí posoudit, zda změny v rámci pozměněných závazků zpochybňují závěry, k nimž dospěla v pozměněném rozhodnutí o restrukturalizaci, pokud jde o schopnost banky RBS obnovit svou životaschopnost, aniž by vyžadovala další státní podporu.

| (103) | Podle odhadu předloženého orgány Spojeného království (viz tabulka 3) nejsou náklady na alternativní balíček vyšší než náklady na pokračování s odprodejem podniku Rainbow. Komise se proto domnívá, že přechod k alternativnímu balíčku by zásadně neovlivnil životaschopnost banky RBS. |
| --- | --- |

(103)

Podle odhadu předloženého orgány Spojeného království (viz tabulka 3) nejsou náklady na alternativní balíček vyšší než náklady na pokračování s odprodejem podniku Rainbow. Komise se proto domnívá, že přechod k alternativnímu balíčku by zásadně neovlivnil životaschopnost banky RBS.

| (104) | Je rovněž třeba poznamenat, že samotný podnik Rainbow není ztrátovým subjektem (56). Změny v rámci pozměněných závazků, které by umožnily bance RBS udržet si podnik Rainbow, by tudíž neměly nepříznivý dopad na ziskovost banky. |
| --- | --- |

(104)

Je rovněž třeba poznamenat, že samotný podnik Rainbow není ztrátovým subjektem (56). Změny v rámci pozměněných závazků, které by umožnily bance RBS udržet si podnik Rainbow, by tudíž neměly nepříznivý dopad na ziskovost banky.

56

| (105) | Komise dospěla k předběžnému závěru, že změny navržené orgány Spojeného království by neohrozily životaschopnost banky RBS. |
| --- | --- |

(105)

Komise dospěla k předběžnému závěru, že změny navržené orgány Spojeného království by neohrozily životaschopnost banky RBS.

| (106) | Banka měla od roku 2008 značné ztráty, které nesli držitelé kmenových akcií (57), a tyto ztráty byly způsobeny nahromaděním velkých jednorázových položek, jako jsou pokuty a vyrovnání za porušení povinností v minulosti a nesprávný prodej určitých produktů, náklady na restrukturalizaci a vyšší než očekávané ztráty v oblasti jiných než kmenových aktiv. Komise proto musí posoudit, zda její závěr, že banka RBS bude schopna obnovit svou ziskovost a životaschopnost bez další státní podpory, stále platí. |
| --- | --- |

(106)

Banka měla od roku 2008 značné ztráty, které nesli držitelé kmenových akcií (57), a tyto ztráty byly způsobeny nahromaděním velkých jednorázových položek, jako jsou pokuty a vyrovnání za porušení povinností v minulosti a nesprávný prodej určitých produktů, náklady na restrukturalizaci a vyšší než očekávané ztráty v oblasti jiných než kmenových aktiv. Komise proto musí posoudit, zda její závěr, že banka RBS bude schopna obnovit svou ziskovost a životaschopnost bez další státní podpory, stále platí.

57

| (107) | Komise konstatuje, že výsledky banky RBS za první pololetí roku 2017 svědčí o vyšší ziskovosti (58). Banka RBS vykázala za první pololetí roku 2017 držitelům kmenových akcií provozní zisk ve výši 939 milionů GBP. |
| --- | --- |

(107)

Komise konstatuje, že výsledky banky RBS za první pololetí roku 2017 svědčí o vyšší ziskovosti (58). Banka RBS vykázala za první pololetí roku 2017 držitelům kmenových akcií provozní zisk ve výši 939 milionů GBP.

58

| (108) | Poměr kmenového kapitálu tier 1 se od roku 2013 dále zlepšuje a provozní zisk v kmenových oblastech je i nadále kladný, jak je popsáno v 11. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(108)

Poměr kmenového kapitálu tier 1 se od roku 2013 dále zlepšuje a provozní zisk v kmenových oblastech je i nadále kladný, jak je popsáno v 11. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

| (109) | Komise se proto domnívá, že navrhované změny nezpochybňují závěry, k nimž dospěla v pozměněném rozhodnutí o restrukturalizaci, pokud jde o schopnost banky RBS obnovit svou životaschopnost. |
| --- | --- |

(109)

Komise se proto domnívá, že navrhované změny nezpochybňují závěry, k nimž dospěla v pozměněném rozhodnutí o restrukturalizaci, pokud jde o schopnost banky RBS obnovit svou životaschopnost.

5.2.2.   SDÍLENÍ NÁKLADŮ

| (110) | V pozměněném rozhodnutí o restrukturalizaci se uvádí, že odprodej podniku Rainbow byl zohledněn jako opatření na omezení narušení hospodářské soutěže a nejednalo se ani o opatření na sdílení nákladů, ani o opatření na snížení nákladů na restrukturalizaci (59). Jako takový tedy navrhovaný aktualizovaný alternativní balíček neovlivňuje hodnocení sdílení nákladů, které předtím provedla Komise. |
| --- | --- |

(110)

V pozměněném rozhodnutí o restrukturalizaci se uvádí, že odprodej podniku Rainbow byl zohledněn jako opatření na omezení narušení hospodářské soutěže a nejednalo se ani o opatření na sdílení nákladů, ani o opatření na snížení nákladů na restrukturalizaci (59). Jako takový tedy navrhovaný aktualizovaný alternativní balíček neovlivňuje hodnocení sdílení nákladů, které předtím provedla Komise.

59

| (111) | Oznámené změny proto neovlivňují hodnocení sdílení nákladů, které bylo stanoveno v rozhodnutí o restrukturalizaci a v pozměněném rozhodnutí o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(111)

Oznámené změny proto neovlivňují hodnocení sdílení nákladů, které bylo stanoveno v rozhodnutí o restrukturalizaci a v pozměněném rozhodnutí o restrukturalizaci.

5.2.3.   OPATŘENÍ, JIMIŽ SE OMEZUJE NARUŠOVÁNÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

| (112) | Podle pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci (60) bylo hlavním účelem závazku k odprodeji podniku Rainbow omezit narušování hospodářské soutěží, k němuž by mohlo dojít na základě podpory bance RBS. Přesněji pak bylo cílem závazku k odprodeji podniku Rainbow předejít tomu, aby velmi vysoká částka státní podpory poskytnuté bance RBS v letech 2008 a 2009 vedla k nepatřičnému narušování hospodářské soutěže na trhu s bankovními službami pro malé a střední podniky a střední korporátní klientelu ve Spojeném království, na kterém má banka RBS vedoucí postavení (61). Aby se předešlo posílení postavení banky RBS na tomto trhu, a tudíž i omezení hospodářské soutěže na tomto trhu, zavázaly se orgány Spojeného království, že banka RBS odprodá subjekt, který má tržní podíl ve výši 5 % na trhu pro zákazníky z řad malých a středních podniků a střední korporátní klientely ve Spojeném království (62). |
| --- | --- |

(112)

Podle pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci (60) bylo hlavním účelem závazku k odprodeji podniku Rainbow omezit narušování hospodářské soutěží, k němuž by mohlo dojít na základě podpory bance RBS. Přesněji pak bylo cílem závazku k odprodeji podniku Rainbow předejít tomu, aby velmi vysoká částka státní podpory poskytnuté bance RBS v letech 2008 a 2009 vedla k nepatřičnému narušování hospodářské soutěže na trhu s bankovními službami pro malé a střední podniky a střední korporátní klientelu ve Spojeném království, na kterém má banka RBS vedoucí postavení (61). Aby se předešlo posílení postavení banky RBS na tomto trhu, a tudíž i omezení hospodářské soutěže na tomto trhu, zavázaly se orgány Spojeného království, že banka RBS odprodá subjekt, který má tržní podíl ve výši 5 % na trhu pro zákazníky z řad malých a středních podniků a střední korporátní klientely ve Spojeném království (62).

60

61

62

| (113) | Účelem alternativního balíčku popsaného v oddíle 3.3 je čelit narušení hospodářské soutěže stejným způsobem jako závazek k odprodeji podniku Rainbow, který je jím nahrazován. |
| --- | --- |

(113)

Účelem alternativního balíčku popsaného v oddíle 3.3 je čelit narušení hospodářské soutěže stejným způsobem jako závazek k odprodeji podniku Rainbow, který je jím nahrazován.

| (114) | Komise proto musí posoudit, zda jsou aktualizovaný alternativní balíček a závazek k odprodeji, který je alternativním balíčkem nahrazován, rovnocenné. |
| --- | --- |

(114)

Komise proto musí posoudit, zda jsou aktualizovaný alternativní balíček a závazek k odprodeji, který je alternativním balíčkem nahrazován, rovnocenné.

5.2.3.1.   
  Koncepce jednotlivých opatření

Koncepce jednotlivých opatření

| (115) | Alternativní balíček sestává hlavně ze dvou samostatných opatření. Komise má v úmyslu posoudit rovnocennost obou opatření jednak jednotlivě, jednak jako součástí balíčku. |
| --- | --- |

(115)

Alternativní balíček sestává hlavně ze dvou samostatných opatření. Komise má v úmyslu posoudit rovnocennost obou opatření jednak jednotlivě, jednak jako součástí balíčku.

Fond kapacit a inovací

Fond kapacit a inovací

| (116) | Komise konstatuje, že poskytování finančních prostředků z fondu kapacit a inovací (63) soupeřícím subjektům za účelem zvýšení jejich kapacity nabízet bankovní služby pro malé a střední podniky pravděpodobně podílí hospodářskou soutěž na bankovním trhu pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

(116)

Komise konstatuje, že poskytování finančních prostředků z fondu kapacit a inovací (63) soupeřícím subjektům za účelem zvýšení jejich kapacity nabízet bankovní služby pro malé a střední podniky pravděpodobně podílí hospodářskou soutěž na bankovním trhu pro malé a střední podniky.

63

| (117) | Na základě připomínek zúčastněných stran, které obdržela Komise v návaznosti na rozhodnutí o zahájení řízení, shledává Komise, že rozdělení finančních prostředků do různých grantů o velikosti až 120 milionů GBP umožňuje posílit bankovní nabídku více subjektů a zajistit na trhu větší výběr. |
| --- | --- |

(117)

Na základě připomínek zúčastněných stran, které obdržela Komise v návaznosti na rozhodnutí o zahájení řízení, shledává Komise, že rozdělení finančních prostředků do různých grantů o velikosti až 120 milionů GBP umožňuje posílit bankovní nabídku více subjektů a zajistit na trhu větší výběr.

| (118) | Projevený zájem a zpětná vazba od zúčastněných stran ohledně toho, jak by tyto strany využily prostředky, které mohou obdržet z fondu kapacit a inovací, dále poskytují jistotu, že fond kapacit bude mít pozitivní dopad na hospodářskou soutěž na trhu. |
| --- | --- |

(118)

Projevený zájem a zpětná vazba od zúčastněných stran ohledně toho, jak by tyto strany využily prostředky, které mohou obdržet z fondu kapacit a inovací, dále poskytují jistotu, že fond kapacit bude mít pozitivní dopad na hospodářskou soutěž na trhu.

| (119) | Na základě připomínek obdržených od zúčastněných stran rámcově odpovídá velikost grantů velikosti, o níž některé zúčastněné strany uvedly, že by byla pro ně nutná, aby vytvořila pobídku k investici do jejich kapacit v oblasti bankovních služeb pro malé a střední podniky. O rozdělování těchto prostředků se bude soutěžit, přičemž většina financování bude směřována k těm subjektům, které jsou schopny předložit orgánu nejpřesvědčivější argumenty ve prospěch hospodářské soutěže. Komise je přesvědčena, že velikost grantů z fondu kapacit a inovací je přiměřená a že hospodářská soutěž povede k většímu dopadu na tento trh. |
| --- | --- |

(119)

Na základě připomínek obdržených od zúčastněných stran rámcově odpovídá velikost grantů velikosti, o níž některé zúčastněné strany uvedly, že by byla pro ně nutná, aby vytvořila pobídku k investici do jejich kapacit v oblasti bankovních služeb pro malé a střední podniky. O rozdělování těchto prostředků se bude soutěžit, přičemž většina financování bude směřována k těm subjektům, které jsou schopny předložit orgánu nejpřesvědčivější argumenty ve prospěch hospodářské soutěže. Komise je přesvědčena, že velikost grantů z fondu kapacit a inovací je přiměřená a že hospodářská soutěž povede k většímu dopadu na tento trh.

| (120) | Komise konstatuje, že z celkové částky 425 milionů GBP jsou zdroje fondu kapacit a inovací soustředěny do čtyř velkých grantů, na něž společně připadá 330 milionů GBP. Je pravda, že mezi tržním podílem předních čtyř bank poskytujících služby malým a středním podnikům ve Spojeném království (64) a soupeřícími subjekty zeje velká propast. Kromě toho i mezi soupeřícími subjekty panují značné rozdíly mezi subjekty, které již nabízejí bankovní operace malým a středním podnikům, a těmi, které právě vstupují na trh nebo které nabízejí omezenou nabídku produktů a často cílí na nejmenší malé a střední podniky. Účelem odprodeje podniku Rainbow bylo vytvořit banku pro malé a střední podniky a střední korporátní klientelu, která by, ačkoliv by byla menší než čtyři přední banky pro malé a střední podniky, přesto byla dostatečně velká na to, aby s nimi mohla soupeřit. Zaměření většiny prostředků na těch několik soupeřících subjektů se silnými stávajícími kapacitami v oblasti podnikatelského běžného účtu pro malé a střední podniky bude mít pravděpodobně největší možný dopad na hospodářskou soutěž na trhu a s větší jistotou významně posílí postavení jednoho nebo více subjektů. Tím by se tedy zvýšila rovnocennost dopadu, jejž by býval měl odprodej podniku Rainbow, oproti takovému alternativnímu balíčku, který by byl více zaměřen na subjekty nově vstupující na trh nebo na banky nabízející pouze omezenou nabídku bankovních produktů pro malé a střední podniky a často cílí pouze na nejmenší malé a střední podniky. |
| --- | --- |

(120)

Komise konstatuje, že z celkové částky 425 milionů GBP jsou zdroje fondu kapacit a inovací soustředěny do čtyř velkých grantů, na něž společně připadá 330 milionů GBP. Je pravda, že mezi tržním podílem předních čtyř bank poskytujících služby malým a středním podnikům ve Spojeném království (64) a soupeřícími subjekty zeje velká propast. Kromě toho i mezi soupeřícími subjekty panují značné rozdíly mezi subjekty, které již nabízejí bankovní operace malým a středním podnikům, a těmi, které právě vstupují na trh nebo které nabízejí omezenou nabídku produktů a často cílí na nejmenší malé a střední podniky. Účelem odprodeje podniku Rainbow bylo vytvořit banku pro malé a střední podniky a střední korporátní klientelu, která by, ačkoliv by byla menší než čtyři přední banky pro malé a střední podniky, přesto byla dostatečně velká na to, aby s nimi mohla soupeřit. Zaměření většiny prostředků na těch několik soupeřících subjektů se silnými stávajícími kapacitami v oblasti podnikatelského běžného účtu pro malé a střední podniky bude mít pravděpodobně největší možný dopad na hospodářskou soutěž na trhu a s větší jistotou významně posílí postavení jednoho nebo více subjektů. Tím by se tedy zvýšila rovnocennost dopadu, jejž by býval měl odprodej podniku Rainbow, oproti takovému alternativnímu balíčku, který by byl více zaměřen na subjekty nově vstupující na trh nebo na banky nabízející pouze omezenou nabídku bankovních produktů pro malé a střední podniky a často cílí pouze na nejmenší malé a střední podniky.

64

| (121) | Podle připomínek obdržených od zúčastněných stran je pro soupeřící subjekty důležité, aby si nejprve vybudovali dodatečné kapacity na podporu snah o přesvědčení zákazníků společnosti W&G, aby změnili poskytovatele v rámci podpory změny poskytovatele. Komise je přesvědčena, že díky tomu, že se zajistí období tří měsíců po udělení grantů z fondu kapacit a inovací, budou soupeřící subjekty moci plánovat a provádět dodatečné investice, aniž by došlo ke zbytečnému zpoždění v provádění systému na podporu změny poskytovatele. |
| --- | --- |

(121)

Podle připomínek obdržených od zúčastněných stran je pro soupeřící subjekty důležité, aby si nejprve vybudovali dodatečné kapacity na podporu snah o přesvědčení zákazníků společnosti W&G, aby změnili poskytovatele v rámci podpory změny poskytovatele. Komise je přesvědčena, že díky tomu, že se zajistí období tří měsíců po udělení grantů z fondu kapacit a inovací, budou soupeřící subjekty moci plánovat a provádět dodatečné investice, aniž by došlo ke zbytečnému zpoždění v provádění systému na podporu změny poskytovatele.

Podpora změny poskytovatele

Podpora změny poskytovatele

| (122) | Komise konstatuje, že systém na podporu změny poskytovatele (65) posílí hospodářskou soutěž na bankovním trhu pro malé a střední podniky, a to díku převodu zákazníků z banky RBS do soupeřících subjektů. Cílem provedení systému na podporu změny poskytovatele je převod zákazníků odpovídající 3 procentním bodům tržního podílu banky RBS na bankovním trhu Spojeného království pro malé a střední podniky (vypočteno na základě počtu malých a středních podniků). |
| --- | --- |

(122)

Komise konstatuje, že systém na podporu změny poskytovatele (65) posílí hospodářskou soutěž na bankovním trhu pro malé a střední podniky, a to díku převodu zákazníků z banky RBS do soupeřících subjektů. Cílem provedení systému na podporu změny poskytovatele je převod zákazníků odpovídající 3 procentním bodům tržního podílu banky RBS na bankovním trhu Spojeného království pro malé a střední podniky (vypočteno na základě počtu malých a středních podniků).

65

| (123) | Z hlediska počtu převedených malých a středních podniků by systém na podporu změny poskytovatele mohl vést ke snížení tržního podílu banky RBS o více než 3 procentní body, ale v tomto případě by portfolio zákazníků, kteří provedou změnu poskytovatele, mělo větší poměr menších malých a středních podniků. Jelikož je tedy finanční částka dostupná v rámci opatření B omezena horní výší, ze změny poskytovatele u více zákazníků nutně vyplývá, že kompenzace budou muset být v průměru nižší, z čehož plyne, že převedenými zákazníky budou muset být velmi malé malé a střední podniky, což nebylo cílem odprodeje podniku Rainbow. Závěrem zbývá říci, že při posuzování rovnocennosti je třeba zvážit, že systém na podporu změny poskytovatele umožní, aby byl převod tržního podílu banky RBS omezen na tři procentní body. |
| --- | --- |

(123)

Z hlediska počtu převedených malých a středních podniků by systém na podporu změny poskytovatele mohl vést ke snížení tržního podílu banky RBS o více než 3 procentní body, ale v tomto případě by portfolio zákazníků, kteří provedou změnu poskytovatele, mělo větší poměr menších malých a středních podniků. Jelikož je tedy finanční částka dostupná v rámci opatření B omezena horní výší, ze změny poskytovatele u více zákazníků nutně vyplývá, že kompenzace budou muset být v průměru nižší, z čehož plyne, že převedenými zákazníky budou muset být velmi malé malé a střední podniky, což nebylo cílem odprodeje podniku Rainbow. Závěrem zbývá říci, že při posuzování rovnocennosti je třeba zvážit, že systém na podporu změny poskytovatele umožní, aby byl převod tržního podílu banky RBS omezen na tři procentní body.

| (124) | Pokud jde o pravděpodobnost, že bude dosaženo snížení o tři procentní body, Komise konstatuje, že nabídky předložené soupeřícími subjekty budou muset být natolik lákavé, aby přesvědčily ke změně poskytovatele co největší počet zákazníků. S ohledem na připomínky od zúčastněných stran má Komise za to, že velikost kompenzace uvedená ve výzkumu společnosti Charterhouse zadaném bankou RBS (66) a vyšší částka finančních prostředků, která je k dispozici v rámci opatření B, je nyní dostatečně velká, aby motivovala ke změně poskytovatele takový počet zákazníků, který odpovídá třem procentním bodům. |
| --- | --- |

(124)

Pokud jde o pravděpodobnost, že bude dosaženo snížení o tři procentní body, Komise konstatuje, že nabídky předložené soupeřícími subjekty budou muset být natolik lákavé, aby přesvědčily ke změně poskytovatele co největší počet zákazníků. S ohledem na připomínky od zúčastněných stran má Komise za to, že velikost kompenzace uvedená ve výzkumu společnosti Charterhouse zadaném bankou RBS (66) a vyšší částka finančních prostředků, která je k dispozici v rámci opatření B, je nyní dostatečně velká, aby motivovala ke změně poskytovatele takový počet zákazníků, který odpovídá třem procentním bodům.

66

| (125) | Komise se domnívá, že prodloužení trvání, rozšíření okruhu zákazníků a multiplikátor popsané v 52. a 53. bodě odůvodnění jsou důležitými zárukami, které dále poskytují jistotu, že je možné dosáhnout převodu tržního podílu banky RBS ve výši 3 procentních bodů. |
| --- | --- |

(125)

Komise se domnívá, že prodloužení trvání, rozšíření okruhu zákazníků a multiplikátor popsané v 52. a 53. bodě odůvodnění jsou důležitými zárukami, které dále poskytují jistotu, že je možné dosáhnout převodu tržního podílu banky RBS ve výši 3 procentních bodů.

| (126) | Komise se rovněž domnívá, že podnikatelské běžné účty jsou pro malé a střední podniky předstupněm k dalším produktům a zpravidla při žádostech o další bankovní služby, jako jsou úvěry, zvažují obrátit se na svého poskytovatele podnikatelského běžného účtu (67). Komise se proto domnívá, že pobídky ke změně poskytovatele podnikatelského běžného účtu rovněž motivují zákazníky ke změně poskytovatele úvěrových produktů. |
| --- | --- |

(126)

Komise se rovněž domnívá, že podnikatelské běžné účty jsou pro malé a střední podniky předstupněm k dalším produktům a zpravidla při žádostech o další bankovní služby, jako jsou úvěry, zvažují obrátit se na svého poskytovatele podnikatelského běžného účtu (67). Komise se proto domnívá, že pobídky ke změně poskytovatele podnikatelského běžného účtu rovněž motivují zákazníky ke změně poskytovatele úvěrových produktů.

67

| (127) | Komise konstatuje, že kompenzace za úvěry popsané v 48. bodě odůvodnění by soupeřícím subjektům umožnily dále motivovat zákazníky z řad malých a středních podniků k převedení svých dalších produktů spolu s podnikatelským běžným účtem. Výše kompenzace za úvěry rovněž snižuje nevýhodu, na kterou poukazovaly zúčastněné strany a jež spočívá ve využívání standardizovaného kapitálového modelu (68). Komise má za to, že toto opatření nabízí větší jistotu, že alternativní balíček je rovnocenný odprodeji podniku Rainbow, v rámci něhož by byly převedeny případnému kupci i tyto úvěry. |
| --- | --- |

(127)

Komise konstatuje, že kompenzace za úvěry popsané v 48. bodě odůvodnění by soupeřícím subjektům umožnily dále motivovat zákazníky z řad malých a středních podniků k převedení svých dalších produktů spolu s podnikatelským běžným účtem. Výše kompenzace za úvěry rovněž snižuje nevýhodu, na kterou poukazovaly zúčastněné strany a jež spočívá ve využívání standardizovaného kapitálového modelu (68). Komise má za to, že toto opatření nabízí větší jistotu, že alternativní balíček je rovnocenný odprodeji podniku Rainbow, v rámci něhož by byly převedeny případnému kupci i tyto úvěry.

68

| (128) | Komise rovněž konstatuje, že 75 milionů GBP vyčleněných na pomoc s usnadněním změny poskytovatele (náhrada za bankovní poplatky spojené s přesunem zůstatku úvěru nebo za náklady třetích stran spojené s právními poplatky) a služba pro změnu poskytovatele běžného účtu sníží překážky pro zákazníky, kteří chtějí přejít k soupeřícím subjektům. |
| --- | --- |

(128)

Komise rovněž konstatuje, že 75 milionů GBP vyčleněných na pomoc s usnadněním změny poskytovatele (náhrada za bankovní poplatky spojené s přesunem zůstatku úvěru nebo za náklady třetích stran spojené s právními poplatky) a služba pro změnu poskytovatele běžného účtu sníží překážky pro zákazníky, kteří chtějí přejít k soupeřícím subjektům.

| (129) | Komise se rovněž domnívá, že pravomoci orgánu a jeho dohled (69) zajišťují, že systém na podporu změny poskytovatele lze po zahájení provádění systému dále upravovat s ohledem na tržní signály. |
| --- | --- |

(129)

Komise se rovněž domnívá, že pravomoci orgánu a jeho dohled (69) zajišťují, že systém na podporu změny poskytovatele lze po zahájení provádění systému dále upravovat s ohledem na tržní signály.

69

| (130) | Komise neshledává problematickým, že přístup k pobočkám bank RBS (jak je popsáno v 57. bodě odůvodnění) se již v návrhu nenabízí zdarma, jak bylo zamýšleno v původní verzi alternativního balíčku. Zavedené soupeřící subjekty na trhu malých a středních podniků vznesly připomínku, že tento přístup nepotřebují k tomu, aby byly schopné konkurovat čtyřem předním bankám na trhu malých a středních podniků. Využitím finančních prostředků, které byly původně vyčleněny na (původně bezplatný) systém pro přístup k pobočkám, na opatření A a B, byly finanční prostředky přiděleny účinněji, aby se dosáhlo rovnocennosti s účinky odprodeje podniku Rainbow. |
| --- | --- |

(130)

Komise neshledává problematickým, že přístup k pobočkám bank RBS (jak je popsáno v 57. bodě odůvodnění) se již v návrhu nenabízí zdarma, jak bylo zamýšleno v původní verzi alternativního balíčku. Zavedené soupeřící subjekty na trhu malých a středních podniků vznesly připomínku, že tento přístup nepotřebují k tomu, aby byly schopné konkurovat čtyřem předním bankám na trhu malých a středních podniků. Využitím finančních prostředků, které byly původně vyčleněny na (původně bezplatný) systém pro přístup k pobočkám, na opatření A a B, byly finanční prostředky přiděleny účinněji, aby se dosáhlo rovnocennosti s účinky odprodeje podniku Rainbow.

| (131) | Na základě změn, které byly zavedeny v systému na podporu změny poskytovatele, a záruk, které jsou součástí systému, a připomínek obdržených od zúčastněných stran Komise dospěla k závěru, že systém na podporu změny poskytovatele s vysokou pravděpodobností dosáhne převodu tržního podílu banky RBS ve výši 3 procentních bodů. |
| --- | --- |

(131)

Na základě změn, které byly zavedeny v systému na podporu změny poskytovatele, a záruk, které jsou součástí systému, a připomínek obdržených od zúčastněných stran Komise dospěla k závěru, že systém na podporu změny poskytovatele s vysokou pravděpodobností dosáhne převodu tržního podílu banky RBS ve výši 3 procentních bodů.

5.2.3.2.   
  Celková rovnocennost balíčku se závazkem k odprodeji podniku Rainbow

Celková rovnocennost balíčku se závazkem k odprodeji podniku Rainbow

| (132) | Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení (70), rovnocennost alternativního balíčku lze posuzovat různými způsoby. Pokud jde o srovnávací scénář, dopad alternativního balíčku lze srovnávat s dopadem, jenž by byl očekáván v souvislosti s odprodejem podniku Rainbow kupující společnosti, kdyby k němu došlo nyní („odprodej podniku Rainbow“ v tabulce č. 3), nebo s dopadem, který by byl očekáván v souvislosti s odprodejem podniku Rainbow podle rozhodnutí o restrukturalizaci („cíl podle rozhodnutí z roku 2009“ v tabulce č. 3). Pokud jde o použité ukazatele, lze rovnocennost měřit pomocí různých ukazatelů, jako je vývoj tržního podílu banky RBS na trhu malých a středních podniků, finanční náklady pro banku RBS a velikost převedených aktiv a závazků. |
| --- | --- |

(132)

Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení (70), rovnocennost alternativního balíčku lze posuzovat různými způsoby. Pokud jde o srovnávací scénář, dopad alternativního balíčku lze srovnávat s dopadem, jenž by byl očekáván v souvislosti s odprodejem podniku Rainbow kupující společnosti, kdyby k němu došlo nyní („odprodej podniku Rainbow“ v tabulce č. 3), nebo s dopadem, který by byl očekáván v souvislosti s odprodejem podniku Rainbow podle rozhodnutí o restrukturalizaci („cíl podle rozhodnutí z roku 2009“ v tabulce č. 3). Pokud jde o použité ukazatele, lze rovnocennost měřit pomocí různých ukazatelů, jako je vývoj tržního podílu banky RBS na trhu malých a středních podniků, finanční náklady pro banku RBS a velikost převedených aktiv a závazků.

70

| (133) | V tabulce č. 3 se srovnávají tyto tři scénáře podle různých ukazatelů.

  Tabulka 3


  Srovnání tří scénářů podle různých ukazatelů | Cíl podle rozhodnutí z roku 2009 | Odprodej podniku Rainbow | Aktualizovaný alternativní balíček |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Důvod závazku | Omezení narušení hospodářské soutěže na trhu malých a středních podniků ve Spojeném království | Omezení narušení hospodářské soutěže na trhu malých a středních podniků ve Spojeném království | Omezení narušení hospodářské soutěže na trhu malých a středních podniků ve Spojeném království |
| Ztráta tržního podílu banky RBS na trhu malých a středních podniků ve Spojeném království (71) | 5 % | [0–5] % [[5–10]] | 3 % [[5–10]] |
| Celková ztráta kapitálu (72) | [...] GBP | [...] GBP
  [[...] GBP] | [...] GBP
  [[...] GBP] |
| Dopad na poměr kmenového kapitálu tier 1 | neudává se | [...] % | [...] % |
| Celkový převod aktiv | 20 miliard GBP | [15–25] miliard GBP | [0–5] miliard GBP |

(133)

V tabulce č. 3 se srovnávají tyto tři scénáře podle různých ukazatelů.

Tabulka 3

Tabulka 3

Srovnání tří scénářů podle různých ukazatelů

Srovnání tří scénářů podle různých ukazatelů

Cíl podle rozhodnutí z roku 2009

Odprodej podniku Rainbow

Aktualizovaný alternativní balíček

Důvod závazku

Omezení narušení hospodářské soutěže na trhu malých a středních podniků ve Spojeném království

Omezení narušení hospodářské soutěže na trhu malých a středních podniků ve Spojeném království

Omezení narušení hospodářské soutěže na trhu malých a středních podniků ve Spojeném království

Ztráta tržního podílu banky RBS na trhu malých a středních podniků ve Spojeném království (71)

71

5 %

[0–5] % [[5–10]]

3 % [[5–10]]

Celková ztráta kapitálu (72)

72

[...] GBP

[...] GBP

[[...] GBP]

[...] GBP

[[...] GBP]

Dopad na poměr kmenového kapitálu tier 1

neudává se

[...] %

[...] %

Celkový převod aktiv

20 miliard GBP

[15–25] miliard GBP

[0–5] miliard GBP

| (134) | Důvodem k odprodeji podniku Rainbow podle rozhodnutí o restrukturalizaci a pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci je omezit narušení hospodářské soutěže na bankovním trhu Spojeného království pro malé a střední podniky a střední korporátní klientelu. Orgány Spojeného království navrhly alternativní balíček s cílem dosáhnout téhož základního cíle. |
| --- | --- |

(134)

Důvodem k odprodeji podniku Rainbow podle rozhodnutí o restrukturalizaci a pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci je omezit narušení hospodářské soutěže na bankovním trhu Spojeného království pro malé a střední podniky a střední korporátní klientelu. Orgány Spojeného království navrhly alternativní balíček s cílem dosáhnout téhož základního cíle.

| (135) | Alternativy mohou být srovnávány pomocí dopadu na tržní podíl banky RBS na trhu malých a středních podniků ve Spojeném království. Podle rozhodnutí o restrukturalizaci se očekávalo, že odprodej podniku Rainbow povede ke ztrátě tržního podílu ve výši 5 %, jak je popsáno ve 112. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení. Alternativní balíček by také měl mít za následek ztrátu tržního podílu. Ta by činila až 3 %, pokud se zohlední pouze systém na podporu změny poskytovatele. Komise se domnívá, že dopad fondu kapacit a inovací bude rovněž dostatečně významný na to, aby umožnil malým a středním podnikům odejít od banky RBS a od jiných bank. Lze jej však těžko kvantifikovat. |
| --- | --- |

(135)

Alternativy mohou být srovnávány pomocí dopadu na tržní podíl banky RBS na trhu malých a středních podniků ve Spojeném království. Podle rozhodnutí o restrukturalizaci se očekávalo, že odprodej podniku Rainbow povede ke ztrátě tržního podílu ve výši 5 %, jak je popsáno ve 112. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení. Alternativní balíček by také měl mít za následek ztrátu tržního podílu. Ta by činila až 3 %, pokud se zohlední pouze systém na podporu změny poskytovatele. Komise se domnívá, že dopad fondu kapacit a inovací bude rovněž dostatečně významný na to, aby umožnil malým a středním podnikům odejít od banky RBS a od jiných bank. Lze jej však těžko kvantifikovat.

| (136) | Jak uvádí orgány Spojeného království (73), je rozumné zohlednit skutečnost, že banka RBS ztratila od rozhodnutí o restrukturalizaci tržní podíl na bankovním trhu Spojeného království pro malé a střední podniky. Orgány Spojeného království uvedly odkaz na jistého poskytovatele údajů. Bohužel tento poskytovatel údajů začal vytvářet výpočty tržního podílu až od čtvrtého čtvrtletí roku 2010. Není tedy k dispozici soudržná časová řada, která by zahrnovala období od roku 2008 nebo 2009 do současnosti. Podle údajů vypočtených tímto poskytovatelem činil tržní podíl banky RBS ve čtvrtém čtvrtletí roku 2010 [25–30] % (nejzazší dostupný údaj) na trhu malých a středních podniků s obratem vyšším než 25 milionů GBP. Podle těchto údajů přišla banka RBS mezi čtvrtým čtvrtletím roku 2010 a čtvrtým čtvrtletím roku 2016 o [3–7] % tržního podílu na trhu malých a středních podniků s obratem vyšším než 25 milionů GBP (74). Komise má za to, že obezřetnější je použít údaje o ztrátě tržního podílu od čtvrtého čtvrtletí roku 2011 ([0–5] %), a nikoliv údaje o ztrátě tržního podílu od čtvrtého čtvrtletí roku 2010 ([3–7] %), jelikož nejzazší dostupný údaj (čtvrté čtvrtletí roku 2010) udává tržní podíl vyšší, než jaký uváděly jiné zdroje v době přijetí rozhodnutí o restrukturalizaci, a nelze proto vyloučit, že se jedná o jednorázový mimořádný údaj, který neodráží náležitě výchozí stav v letech 2008–2009. Komise se proto domnívá, že tržní podíl v tržním segmentu malých a středních podniků ve Spojeném království, o nějž již banka přišla, lze obezřetně kvantifikovat ve výši [0–5] %. |
| --- | --- |

(136)

Jak uvádí orgány Spojeného království (73), je rozumné zohlednit skutečnost, že banka RBS ztratila od rozhodnutí o restrukturalizaci tržní podíl na bankovním trhu Spojeného království pro malé a střední podniky. Orgány Spojeného království uvedly odkaz na jistého poskytovatele údajů. Bohužel tento poskytovatel údajů začal vytvářet výpočty tržního podílu až od čtvrtého čtvrtletí roku 2010. Není tedy k dispozici soudržná časová řada, která by zahrnovala období od roku 2008 nebo 2009 do současnosti. Podle údajů vypočtených tímto poskytovatelem činil tržní podíl banky RBS ve čtvrtém čtvrtletí roku 2010 [25–30] % (nejzazší dostupný údaj) na trhu malých a středních podniků s obratem vyšším než 25 milionů GBP. Podle těchto údajů přišla banka RBS mezi čtvrtým čtvrtletím roku 2010 a čtvrtým čtvrtletím roku 2016 o [3–7] % tržního podílu na trhu malých a středních podniků s obratem vyšším než 25 milionů GBP (74). Komise má za to, že obezřetnější je použít údaje o ztrátě tržního podílu od čtvrtého čtvrtletí roku 2011 ([0–5] %), a nikoliv údaje o ztrátě tržního podílu od čtvrtého čtvrtletí roku 2010 ([3–7] %), jelikož nejzazší dostupný údaj (čtvrté čtvrtletí roku 2010) udává tržní podíl vyšší, než jaký uváděly jiné zdroje v době přijetí rozhodnutí o restrukturalizaci, a nelze proto vyloučit, že se jedná o jednorázový mimořádný údaj, který neodráží náležitě výchozí stav v letech 2008–2009. Komise se proto domnívá, že tržní podíl v tržním segmentu malých a středních podniků ve Spojeném království, o nějž již banka přišla, lze obezřetně kvantifikovat ve výši [0–5] %.

73

74

| (137) | Většího než 5 % poklesu tržního podílu banky RBS odpovídajícího očekávání podle rozhodnutí o restrukturalizaci bude dosaženo, pokud se sečte očekávaná ztráta tržního podílu v souvislosti s alternativním balíčkem (až 3 % na základě pouze samotného opatření B) a konstatovaná ztráta tržního podílu ve výši [0–5] %. |
| --- | --- |

(137)

Většího než 5 % poklesu tržního podílu banky RBS odpovídajícího očekávání podle rozhodnutí o restrukturalizaci bude dosaženo, pokud se sečte očekávaná ztráta tržního podílu v souvislosti s alternativním balíčkem (až 3 % na základě pouze samotného opatření B) a konstatovaná ztráta tržního podílu ve výši [0–5] %.

| (138) | Na základě analýzy ve 122. až 131. bodě odůvodnění Komise zhodnotila, že je vysoká pravděpodobnost, že na základě alternativního balíčku bude dosaženo převodu 3 % tržního podílu v segmentu zákazníků z řad malých a středních podniků. |
| --- | --- |

(138)

Na základě analýzy ve 122. až 131. bodě odůvodnění Komise zhodnotila, že je vysoká pravděpodobnost, že na základě alternativního balíčku bude dosaženo převodu 3 % tržního podílu v segmentu zákazníků z řad malých a středních podniků.

| (139) | Závěrem má tedy Komise za to, že ztráta tržního podílu podle alternativního balíčku v segmentu malých a středních podniků bude přinejmenším odpovídat ztrátě předjímané v roce 2009 v době přijetí rozhodnutí o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(139)

Závěrem má tedy Komise za to, že ztráta tržního podílu podle alternativního balíčku v segmentu malých a středních podniků bude přinejmenším odpovídat ztrátě předjímané v roce 2009 v době přijetí rozhodnutí o restrukturalizaci.

| (140) | Komise konstatuje, že opatření A je zaměřeno na zákazníky z řad malých a středních podniků, ale z čerpání výhod z alternativního balíčku nevylučuje střední korporátní klientelu. Fond kapacit a inovací umožní bankám zlepšit a rozšířit stávající nabídky v oblasti bankovních služeb pro větší malé a střední podniky, a tudíž i pro střední korporátní klientelu. Jedna banka například ve svém podání v návaznosti na rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že by investovala až 25 milionů GBP do sofistikované platformy pro internetové bankovnictví pro podniky, která by nabídla malým, středním a větším korporacím sofistikovanější digitální možnosti (včetně možností devizových transakcí a mezinárodních plateb). Tato banka rovněž očekávala, že další investice ve výši až 50 milionů GBP by jí pomohly zaměřit se na všechny segmentu trhu. |
| --- | --- |

(140)

Komise konstatuje, že opatření A je zaměřeno na zákazníky z řad malých a středních podniků, ale z čerpání výhod z alternativního balíčku nevylučuje střední korporátní klientelu. Fond kapacit a inovací umožní bankám zlepšit a rozšířit stávající nabídky v oblasti bankovních služeb pro větší malé a střední podniky, a tudíž i pro střední korporátní klientelu. Jedna banka například ve svém podání v návaznosti na rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že by investovala až 25 milionů GBP do sofistikované platformy pro internetové bankovnictví pro podniky, která by nabídla malým, středním a větším korporacím sofistikovanější digitální možnosti (včetně možností devizových transakcí a mezinárodních plateb). Tato banka rovněž očekávala, že další investice ve výši až 50 milionů GBP by jí pomohly zaměřit se na všechny segmentu trhu.

| (141) | Komise se rovněž domnívá, že systém na podporu změny poskytovatele (s velkými kompenzacemi pro větší a složitější malé a střední podniky) bude dále motivovat soupeřící subjekty k dalšímu zlepšování produktů a služeb poskytovaných těmto větším malým a středním podnikům. Tyto soupeřící subjekty tudíž také zlepší kapacitu k obsluhování zákazníků z řad střední korporátní klientely. |
| --- | --- |

(141)

Komise se rovněž domnívá, že systém na podporu změny poskytovatele (s velkými kompenzacemi pro větší a složitější malé a střední podniky) bude dále motivovat soupeřící subjekty k dalšímu zlepšování produktů a služeb poskytovaných těmto větším malým a středním podnikům. Tyto soupeřící subjekty tudíž také zlepší kapacitu k obsluhování zákazníků z řad střední korporátní klientely.

| (142) | Komise rovněž konstatuje, že granty a kompenzace v rámci opatření A a B se soustředí na několik soupeřících subjektů, které již mají silné kapacity v oblasti podnikatelských běžných účtů pro malé a střední podniky. Tyto soupeřící subjekty budou rovněž subjekty, u nichž je pravděpodobné, že se pokusí soupeřit o střední korporátní klientelu. |
| --- | --- |

(142)

Komise rovněž konstatuje, že granty a kompenzace v rámci opatření A a B se soustředí na několik soupeřících subjektů, které již mají silné kapacity v oblasti podnikatelských běžných účtů pro malé a střední podniky. Tyto soupeřící subjekty budou rovněž subjekty, u nichž je pravděpodobné, že se pokusí soupeřit o střední korporátní klientelu.

| (143) | Podle údajů vypočtených poskytovatelem činil tržní podíl banky RBS ve čtvrtém čtvrtletí roku 2010 [30–35] % (nejzazší dostupný údaj) na trhu korporací s obratem vyšším než 25 milionů GBP (75). Podle těchto údajů přišla banka RBS mezi čtvrtým čtvrtletím roku 2010 a druhým čtvrtletím roku 2017 o [5–10] % tržního podílu na trhu malých a středních podniků s obratem vyšším než 25 milionů GBP (76). Podobně jako v případě tržního segmentu malých a středních podniků má Komise za to, že je obezřetnější použít ztrátu tržního podílu od čtvrtého čtvrtletí roku 2011 než ztrátu tržního podílu od čtvrtého čtvrtletí roku 2010. Komise konstatuje, že zjištěná ztráta tržního podílu banky RBS v oblasti korporací od čtvrtého čtvrtletí roku 2011 do čtvrtého čtvrtletí roku 2016 ve výši ([0–5] %) odpovídá ztrátě tržního podílu na trhu malých a středních podniků ve výši ([0–5] %). Zjištěná ztráta tržního podílu je dokonce ještě větší, pokud zvážíme ztrátu tržního podílu od čtvrtého čtvrtletí roku 2011 do druhého čtvrtletí roku 2017 ([5–10] %). |
| --- | --- |

(143)

Podle údajů vypočtených poskytovatelem činil tržní podíl banky RBS ve čtvrtém čtvrtletí roku 2010 [30–35] % (nejzazší dostupný údaj) na trhu korporací s obratem vyšším než 25 milionů GBP (75). Podle těchto údajů přišla banka RBS mezi čtvrtým čtvrtletím roku 2010 a druhým čtvrtletím roku 2017 o [5–10] % tržního podílu na trhu malých a středních podniků s obratem vyšším než 25 milionů GBP (76). Podobně jako v případě tržního segmentu malých a středních podniků má Komise za to, že je obezřetnější použít ztrátu tržního podílu od čtvrtého čtvrtletí roku 2011 než ztrátu tržního podílu od čtvrtého čtvrtletí roku 2010. Komise konstatuje, že zjištěná ztráta tržního podílu banky RBS v oblasti korporací od čtvrtého čtvrtletí roku 2011 do čtvrtého čtvrtletí roku 2016 ve výši ([0–5] %) odpovídá ztrátě tržního podílu na trhu malých a středních podniků ve výši ([0–5] %). Zjištěná ztráta tržního podílu je dokonce ještě větší, pokud zvážíme ztrátu tržního podílu od čtvrtého čtvrtletí roku 2011 do druhého čtvrtletí roku 2017 ([5–10] %).

75

76

| (144) | Komise také konstatuje, že střední korporátní klientela často vyžaduje složitější a rozmanitější bankovní produkty. O tyto zákazníky projevilo skutečný zájem jen velmi málo soupeřících subjektů (77), protože většina subjektů nemá kapacity na ziskový vývoj těchto produktů. Komise rovněž zastává názor, že je rozumné zvážit připomínky Spojeného království uvedené v písm. e) v 66. bodě odůvodnění, v nichž se uvádí, že odprodej podniku Rainbow by měl na hospodářskou soutěž v segmentu střední korporátní klientely ve srovnání se segmentem malých a středních podniků malý a/nebo méně jistý dopad. |
| --- | --- |

(144)

Komise také konstatuje, že střední korporátní klientela často vyžaduje složitější a rozmanitější bankovní produkty. O tyto zákazníky projevilo skutečný zájem jen velmi málo soupeřících subjektů (77), protože většina subjektů nemá kapacity na ziskový vývoj těchto produktů. Komise rovněž zastává názor, že je rozumné zvážit připomínky Spojeného království uvedené v písm. e) v 66. bodě odůvodnění, v nichž se uvádí, že odprodej podniku Rainbow by měl na hospodářskou soutěž v segmentu střední korporátní klientely ve srovnání se segmentem malých a středních podniků malý a/nebo méně jistý dopad.

77

| (145) | Ačkoliv se narušení hospodářské soutěže kvůli nepřímému dopadu alternativního balíčku na segment střední korporátní klientely obtížněji kvantifikuje, má Komise za to, že spolu s již zjištěnou ztrátou tržního podílu je pravděpodobné, že alternativní balíček dosáhne takového dopadu na hospodářskou soutěž v oblasti střední korporátní klientely, který bude přinejmenším rovnocenný s odprodejem podniku Rainbow. Proto dospěla Komise k závěru, že opatření A a B rovněž ošetřují narušení hospodářské soutěže v segmentu střední korporátní klientely. |
| --- | --- |

(145)

Ačkoliv se narušení hospodářské soutěže kvůli nepřímému dopadu alternativního balíčku na segment střední korporátní klientely obtížněji kvantifikuje, má Komise za to, že spolu s již zjištěnou ztrátou tržního podílu je pravděpodobné, že alternativní balíček dosáhne takového dopadu na hospodářskou soutěž v oblasti střední korporátní klientely, který bude přinejmenším rovnocenný s odprodejem podniku Rainbow. Proto dospěla Komise k závěru, že opatření A a B rovněž ošetřují narušení hospodářské soutěže v segmentu střední korporátní klientely.

| (146) | K porovnání rovnocennosti odprodeje podniku Rainbow s alternativním balíčkem lze rovněž použít pro střední korporátní klientelu i klientů z řad malých a středních podniků odhadovanou celkovou ztrátu kapitálu. |
| --- | --- |

(146)

K porovnání rovnocennosti odprodeje podniku Rainbow s alternativním balíčkem lze rovněž použít pro střední korporátní klientelu i klientů z řad malých a středních podniků odhadovanou celkovou ztrátu kapitálu.

| (147) | Rozhodnutí o restrukturalizaci neobsahovalo odhad kapitálových nákladů na odprodej podniku Rainbow. Je však rozumné použít odhad kapitálových nákladů, které by vznikly při prodeji podniku Rainbow, kdyby k němu došlo, jejž kvantifikovaly orgány Spojeného království. |
| --- | --- |

(147)

Rozhodnutí o restrukturalizaci neobsahovalo odhad kapitálových nákladů na odprodej podniku Rainbow. Je však rozumné použít odhad kapitálových nákladů, které by vznikly při prodeji podniku Rainbow, kdyby k němu došlo, jejž kvantifikovaly orgány Spojeného království.

| (148) | Náklady, které vznikly bance RBS od roku 2009 v souvislosti s naplněním závazku k odprodeji, činí [1–3] miliardy GBP (78). Spadá sem několik druhů nákladů, z nichž největší jsou náklady na technologie na vytvoření samostatné IT platformy pro podnik Rainbow. |
| --- | --- |

(148)

Náklady, které vznikly bance RBS od roku 2009 v souvislosti s naplněním závazku k odprodeji, činí [1–3] miliardy GBP (78). Spadá sem několik druhů nákladů, z nichž největší jsou náklady na technologie na vytvoření samostatné IT platformy pro podnik Rainbow.

78

| (149) | Přímá ztráta kapitálu (79) podle alternativního balíčku je nižší, než kdyby dále pokračoval odprodej podniku Rainbow. Dále pokud přičteme náklady již vynaložené bankou RBS, je alternativní balíček zjevně nákladnější než opatření implicitně zamýšlená podle rozhodnutí o restrukturalizaci (80). |
| --- | --- |

(149)

Přímá ztráta kapitálu (79) podle alternativního balíčku je nižší, než kdyby dále pokračoval odprodej podniku Rainbow. Dále pokud přičteme náklady již vynaložené bankou RBS, je alternativní balíček zjevně nákladnější než opatření implicitně zamýšlená podle rozhodnutí o restrukturalizaci (80).

79

80

| (150) | Závěrem lze říci, že při použití tohoto ukazatele alternativní balíček souhlasně tím, co uváděly orgány Spojeného království, nezmírňuje finanční zátěž banky RBS ve srovnání s opatřeními zamýšlenými v rozhodnutí o restrukturalizaci; naopak je mnohem nákladnější. |
| --- | --- |

(150)

Závěrem lze říci, že při použití tohoto ukazatele alternativní balíček souhlasně tím, co uváděly orgány Spojeného království, nezmírňuje finanční zátěž banky RBS ve srovnání s opatřeními zamýšlenými v rozhodnutí o restrukturalizaci; naopak je mnohem nákladnější.

| (151) | Ke srovnání různých scénářů lze použít též dopad na poměr kmenového kapitálu tier 1. Rozdíl mezi ukazatelem poměru kmenového kapitálu tier 1 a ukazatelem ztráty kapitálu spočívá v tom, že první jmenovaný ukazatel rovněž zohledňuje snížení rizikově vážených aktiv (RWA): pokud scénář vede k většímu snížení rizikově vážených aktiv, má – při stejné ztrátě kapitálu – méně negativní účinek na poměr kmenového kapitálu tier 1. |
| --- | --- |

(151)

Ke srovnání různých scénářů lze použít též dopad na poměr kmenového kapitálu tier 1. Rozdíl mezi ukazatelem poměru kmenového kapitálu tier 1 a ukazatelem ztráty kapitálu spočívá v tom, že první jmenovaný ukazatel rovněž zohledňuje snížení rizikově vážených aktiv (RWA): pokud scénář vede k většímu snížení rizikově vážených aktiv, má – při stejné ztrátě kapitálu – méně negativní účinek na poměr kmenového kapitálu tier 1.

| (152) | Údaje týkající se kmenového kapitálu tier 1 poskytly orgány Spojeného království. Tabulka č. 3 dokládá, že dopad alternativního balíčku na kmenový kapitál tier 1 je větší. Zdá se, že příčinou je skutečnost, že zahrnuje menší ztrátu aktiv. Proto i kdyby byla ztráta kapitálu o něco menší, stále bude mít o něco větší nepříznivý vliv na poměr kmenového kapitálu tier 1. |
| --- | --- |

(152)

Údaje týkající se kmenového kapitálu tier 1 poskytly orgány Spojeného království. Tabulka č. 3 dokládá, že dopad alternativního balíčku na kmenový kapitál tier 1 je větší. Zdá se, že příčinou je skutečnost, že zahrnuje menší ztrátu aktiv. Proto i kdyby byla ztráta kapitálu o něco menší, stále bude mít o něco větší nepříznivý vliv na poměr kmenového kapitálu tier 1.

| (153) | Alternativní scénáře lze srovnávat i z hlediska celkových aktiv. Dopad alternativního balíčku na celková aktiva je značně menší než dopad závazku k odprodeji podniku Rainbow. |
| --- | --- |

(153)

Alternativní scénáře lze srovnávat i z hlediska celkových aktiv. Dopad alternativního balíčku na celková aktiva je značně menší než dopad závazku k odprodeji podniku Rainbow.

| (154) | Cílem závazku k odprodeji podniku Rainbow byl odprodej životaschopného subjektu. Aby byl podnik Rainbow životaschopným subjektem, je nutné, aby měl dostatek zákazníků a aktiv vytvářejících příjmy, aby tak mohl nést náklady spojené s širokou sítí poboček a infrastrukturou. Proto kromě úvěrů a vkladů malých a středních podniků, na které se soustředilo opatření zaměřené na zvýšení posílení hospodářské soutěže na trhu malých a středních podniků, zahrnoval okruh podniku Rainbow též velký objem maloobchodních úvěrů a vkladů. |
| --- | --- |

(154)

Cílem závazku k odprodeji podniku Rainbow byl odprodej životaschopného subjektu. Aby byl podnik Rainbow životaschopným subjektem, je nutné, aby měl dostatek zákazníků a aktiv vytvářejících příjmy, aby tak mohl nést náklady spojené s širokou sítí poboček a infrastrukturou. Proto kromě úvěrů a vkladů malých a středních podniků, na které se soustředilo opatření zaměřené na zvýšení posílení hospodářské soutěže na trhu malých a středních podniků, zahrnoval okruh podniku Rainbow též velký objem maloobchodních úvěrů a vkladů.

| (155) | V alternativním balíčku není stanoven převod maloobchodních aktiv a závazků a aktiv a závazků v jiné oblasti než v oblasti malých a středních podniků. Zaměřuje se na dosažení převodu části zákazníků z řad malých a středních podniků spolu s jejich aktivy (úvěry) a závazky (vklady). Alternativní balíček je tedy mnohem menší co do objemu převedených aktiv, ale pokouší se o dosažení podobného výsledku na bankovním trhu Spojeného království pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

(155)

V alternativním balíčku není stanoven převod maloobchodních aktiv a závazků a aktiv a závazků v jiné oblasti než v oblasti malých a středních podniků. Zaměřuje se na dosažení převodu části zákazníků z řad malých a středních podniků spolu s jejich aktivy (úvěry) a závazky (vklady). Alternativní balíček je tedy mnohem menší co do objemu převedených aktiv, ale pokouší se o dosažení podobného výsledku na bankovním trhu Spojeného království pro malé a střední podniky.

5.2.3.3.   
  Závěr o rovnocennosti aktualizovaného alternativního balíčku

Závěr o rovnocennosti aktualizovaného alternativního balíčku

| (156) | Ode dne přijetí rozhodnutí o restrukturalizaci (dne 14. prosince 2009) vynakládala banka RBS upřímné úsilí o odprodej podniku Rainbow, což dokládají zahájené následné postupy, značný objem vynaložených zdrojů a vysoký počet pracovníků vyčleněných na odprodej podniku Rainbow. |
| --- | --- |

(156)

Ode dne přijetí rozhodnutí o restrukturalizaci (dne 14. prosince 2009) vynakládala banka RBS upřímné úsilí o odprodej podniku Rainbow, což dokládají zahájené následné postupy, značný objem vynaložených zdrojů a vysoký počet pracovníků vyčleněných na odprodej podniku Rainbow.

| (157) | Tím bance RBS vznikly značné náklady (konkrétně odhadované náklady na pokus o odprodej podniku Rainbow, které jsou popsány v 148. bodě odůvodnění). |
| --- | --- |

(157)

Tím bance RBS vznikly značné náklady (konkrétně odhadované náklady na pokus o odprodej podniku Rainbow, které jsou popsány v 148. bodě odůvodnění).

| (158) | Komise rovněž konstatuje, že alternativní balíček patrně nezmírňuje povinnosti uložené bance RBS. Pokud jde o náklady, vyžádá si provádění alternativního balíčku dodatečnou nákladovou zátěž, a to kromě nákladů již vzniklých bance RBS v minulosti. Kumulativní náklady od roku 2009 by byly značně vyšší než náklady, které se implicitně očekávaly v rozhodnutí o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(158)

Komise rovněž konstatuje, že alternativní balíček patrně nezmírňuje povinnosti uložené bance RBS. Pokud jde o náklady, vyžádá si provádění alternativního balíčku dodatečnou nákladovou zátěž, a to kromě nákladů již vzniklých bance RBS v minulosti. Kumulativní náklady od roku 2009 by byly značně vyšší než náklady, které se implicitně očekávaly v rozhodnutí o restrukturalizaci.

| (159) | Alternativní balíček v kombinaci se ztraceným tržním podílem povede k takovému celkovému snížení tržního podílu banky RBS na trhu malých a středních podniků, které bude přinejmenším rovnocenné se snížením, které bylo zamýšleno v rozhodnutí o restrukturalizaci. Obavy, že velmi vysoká podpora udělená v letech 2008–2009 bude použita bankou RBS ke konsolidaci a zvýšení tržního podílu na již nyní koncentrovaném trhu malých a středních podniků, by tedy byly rozptýleny v právě takové míře, v jaké by byly rozptýleny, kdyby byl proveden odprodej podniku Rainbow, jak bylo zamýšleno v rozhodnutí o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(159)

Alternativní balíček v kombinaci se ztraceným tržním podílem povede k takovému celkovému snížení tržního podílu banky RBS na trhu malých a středních podniků, které bude přinejmenším rovnocenné se snížením, které bylo zamýšleno v rozhodnutí o restrukturalizaci. Obavy, že velmi vysoká podpora udělená v letech 2008–2009 bude použita bankou RBS ke konsolidaci a zvýšení tržního podílu na již nyní koncentrovaném trhu malých a středních podniků, by tedy byly rozptýleny v právě takové míře, v jaké by byly rozptýleny, kdyby byl proveden odprodej podniku Rainbow, jak bylo zamýšleno v rozhodnutí o restrukturalizaci.

| (160) | Komise se proto domnívá, že s ohledem na dosažení zamýšleného účinku na hospodářskou soutěž je alternativní balíček rovnocenný s odprodejem podniku Rainbow. |
| --- | --- |

(160)

Komise se proto domnívá, že s ohledem na dosažení zamýšleného účinku na hospodářskou soutěž je alternativní balíček rovnocenný s odprodejem podniku Rainbow.

| (161) | Komise rovněž konstatuje, že banka RBS provádí všechny závazky a pozměněné závazky (kromě odprodeje podniku Rainbow) vyplývající z rozhodnutí o restrukturalizaci a z pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci. Oznámená náhrada jednoho závazku k odprodeji se proto odehrává v souvislosti s náležitým prováděním zbytku plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(161)

Komise rovněž konstatuje, že banka RBS provádí všechny závazky a pozměněné závazky (kromě odprodeje podniku Rainbow) vyplývající z rozhodnutí o restrukturalizaci a z pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci. Oznámená náhrada jednoho závazku k odprodeji se proto odehrává v souvislosti s náležitým prováděním zbytku plánu restrukturalizace.

6.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (162) | Na základě výše uvedeného posouzení byly rozptýleny pochybnosti Komise ohledně rovnocennosti alternativního balíčku, jež byly vyjádřeny v rozhodnutí o zahájení řízení. Změna závazků nemá vliv na závěr, k němuž Komise došla v rozhodnutí o restrukturalizaci a v pozměněném rozhodnutí o restrukturalizaci, a státní podpora poskytnutá bance RBS by měla být tedy prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. |
| --- | --- |

(162)

Na základě výše uvedeného posouzení byly rozptýleny pochybnosti Komise ohledně rovnocennosti alternativního balíčku, jež byly vyjádřeny v rozhodnutí o zahájení řízení. Změna závazků nemá vliv na závěr, k němuž Komise došla v rozhodnutí o restrukturalizaci a v pozměněném rozhodnutí o restrukturalizaci, a státní podpora poskytnutá bance RBS by měla být tedy prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.

| (163) | Kromě toho dospěla Komise k závěru, že případná státní podpora příjemcům z alternativního balíčku by měla být prohlášena za slučitelnou jakožto nezbytná část závazků, na jejichž základě byla opatření podpory ve prospěch banky RBS prohlášena za slučitelná, |
| --- | --- |

(163)

Kromě toho dospěla Komise k závěru, že případná státní podpora příjemcům z alternativního balíčku by měla být prohlášena za slučitelnou jakožto nezbytná část závazků, na jejichž základě byla opatření podpory ve prospěch banky RBS prohlášena za slučitelná,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Nahrazení závazku k odprodeji podniku Rainbow alternativním balíčkem, jež oznámilo Spojené království v souvislosti s bankou RBS, je slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy. Nahrazení závazku k odprodeji podniku Rainbow alternativním balíčkem je tedy povoleno.

Článek 2

Případná státní podpora příjemcům alternativního balíčku je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království.

V Bruselu dne 18. září 2017

Za Komisi

Margrethe VESTAGER

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. C 142, 5.5.2017, s. 8.

1

(2)  
  Úř. věst. C 119, 7.5.2010, s. 1.

2

(3)  Úplný seznam schválených opatření státní podpory naleznete v 31. až 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o restrukturalizaci.

3

(4)  
  Úř. věst. C 24, 23.1.2015, s. 4.

4

(5)  Přehled změn, o které bylo požádáno, naleznete v 27. až 49. bodě odůvodnění pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci.

5

(6)  73. bod odůvodnění rozhodnutí o restrukturalizaci.

6

(7)  Podle 73. bodu odůvodnění rozhodnutí o restrukturalizaci se bankovní trh pro malé a střední podniky definuje jako segment bankovního trhu, který zahrnuje firmy s obrazem do výše až 25 milionů GBP, a bankovní trh pro střední korporátní klientelu jako segment zahrnující firmy s obratem mezi 25 miliony a 1 miliardou GBP.

7

(8)  93. bod odůvodnění rozhodnutí o restrukturalizaci.

8

(9)  28. bod odůvodnění a pozměněné závazky 3.1 a 3.2 (A) přílohy I pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci.

9

(10)  Viz poznámka pod čarou 1.

10

(11)  Tento tržní test zahrnoval rozhovory orgánů Spojeného království se šesti velkými soupeřícími subjekty, 12 menšími soupeřícími subjekty a se sedmi účastníky zastupujícími rizikový kapitál a finanční technologie a dále pak zahrnoval výzkum chování zákazníků při změně poskytovatele v okruhu společnosti W&G, který zadala banka RBS společnosti Charterhouse. Jednalo se o tyto velké soupeřící subjekty: CYBG PLC, Co-op Bank, Handelsbanken, Metro Bank, Santander UK PLC a TSB Bank, dále tyto menší soupeřící subjekty: Aldermore Group PLC, Allied Irish Bank, Atom Bank, Cumberland Building Society, Danske Bank, Monzo, OakNorth Bank, Paragon Bank PLC, Shawbrook Bank, Starling Bank, Tesco Bank a Virgin Money. Respondenty zastupující rizikový kapitál a finanční technologie byli British Business Bank Investments Limited, Business Growth Fund, Funding Circle, Louise Beaumont (nezávislá odbornice na finanční technologie), Iwoca, Nesta a Transferwise.

11

(12)  Podrobný popis banky RBS lze nalézt ve 4. až 11. bodě odůvodnění pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci. Hlavní údaje pro forma z let 2008 až 2016 jsou uvedeny v 7. až 10. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

12

(13)  V tomto rozhodnutí Komise používá výsledky zveřejněné bankou RBS ve výroční zprávě a v účetní závěrce za kalendářní rok 2016.

13

(14)  RWA je ukazatelem výše aktiv banky vážených rizikem. Tento ukazatel se používá k určení kapitálových požadavků.

14

(15)  11. bod odůvodnění rozhodnutí o restrukturalizaci.

15

(16)  Kmenový kapitál tier 1, který nezakládá hlasovací právo, ve smyslu popisu uvedeného v 38. bodě odůvodnění rozhodnutí o restrukturalizaci.

16

(17)  Tisková zpráva HMT: https://www.gov.uk/government/news/government-begins-sale-of-its-shares-in-the-royal-bank-of-scotland.

17

(18)  Tisková zpráva banky RBS: http://otp.investis.com/clients/uk/rbs1/rns1/regulatorystory.aspx?cid=365&newsid=580941.

18

(19)  Tisková zpráva banky RBS: http://otp.investis.com/clients/uk/rbs1/rns1/regulatory-story.aspx?cid=365&newsid=687910.

19

(20)  Výroční zpráva a účetní závěrka společnosti UK Financial Investments Ltd pro rok 2016/2017.

20

(21)  Popsáno v 19. až 25. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

21

(22)  Nové finanční subjekty soupeřící v oblasti podnikání se čtyřmi dlouhodobě zavedenými vnitrostátními bankami, které mají největší podíl na bankovním trhu Spojeného království pro malé a střední podniky a střední korporátní klientelu (v roce 2015 společně 82 % podíl na trhu).

22

(23)  Orgán by byl zřízen, aby usnadňoval provádění alternativního balíčku a aby nad ním dohlížel. Bude se řídit „rámcovým dokumentem pro státní podporu“, což je dokument obsahující uvedené závazky, který bude uzavřen mezi HMT, orgánem a bankou RBS.

23

(24)  Při započtení počátečních kapitálových nákladů, ročních nákladů na provádění alternativního balíčku a ušlého zisku spojeného s převodem zákazníků v důsledku opatření B, který je vyvážen uvolněním kapitálu spojeného s těmito zákazníky.

24

(25)  Popsány v 37. a 38. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.

25

(26)  Podnikatelský běžný účet (dále jen „podnikatelský běžný účet“): tímto pojmem se rozumí účet nabízený na trhu podnikům, nikoliv jednotlivcům, který nabízí možnost provádět vklady, přijímat a provádět platby šekem a/nebo debetní kartou, používat bankomaty a provádět pravidelné platby přímým inkasem a/nebo trvalým příkazem, ale který nezahrnuje: i) účet, na němž jsou vedeny vklady v jiné měně, než je úřední měna Spojeného království, nebo ii) účet, na němž jsou vedeny kreditní prostředky vyvážené hypotečním dluhem nebo půjčkou (kromě nástroje pro přečerpání).

26

(27)  Popsány v 37. a 38. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.

27

(28)  Postupem obdobným jako v případě regulatorních jmenování podle článku 166 zákona o finančních službách a trzích z roku 2000.

28

(29)  Jak je popsáno v 37. a 38. bodě odůvodnění

29

(30)  Finanční technologie neboli fintech jsou oborem podnikání, který je založen na použití softwaru k poskytování finančních služeb, jako jsou například přímé bankovní služby, crowdsourcing atd.

30

(31)  Viz poznámka pod čarou 23.

31

(32)  Celkové finanční prostředky na zřízení a provoz orgánu dosáhnou výše 20 milionů GBP.

32

(33)  Služba, jejíž podporu zajišťuje Bacs Payment Schemes Limited, která umožňuje automatický převod všech platebních ujednání do nové banky a uzavření stávajícího účtu. Viz: https://www.currentaccountswitch.co.uk.

33

(34)  Pojmy „Rainbow“ a „W&G“ se rozumí týž okruh podnikání stanovený v příloze 2 revidovaného souboru podmínek přiloženého k pozměněnému rozhodnutí o restrukturalizaci.

34

(35)  Způsobilým zákazníkem se rozumí zákazník divize banky RBS známé pod označením W&G, který je malým nebo středním podnikem.

35

(36)  [...] Obchodní tajemství.

36

(37)  Orgány Spojeného království odhadly prováděcí náklady banky RBS na 38 milionů GBP a dodatečné průběžné náklady spojené s nižším ziskem na asi [...] GBP ročně.

37

(38)  Viz poznámka pod čarou 11.

38

(39)  Připomínky byly obdrženy od Santander UK plc, CYBG plc, Metro Bank PLC, Aldermore Bank plc, Masthaven Bank Ltd, Paragon Bank plc, Secure Trust Bank plc, Shawbrook Bank Ltd, Virgin Money plc, OakNorth Bank Ltd, Cumberland Building Society, Tide a banky RBS.

39

(40)  Měření tržního podílu pro podniky, jejichž obrat překračuje 25 milionů GBP. Bance RBS poskytla společnost Charterhouse Research.

40

(41)  Průzkum bankovního trhu v oblasti maloobchodu, který provedl orgán CMA, viz hlavní zpráva, příloha A8, 1–16, obr. 12.

41

(42)  iz též 25. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

42

(43)

43

Zdroj: Průzkum bankovních služeb pro podniky za čtvrté čtvrtletí roku 2016 týkající se služeb pro malé a střední podniky s obratem v rozmezí 0–25 milionů GBP, který provedla společnost Charterhouse Research. Údaje za 12 po sobě jdoucích měsíců. Údaje vážené podle regionů a obratu, tak aby byly reprezentativní pro podniky ve Spojeném království. Odhadovaná celková velikost trhu [...].

(44)  Viz poznámka pod čarou 23.

44

(45)  Závěrečná zpráva orgánu CMA o průzkumu bankovního trhu v oblasti maloobchodu (9. srpna 2016); https://www.gov.uk/cma-cases/review-of-banking-for-small-and-medium-sized-businesses-smes-in-the-uk.

45

(46)  Banka RBS pověřila společnost Charterhouse, aby provedla výzkum týkající se způsobilých zákazníků z řad malých a středních podniků v okruhu společnosti W&G, aby přezkoumala jejich postoje ke změně poskytovatele a dopad pobídek na jejich pravděpodobnost, že tak učiní. Výzkum se zaměřil na zákazníky využívající podnikatelské bankovní služby, kteří tvoří [...] z [...] zákazníků v okruhu společnosti W&G. Výzkum měl jak kvantitativní stránku (reprezentační vzorek čítal [...] zákazníků, s nimiž byl veden rozhovor), tak kvalitativní stránku ([...] hloubkových rozhovorů).

46

(47)  Reakce banky RBS na rozhodnutí o zahájení řízení, bod 4.12.

47

(48)  Závěrečná zpráva orgánu CMA o průzkumu bankovního trhu v oblasti maloobchodu, bod 8.169.

48

(49)  Závěrečná zpráva orgánu CMA o průzkumu bankovního trhu v oblasti maloobchodu, bod 17.19.

49

(50)  Závěrečná zpráva orgánu CMA o průzkumu bankovního trhu v oblasti maloobchodu, bod 17.14.

50

(51)  Zahrnují počáteční kapitálové náklady ve výši 425 milionů GBP v rámci fondu kapacit a inovací (43. bod odůvodnění), financování zřízení a provozu orgánu ve výši 20 milionů GBP (poznámka pod čarou 32), počáteční kapitálové náklady na systém na podporu změny poskytovatele ve výši 350 milionů GBP (13. bod odůvodnění) a provozní náklady na provedení ze strany banky RBS, které se odhadují na 38 milionů GBP (poznámka pod čarou 37).

51

(52)  Orgány Spojeného království odhadují průběžné náklady na snížený zisk ve výši [...] GBP ročně (poznámka pod čarou 36).

52

(53)  Jak se rozebírá v oddíle 5.2 tohoto rozhodnutí.

53

(54)  65. bod odůvodnění pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci.

54

(55)  Sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (Úř. věst. C 195, 19.8.2009, s. 9).

55

(56)  Provozní zisk společnosti W&G činil v roce 2016 345 milionů GBP, v roce 2015 431 milionů GBP, v roce 2014 467 milionů GBP (zdroj: výroční zprávy banky RBS – odvětvová analýza).

56

(57)  10. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

57

(58)  http://investors.rbs.com/~/media/Files/R/RBS-IR/results-center/rbs-group-announcement-04-08-2017.pdf.

58

(59)  78. bod odůvodnění pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci.

59

(60)  82. bod odůvodnění pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci.

60

(61)  238. bod odůvodnění rozhodnutí o restrukturalizaci.

61

(62)  29. bod odůvodnění pozměněného rozhodnutí o restrukturalizaci.

62

(63)  Jak je popsáno v 26. a 43. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.

63

(64)  Banka RBS, Lloyds Banking Group, HSBC a Barclays.

64

(65)  Systém na podporu změny poskytovatele je popsán v 44. a 58. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.

65

(66)  Jak je popsáno v 82. bodě, písm. a) odůvodnění a v poznámce pod čarou 45.

66

(67)  Jak je popsáno v 83. bodě, písm. a) odůvodnění.

67

(68)  Jak je popsáno v 78. bodě odůvodnění.

68

(69)  Jak je popsáno v 51. bodě odůvodnění.

69

(70)  Jak je popsáno ve 122. a 123. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

70

(71)  Čísla v závorkách týkající se odprodeje podniku Rainbow a aktualizovaného alternativního balíčku zahrnují ztrátu tržního podílu od čtvrtého čtvrtletí roku 2011.

71

(72)  Čísla v závorkách týkající se odprodeje podniku Rainbow a aktualizovaného alternativního balíčku zahrnují [1–3] miliard GBP v podobě již vynaložených nákladů.

72

(73)  Viz 68. bod odůvodnění.

73

(74)  Na základě údajů společnosti Charterhouse Research, které poskytly orgány Spojeného království (viz poznámka pod čarou 42).

74

(75)  Komise podotýká, že nejsou k dispozici oddělené údaje pro segment střední korporátní klientely, a proto se jako ukazatel tržního podílů používá tržní podíl v segmentu zákazníků s obratem vyšším než 25 milionů GBP.

75

(76)  Na základě údajů společnosti Charterhouse Research, které poskytly orgány Spojeného království.

76

(77)  Součást zpětné vazby obdržené v návaznosti na zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení.

77

(78)  Částku [1–3] miliardy GBP sesouhlasil se skutečnými náklady zaúčtovanými v rámci programu W&G externí konzultant.

78

(79)  V tabulce č. 3 se uvádí přímá celková ztráta kapitálu u různých alternativ. Celková ztráta kapitálu při připočtení nákladů již vzniklých bance RBS ve výši [1–3] miliardy GBP je uvedena v závorkách.

79

(80)  Rozhodnutí o restrukturalizaci neobsahovalo odhad kapitálových nákladů na odprodej podniku Rainbow. Je však zřejmě rozumné použít odhad kapitálových nákladů, které by vznikly při prodeji podniku Rainbow, kdyby k němu došlo, jejž kvantifikovaly orgány Spojeného království. Náklady, které vznikly bance RBS od roku 2009 v souvislosti s naplněním závazku k odprodeji, činí [1–3] miliardy GBP. Při zahrnutí celkových nákladů ve výši [1–3] miliardy GBP činí celková ztráta kapitálu [...] GBP až [...] GBP, což značně převyšuje kapitálové náklady ve výši [...] GBP, které by vznikly při ztrátě podniku Rainbow.

80

---