# Eiropas Savienības L 30/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 30 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 2. februāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 30

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 2. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/161 (2017. gada 23. oktobris), ar kuru dažām mazo pelaģisko sugu zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā, nosaka de minimis atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/162 (2017. gada 23. novembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013 I pielikumu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 II un III pielikumu | 6 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/163 (2018. gada 1. februāris), ar ko attiecina reģistrāciju uz jaunu un atjaunotu autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes riepu importu | 12 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/161 (2017. gada 23. oktobris), ar kuru dažām mazo pelaģisko sugu zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā, nosaka de minimis atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma

de minimis

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/162 (2017. gada 23. novembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013 I pielikumu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 II un III pielikumu

6

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/163 (2018. gada 1. februāris), ar ko attiecina reģistrāciju uz jaunu un atjaunotu autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes riepu importu

12

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 2.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 30/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2018/161

(2017. gada 23. oktobris),

ar kuru dažām mazo pelaģisko sugu zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā, nosaka de minimis atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 15. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu tādu sugu nozvejām, kurām ir noteikti nozvejas limiti vai minimālie izmēri. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu tādu sugu nozvejām, kurām ir noteikti nozvejas limiti vai minimālie izmēri.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta a) apakšpunktu izkraušanas pienākumu mazo pelaģisko sugu zvejniecībām piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Konkrēto zvejniecību gadījumā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punkts pilnvaro Komisiju pagaidu kārtā uz laiku, kas nepārsniedz trīs gadus, ar deleģēto aktu pieņemt izkraušanas pienākuma īstenošanai vajadzīgos noteikumus (“izmetumu plāni”). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta a) apakšpunktu izkraušanas pienākumu mazo pelaģisko sugu zvejniecībām piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Konkrēto zvejniecību gadījumā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punkts pilnvaro Komisiju pagaidu kārtā uz laiku, kas nepārsniedz trīs gadus, ar deleģēto aktu pieņemt izkraušanas pienākuma īstenošanai vajadzīgos noteikumus (“izmetumu plāni”).

| (3) | Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1392/2014 (2) ir izveidots izmetumu plāns dažām mazo pelaģisko sugu zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā. Minētais izmetumu plāns attiecas uz mazo pelaģisko sugu zvejniecībām, kurās izmanto pelaģisko trali un/vai riņķvadu (Eiropas anšova, sardīnes, makreles un stavridu zvejniecības). Tiecoties novērst nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksu nesamērīgumu, tas atļauj izmest nelielu procentuālo daļu tādu sugu nozvejas, kurām Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 (3) III pielikumā ir noteikts minimālais izmērs (“de minimis atbrīvojums”). |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1392/2014 (2) ir izveidots izmetumu plāns dažām mazo pelaģisko sugu zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā. Minētais izmetumu plāns attiecas uz mazo pelaģisko sugu zvejniecībām, kurās izmanto pelaģisko trali un/vai riņķvadu (Eiropas anšova, sardīnes, makreles un stavridu zvejniecības). Tiecoties novērst nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksu nesamērīgumu, tas atļauj izmest nelielu procentuālo daļu tādu sugu nozvejas, kurām Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 (3) III pielikumā ir noteikts minimālais izmērs (“de minimis atbrīvojums”).

| (4) | Ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 1392/2014 izveidotais izmetumu plāns zaudēs spēku 2017. gada 31. decembrī. Turklāt nav pieņemti pasākumi, ar kuriem daudzgadu plānā nosaka de minimis atbrīvojumu, kas būtu piemērojams pēc 2017. gada 31. decembra. Tādēļ, lai novērstu nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksu nesamērīgumu, ir lietderīgi noteikt de minimis atbrīvojumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 7. punktu. De minimis atbrīvojums būtu jāpiemēro GFCM (Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija) apgabalos, uz kuriem attiecas pašreizējais izmetumu plāns, proti, 1., 2., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11.1., 11.2. un 12. apgabalā (Vidusjūras rietumu daļa), 17. un 18. apgabalā (Adrijas jūra) un 15., 16., 19., 20., 22., 23. un 25. apgabalā (Vidusjūras dienvidaustrumu daļa). |
| --- | --- |

(4)

Ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 1392/2014 izveidotais izmetumu plāns zaudēs spēku 2017. gada 31. decembrī. Turklāt nav pieņemti pasākumi, ar kuriem daudzgadu plānā nosaka de minimis atbrīvojumu, kas būtu piemērojams pēc 2017. gada 31. decembra. Tādēļ, lai novērstu nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksu nesamērīgumu, ir lietderīgi noteikt de minimis atbrīvojumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 7. punktu. De minimis atbrīvojums būtu jāpiemēro GFCM (Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija) apgabalos, uz kuriem attiecas pašreizējais izmetumu plāns, proti, 1., 2., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11.1., 11.2. un 12. apgabalā (Vidusjūras rietumu daļa), 17. un 18. apgabalā (Adrijas jūra) un 15., 16., 19., 20., 22., 23. un 25. apgabalā (Vidusjūras dienvidaustrumu daļa).

| (5) | Ierosināto de minimis atbrīvojumu ir izskatījusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kas nav izteikusi citus komentārus kā vien to, ka gadījumus, kad de minimis procentuālo daļu prasīts no 3 % palielināt uz 5 %, tā neuzskata par pamatotiem. Ņemot vērā iepriekšminēto, de minimis atbrīvojumu ir lietderīgi noteikt, ievērojot Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1392/2014 noteikto procentuālo daļu un nepārsniedzot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 7. punktā atļautos līmeņus. |
| --- | --- |

(5)

Ierosināto de minimis atbrīvojumu ir izskatījusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kas nav izteikusi citus komentārus kā vien to, ka gadījumus, kad de minimis procentuālo daļu prasīts no 3 % palielināt uz 5 %, tā neuzskata par pamatotiem. Ņemot vērā iepriekšminēto, de minimis atbrīvojumu ir lietderīgi noteikt, ievērojot Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1392/2014 noteikto procentuālo daļu un nepārsniedzot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 7. punktā atļautos līmeņus.

| (6) | Ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 1392/2014 izveidotais izmetumu plāns zaudēs spēku 2017. gada 31. decembrī, tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no 2018. gada 1. janvāra. Tāpat kā iepriekšējais izmetumu plāns, kas izveidots ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 1392/2014, šī de minimis regula būtu jāpiemēro trīs gadus, t. i., līdz 2020. gada 31. decembrim, kā to pieprasījušas reģionālas dalībvalstu grupas, |
| --- | --- |

(6)

Ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 1392/2014 izveidotais izmetumu plāns zaudēs spēku 2017. gada 31. decembrī, tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no 2018. gada 1. janvāra. Tāpat kā iepriekšējais izmetumu plāns, kas izveidots ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 1392/2014, šī de minimis regula būtu jāpiemēro trīs gadus, t. i., līdz 2020. gada 31. decembrim, kā to pieprasījušas reģionālas dalībvalstu grupas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Ar šo regulu nosaka de minimis atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma attiecībā uz sugām, kurām ir noteikts minimālais izmērs, ja tās ar pelaģisko trali un/vai riņķvadu nozvejotas mazo pelaģisko sugu zvejniecībās Vidusjūrā (Eiropas anšova, sardīnes, makreles un stavridu zvejniecības).

de minimis

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “sugas, kurām ir noteikts minimālais izmērs” ir sugas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1967/2006 III pielikumā; |
| --- | --- |

a)

“sugas, kurām ir noteikts minimālais izmērs” ir sugas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1967/2006 III pielikumā;

| b) | “Vidusjūra” ir Vidusjūras ūdeņi uz austrumiem no 5°36′ rietumu garuma meridiāna; |
| --- | --- |

b)

“Vidusjūra” ir Vidusjūras ūdeņi uz austrumiem no 5°36′ rietumu garuma meridiāna;

| c) | “GFCM ģeogrāfiskais apakšapgabals” ir Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) ģeogrāfiskais apakšapgabals, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1343/2011 (4) I pielikumā; |
| --- | --- |

c)

“GFCM ģeogrāfiskais apakšapgabals” ir Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) ģeogrāfiskais apakšapgabals, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1343/2011 (4) I pielikumā;

GFCM

GFCM

4

| d) | “Vidusjūras rietumu daļa” ir GFCM 1., 2., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11.1., 11.2. un 12. ģeogrāfiskais apakšapgabals; |
| --- | --- |

d)

“Vidusjūras rietumu daļa” ir GFCM 1., 2., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11.1., 11.2. un 12. ģeogrāfiskais apakšapgabals;

GFCM

| e) | “Vidusjūras dienvidaustrumu daļa” ir GFCM 15., 16., 19., 20., 22., 23. un 25. ģeogrāfiskais apakšapgabals; |
| --- | --- |

e)

“Vidusjūras dienvidaustrumu daļa” ir GFCM 15., 16., 19., 20., 22., 23. un 25. ģeogrāfiskais apakšapgabals;

GFCM

| f) | “Adrijas jūra” ir GFCM 17. un 18. ģeogrāfiskais apakšapgabals; |
| --- | --- |

f)

“Adrijas jūra” ir GFCM 17. un 18. ģeogrāfiskais apakšapgabals;

GFCM

| g) | “Adrijas jūras dienvidu daļa un Jonijas jūra” ir GFCM 18., 19. un 20. ģeogrāfiskais apakšapgabals; |
| --- | --- |

g)

“Adrijas jūras dienvidu daļa un Jonijas jūra” ir GFCM 18., 19. un 20. ģeogrāfiskais apakšapgabals;

GFCM

| h) | “ūdeņi ap Maltas salu un uz dienvidiem no Sicīlijas” ir GFCM 15. un 16. ģeogrāfiskais apakšapgabals; |
| --- | --- |

h)

“ūdeņi ap Maltas salu un uz dienvidiem no Sicīlijas” ir GFCM 15. un 16. ģeogrāfiskais apakšapgabals;

GFCM

| i) | “Egejas jūra un ūdeņi ap Krētas salu” ir GFCM 22. un 23. ģeogrāfiskais apakšapgabals. |
| --- | --- |

i)

“Egejas jūra un ūdeņi ap Krētas salu” ir GFCM 22. un 23. ģeogrāfiskais apakšapgabals.

GFCM

3. pants

De minimis atbrīvojums

1.   Mazo pelaģisko sugu zvejniecībās, kurās izmanto pelaģisko trali un riņķvadu un kuras norādītas I, II un III pielikumā, drīkst izmest līdz 5 % no to sugu gada kopējās nozvejas, kurām ir noteikts minimālais izmērs.

2.   Mazo pelaģisko sugu zvejniecībās, kurās izmanto riņķvadu un kuras norādītas IV, V un VI pielikumā, drīkst izmest līdz 3 % no to sugu gada kopējās nozvejas, kurām ir noteikts minimālais izmērs.

3.   Šā panta 1. un 2. punktu piemēro, atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā 2018. gada 1. janvārī.

To piemēro līdz 2020. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 23. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 20. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1392/2014, ar kuru izveido izmetumu plānu dažām mazo pelaģisko sugu zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā (OV L 370, 30.12.2014., 21. lpp.).

2

(3)  Padomes 2006. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Regula (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (OV L 347, 30.12.2011., 44. lpp.).

4

GFCM

---

I PIELIKUMS

Mazo pelaģisko sugu zvejniecības Vidusjūras rietumu daļā

| GFCM ģeogrāfiskie apakšapgabali | Zvejas rīka kods | Zvejas rīks | Mērķsugas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 un 12 | OTM, PTM | Pelaģiskais tralis | Eiropas anšovs, sardīne, makrele un stavridas |
| 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11. 2 un 12 | PS | Riņķvads | Eiropas anšovs, sardīne, makrele un stavridas |

GFCM ģeogrāfiskie apakšapgabali

Zvejas rīka kods

Zvejas rīks

Mērķsugas

1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 un 12

OTM, PTM

Pelaģiskais tralis

Eiropas anšovs, sardīne, makrele un stavridas

1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11. 2 un 12

PS

Riņķvads

Eiropas anšovs, sardīne, makrele un stavridas

---

II PIELIKUMS

Mazo pelaģisko sugu zvejniecības Vidusjūras dienvidaustrumu daļā

| GFCM ģeogrāfiskie apakšapgabali | Zvejas rīka kods | Zvejas rīks | Mērķsugas |
| --- | --- | --- | --- |
| 15, 16, 19, 20, 22, 23 un 25 | OTM, PTM | Pelaģiskais tralis | Eiropas anšovs, sardīne, makrele un stavridas |
| 25 | PS | Riņķvads | Eiropas anšovs, sardīne, makrele un stavridas |

GFCM ģeogrāfiskie apakšapgabali

Zvejas rīka kods

Zvejas rīks

Mērķsugas

15, 16, 19, 20, 22, 23 un 25

OTM, PTM

Pelaģiskais tralis

Eiropas anšovs, sardīne, makrele un stavridas

25

PS

Riņķvads

Eiropas anšovs, sardīne, makrele un stavridas

---

III PIELIKUMS

Mazo pelaģisko sugu zvejniecības Adrijas jūrā

| GFCM ģeogrāfiskie apakšapgabali | Zvejas rīka kods | Zvejas rīks | Mērķsugas |
| --- | --- | --- | --- |
| 17 un 18 | OTM, PTM | Pelaģiskais tralis | Eiropas anšovs, sardīne, makrele un stavridas |
| 17 | PS | Riņķvads | Eiropas anšovs, sardīne, makrele un stavridas |

GFCM ģeogrāfiskie apakšapgabali

Zvejas rīka kods

Zvejas rīks

Mērķsugas

17 un 18

OTM, PTM

Pelaģiskais tralis

Eiropas anšovs, sardīne, makrele un stavridas

17

PS

Riņķvads

Eiropas anšovs, sardīne, makrele un stavridas

---

IV PIELIKUMS

Mazo pelaģisko sugu zvejniecības ūdeņos ap Maltas salu un uz dienvidiem no Sicīlijas

| GFCM ģeogrāfiskie apakšapgabali | Zvejas rīka kods | Zvejas rīks | Mērķsugas |
| --- | --- | --- | --- |
| 15 un 16 | PS | Riņķvads | Eiropas anšovs, sardīne, makrele un stavridas |

GFCM ģeogrāfiskie apakšapgabali

Zvejas rīka kods

Zvejas rīks

Mērķsugas

15 un 16

PS

Riņķvads

Eiropas anšovs, sardīne, makrele un stavridas

---

V PIELIKUMS

Mazo pelaģisko sugu zvejniecības Egejas jūrā un ūdeņos ap Krētas salu

| GFCM ģeogrāfiskie apakšapgabali | Zvejas rīka kods | Zvejas rīks | Mērķsugas |
| --- | --- | --- | --- |
| 22 un 23 | PS | Riņķvads | Eiropas anšovs, sardīne, makrele un stavridas |

GFCM ģeogrāfiskie apakšapgabali

Zvejas rīka kods

Zvejas rīks

Mērķsugas

22 un 23

PS

Riņķvads

Eiropas anšovs, sardīne, makrele un stavridas

---

VI PIELIKUMS

Mazo pelaģisko sugu zvejniecības Adrijas jūras dienvidu daļā un Jonijas jūrā

| GFCM ģeogrāfiskie apakšapgabali | Zvejas rīka kods | Zvejas rīks | Mērķsugas |
| --- | --- | --- | --- |
| 18, 19 un 20 | PS | Riņķvads | Eiropas anšovs, sardīne, makrele un stavridas |

GFCM ģeogrāfiskie apakšapgabali

Zvejas rīka kods

Zvejas rīks

Mērķsugas

18, 19 un 20

PS

Riņķvads

Eiropas anšovs, sardīne, makrele un stavridas

---

| 2.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 30/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 30/6

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2018/162

(2017. gada 23. novembris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013 I pielikumu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 II un III pielikumu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (1), un jo īpaši tās 58. panta 7. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (2), un jo īpaši tās 6. panta 3. punktu un 7. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 1. punktā paredzēts, ka dalībvalstis līdz 2013. gada 31. decembrim vai līdz 2014. gada 1. augustam var izvēlēties zināmu procentuālo daļu no gada valsts maksimālā apjoma darīt pieejamu kā papildu atbalstu lauku attīstības programmas pasākumiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 1. punktā paredzēts, ka dalībvalstis līdz 2013. gada 31. decembrim vai līdz 2014. gada 1. augustam var izvēlēties zināmu procentuālo daļu no gada valsts maksimālā apjoma darīt pieejamu kā papildu atbalstu lauku attīstības programmas pasākumiem.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 1. punkta ceturto daļu Francija, Lietuva un Nīderlande līdz 2017. gada 1. augustam paziņoja Komisijai par to, ka tās ir nolēmušas pārskatīt iepriekšējo lēmumu par zināmas procentuālās daļas no gada valsts maksimālā apjoma, kas paredzēts 2018.–2019. kalendārajam gadam, pārvietošanu uz lauku attīstības programmām, kuras finansē no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 1. punkta ceturto daļu Francija, Lietuva un Nīderlande līdz 2017. gada 1. augustam paziņoja Komisijai par to, ka tās ir nolēmušas pārskatīt iepriekšējo lēmumu par zināmas procentuālās daļas no gada valsts maksimālā apjoma, kas paredzēts 2018.–2019. kalendārajam gadam, pārvietošanu uz lauku attīstības programmām, kuras finansē no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA).

| (3) | Tāpēc Regulas (ES) Nr. 1307/2013 II un III pielikums jāpielāgo, lai ietvertu ierosinātos valsts gada maksimālā apjoma un gada neto maksimālā apjoma grozījumus attiecībā uz tiešajiem maksājumiem. Lai atspoguļotu šos grozījumus attiecīgajā dalībvalstīm lauku attīstībai piešķirtā Savienības atbalsta sadalījumā pa gadiem, jāpielāgo arī Regulas (ES) Nr. 1305/2013 I pielikums. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Regulas (ES) Nr. 1307/2013 II un III pielikums jāpielāgo, lai ietvertu ierosinātos valsts gada maksimālā apjoma un gada neto maksimālā apjoma grozījumus attiecībā uz tiešajiem maksājumiem. Lai atspoguļotu šos grozījumus attiecīgajā dalībvalstīm lauku attīstībai piešķirtā Savienības atbalsta sadalījumā pa gadiem, jāpielāgo arī Regulas (ES) Nr. 1305/2013 I pielikums.

| (4) | Tāpēc Regulas (ES) Nr. 1305/2013 I pielikums un Regulas (ES) Nr. 1307/2013 II un III pielikums būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Regulas (ES) Nr. 1305/2013 I pielikums un Regulas (ES) Nr. 1307/2013 II un III pielikums būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 1305/2013 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu.

2. pants

Regulas (ES) Nr. 1307/2013 II un III pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 23. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.

1

(2)  
  OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Lauku attīstībai piešķirtā Savienības atbalsta sadalījums (2014–2020)

| (EUR, pašreizējās cenas) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | KOPĀ 2014–2020 |
| Beļģija | 40 855 562 | 97 243 257 | 109 821 794 | 97 175 076 | 97 066 202 | 102 912 713 | 102 723 155 | 647 797 759 |
| Bulgārija | 0 | 502 807 341 | 505 020 057 | 340 409 994 | 339 966 052 | 339 523 306 | 338 990 216 | 2 366 716 966 |
| Čehijas Republika | 0 | 470 143 771 | 503 130 504 | 344 509 078 | 343 033 490 | 323 242 050 | 321 615 103 | 2 305 673 996 |
| Dānija | 90 287 658 | 90 168 920 | 136 397 742 | 144 868 072 | 153 125 142 | 152 367 537 | 151 588 619 | 918 803 690 |
| Vācija | 664 601 903 | 1 498 240 410 | 1 685 574 112 | 1 404 073 302 | 1 400 926 899 | 1 397 914 658 | 1 394 588 766 | 9 445 920 050 |
| Igaunija | 103 626 144 | 103 651 030 | 111 192 345 | 122 865 093 | 125 552 583 | 127 277 180 | 129 177 183 | 823 341 558 |
| Īrija | 0 | 469 633 941 | 469 724 442 | 313 007 411 | 312 891 690 | 312 764 355 | 312 570 314 | 2 190 592 153 |
| Grieķija | 0 | 907 059 608 | 1 007 736 821 | 703 471 245 | 701 719 722 | 700 043 071 | 698 261 326 | 4 718 291 793 |
| Spānija | 0 | 1 780 169 908 | 1 780 403 445 | 1 185 553 005 | 1 184 419 678 | 1 183 448 718 | 1 183 394 067 | 8 297 388 821 |
| Francija | 4 353 019 | 2 336 138 618 | 2 363 567 980 | 1 665 777 592 | 1 668 304 328 | 1 984 761 729 | 1 987 739 983 | 12 010 643 249 |
| Horvātija | 0 | 448 426 250 | 448 426 250 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 2 026 222 500 |
| Itālija | 0 | 2 223 480 180 | 2 231 599 688 | 1 493 380 162 | 1 495 583 530 | 1 498 573 799 | 1 501 763 408 | 10 444 380 767 |
| Kipra | 0 | 28 341 472 | 28 345 126 | 18 894 801 | 18 892 389 | 18 889 108 | 18 881 481 | 132 244 377 |
| Latvija | 138 327 376 | 150 968 424 | 153 066 059 | 155 139 289 | 157 236 528 | 159 374 589 | 161 491 517 | 1 075 603 782 |
| Lietuva | 230 392 975 | 230 412 316 | 230 431 887 | 230 451 686 | 230 472 391 | 247 213 599 | 263 791 386 | 1 663 166 240 |
| Luksemburga | 0 | 21 385 468 | 21 432 133 | 14 366 484 | 14 415 051 | 14 464 074 | 14 511 390 | 100 574 600 |
| Ungārija | 0 | 742 851 235 | 737 099 981 | 488 620 684 | 488 027 342 | 487 402 356 | 486 662 895 | 3 430 664 493 |
| Malta | 0 | 20 905 107 | 20 878 690 | 13 914 927 | 13 893 023 | 13 876 504 | 13 858 647 | 97 326 898 |
| Nīderlande | 87 118 078 | 87 003 509 | 118 496 585 | 118 357 256 | 118 225 747 | 148 107 797 | 147 976 388 | 825 285 360 |
| Austrija | 557 806 503 | 559 329 914 | 560 883 465 | 562 467 745 | 564 084 777 | 565 713 368 | 567 266 225 | 3 937 551 997 |
| Polija | 1 569 517 638 | 1 175 590 560 | 1 193 429 059 | 1 192 025 238 | 1 190 589 130 | 1 189 103 987 | 1 187 301 202 | 8 697 556 814 |
| Portugāle | 577 031 070 | 577 895 019 | 578 913 888 | 579 806 001 | 580 721 241 | 581 637 133 | 582 456 022 | 4 058 460 374 |
| Rumānija | 0 | 1 723 260 662 | 1 751 613 412 | 1 186 544 149 | 1 184 725 381 | 1 141 925 604 | 1 139 927 194 | 8 127 996 402 |
| Slovēnija | 118 678 072 | 119 006 876 | 119 342 187 | 119 684 133 | 120 033 142 | 120 384 760 | 120 720 633 | 837 849 803 |
| Slovākija | 271 154 575 | 213 101 979 | 215 603 053 | 215 356 644 | 215 106 447 | 214 844 203 | 214 524 943 | 1 559 691 844 |
| Somija | 335 440 884 | 336 933 734 | 338 456 263 | 340 009 057 | 341 593 485 | 343 198 337 | 344 776 578 | 2 380 408 338 |
| Zviedrija | 0 | 386 944 025 | 378 153 207 | 249 386 135 | 249 552 108 | 249 710 989 | 249 818 786 | 1 763 565 250 |
| Apvienotā Karaliste | 475 531 544 | 848 443 195 | 850 859 320 | 754 569 938 | 754 399 511 | 755 442 113 | 756 171 870 | 5 195 417 491 |
| Kopā ES-28 | 5 264 723 001 | 18 149 536 729 | 18 649 599 495 | 14 337 026 697 | 14 346 899 509 | 14 656 460 137 | 14 674 891 797 | 100 079 137 365 |
| |
| Tehniskā palīdzība | 34 130 699 | 34 131 977 | 34 133 279 | 34 134 608 | 34 135 964 | 34 137 346 | 34 138 756 | 238 942 629 |
| Kopā | 5 298 853 700 | 18 183 668 706 | 18 683 732 774 | 14 371 161 305 | 14 381 035 473 | 14 690 597 483 | 14 709 030 553 | 100 318 079 994 |

(EUR, pašreizējās cenas)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

KOPĀ 2014–2020

Beļģija

40 855 562

97 243 257

109 821 794

97 175 076

97 066 202

102 912 713

102 723 155

647 797 759

Bulgārija

0

502 807 341

505 020 057

340 409 994

339 966 052

339 523 306

338 990 216

2 366 716 966

Čehijas Republika

0

470 143 771

503 130 504

344 509 078

343 033 490

323 242 050

321 615 103

2 305 673 996

Dānija

90 287 658

90 168 920

136 397 742

144 868 072

153 125 142

152 367 537

151 588 619

918 803 690

Vācija

664 601 903

1 498 240 410

1 685 574 112

1 404 073 302

1 400 926 899

1 397 914 658

1 394 588 766

9 445 920 050

Igaunija

103 626 144

103 651 030

111 192 345

122 865 093

125 552 583

127 277 180

129 177 183

823 341 558

Īrija

0

469 633 941

469 724 442

313 007 411

312 891 690

312 764 355

312 570 314

2 190 592 153

Grieķija

0

907 059 608

1 007 736 821

703 471 245

701 719 722

700 043 071

698 261 326

4 718 291 793

Spānija

0

1 780 169 908

1 780 403 445

1 185 553 005

1 184 419 678

1 183 448 718

1 183 394 067

8 297 388 821

Francija

4 353 019

2 336 138 618

2 363 567 980

1 665 777 592

1 668 304 328

1 984 761 729

1 987 739 983

12 010 643 249

Horvātija

0

448 426 250

448 426 250

282 342 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

2 026 222 500

Itālija

0

2 223 480 180

2 231 599 688

1 493 380 162

1 495 583 530

1 498 573 799

1 501 763 408

10 444 380 767

Kipra

0

28 341 472

28 345 126

18 894 801

18 892 389

18 889 108

18 881 481

132 244 377

Latvija

138 327 376

150 968 424

153 066 059

155 139 289

157 236 528

159 374 589

161 491 517

1 075 603 782

Lietuva

230 392 975

230 412 316

230 431 887

230 451 686

230 472 391

247 213 599

263 791 386

1 663 166 240

Luksemburga

0

21 385 468

21 432 133

14 366 484

14 415 051

14 464 074

14 511 390

100 574 600

Ungārija

0

742 851 235

737 099 981

488 620 684

488 027 342

487 402 356

486 662 895

3 430 664 493

Malta

0

20 905 107

20 878 690

13 914 927

13 893 023

13 876 504

13 858 647

97 326 898

Nīderlande

87 118 078

87 003 509

118 496 585

118 357 256

118 225 747

148 107 797

147 976 388

825 285 360

Austrija

557 806 503

559 329 914

560 883 465

562 467 745

564 084 777

565 713 368

567 266 225

3 937 551 997

Polija

1 569 517 638

1 175 590 560

1 193 429 059

1 192 025 238

1 190 589 130

1 189 103 987

1 187 301 202

8 697 556 814

Portugāle

577 031 070

577 895 019

578 913 888

579 806 001

580 721 241

581 637 133

582 456 022

4 058 460 374

Rumānija

0

1 723 260 662

1 751 613 412

1 186 544 149

1 184 725 381

1 141 925 604

1 139 927 194

8 127 996 402

Slovēnija

118 678 072

119 006 876

119 342 187

119 684 133

120 033 142

120 384 760

120 720 633

837 849 803

Slovākija

271 154 575

213 101 979

215 603 053

215 356 644

215 106 447

214 844 203

214 524 943

1 559 691 844

Somija

335 440 884

336 933 734

338 456 263

340 009 057

341 593 485

343 198 337

344 776 578

2 380 408 338

Zviedrija

0

386 944 025

378 153 207

249 386 135

249 552 108

249 710 989

249 818 786

1 763 565 250

Apvienotā Karaliste

475 531 544

848 443 195

850 859 320

754 569 938

754 399 511

755 442 113

756 171 870

5 195 417 491

Kopā ES-28

5 264 723 001

18 149 536 729

18 649 599 495

14 337 026 697

14 346 899 509

14 656 460 137

14 674 891 797

100 079 137 365

Tehniskā palīdzība

34 130 699

34 131 977

34 133 279

34 134 608

34 135 964

34 137 346

34 138 756

238 942 629

Kopā

5 298 853 700

18 183 668 706

18 683 732 774

14 371 161 305

14 381 035 473

14 690 597 483

14 709 030 553

100 318 079 994

---

II PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

Valsts maksimālais apjoms, kas minēts 6. pantā

| (tūkstošos EUR) |
| --- |
| Kalendārais gads | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| Beļģija | 523 658 | 509 773 | 502 095 | 488 964 | 481 857 | 505 266 |
| Bulgārija | 721 251 | 792 449 | 793 226 | 794 759 | 796 292 | 796 292 |
| Čehijas Republika | 844 854 | 844 041 | 843 200 | 861 708 | 861 698 | 872 809 |
| Dānija | 870 751 | 852 682 | 834 791 | 826 774 | 818 757 | 880 384 |
| Vācija | 4 912 772 | 4 880 476 | 4 848 079 | 4 820 322 | 4 792 567 | 5 018 395 |
| Igaunija | 114 378 | 114 562 | 123 704 | 133 935 | 143 966 | 169 366 |
| Īrija | 1 215 003 | 1 213 470 | 1 211 899 | 1 211 482 | 1 211 066 | 1 211 066 |
| Grieķija | 1 921 966 | 1 899 160 | 1 876 329 | 1 855 473 | 1 834 618 | 1 931 177 |
| Spānija | 4 842 658 | 4 851 682 | 4 866 665 | 4 880 049 | 4 893 433 | 4 893 433 |
| Francija | 7 302 140 | 7 270 670 | 7 239 017 | 6 900 842 | 6 877 179 | 7 437 200 |
| Horvātija

   (*1) | 183 735 | 202 865 | 241 125 | 279 385 | 317 645 | 306 080 |
| Itālija | 3 902 039 | 3 850 805 | 3 799 540 | 3 751 937 | 3 704 337 | 3 704 337 |
| Kipra | 50 784 | 50 225 | 49 666 | 49 155 | 48 643 | 48 643 |
| Latvija | 181 044 | 205 764 | 230 431 | 255 292 | 280 154 | 302 754 |
| Lietuva | 417 890 | 442 510 | 467 070 | 475 319 | 483 680 | 517 028 |
| Luksemburga | 33 604 | 33 546 | 33 487 | 33 460 | 33 432 | 33 432 |
| Ungārija | 1 345 746 | 1 344 461 | 1 343 134 | 1 343 010 | 1 342 867 | 1 269 158 |
| Malta | 5 241 | 5 241 | 5 242 | 5 243 | 5 244 | 4 690 |
| Nīderlande | 749 315 | 736 840 | 724 362 | 682 616 | 670 870 | 732 370 |
| Austrija | 693 065 | 692 421 | 691 754 | 691 746 | 691 738 | 691 738 |
| Polija | 3 378 604 | 3 395 300 | 3 411 854 | 3 431 236 | 3 450 512 | 3 061 518 |
| Portugāle | 565 816 | 573 954 | 582 057 | 590 706 | 599 355 | 599 355 |
| Rumānija | 1 599 993 | 1 772 469 | 1 801 335 | 1 872 821 | 1 903 195 | 1 903 195 |
| Slovēnija | 137 987 | 136 997 | 136 003 | 135 141 | 134 278 | 134 278 |
| Slovākija | 438 299 | 441 478 | 444 636 | 448 155 | 451 659 | 394 385 |
| Somija | 523 333 | 523 422 | 523 493 | 524 062 | 524 631 | 524 631 |
| Zviedrija | 696 890 | 697 295 | 697 678 | 698 723 | 699 768 | 699 768 |
| Apvienotā Karaliste | 3 173 324 | 3 179 880 | 3 186 319 | 3 195 781 | 3 205 243 | 3 591 683 |

(tūkstošos EUR)

Kalendārais gads

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Beļģija

523 658

509 773

502 095

488 964

481 857

505 266

Bulgārija

721 251

792 449

793 226

794 759

796 292

796 292

Čehijas Republika

844 854

844 041

843 200

861 708

861 698

872 809

Dānija

870 751

852 682

834 791

826 774

818 757

880 384

Vācija

4 912 772

4 880 476

4 848 079

4 820 322

4 792 567

5 018 395

Igaunija

114 378

114 562

123 704

133 935

143 966

169 366

Īrija

1 215 003

1 213 470

1 211 899

1 211 482

1 211 066

1 211 066

Grieķija

1 921 966

1 899 160

1 876 329

1 855 473

1 834 618

1 931 177

Spānija

4 842 658

4 851 682

4 866 665

4 880 049

4 893 433

4 893 433

Francija

7 302 140

7 270 670

7 239 017

6 900 842

6 877 179

7 437 200

Horvātija

   (*1)

183 735

202 865

241 125

279 385

317 645

306 080

Itālija

3 902 039

3 850 805

3 799 540

3 751 937

3 704 337

3 704 337

Kipra

50 784

50 225

49 666

49 155

48 643

48 643

Latvija

181 044

205 764

230 431

255 292

280 154

302 754

Lietuva

417 890

442 510

467 070

475 319

483 680

517 028

Luksemburga

33 604

33 546

33 487

33 460

33 432

33 432

Ungārija

1 345 746

1 344 461

1 343 134

1 343 010

1 342 867

1 269 158

Malta

5 241

5 241

5 242

5 243

5 244

4 690

Nīderlande

749 315

736 840

724 362

682 616

670 870

732 370

Austrija

693 065

692 421

691 754

691 746

691 738

691 738

Polija

3 378 604

3 395 300

3 411 854

3 431 236

3 450 512

3 061 518

Portugāle

565 816

573 954

582 057

590 706

599 355

599 355

Rumānija

1 599 993

1 772 469

1 801 335

1 872 821

1 903 195

1 903 195

Slovēnija

137 987

136 997

136 003

135 141

134 278

134 278

Slovākija

438 299

441 478

444 636

448 155

451 659

394 385

Somija

523 333

523 422

523 493

524 062

524 631

524 631

Zviedrija

696 890

697 295

697 678

698 723

699 768

699 768

Apvienotā Karaliste

3 173 324

3 179 880

3 186 319

3 195 781

3 205 243

3 591 683

“III PIELIKUMS

Neto maksimālais apjoms, kas minēts 7. pantā

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Kalendārais gads | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| Beļģija | 523,7 | 509,8 | 502,1 | 489,0 | 481,9 | 505,3 |
| Bulgārija | 720,9 | 788,8 | 789,6 | 791,0 | 792,5 | 798,9 |
| Čehijas Republika | 840,1 | 839,3 | 838,5 | 856,7 | 856,7 | 872,8 |
| Dānija | 870,2 | 852,2 | 834,3 | 826,3 | 818,3 | 880,4 |
| Vācija | 4 912,8 | 4 880,5 | 4 848,1 | 4 820,3 | 4 792,6 | 5 018,4 |
| Igaunija | 114,4 | 114,5 | 123,7 | 133,9 | 143,9 | 169,4 |
| Īrija | 1 214,8 | 1 213,3 | 1 211,8 | 1 211,4 | 1 211,0 | 1 211,1 |
| Grieķija | 2 109,8 | 2 087,0 | 2 064,1 | 2 043,3 | 2 022,4 | 2 119,0 |
| Spānija | 4 902,3 | 4 911,3 | 4 926,3 | 4 939,7 | 4 953,1 | 4 954,4 |
| Francija | 7 302,1 | 7 270,7 | 7 239,0 | 6 900,8 | 6 877,2 | 7 437,2 |
| Horvātija

   (*2) | 183,7 | 202,9 | 241,1 | 279,4 | 317,6 | 306,1 |
| Itālija | 3 897,1 | 3 847,3 | 3 797,2 | 3 750,0 | 3 702,4 | 3 704,3 |
| Kipra | 50,8 | 50,2 | 49,7 | 49,1 | 48,6 | 48,6 |
| Latvija | 181,0 | 205,7 | 230,3 | 255,0 | 279,8 | 302,8 |
| Lietuva | 417,9 | 442,5 | 467,1 | 475,3 | 483,7 | 517,0 |
| Luksemburga | 33,6 | 33,5 | 33,5 | 33,5 | 33,4 | 33,4 |
| Ungārija | 1 276,7 | 1 275,5 | 1 274,1 | 1 274,0 | 1 273,9 | 1 269,2 |
| Malta | 5,2 | 5,2 | 5,2 | 5,2 | 5,2 | 4,7 |
| Nīderlande | 749,2 | 736,8 | 724,3 | 682,5 | 670,8 | 732,4 |
| Austrija | 693,1 | 692,4 | 691,8 | 691,7 | 691,7 | 691,7 |
| Polija | 3 359,2 | 3 375,7 | 3 392,0 | 3 411,2 | 3 430,2 | 3 061,5 |
| Portugāle | 565,9 | 574,0 | 582,1 | 590,8 | 599,4 | 599,5 |
| Rumānija | 1 600,0 | 1 772,5 | 1 801,3 | 1 872,8 | 1 903,2 | 1 903,2 |
| Slovēnija | 138,0 | 137,0 | 136,0 | 135,1 | 134,3 | 134,3 |
| Slovākija | 435,5 | 438,6 | 441,8 | 445,2 | 448,7 | 394,4 |
| Somija | 523,3 | 523,4 | 523,5 | 524,1 | 524,6 | 524,6 |
| Zviedrija | 696,8 | 697,2 | 697,6 | 698,7 | 699,7 | 699,8 |
| Apvienotā Karaliste | 3 170,7 | 3 177,3 | 3 183,6 | 3 192,2 | 3 201,4 | 3 591,7 |

(miljonos EUR)

Kalendārais gads

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Beļģija

523,7

509,8

502,1

489,0

481,9

505,3

Bulgārija

720,9

788,8

789,6

791,0

792,5

798,9

Čehijas Republika

840,1

839,3

838,5

856,7

856,7

872,8

Dānija

870,2

852,2

834,3

826,3

818,3

880,4

Vācija

4 912,8

4 880,5

4 848,1

4 820,3

4 792,6

5 018,4

Igaunija

114,4

114,5

123,7

133,9

143,9

169,4

Īrija

1 214,8

1 213,3

1 211,8

1 211,4

1 211,0

1 211,1

Grieķija

2 109,8

2 087,0

2 064,1

2 043,3

2 022,4

2 119,0

Spānija

4 902,3

4 911,3

4 926,3

4 939,7

4 953,1

4 954,4

Francija

7 302,1

7 270,7

7 239,0

6 900,8

6 877,2

7 437,2

Horvātija

   (*2)

183,7

202,9

241,1

279,4

317,6

306,1

Itālija

3 897,1

3 847,3

3 797,2

3 750,0

3 702,4

3 704,3

Kipra

50,8

50,2

49,7

49,1

48,6

48,6

Latvija

181,0

205,7

230,3

255,0

279,8

302,8

Lietuva

417,9

442,5

467,1

475,3

483,7

517,0

Luksemburga

33,6

33,5

33,5

33,5

33,4

33,4

Ungārija

1 276,7

1 275,5

1 274,1

1 274,0

1 273,9

1 269,2

Malta

5,2

5,2

5,2

5,2

5,2

4,7

Nīderlande

749,2

736,8

724,3

682,5

670,8

732,4

Austrija

693,1

692,4

691,8

691,7

691,7

691,7

Polija

3 359,2

3 375,7

3 392,0

3 411,2

3 430,2

3 061,5

Portugāle

565,9

574,0

582,1

590,8

599,4

599,5

Rumānija

1 600,0

1 772,5

1 801,3

1 872,8

1 903,2

1 903,2

Slovēnija

138,0

137,0

136,0

135,1

134,3

134,3

Slovākija

435,5

438,6

441,8

445,2

448,7

394,4

Somija

523,3

523,4

523,5

524,1

524,6

524,6

Zviedrija

696,8

697,2

697,6

698,7

699,7

699,8

Apvienotā Karaliste

3 170,7

3 177,3

3 183,6

3 192,2

3 201,4

3 591,7

---

(*1)  Horvātijai valsts maksimālais apjoms 2021. kalendārajam gadam ir EUR 344 340 000 un 2022. kalendārajam gadam EUR 382 600 000.

*1

(*2)  Horvātijai neto maksimālais apjoms 2021. kalendārajam gadam ir EUR 344 340 000 un 2022. kalendārajam gadam EUR 382 600 000.

*2

---

| 2.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 30/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 30/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/163

(2018. gada 1. februāris),

ar ko attiecina reģistrāciju uz jaunu un atjaunotu autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes riepu importu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“antidempinga pamatregula”), un jo īpaši tās 14. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (2) (“antisubsidēšanas pamatregula”), un jo īpaši tās 24. panta 5. punktu,

pēc dalībvalstu informēšanas,

tā kā:

| (1) | Pēc tam, kad koalīcija pret riepu negodīgu importu (“sūdzības iesniedzējs”) 2017. gada 30. jūnijā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 45 % no jaunu un atjaunotu autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu riepu kopējā ražošanas apjoma Savienībā, Eiropas Komisija (“Komisija”), 2017. gada 11. augustā publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3) (“paziņojums par AD procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras (“antidempinga procedūra”) sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) jaunu un atjaunotu autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu riepu importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Pēc tam, kad koalīcija pret riepu negodīgu importu (“sūdzības iesniedzējs”) 2017. gada 30. jūnijā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 45 % no jaunu un atjaunotu autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu riepu kopējā ražošanas apjoma Savienībā, Eiropas Komisija (“Komisija”), 2017. gada 11. augustā publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3) (“paziņojums par AD procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras (“antidempinga procedūra”) sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) jaunu un atjaunotu autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu riepu importu Savienībā.

| (2) | Pēc tam, kad sūdzības iesniedzējs 2017. gada 31. augustā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 45 % no jaunu un atjaunotu autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu riepu kopējā ražošanas apjoma Savienībā, Komisija, 2017. gada 14. oktobrī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4) (“paziņojums par AS procedūras sākšanu”), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras (“antisubsidēšanas procedūra”) sākšanu attiecībā uz ĶTR izcelsmes jaunu un atjaunotu autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu riepu importu Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad sūdzības iesniedzējs 2017. gada 31. augustā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 45 % no jaunu un atjaunotu autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu riepu kopējā ražošanas apjoma Savienībā, Komisija, 2017. gada 14. oktobrī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4) (“paziņojums par AS procedūras sākšanu”), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras (“antisubsidēšanas procedūra”) sākšanu attiecībā uz ĶTR izcelsmes jaunu un atjaunotu autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu riepu importu Savienībā.

1.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (3) | Ražojums, uz kuru attiecināma reģistrācija, (“attiecīgais ražojums”) abās procedūrās ir jaunas un atjaunotas autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētas riepas, kuru slodzes indekss pārsniedz 121, kuru izcelsme ir ĶTR un kuras patlaban klasificē ar KN kodiem 4011 20 90 un ex 4012 12 00. Šie KN kodi ir norādīti vienīgi informācijai. |
| --- | --- |

(3)

Ražojums, uz kuru attiecināma reģistrācija, (“attiecīgais ražojums”) abās procedūrās ir jaunas un atjaunotas autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētas riepas, kuru slodzes indekss pārsniedz 121, kuru izcelsme ir ĶTR un kuras patlaban klasificē ar KN kodiem 4011 20 90 un ex 4012 12 00. Šie KN kodi ir norādīti vienīgi informācijai.

2.   PIEPRASĪJUMSs

PIEPRASĪJUMSs

| (4) | Pieprasījumus veikt reģistrāciju saskaņā ar antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktu sūdzības iesniedzējs iesniedza attiecīgi 2017. gada 19. augustā un 2017. gada 5. oktobrī. Sūdzības iesniedzējs prasīja noteikt, ka attiecīgā ražojuma imports jāreģistrē, lai vēlāk šim importam no reģistrācijas dienas varētu piemērot pasākumus. |
| --- | --- |

(4)

Pieprasījumus veikt reģistrāciju saskaņā ar antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktu sūdzības iesniedzējs iesniedza attiecīgi 2017. gada 19. augustā un 2017. gada 5. oktobrī. Sūdzības iesniedzējs prasīja noteikt, ka attiecīgā ražojuma imports jāreģistrē, lai vēlāk šim importam no reģistrācijas dienas varētu piemērot pasākumus.

3.   REĢISTRĀCIJAS PAMATOJUMS

REĢISTRĀCIJAS PAMATOJUMS

| (5) | Komisija atbilstoši antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktam un antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktam var uzdot muitas dienestiem veikt importa reģistrācijai vajadzīgos pasākumus, lai vēlāk šim importam no reģistrācijas dienas varētu piemērot pasākumus. Uz attiecīgā ražojuma importu var attiecināt reģistrāciju, ja pirms tam no Savienības ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem, kas pamato šādu rīcību. |
| --- | --- |

(5)

Komisija atbilstoši antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktam un antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktam var uzdot muitas dienestiem veikt importa reģistrācijai vajadzīgos pasākumus, lai vēlāk šim importam no reģistrācijas dienas varētu piemērot pasākumus. Uz attiecīgā ražojuma importu var attiecināt reģistrāciju, ja pirms tam no Savienības ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem, kas pamato šādu rīcību.

| (6) | Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka reģistrācija ir pamatota, jo attiecīgais ražojums tiek pārdots par dempinga cenām un subsidēts. Imports par zemām cenām Savienības ražošanas nozarei rada būtisku kaitējumu, kuru ir grūti novērst. |
| --- | --- |

(6)

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka reģistrācija ir pamatota, jo attiecīgais ražojums tiek pārdots par dempinga cenām un subsidēts. Imports par zemām cenām Savienības ražošanas nozarei rada būtisku kaitējumu, kuru ir grūti novērst.

| (7) | Komisija pieprasījumu izskatīja, ņemot vērā antidempinga pamatregulas 10. panta 4. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 16. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija pieprasījumu izskatīja, ņemot vērā antidempinga pamatregulas 10. panta 4. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 16. panta 4. punktu.

| (8) | Attiecībā uz dempingu Komisija pārbaudīja, vai importētāji ir bijuši informēti vai tiem būtu bijis jābūt informētiem par to, ka tie īsteno dempingu saistībā ar dempinga apmēru un iespējamo vai konstatēto kaitējumu. Turklāt Komisija vērtēja, vai importa apjoms turpina ievērojami pieaugt un, ņemot vērā laiku, apjomu un citus apstākļus, vai ir varbūtīgi, ka tas nopietni samazinās piemērojamā galīgā antidempinga maksājuma korektīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz dempingu Komisija pārbaudīja, vai importētāji ir bijuši informēti vai tiem būtu bijis jābūt informētiem par to, ka tie īsteno dempingu saistībā ar dempinga apmēru un iespējamo vai konstatēto kaitējumu. Turklāt Komisija vērtēja, vai importa apjoms turpina ievērojami pieaugt un, ņemot vērā laiku, apjomu un citus apstākļus, vai ir varbūtīgi, ka tas nopietni samazinās piemērojamā galīgā antidempinga maksājuma korektīvo ietekmi.

| (9) | Attiecībā uz subsidēšanu Komisija pārbaudīja, vai pastāv kritiski apstākļi, kuros attiecībā uz konkrēto subsidēto ražojumu, relatīvi īsā laikposmā importējot ražojumu, par kuru tiek saņemtas kompensējamas subsīdijas, tiek radīts grūti novēršams kaitējums, un vai ir uzskatāms, ka tāpēc, lai nepieļautu šāda kaitējuma atkārtošanos, ir nepieciešams noteikt šādam importam kompensācijas maksājumus ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz subsidēšanu Komisija pārbaudīja, vai pastāv kritiski apstākļi, kuros attiecībā uz konkrēto subsidēto ražojumu, relatīvi īsā laikposmā importējot ražojumu, par kuru tiek saņemtas kompensējamas subsīdijas, tiek radīts grūti novēršams kaitējums, un vai ir uzskatāms, ka tāpēc, lai nepieļautu šāda kaitējuma atkārtošanos, ir nepieciešams noteikt šādam importam kompensācijas maksājumus ar atpakaļejošu spēku.

3.1.   Importētāju informētība par dempingu, tā apmēru un iespējamo kaitējumu

Importētāju informētība par dempingu, tā apmēru un iespējamo kaitējumu

| (10) | Attiecībā uz dempingu Komisijas rīcībā ir pietiekami pierādījumi par to, ka attiecīgā ražojuma imports no ĶTR tiek pārdots par dempinga cenām. Konkrēti, sūdzības iesniedzējs, izmantojot Amerikas Savienotās Valstis par analogo valsti, iesniedza pierādījumus par normālo vērtību, kas balstīta uz kopējām ražošanas izmaksām, kam pieskaitītas samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz dempingu Komisijas rīcībā ir pietiekami pierādījumi par to, ka attiecīgā ražojuma imports no ĶTR tiek pārdots par dempinga cenām. Konkrēti, sūdzības iesniedzējs, izmantojot Amerikas Savienotās Valstis par analogo valsti, iesniedza pierādījumus par normālo vērtību, kas balstīta uz kopējām ražošanas izmaksām, kam pieskaitītas samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa.

| (11) | Pierādījumi par dempingu balstīti uz šādi noteiktu normālo vērtību salīdzinājumu ar eksporta cenu (EXW līmenī), kad attiecīgo ražojumu pārdod eksportam uz Savienību. Kopumā un ņemot vērā sūdzībā norādīto dempinga starpību, kas sasniedzot vismaz 74 %, šajā izmeklēšanas posmā tas pietiekami pierāda, ka eksportētāji nodarbojas ar dempingu. Sūdzības iesniedzējs sniedza arī pietiekamus pierādījumus par iespējamo kaitējumu. |
| --- | --- |

(11)

Pierādījumi par dempingu balstīti uz šādi noteiktu normālo vērtību salīdzinājumu ar eksporta cenu (EXW līmenī), kad attiecīgo ražojumu pārdod eksportam uz Savienību. Kopumā un ņemot vērā sūdzībā norādīto dempinga starpību, kas sasniedzot vismaz 74 %, šajā izmeklēšanas posmā tas pietiekami pierāda, ka eksportētāji nodarbojas ar dempingu. Sūdzības iesniedzējs sniedza arī pietiekamus pierādījumus par iespējamo kaitējumu.

EXW

| (12) | Šī informācija bija sniegta 2017. gada 11. augusta paziņojumā par šīs procedūras sākšanu. Paziņojums ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tāpēc tas ir publisks dokuments, kas pieejams visiem importētājiem. Komisija tādējādi uzskatīja, ka importētāji vēlākais minētajā laikā bijuši informēti vai tiem būtu bijis jābūt informētiem par iespējamo dempinga praksi, tās apmēru un iespējamo kaitējumu. Tāpēc tiek secināts, ka attiecībā uz dempinga daļu pieprasījumā ir izpildīts pirmais reģistrācijas kritērijs. |
| --- | --- |

(12)

Šī informācija bija sniegta 2017. gada 11. augusta paziņojumā par šīs procedūras sākšanu. Paziņojums ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tāpēc tas ir publisks dokuments, kas pieejams visiem importētājiem. Komisija tādējādi uzskatīja, ka importētāji vēlākais minētajā laikā bijuši informēti vai tiem būtu bijis jābūt informētiem par iespējamo dempinga praksi, tās apmēru un iespējamo kaitējumu. Tāpēc tiek secināts, ka attiecībā uz dempinga daļu pieprasījumā ir izpildīts pirmais reģistrācijas kritērijs.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3.2.   Turpmāks ievērojams importa pieaugums

Turpmāks ievērojams importa pieaugums

| (13) | Attiecīgā ražojuma importa apjoms laikposmā no 2017. gada aprīļa līdz septembrim palielinājās par 14,3 %, salīdzinot ar importa apjomu tajā pašā laikposmā 2016. gadā. Atbilstoši konstatējumiem, kas nesen gūti citās izmeklēšanās (5), Komisija uzskatīja, ka šāds importa pieaugums ir ievērojams. |
| --- | --- |

(13)

Attiecīgā ražojuma importa apjoms laikposmā no 2017. gada aprīļa līdz septembrim palielinājās par 14,3 %, salīdzinot ar importa apjomu tajā pašā laikposmā 2016. gadā. Atbilstoši konstatējumiem, kas nesen gūti citās izmeklēšanās (5), Komisija uzskatīja, ka šāds importa pieaugums ir ievērojams.

5

| (14) | Komisija tādējādi secināja, ka attiecībā uz dempinga daļu pieprasījumā ir izpildīts arī otrais reģistrācijas kritērijs. |
| --- | --- |

(14)

Komisija tādējādi secināja, ka attiecībā uz dempinga daļu pieprasījumā ir izpildīts arī otrais reģistrācijas kritērijs.

3.3.   Citi apstākļi

Citi apstākļi

| (15) | Sūdzībā un reģistrācijas pieprasījumā sūdzības iesniedzējs arī iekļāva pietiekamus pierādījumus par importa pārdošanas cenu lejupvērsto tendenci. Saskaņā ar publiski pieejamiem Eurostat statistikas datiem ĶTR importam laikposmā no 2017. gada aprīļa līdz septembrim bija par 38 % zemāka vienības vērtība nekā importam ar citu izcelsmi. Riepu nozarei, kas ir jutīga pret cenas svārstībām, tas ir ļoti zems līmenis. |
| --- | --- |

(15)

Sūdzībā un reģistrācijas pieprasījumā sūdzības iesniedzējs arī iekļāva pietiekamus pierādījumus par importa pārdošanas cenu lejupvērsto tendenci. Saskaņā ar publiski pieejamiem Eurostat statistikas datiem ĶTR importam laikposmā no 2017. gada aprīļa līdz septembrim bija par 38 % zemāka vienības vērtība nekā importam ar citu izcelsmi. Riepu nozarei, kas ir jutīga pret cenas svārstībām, tas ir ļoti zems līmenis.

Eurostat

| (16) | Ņemot vērā importa par dempinga cenām laika aspektu, apjomu un citus apstākļus (piemēram, Savienības ražošanas nozares pārdošanos apjoma, apgrozījuma, nodarbinātības un peļņas samazināšanās jo īpaši zemākajā tirgus segmentā), ir varbūtīgi, ka galīgo maksājumu koriģējošā ietekme tiks nopietni apdraudēta, ja vien šādus maksājumus nepiemērotu ar atpakaļejošu spēku. Turklāt, ņemot vērā pašreizējās procedūras sākšanu, ir pamatoti uzskatīt, ka attiecīgā ražojuma imports pirms iespējamas pagaidu pasākumu pieņemšanas var vēl vairāk palielināties un importētāji var strauji veidot krājumus. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā importa par dempinga cenām laika aspektu, apjomu un citus apstākļus (piemēram, Savienības ražošanas nozares pārdošanos apjoma, apgrozījuma, nodarbinātības un peļņas samazināšanās jo īpaši zemākajā tirgus segmentā), ir varbūtīgi, ka galīgo maksājumu koriģējošā ietekme tiks nopietni apdraudēta, ja vien šādus maksājumus nepiemērotu ar atpakaļejošu spēku. Turklāt, ņemot vērā pašreizējās procedūras sākšanu, ir pamatoti uzskatīt, ka attiecīgā ražojuma imports pirms iespējamas pagaidu pasākumu pieņemšanas var vēl vairāk palielināties un importētāji var strauji veidot krājumus.

| (17) | Minētajos apstākļos Komisija secināja, ka attiecībā uz dempinga daļu pieprasījumā ir izpildīts arī trešais reģistrācijas kritērijs. |
| --- | --- |

(17)

Minētajos apstākļos Komisija secināja, ka attiecībā uz dempinga daļu pieprasījumā ir izpildīts arī trešais reģistrācijas kritērijs.

3.4.   Kaitējumu, ko novērst ir grūti, rada subsidētā ražojuma imports milzīgā apjomā un salīdzinoši īsā laikposmā

Kaitējumu, ko novērst ir grūti, rada subsidētā ražojuma imports milzīgā apjomā un salīdzinoši īsā laikposmā

| (18) | Komisijas rīcībā attiecībā uz subsidēšanu ir pietiekami pierādījumi par to, ka attiecīgā ražojuma imports no ĶTR tiek subsidēts. Iespējamā subsidēšanas prakse ietver naudas līdzekļu tiešu nodošanu un naudas līdzekļu vai saistību potenciālu tiešu nodošanu, nesaņemtos vai neiekasētos valdības ieņēmumus un valdības nodrošinātās preces un pakalpojumus par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Ir, piemēram, pierādījumi, ka pastāv dažādas dotācijas, preferenciāli aizdevumi un tiešie kredīti, ko sniedz valstij piederošas, kā arī privātas bankas, eksporta kredīti un eksporta galvojumi un apdrošināšana; valdības nodrošināta zeme, enerģija, ūdens un izejmateriāli, kas nepieciešami attiecīgā ražojuma ražošanai; ienākuma nodokļa samazinājumi un atbrīvojumi no tā, importa tarifu atlaides un PVN atbrīvojumi un atlaides. |
| --- | --- |

(18)

Komisijas rīcībā attiecībā uz subsidēšanu ir pietiekami pierādījumi par to, ka attiecīgā ražojuma imports no ĶTR tiek subsidēts. Iespējamā subsidēšanas prakse ietver naudas līdzekļu tiešu nodošanu un naudas līdzekļu vai saistību potenciālu tiešu nodošanu, nesaņemtos vai neiekasētos valdības ieņēmumus un valdības nodrošinātās preces un pakalpojumus par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Ir, piemēram, pierādījumi, ka pastāv dažādas dotācijas, preferenciāli aizdevumi un tiešie kredīti, ko sniedz valstij piederošas, kā arī privātas bankas, eksporta kredīti un eksporta galvojumi un apdrošināšana; valdības nodrošināta zeme, enerģija, ūdens un izejmateriāli, kas nepieciešami attiecīgā ražojuma ražošanai; ienākuma nodokļa samazinājumi un atbrīvojumi no tā, importa tarifu atlaides un PVN atbrīvojumi un atlaides.

| (19) | Tiek apgalvots, ka minētie pasākumi ir subsīdijas, jo tie ietver ĶTR valdības vai citu ĶTR reģionālo vai vietējo varas iestāžu (tostarp valsts iestāžu) finansiālu ieguldījumu un piešķir ieguvumu attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem. Tiek apgalvots, ka tās ir saistītas ar eksporta darbību un/vai ir atkarīgas no vietējo preču izmantošanas pretstatā importētām precēm, un/vai tiek piemērotas tikai noteiktiem sektoriem un/vai uzņēmumu veidiem un/vai noteiktām atrašanās vietām, tāpēc tās ir īpašas un kompensējamas. |
| --- | --- |

(19)

Tiek apgalvots, ka minētie pasākumi ir subsīdijas, jo tie ietver ĶTR valdības vai citu ĶTR reģionālo vai vietējo varas iestāžu (tostarp valsts iestāžu) finansiālu ieguldījumu un piešķir ieguvumu attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem. Tiek apgalvots, ka tās ir saistītas ar eksporta darbību un/vai ir atkarīgas no vietējo preču izmantošanas pretstatā importētām precēm, un/vai tiek piemērotas tikai noteiktiem sektoriem un/vai uzņēmumu veidiem un/vai noteiktām atrašanās vietām, tāpēc tās ir īpašas un kompensējamas.

| (20) | Tādējādi patlaban ir pieejami pierādījumi, kas varētu norādīt uz to, ka par attiecīgā ražojuma eksportu tiek saņemtas kompensējamas subsīdijas. |
| --- | --- |

(20)

Tādējādi patlaban ir pieejami pierādījumi, kas varētu norādīt uz to, ka par attiecīgā ražojuma eksportu tiek saņemtas kompensējamas subsīdijas.

| (21) | Turklāt Komisijas rīcībā ir pietiekami pierādījumi, ka eksportētāju veiktais dempings un subsidēšanas prakse rada būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Sūdzībā un vēlāk iesniegtajos dokumentos, kas attiecās uz reģistrācijas pieprasījumiem, pierādījumi par cenu un importa apjomu liecina, ka 2013.–2016. gadā bijis ļoti liels importa pieaugums absolūtos skaitļos un tirgus daļas izteiksmē. Konkrētāk, pieejamie pierādījumi liecina par to, ka Ķīnas eksportētāju attiecīgā ražojuma importa apjoms Savienībā ir gandrīz divkāršojies – no 2,3 miljoniem vienību līdz 4,4 miljoniem vienību (+ 2,1 miljons vienību) –, kā rezultātā tirgus daļa strauji palielinājās no 13,2 % līdz 20,9 %. Attiecīgā ražojuma apjoms un cenas ir negatīvi ietekmējušas pārdotos daudzumus un cenu līmeni Savienības tirgū un Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Tādējādi būtiski un nelabvēlīgi ietekmēta Savienības ražošanas nozares vispārējā darbība un finanšu stāvoklis. Pierādījumi par kaitējuma faktoriem, kas izklāstīti antidempinga pamatregulas 3. panta 5. punktā un antisubsidēšanas pamatregulas 8. panta 4. punktā, ietver datus sūdzībās un vēlāk iesniegtajos dokumentos, kas attiecas uz reģistrāciju, un tie balstās uz publiski pieejamajiem Eurostat datiem. |
| --- | --- |

(21)

Turklāt Komisijas rīcībā ir pietiekami pierādījumi, ka eksportētāju veiktais dempings un subsidēšanas prakse rada būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Sūdzībā un vēlāk iesniegtajos dokumentos, kas attiecās uz reģistrācijas pieprasījumiem, pierādījumi par cenu un importa apjomu liecina, ka 2013.–2016. gadā bijis ļoti liels importa pieaugums absolūtos skaitļos un tirgus daļas izteiksmē. Konkrētāk, pieejamie pierādījumi liecina par to, ka Ķīnas eksportētāju attiecīgā ražojuma importa apjoms Savienībā ir gandrīz divkāršojies – no 2,3 miljoniem vienību līdz 4,4 miljoniem vienību (+ 2,1 miljons vienību) –, kā rezultātā tirgus daļa strauji palielinājās no 13,2 % līdz 20,9 %. Attiecīgā ražojuma apjoms un cenas ir negatīvi ietekmējušas pārdotos daudzumus un cenu līmeni Savienības tirgū un Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Tādējādi būtiski un nelabvēlīgi ietekmēta Savienības ražošanas nozares vispārējā darbība un finanšu stāvoklis. Pierādījumi par kaitējuma faktoriem, kas izklāstīti antidempinga pamatregulas 3. panta 5. punktā un antisubsidēšanas pamatregulas 8. panta 4. punktā, ietver datus sūdzībās un vēlāk iesniegtajos dokumentos, kas attiecas uz reģistrāciju, un tie balstās uz publiski pieejamajiem Eurostat datiem.

Eurostat

| (22) | Turklāt šajā posmā Komisija vērtēja, vai būs grūti novērst radīto kaitējumu. Kad Savienības ražošanas nozares pircēji būs pieraduši pie Ķīnas konkurentu cenām, kas ir ievērojami zemākas, tie Savienības ražošanas nozares augstās cenas, visdrīzāk, nepieņemtu pat tad, ja Komisija nākotnē noteiktu kompensācijas pasākumus ar atpakaļejošu spēku. Šāds apdraudējums galīgi zaudēt tirgus daļu vai gūt mazākus ienākumus rada grūti novēršamu kaitējumu. Turklāt Savienības ražošanas nozares riepu atjaunošanas saimnieciskā darbība var kļūt nenoturīga un grūti atjaunojama, ja tās pamatus sagraus nepārtrauktais un lētais jaunu riepu imports no Ķīnas. |
| --- | --- |

(22)

Turklāt šajā posmā Komisija vērtēja, vai būs grūti novērst radīto kaitējumu. Kad Savienības ražošanas nozares pircēji būs pieraduši pie Ķīnas konkurentu cenām, kas ir ievērojami zemākas, tie Savienības ražošanas nozares augstās cenas, visdrīzāk, nepieņemtu pat tad, ja Komisija nākotnē noteiktu kompensācijas pasākumus ar atpakaļejošu spēku. Šāds apdraudējums galīgi zaudēt tirgus daļu vai gūt mazākus ienākumus rada grūti novēršamu kaitējumu. Turklāt Savienības ražošanas nozares riepu atjaunošanas saimnieciskā darbība var kļūt nenoturīga un grūti atjaunojama, ja tās pamatus sagraus nepārtrauktais un lētais jaunu riepu imports no Ķīnas.

3.5.   Kaitējuma atkārtošanās izslēgšana

Kaitējuma atkārtošanās izslēgšana

| (23) | Visbeidzot, ņemot vērā 21. apsvērumā sniegtos datus un 22. apsvērumā izklāstīto pamatojumu, Komisija uzskatīja, ka ir nepieciešams sagatavot pasākumu – reģistrācijas attiecināšanu – iespējamu noteikšanu ar atpakaļejošu spēku, lai šāda kaitējuma atkārtošanās nebūtu iespējama. |
| --- | --- |

(23)

Visbeidzot, ņemot vērā 21. apsvērumā sniegtos datus un 22. apsvērumā izklāstīto pamatojumu, Komisija uzskatīja, ka ir nepieciešams sagatavot pasākumu – reģistrācijas attiecināšanu – iespējamu noteikšanu ar atpakaļejošu spēku, lai šāda kaitējuma atkārtošanās nebūtu iespējama.

4.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (24) | Tādējādi Komisija ir secinājusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai saskaņā ar antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktu pamatotu reģistrācijas attiecināšanu uz attiecīgā ražojuma importu. |
| --- | --- |

(24)

Tādējādi Komisija ir secinājusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai saskaņā ar antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktu pamatotu reģistrācijas attiecināšanu uz attiecīgā ražojuma importu.

| (25) | Visas ieinteresētās personas ir aicinātas rakstiski izteikt viedokli un sniegt pierādījumus, kas to pamato. Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(25)

Visas ieinteresētās personas ir aicinātas rakstiski izteikt viedokli un sniegt pierādījumus, kas to pamato. Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

5.   REĢISTRĀCIJA

REĢISTRĀCIJA

| (26) | Atbilstīgi antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktam un antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktam būtu jānosaka, ka uz attiecīgā ražojuma importu būtu jāattiecina reģistrācija, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja izmeklēšanā tiktu gūti konstatējumi, kuru dēļ tiktu noteikti antidempinga maksājumi un/vai kompensācijas maksājumi, šos maksājumus par reģistrēto importu saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem varētu iekasēt ar atpakaļejošu spēku, ja izpildīti vajadzīgie nosacījumi. |
| --- | --- |

(26)

Atbilstīgi antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktam un antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktam būtu jānosaka, ka uz attiecīgā ražojuma importu būtu jāattiecina reģistrācija, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja izmeklēšanā tiktu gūti konstatējumi, kuru dēļ tiktu noteikti antidempinga maksājumi un/vai kompensācijas maksājumi, šos maksājumus par reģistrēto importu saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem varētu iekasēt ar atpakaļejošu spēku, ja izpildīti vajadzīgie nosacījumi.

| (27) | Visas nākotnes saistības ir atkarīgas attiecīgi no antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas konstatējumiem. |
| --- | --- |

(27)

Visas nākotnes saistības ir atkarīgas attiecīgi no antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas konstatējumiem.

| (28) | Sūdzībā, kurā ietverts pieprasījums sākt antidempinga izmeklēšanu, apgalvots, ka attiecīgajam ražojumam vidējā dempinga starpība lēšama aptuveni 74–152 % apmērā un vidējā mērķa cenas samazinājuma starpība – 26–37 % apmērā. Nākotnes iespējamo saistību summa ir noteikta mērķa cenas samazinājuma starpības līmenī, kas aplēsts, pamatojoties uz sūdzību, t. i., 26–37 % ad valorem no attiecīgā ražojuma CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(28)

Sūdzībā, kurā ietverts pieprasījums sākt antidempinga izmeklēšanu, apgalvots, ka attiecīgajam ražojumam vidējā dempinga starpība lēšama aptuveni 74–152 % apmērā un vidējā mērķa cenas samazinājuma starpība – 26–37 % apmērā. Nākotnes iespējamo saistību summa ir noteikta mērķa cenas samazinājuma starpības līmenī, kas aplēsts, pamatojoties uz sūdzību, t. i., 26–37 % ad valorem no attiecīgā ražojuma CIF importa vērtības.

ad valorem

CIF

| (29) | Šajā izmeklēšanas posmā vēl nav iespējams aplēst subsidēšanas apjomu. Sūdzībā, kurā ietverts pieprasījums sākt antisubsidēšanas izmeklēšanu, apgalvots, ka attiecīgajam ražojumam mērķa cenas samazinājuma starpība lēšama 26–37 % robežās. Nākotnes iespējamo saistību aplēstā summa ir noteikta mērķa cenas samazinājuma līmenī, kas aplēsts, pamatojoties uz antisubsidēšanas sūdzību, t. i., 26–37 % ad valorem no attiecīgā ražojuma CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(29)

Šajā izmeklēšanas posmā vēl nav iespējams aplēst subsidēšanas apjomu. Sūdzībā, kurā ietverts pieprasījums sākt antisubsidēšanas izmeklēšanu, apgalvots, ka attiecīgajam ražojumam mērķa cenas samazinājuma starpība lēšama 26–37 % robežās. Nākotnes iespējamo saistību aplēstā summa ir noteikta mērķa cenas samazinājuma līmenī, kas aplēsts, pamatojoties uz antisubsidēšanas sūdzību, t. i., 26–37 % ad valorem no attiecīgā ražojuma CIF importa vērtības.

ad valorem

CIF

6.   PERSONAS DATU APSTRĀDE

PERSONAS DATU APSTRĀDE

| (30) | Šajā reģistrācijā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (6), |
| --- | --- |

(30)

Šajā reģistrācijā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (6),

6

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo muitas dienestiem tiek uzdots saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 14. panta 5. punktu un Regulas (ES) 2016/1037 24. panta 5. punktu attiecīgi rīkoties, lai reģistrētu Savienībā importētās Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes jaunas un atjaunotas autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētas riepas, kuru slodzes indekss pārsniedz 121 un kuras patlaban klasificē ar KN kodiem 4011 20 90 un ex 4012 12 00 (Taric kods 4012120010).

2.   Reģistrāciju beidz, kad pagājuši deviņi mēneši no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3.   Visas ieinteresētās personas ir aicinātas 21 dienas laikā no šīs regulas publicēšanas dienas rakstiski paziņot viedokli, sniegt pierādījumus, kas to pamato, vai pieprasīt uzklausīšanu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 1. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  
  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

2

(3)  
  OV C 264, 11.8.2017., 14. lpp.

3

(4)  
  OV C 346, 14.10.2017., 9. lpp.

4

(5)  Komisijas 2015. gada 11. decembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2325, ar ko uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importu attiecina reģistrāciju (OV L 328, 12.12.2015., 104. lpp.), 9. apsvērums (proti, 24 % pieaugums); Komisijas 2016. gada 9. augusta Īstenošanas regula (ES) 2016/1357, ar ko uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda biezlokšņu importu attiecina reģistrāciju (OV L 215, 10.8.2016., 23. lpp.), 7. apsvērums (proti, 15 % pieaugums).

5

(6)  
  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

6

---