# Úřední věstník L 304/2017

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 304 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6021. listopadu 2017 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 304

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6021. listopadu 2017

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2017/2152 ze dne 15. listopadu 2017, kterým se mění rozhodnutí č. 189/2014/EU, kterým se Francie opravňuje, aby uplatňovala sníženou sazbu některých nepřímých daní na tradiční rum vyrobený na Guadeloupu, ve Francouzské Guyaně, na Martiniku a Réunionu | 1 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2017/2152 ze dne 15. listopadu 2017, kterým se mění rozhodnutí č. 189/2014/EU, kterým se Francie opravňuje, aby uplatňovala sníženou sazbu některých nepřímých daní na tradiční rum vyrobený na Guadeloupu, ve Francouzské Guyaně, na Martiniku a Réunionu

1

| | | II   Nelegislativní akty |
| --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) 2017/2153 ze dne 20. listopadu 2017, kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny | 3 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2154 ze dne 22. září 2017, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014, pokud jde o regulační technické normy pro ujednání o nepřímém clearingu (
  1
  ) | 6 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2155 ze dne 22. září 2017, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013, pokud jde o regulační technické normy týkající se ujednání o nepřímém clearingu (
  1
  ) | 13 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2156 ze dne 7. listopadu 2017 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Kiełbasa piaszczańska (CHZO)) | 20 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2157 ze dne 16. listopadu 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 211/2012 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury | 21 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2017/2158 ze dne 20. listopadu 2017, kterým se stanoví zmírňující opatření a porovnávací hodnoty pro snížení přítomnosti akrylamidu v potravinách (
  1
  ) | 24 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2159 ze dne 20. listopadu 2017, kterým se mění nařízení (EU) č. 255/2010, pokud jde o některé odkazy na předpisy ICAO (
  1
  ) | 45 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2160 ze dne 20. listopadu 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1079/2012, pokud jde o některé odkazy na předpisy ICAO (
  1
  ) | 47 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2161 ze dne 20. listopadu 2017, kterým se mění rozhodnutí 2014/486/SZBP o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine) | 48 |
| | * | Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2162 ze dne 20. listopadu 2017 o změně rozhodnutí 2013/233/SZBP o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) | 50 |
| | * | Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2163 ze dne 20. listopadu 2017, kterým se mění rozhodnutí 2014/145/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny | 51 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2164, ze dne 17. listopadu 2017 o uznání nepovinného režimu RTRS EU RED pro prokázání souladu s kritérii udržitelnosti podle směrnic Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES a 2009/28/ES | 53 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2165 ze dne 17. listopadu 2017, kterým se schvaluje plán eradikace afrického moru prasat v populaci volně žijících prasat v některých oblastech České republiky
  (oznámeno pod číslem C(2017) 7536)

   (
  1
  ) | 55 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2166 ze dne 17. listopadu 2017, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech
  (oznámeno pod číslem C(2017) 7540)

   (
  1
  ) | 57 |

II   Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) 2017/2153 ze dne 20. listopadu 2017, kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

3

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2154 ze dne 22. září 2017, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014, pokud jde o regulační technické normy pro ujednání o nepřímém clearingu (
  1
  )

1

6

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2155 ze dne 22. září 2017, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013, pokud jde o regulační technické normy týkající se ujednání o nepřímém clearingu (
  1
  )

1

13

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2156 ze dne 7. listopadu 2017 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Kiełbasa piaszczańska (CHZO))

20

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2157 ze dne 16. listopadu 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 211/2012 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

21

*

Nařízení Komise (EU) 2017/2158 ze dne 20. listopadu 2017, kterým se stanoví zmírňující opatření a porovnávací hodnoty pro snížení přítomnosti akrylamidu v potravinách (
  1
  )

1

24

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2159 ze dne 20. listopadu 2017, kterým se mění nařízení (EU) č. 255/2010, pokud jde o některé odkazy na předpisy ICAO (
  1
  )

1

45

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2160 ze dne 20. listopadu 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1079/2012, pokud jde o některé odkazy na předpisy ICAO (
  1
  )

1

47

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2161 ze dne 20. listopadu 2017, kterým se mění rozhodnutí 2014/486/SZBP o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine)

48

*

Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2162 ze dne 20. listopadu 2017 o změně rozhodnutí 2013/233/SZBP o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya)

50

*

Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2163 ze dne 20. listopadu 2017, kterým se mění rozhodnutí 2014/145/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

51

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2164, ze dne 17. listopadu 2017 o uznání nepovinného režimu RTRS EU RED pro prokázání souladu s kritérii udržitelnosti podle směrnic Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES a 2009/28/ES

53

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2165 ze dne 17. listopadu 2017, kterým se schvaluje plán eradikace afrického moru prasat v populaci volně žijících prasat v některých oblastech České republiky
  (oznámeno pod číslem C(2017) 7536)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2017) 7536)

1

55

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2166 ze dne 17. listopadu 2017, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech
  (oznámeno pod číslem C(2017) 7540)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2017) 7540)

1

57

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/141 ze dne 26. ledna 2017 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některého příslušenství (fitinků) pro trouby a trubky, pro svařování na tupo, z nerezavějící oceli, též dokončeného, pocházejícího z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu ( Úř. věst. L 22, 27.1.2017 ) | 69 |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/659 ze dne 6. dubna 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/141 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některého příslušenství (fitinků) pro trouby a trubky, pro svařování na tupo, z nerezavějící oceli, též dokončeného, pocházejícího z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu ( Úř. věst. L 94, 7.4.2017 ) | 69 |

Opravy

*

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/141 ze dne 26. ledna 2017 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některého příslušenství (fitinků) pro trouby a trubky, pro svařování na tupo, z nerezavějící oceli, též dokončeného, pocházejícího z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu ( Úř. věst. L 22, 27.1.2017 )

( Úř. věst. L 22, 27.1.2017 )

69

*

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/659 ze dne 6. dubna 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/141 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některého příslušenství (fitinků) pro trouby a trubky, pro svařování na tupo, z nerezavějící oceli, též dokončeného, pocházejícího z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu ( Úř. věst. L 94, 7.4.2017 )

( Úř. věst. L 94, 7.4.2017 )

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 21.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 304/1

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2017/2152

ze dne 15. listopadu 2017,

kterým se mění rozhodnutí č. 189/2014/EU, kterým se Francie opravňuje, aby uplatňovala sníženou sazbu některých nepřímých daní na „tradiční“ rum vyrobený na Guadeloupu, ve Francouzské Guyaně, na Martiniku a Réunionu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 349 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),

v souladu se zvláštním legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 1 rozhodnutí Rady č. 189/2014/EU (2) opravňuje Francii na svém metropolitním území rozšířit ve vztahu k „tradičnímu“ rumu vyrobenému na Guadeloupu, ve Francouzské Guyaně, na Martiniku a Réunionu uplatňování sazby spotřební daně na alkohol, jež je nižší než plná sazba daně stanovená v článku 3 směrnice Rady 92/84/EHS (3), a uplatňovat na tento „tradiční“ rum daňovou sazbu s názvem „cotisation sur les boissons alcooliques“ (VSS), jež je nižší než plná sazba použitelná na základě francouzských vnitrostátních právních předpisů. |
| --- | --- |

(1)

Článek 1 rozhodnutí Rady č. 189/2014/EU (2) opravňuje Francii na svém metropolitním území rozšířit ve vztahu k „tradičnímu“ rumu vyrobenému na Guadeloupu, ve Francouzské Guyaně, na Martiniku a Réunionu uplatňování sazby spotřební daně na alkohol, jež je nižší než plná sazba daně stanovená v článku 3 směrnice Rady 92/84/EHS (3), a uplatňovat na tento „tradiční“ rum daňovou sazbu s názvem „cotisation sur les boissons alcooliques“ (VSS), jež je nižší než plná sazba použitelná na základě francouzských vnitrostátních právních předpisů.

| (2) | Podle čl. 3 odst. 1 rozhodnutí č. 189/2014/EU jsou snížené sazby spotřební daně a VSS uplatňované na tento „tradiční“ rum omezeny na roční kvótu ve výši 120 000 hektolitrů čistého alkoholu. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 3 odst. 1 rozhodnutí č. 189/2014/EU jsou snížené sazby spotřební daně a VSS uplatňované na tento „tradiční“ rum omezeny na roční kvótu ve výši 120 000 hektolitrů čistého alkoholu.

| (3) | Dne 22. září 2016 požádaly francouzské orgány Komisi, aby předložila návrh technické úpravy zvyšující roční kvótu z 120 000 hektolitrů čistého alkoholu na 144 000 hektolitrů čistého alkoholu. K této žádosti byla přiložena zpráva s informacemi odůvodňujícími požadovanou úpravu. Výrobci „tradičního“ rumu neměli v roce 2016 dostatečný přístup na trh metropolitního území Francie. Pro předpokládané míry růstu bylo nezbytné stanovit kvótu ve výši 144 400 hektolitrů čistého alkoholu a tohoto objemu bylo dosaženo na konci roku 2016. Roční kvóta ve výši 120 000 hektolitrů čistého alkoholu by tedy měla být zvýšena na 144 000 hektolitrů čistého alkoholu. |
| --- | --- |

(3)

Dne 22. září 2016 požádaly francouzské orgány Komisi, aby předložila návrh technické úpravy zvyšující roční kvótu z 120 000 hektolitrů čistého alkoholu na 144 000 hektolitrů čistého alkoholu. K této žádosti byla přiložena zpráva s informacemi odůvodňujícími požadovanou úpravu. Výrobci „tradičního“ rumu neměli v roce 2016 dostatečný přístup na trh metropolitního území Francie. Pro předpokládané míry růstu bylo nezbytné stanovit kvótu ve výši 144 400 hektolitrů čistého alkoholu a tohoto objemu bylo dosaženo na konci roku 2016. Roční kvóta ve výši 120 000 hektolitrů čistého alkoholu by tedy měla být zvýšena na 144 000 hektolitrů čistého alkoholu.

| (4) | Opatření schválená na základě rozhodnutí č. 189/2014/EU mají být podrobena analýze a hlubšímu přezkumu celého systému. Tato analýza má zohlednit zprávu Francie uvedenou v článku 4 rozhodnutí č. 189/2014/EU. |
| --- | --- |

(4)

Opatření schválená na základě rozhodnutí č. 189/2014/EU mají být podrobena analýze a hlubšímu přezkumu celého systému. Tato analýza má zohlednit zprávu Francie uvedenou v článku 4 rozhodnutí č. 189/2014/EU.

| (5) | Kvóta ve výši 120 000 hektolitrů čistého alkoholu na rok 2016 byla vyčerpána ještě před koncem roku 2016. Bez zpětného zvýšení této kvóty od 1. ledna 2016 by výrobci „tradičního“ rumu utrpěli značné a pravděpodobněnenapravitelné ztráty. Vztahy mezi výrobci „tradičního“ rumu a velkými maloobchodními řetězci ve Francii se řídí ročními smlouvami, v nichž je stanoven závazek týkající se dodávaných objemů, kupních cen, jakož i případných slev a akcí. Z překročení kvóty vyplynulo nepředvídatelné zpětné zvýšení daně za množství přesahující tuto kvótu, ačkoli výrobci „tradičního“ rumu nemohli na začátku roku, kdy se uzavírají smlouvy, předpokládat ani pravděpodobnost tohoto překročení, ani jeho výši. Bez zpětného zvýšení této kvóty utrpí výrobci „tradičního“ rumu značné ztráty v souvislosti s množstvím přesahujícím tuto kvótu. Je proto nezbytné umožnit zpětné zvýšení této kvóty od 1. ledna 2016. |
| --- | --- |

(5)

Kvóta ve výši 120 000 hektolitrů čistého alkoholu na rok 2016 byla vyčerpána ještě před koncem roku 2016. Bez zpětného zvýšení této kvóty od 1. ledna 2016 by výrobci „tradičního“ rumu utrpěli značné a pravděpodobněnenapravitelné ztráty. Vztahy mezi výrobci „tradičního“ rumu a velkými maloobchodními řetězci ve Francii se řídí ročními smlouvami, v nichž je stanoven závazek týkající se dodávaných objemů, kupních cen, jakož i případných slev a akcí. Z překročení kvóty vyplynulo nepředvídatelné zpětné zvýšení daně za množství přesahující tuto kvótu, ačkoli výrobci „tradičního“ rumu nemohli na začátku roku, kdy se uzavírají smlouvy, předpokládat ani pravděpodobnost tohoto překročení, ani jeho výši. Bez zpětného zvýšení této kvóty utrpí výrobci „tradičního“ rumu značné ztráty v souvislosti s množstvím přesahujícím tuto kvótu. Je proto nezbytné umožnit zpětné zvýšení této kvóty od 1. ledna 2016.

| (6) | Ostatní parametry rozhodnutí č. 189/2014/EU zůstávají beze změny a nezávislá ekonomická analýza provedená útvary Komise a dokončená v červenci 2016 potvrdila, že dovozy tradičního rumu z Guadeloupu, Francouzské Guyany, Martiniku a Réunionu do Francie se týkají pouze malé části celkové spotřeby alkoholu ve Francii. Z tohoto důvodu není pravděpodobné, že by existence snížené sazby vedla k narušení hospodářské soutěže na trhu s rumem ve Francii, a tím méně v rámci jednotného trhu. |
| --- | --- |

(6)

Ostatní parametry rozhodnutí č. 189/2014/EU zůstávají beze změny a nezávislá ekonomická analýza provedená útvary Komise a dokončená v červenci 2016 potvrdila, že dovozy tradičního rumu z Guadeloupu, Francouzské Guyany, Martiniku a Réunionu do Francie se týkají pouze malé části celkové spotřeby alkoholu ve Francii. Z tohoto důvodu není pravděpodobné, že by existence snížené sazby vedla k narušení hospodářské soutěže na trhu s rumem ve Francii, a tím méně v rámci jednotného trhu.

| (7) | Tímto rozhodnutím není dotčeno případné použití článků 107 a 108 Smlouvy. |
| --- | --- |

(7)

Tímto rozhodnutím není dotčeno případné použití článků 107 a 108 Smlouvy.

| (8) | Rozhodnutí č. 189/2014/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutí č. 189/2014/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí č. 189/2014/EU se mění takto:

| 1) | V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Snížené sazby spotřební daně a snížené sazby příspěvku VSS, které jsou uvedeny v článku 1 a jež se uplatňují na rum podle článku 2, jsou omezeny na:






  a) | roční kvótu ve výši 120 000 hektolitrů čistého alkoholu v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2015 a |
| --- | --- | --- |

1)

V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Snížené sazby spotřební daně a snížené sazby příspěvku VSS, které jsou uvedeny v článku 1 a jež se uplatňují na rum podle článku 2, jsou omezeny na:

a)

roční kvótu ve výši 120 000 hektolitrů čistého alkoholu v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2015 a

| b) | roční kvótu ve výši 144 000 hektolitrů čistého alkoholu v období od 1. ledna 2016 do 31. prosince 2020.“ |
| --- | --- |

b)

roční kvótu ve výši 144 000 hektolitrů čistého alkoholu v období od 1. ledna 2016 do 31. prosince 2020.“

| 2) | Článek 5 se nahrazuje tímto:

  „Článek 5
  Toto rozhodnutí se použije od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 s výjimkou:






  a) | článku 1, čl. 3 odst. 1 písm. a) a čl. 3 odst. 2, které se použijí od 1. ledna 2012, a |
| --- | --- | --- |

2)

Článek 5 se nahrazuje tímto:

„Článek 5

Toto rozhodnutí se použije od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 s výjimkou:

a)

článku 1, čl. 3 odst. 1 písm. a) a čl. 3 odst. 2, které se použijí od 1. ledna 2012, a

| b) | čl. 3 odst. 1 písm. b), které se použije od 1. ledna 2016.“ |
| --- | --- |

b)

čl. 3 odst. 1 písm. b), které se použije od 1. ledna 2016.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 15. listopadu 2017.

Za Radu

předseda

J. AAB

---

(1)  Stanovisko ze dne 24. října 2017 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Rozhodnutí Rady č. 189/2014/EU ze dne 20. února 2014, kterým se Francie opravňuje, aby uplatňovala sníženou sazbu některých nepřímých daní na „tradiční“ rum vyrobený na Guadeloupu, ve Francouzské Guyaně, na Martiniku a Réunionu, a kterým se zrušuje rozhodnutí 2007/659/ES (Úř. věst. L 59, 28.2.2014, s. 1).

2

(3)  Směrnice Rady 92/84/EHS ze dne 19. října 1992 o sbližování sazeb spotřební daně z alkoholu a alkoholických nápojů (Úř. věst. L 316, 31.10.1992, s. 29).

3

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 21.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 304/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 304/3

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2017/2153

ze dne 20. listopadu 2017,

kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 269/2014 ze dne 17. března 2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 17. března 2014 přijala Rada nařízení (EU) č. 269/2014. |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. března 2014 přijala Rada nařízení (EU) č. 269/2014.

| (2) | Vzhledem k tomu, že Ruská federace uspořádala v nezákonně anektovaném městě Sevastopol dne 10. září 2017 volby gubernátorů, se Rada domnívá, že by na seznam osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze I nařízení (EU) č. 269/2014 měla být doplněna jedna osoba. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k tomu, že Ruská federace uspořádala v nezákonně anektovaném městě Sevastopol dne 10. září 2017 volby gubernátorů, se Rada domnívá, že by na seznam osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze I nařízení (EU) č. 269/2014 měla být doplněna jedna osoba.

| (3) | Příloha I nařízení (EU) č. 269/2014 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(3)

Příloha I nařízení (EU) č. 269/2014 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Na seznam obsažený v příloze I nařízení (EU) č. 269/2014 se doplňuje osoba uvedená v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. listopadu 2017.

Za Radu

předsedkyně

M. REPS

---

(1)  
  Úř. věst. L 78, 17.3.2014, s. 6.

1

---

PŘÍLOHA

Seznam osob podle článku 1

| | Jméno | Identifikační údaje | Odůvodnění | Datum zařazení na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „161. | Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV
  (Дмитрий Владимирович Овсянников) | Datum narození: 21.2.1977
  Místo narození: Omsk, SSSR | „Gubernátor Sevastopolu“.
  Ovsjannikov byl ve volbách dne 10. září 2017 uspořádaných Ruskou federací v nezákonně anektovaném městě Sevastopol zvolen „gubernátorem Sevastopolu“.
  Dne 28. července 2016 jej prezident Putin jmenoval úřadujícím „gubernátorem Sevastopolu“. Ve své funkci usiloval o další začlenění nezákonně anektovaného Krymského poloostrova do Ruské federace a jako takový nese odpovědnost za aktivní podporu nebo provádění činností nebo politik, jež narušují nebo ohrožují územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny.
  V roce 2017 učinil veřejná prohlášení na podporu nezákonné anexe Krymu a Sevastopolu a v den výročí nezákonného „krymského referenda“ vyznamenal veterány tzv. „jednotek domobrany“, jež usnadnily rozmístění ruských sil na Krymském poloostrově před jeho nezákonnou anexí Ruskou federací, a vyzval k učinění Sevastopolu jižním hlavním městem Ruské federace. | 21.11.2017“ |

Jméno

Identifikační údaje

Odůvodnění

Datum zařazení na seznam

„161.

Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV

(Дмитрий Владимирович Овсянников)

Datum narození: 21.2.1977

Místo narození: Omsk, SSSR

„Gubernátor Sevastopolu“.

Ovsjannikov byl ve volbách dne 10. září 2017 uspořádaných Ruskou federací v nezákonně anektovaném městě Sevastopol zvolen „gubernátorem Sevastopolu“.

Dne 28. července 2016 jej prezident Putin jmenoval úřadujícím „gubernátorem Sevastopolu“. Ve své funkci usiloval o další začlenění nezákonně anektovaného Krymského poloostrova do Ruské federace a jako takový nese odpovědnost za aktivní podporu nebo provádění činností nebo politik, jež narušují nebo ohrožují územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny.

V roce 2017 učinil veřejná prohlášení na podporu nezákonné anexe Krymu a Sevastopolu a v den výročí nezákonného „krymského referenda“ vyznamenal veterány tzv. „jednotek domobrany“, jež usnadnily rozmístění ruských sil na Krymském poloostrově před jeho nezákonnou anexí Ruskou federací, a vyzval k učinění Sevastopolu jižním hlavním městem Ruské federace.

21.11.2017“

---

| 21.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 304/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 304/6

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2017/2154

ze dne 22. září 2017,

kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014, pokud jde o regulační technické normy pro ujednání o nepřímém clearingu

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 30 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ujednání o nepřímém clearingu by nemělo vystavit ústřední protistrany, členy clearingového systému, klienty ani další vrstvy nepřímých klientů dalšímu riziku protistrany a aktivům a pozicím nepřímých klientů by měla být poskytnuta přiměřená úroveň ochrany. Je proto důležité, aby jakýkoli druh ujednání o nepřímém clearingu splňoval minimální podmínky pro zajištění jejich bezpečnosti. Za tímto účelem by strany ujednání o nepřímém clearingu měly podléhat zvláštním povinnostem a ujednání o nepřímém clearingu by měla být povolena pouze tehdy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Ujednání o nepřímém clearingu by nemělo vystavit ústřední protistrany, členy clearingového systému, klienty ani další vrstvy nepřímých klientů dalšímu riziku protistrany a aktivům a pozicím nepřímých klientů by měla být poskytnuta přiměřená úroveň ochrany. Je proto důležité, aby jakýkoli druh ujednání o nepřímém clearingu splňoval minimální podmínky pro zajištění jejich bezpečnosti. Za tímto účelem by strany ujednání o nepřímém clearingu měly podléhat zvláštním povinnostem a ujednání o nepřímém clearingu by měla být povolena pouze tehdy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto nařízení.

| (2) | Jelikož aktiva a pozice protistrany, na něž jsou poskytovány služby nepřímého clearingu, by měly mít ochranu s rovnocenným účinkem k ochraně podle článků 39 a 48 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (2), jsou u tohoto nařízení klíčové různé koncepce nepřímého klienta, a proto by měly být v tomto nařízení definovány. |
| --- | --- |

(2)

Jelikož aktiva a pozice protistrany, na něž jsou poskytovány služby nepřímého clearingu, by měly mít ochranu s rovnocenným účinkem k ochraně podle článků 39 a 48 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (2), jsou u tohoto nařízení klíčové různé koncepce nepřímého klienta, a proto by měly být v tomto nařízení definovány.

| (3) | Vzhledem k tomu, že členové clearingového systému by měli být způsobilí jako účastníci ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES (3), a v zájmu zajištění rovnocenné úrovně ochrany nepřímým klientům, jaká je přiznána klientům podle nařízení (EU) č. 648/2012, měli by klienti poskytující služby nepřímého clearingu být úvěrovými institucemi, investičními podniky nebo subjekty ze třetích zemí rovnocennými úvěrovým institucím nebo investičním podnikům. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k tomu, že členové clearingového systému by měli být způsobilí jako účastníci ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES (3), a v zájmu zajištění rovnocenné úrovně ochrany nepřímým klientům, jaká je přiznána klientům podle nařízení (EU) č. 648/2012, měli by klienti poskytující služby nepřímého clearingu být úvěrovými institucemi, investičními podniky nebo subjekty ze třetích zemí rovnocennými úvěrovým institucím nebo investičním podnikům.

| (4) | Vyšší stupeň zprostředkovatelské činnosti mezi ústřední protistranou a různými úrovněmi nepřímých klientů vyžaduje další provozní kroky, další účty, jakož i složitější technologická řešení a zpracovatelské toky. To vede k větší složitosti ujednání o nepřímém clearingu oproti clearingovým ujednáním zahrnujícím klienta. Uvedený vyšší stupeň zprostředkování by tudíž měl být zmírněn požadavky na alternativní a z provozního hlediska jednodušší volbu struktur účtů pro ujednání o nepřímém clearingu oproti clearingovým ujednáním zahrnujícím klienta. |
| --- | --- |

(4)

Vyšší stupeň zprostředkovatelské činnosti mezi ústřední protistranou a různými úrovněmi nepřímých klientů vyžaduje další provozní kroky, další účty, jakož i složitější technologická řešení a zpracovatelské toky. To vede k větší složitosti ujednání o nepřímém clearingu oproti clearingovým ujednáním zahrnujícím klienta. Uvedený vyšší stupeň zprostředkování by tudíž měl být zmírněn požadavky na alternativní a z provozního hlediska jednodušší volbu struktur účtů pro ujednání o nepřímém clearingu oproti clearingovým ujednáním zahrnujícím klienta.

| (5) | Clearingová ujednání zahrnující klienta vyžadují nabízení jednotlivých oddělených účtů. U ujednání o nepřímém clearingu by však měla být povinně nabízena pouze struktura hrubých souhrnných nepřímých účtů s mechanismem pro převod marže uhrazené na výzvu, a pokud to bylo dohodnuto, marže nad rámec marže uhrazené na výzvu od nepřímého klienta až k ústřední protistraně, a to bez umožnění započtení pozic různých nepřímých klientů ve stejném hrubém souhrnném nepřímém účtu a nad rámec souhrnných nepřímých účtůumožňujících takové započtení. Tento mechanismus umožňuje rozlišovat, a to způsobem rovnocenným k jednotlivým odděleným účtům, mezi kolaterálem a pozicemi drženými na účet konkrétního nepřímého klienta na jedné straně a kolaterálem a pozicemi drženými na účet klienta nebo ostatních nepřímých klientů na straně druhé. |
| --- | --- |

(5)

Clearingová ujednání zahrnující klienta vyžadují nabízení jednotlivých oddělených účtů. U ujednání o nepřímém clearingu by však měla být povinně nabízena pouze struktura hrubých souhrnných nepřímých účtů s mechanismem pro převod marže uhrazené na výzvu, a pokud to bylo dohodnuto, marže nad rámec marže uhrazené na výzvu od nepřímého klienta až k ústřední protistraně, a to bez umožnění započtení pozic různých nepřímých klientů ve stejném hrubém souhrnném nepřímém účtu a nad rámec souhrnných nepřímých účtůumožňujících takové započtení. Tento mechanismus umožňuje rozlišovat, a to způsobem rovnocenným k jednotlivým odděleným účtům, mezi kolaterálem a pozicemi drženými na účet konkrétního nepřímého klienta na jedné straně a kolaterálem a pozicemi drženými na účet klienta nebo ostatních nepřímých klientů na straně druhé.

| (6) | I když aktiva a pozice držené na struktuře hrubého souhrnného nepřímého účtu pro ujednání o nepřímém clearingu mohou být navíc stále vystavena ztrátám jiného nepřímého klienta, neboť tyto aktiva a pozice jsou smíšeny na jednom účtu, rychlost, s níž lze tyto aktiva a pozice identifikovat, pokud je nutné je zlikvidovat v důsledku selhání, přispívá k minimalizaci potenciální ztráty. |
| --- | --- |

(6)

I když aktiva a pozice držené na struktuře hrubého souhrnného nepřímého účtu pro ujednání o nepřímém clearingu mohou být navíc stále vystavena ztrátám jiného nepřímého klienta, neboť tyto aktiva a pozice jsou smíšeny na jednom účtu, rychlost, s níž lze tyto aktiva a pozice identifikovat, pokud je nutné je zlikvidovat v důsledku selhání, přispívá k minimalizaci potenciální ztráty.

| (7) | Tento mechanismus umožňuje zároveň mnohem jednodušší strukturu účtu, která snižuje náklady a složitost oproti jednotlivým odděleným účtům, a přitom umožňuje rozlišovat mezi kolaterálem a pozicemi různých nepřímých klientů, a tedy poskytuje takovou úroveň ochrany, která je rovnocenná úrovni ochrany, kterou poskytuje jednotlivý oddělený účet. Povinnost nabízet hrubé souhrnné nepřímé účty by však neměla předem vyloučit možnost nabízet jednotlivě oddělené nepřímé účty nepřímým klientům v rámci ujednání o clearingu sestávajících z ústřední protistrany, člena clearingového systému, klienta a jediné vrstvy nepřímých klientů. |
| --- | --- |

(7)

Tento mechanismus umožňuje zároveň mnohem jednodušší strukturu účtu, která snižuje náklady a složitost oproti jednotlivým odděleným účtům, a přitom umožňuje rozlišovat mezi kolaterálem a pozicemi různých nepřímých klientů, a tedy poskytuje takovou úroveň ochrany, která je rovnocenná úrovni ochrany, kterou poskytuje jednotlivý oddělený účet. Povinnost nabízet hrubé souhrnné nepřímé účty by však neměla předem vyloučit možnost nabízet jednotlivě oddělené nepřímé účty nepřímým klientům v rámci ujednání o clearingu sestávajících z ústřední protistrany, člena clearingového systému, klienta a jediné vrstvy nepřímých klientů.

| (8) | V zájmu usnadnění přístupu k centrálnímu clearingu racionalizací clearingových služeb a zjednodušením obchodních vztahů mezi členy clearingového systému, klienty a nepřímými klienty nabízejí některé skupiny služby clearingu pomocí dvou subjektů ze stejné skupiny, které poskytování těchto služeb zprostředkovávají. Z obdobných důvodů někdy klientova skupina používá jeden subjekt k přímému styku s členem clearingového systému a jiný subjekt k přímému styku s nepřímým klientem, obvykle z toho důvodu, že onen druhý subjekt je usazen v jurisdikci nepřímého klienta. V těchto případech bývají clearingové služby racionalizovány napříč různými ekonomickými činnostmi skupiny a rovněž obchodní vztah mezi členy clearingového systému, klienty a nepřímými klienty bývá zjednodušen. Pokud tyto typy ujednání splňují zvláštní podmínky, které zajistí, že se nezvýší riziko protistrany a že nepřímému clearingu je poskytnuta přiměřená úroveň ochrany, měly by být povoleny. |
| --- | --- |

(8)

V zájmu usnadnění přístupu k centrálnímu clearingu racionalizací clearingových služeb a zjednodušením obchodních vztahů mezi členy clearingového systému, klienty a nepřímými klienty nabízejí některé skupiny služby clearingu pomocí dvou subjektů ze stejné skupiny, které poskytování těchto služeb zprostředkovávají. Z obdobných důvodů někdy klientova skupina používá jeden subjekt k přímému styku s členem clearingového systému a jiný subjekt k přímému styku s nepřímým klientem, obvykle z toho důvodu, že onen druhý subjekt je usazen v jurisdikci nepřímého klienta. V těchto případech bývají clearingové služby racionalizovány napříč různými ekonomickými činnostmi skupiny a rovněž obchodní vztah mezi členy clearingového systému, klienty a nepřímými klienty bývá zjednodušen. Pokud tyto typy ujednání splňují zvláštní podmínky, které zajistí, že se nezvýší riziko protistrany a že nepřímému clearingu je poskytnuta přiměřená úroveň ochrany, měly by být povoleny.

| (9) | V řetězcích nepřímého clearingu, které vedle jedné ústřední protistrany, jednoho člena clearingového systému, jednoho klienta a jediné vrstvy nepřímých klientů zahrnují další články, by používání jednotlivých oddělených účtů mohlo vést k neočekávaným technickým problémům, neboť by musela být zvládána potenciální selhání jedné nebo více protistran v tomto řetězci a četné jednotlivé oddělené účty. Nabízení jednotlivých oddělených účtů v uvedených delších řetězcích by mohlo být zavádějící pro protistrany usilující o úroveň ochrany, která obvykle souvisí s jednotlivými oddělenými účty, neboť takové úrovně ochrany nelze pravděpodobně v některých z těchto delších řetězců dosáhnout. S cílem vyhnout se rizikům vyplývajícím z uvedeného nesprávného předpokladu by měly být u těchto delších řetězců nepřímého clearingu povoleny pouze souhrnné oddělené účty za předpokladu, že protistrany, které využívají clearingu prostřednictvím těchto ujednání, byly plně informovány o úrovni oddělení a rizicích spojených s daným typem účtu. |
| --- | --- |

(9)

V řetězcích nepřímého clearingu, které vedle jedné ústřední protistrany, jednoho člena clearingového systému, jednoho klienta a jediné vrstvy nepřímých klientů zahrnují další články, by používání jednotlivých oddělených účtů mohlo vést k neočekávaným technickým problémům, neboť by musela být zvládána potenciální selhání jedné nebo více protistran v tomto řetězci a četné jednotlivé oddělené účty. Nabízení jednotlivých oddělených účtů v uvedených delších řetězcích by mohlo být zavádějící pro protistrany usilující o úroveň ochrany, která obvykle souvisí s jednotlivými oddělenými účty, neboť takové úrovně ochrany nelze pravděpodobně v některých z těchto delších řetězců dosáhnout. S cílem vyhnout se rizikům vyplývajícím z uvedeného nesprávného předpokladu by měly být u těchto delších řetězců nepřímého clearingu povoleny pouze souhrnné oddělené účty za předpokladu, že protistrany, které využívají clearingu prostřednictvím těchto ujednání, byly plně informovány o úrovni oddělení a rizicích spojených s daným typem účtu.

| (10) | Aby bylo zajištěno, že výše marže uhrazené na výzvu v rámci struktury hrubého souhrnného nepřímého účtu bude stejná jako částka, která by byla požadována, pokud byl použit jednotlivý oddělený nepřímý clearingový účet, měla by ústřední protistrana obdržet informace o pozicích držených na účet nepřímého klienta, aby mohla vypočítat související výzvy k úhradě marže na každého nepřímého klienta. |
| --- | --- |

(10)

Aby bylo zajištěno, že výše marže uhrazené na výzvu v rámci struktury hrubého souhrnného nepřímého účtu bude stejná jako částka, která by byla požadována, pokud byl použit jednotlivý oddělený nepřímý clearingový účet, měla by ústřední protistrana obdržet informace o pozicích držených na účet nepřímého klienta, aby mohla vypočítat související výzvy k úhradě marže na každého nepřímého klienta.

| (11) | Pro zajištění rovnocennosti při clearingu členů by člen clearingového systému měl mít zavedeny postupy s cílem usnadnit po selhání klienta, který poskytuje služby nepřímého clearingu, převod pozic nepřímých klientů na alternativního klienta. Ze stejného důvodu by člen clearingového systému měl rovněž mít postupy pro likvidaci aktiv a pozic nepřímých klientů a pro vyplacení výnosů z likvidace těmto nepřímým klientům, pokud jsou známi. Pokud z jakéhokoli důvodu nelze výnos z likvidace vyplatit přímo dotyčným nepřímým klientům, měly by být výnosy z likvidace vyplaceny klientovi, který selhal, na účet jeho nepřímých klientů. |
| --- | --- |

(11)

Pro zajištění rovnocennosti při clearingu členů by člen clearingového systému měl mít zavedeny postupy s cílem usnadnit po selhání klienta, který poskytuje služby nepřímého clearingu, převod pozic nepřímých klientů na alternativního klienta. Ze stejného důvodu by člen clearingového systému měl rovněž mít postupy pro likvidaci aktiv a pozic nepřímých klientů a pro vyplacení výnosů z likvidace těmto nepřímým klientům, pokud jsou známi. Pokud z jakéhokoli důvodu nelze výnos z likvidace vyplatit přímo dotyčným nepřímým klientům, měly by být výnosy z likvidace vyplaceny klientovi, který selhal, na účet jeho nepřímých klientů.

| (12) | Měly by být zavedeny postupy umožňující, aby se v případě selhání klienta daly zjistit informace o totožnosti nepřímých klientů a aby člen clearingového systému byl s to zjistit, která aktiva a pozice náleží kterému nepřímému klientovi. |
| --- | --- |

(12)

Měly by být zavedeny postupy umožňující, aby se v případě selhání klienta daly zjistit informace o totožnosti nepřímých klientů a aby člen clearingového systému byl s to zjistit, která aktiva a pozice náleží kterému nepřímému klientovi.

| (13) | Klient, který poskytuje služby nepřímého clearingu, by měl nepřímému klientovi ponechat na výběr z různých struktur účtů. Může se však stát, že nepřímý klient neoznámí klientovi svou volbu v přiměřené lhůtě. V takovém případě by uvedený klient měl být s to poskytnout uvedenému nepřímému klientovi služby nepřímého clearingu prostřednictvím jakékoli struktury účtu za předpokladu, že tento klient informuje nepřímého klienta o použité struktuře účtu, rizicích spojených s daným účtem a jeho úrovni oddělení a o možnosti tuto strukturu účtu kdykoli změnit. |
| --- | --- |

(13)

Klient, který poskytuje služby nepřímého clearingu, by měl nepřímému klientovi ponechat na výběr z různých struktur účtů. Může se však stát, že nepřímý klient neoznámí klientovi svou volbu v přiměřené lhůtě. V takovém případě by uvedený klient měl být s to poskytnout uvedenému nepřímému klientovi služby nepřímého clearingu prostřednictvím jakékoli struktury účtu za předpokladu, že tento klient informuje nepřímého klienta o použité struktuře účtu, rizicích spojených s daným účtem a jeho úrovni oddělení a o možnosti tuto strukturu účtu kdykoli změnit.

| (14) | Z ujednání o nepřímém clearingu mohou vznikat specifická rizika. Proto je nezbytné, aby všechny strany, které se účastní ujednání o nepřímém clearingu, včetně členů clearingového systému a ústředních protistran, průběžně identifikovaly, monitorovaly a zvládaly veškerá podstatná rizika vznikající z těchto ujednání. Pro tyto účely je obzvlášť důležité vhodné sdílení informací mezi klienty a členy clearingového systému. Členové clearingového systému by však měli zajistit, že tyto informace budou použity pouze pro účely řízení rizik a výpočtu marží a že obchodně citlivé informace nebudou zneužity. |
| --- | --- |

(14)

Z ujednání o nepřímém clearingu mohou vznikat specifická rizika. Proto je nezbytné, aby všechny strany, které se účastní ujednání o nepřímém clearingu, včetně členů clearingového systému a ústředních protistran, průběžně identifikovaly, monitorovaly a zvládaly veškerá podstatná rizika vznikající z těchto ujednání. Pro tyto účely je obzvlášť důležité vhodné sdílení informací mezi klienty a členy clearingového systému. Členové clearingového systému by však měli zajistit, že tyto informace budou použity pouze pro účely řízení rizik a výpočtu marží a že obchodně citlivé informace nebudou zneužity.

| (15) | Z důvodu soudržnosti a pro zajištění bezproblémového fungování finančních trhů je nezbytné, aby se ustanovení tohoto nařízení a relevantní ustanovení nařízení (EU) č. 600/2014 použila od stejného data. |
| --- | --- |

(15)

Z důvodu soudržnosti a pro zajištění bezproblémového fungování finančních trhů je nezbytné, aby se ustanovení tohoto nařízení a relevantní ustanovení nařízení (EU) č. 600/2014 použila od stejného data.

| (16) | Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA). |
| --- | --- |

(16)

Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA).

| (17) | V souladu s článkem 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (4) orgán ESMA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, ze kterých toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízenou článkem 37 nařízení (EU) č. 1095/2010. |
| --- | --- |

(17)

V souladu s článkem 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (4) orgán ESMA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, ze kterých toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízenou článkem 37 nařízení (EU) č. 1095/2010.

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| a) | „klientem“ klient ve smyslu definice v čl. 2 bodu 15 nařízení (EU) č. 648/2012; |
| --- | --- |

a)

„klientem“ klient ve smyslu definice v čl. 2 bodu 15 nařízení (EU) č. 648/2012;

| b) | „nepřímým klientem“ klient klienta ve smyslu definice v písmenu a); |
| --- | --- |

b)

„nepřímým klientem“ klient klienta ve smyslu definice v písmenu a);

| c) | „ujednáním o nepřímém clearingu“ soubor smluvních vztahů mezi poskytovateli a příjemci služeb nepřímého clearingu poskytovaných klientem, nepřímým klientem nebo sekundárním nepřímým klientem; |
| --- | --- |

c)

„ujednáním o nepřímém clearingu“ soubor smluvních vztahů mezi poskytovateli a příjemci služeb nepřímého clearingu poskytovaných klientem, nepřímým klientem nebo sekundárním nepřímým klientem;

| d) | „sekundárním nepřímým klientem“ klient nepřímého klienta ve smyslu definice v písmenu b); |
| --- | --- |

d)

„sekundárním nepřímým klientem“ klient nepřímého klienta ve smyslu definice v písmenu b);

| e) | „terciárním nepřímým klientem“ klient sekundárního nepřímého klienta ve smyslu definice v písmenu d). |
| --- | --- |

e)

„terciárním nepřímým klientem“ klient sekundárního nepřímého klienta ve smyslu definice v písmenu d).

Článek 2

Požadavky pro poskytování služeb nepřímého clearingu klienty

1.   Klient může poskytovat služby nepřímého clearingu nepřímým klientům, pouze jsou-li splněny veškeré tyto podmínky:

| a) | klient je povolenou úvěrovou institucí nebo povoleným investičním podnikem nebo subjektem usazeným ve třetí zemi, který by byl považován za úvěrovou instituci nebo investiční podnik, pokud by tento subjekt byl usazen v Unii; |
| --- | --- |

a)

klient je povolenou úvěrovou institucí nebo povoleným investičním podnikem nebo subjektem usazeným ve třetí zemi, který by byl považován za úvěrovou instituci nebo investiční podnik, pokud by tento subjekt byl usazen v Unii;

| b) | klient poskytuje služby nepřímého clearingu za přiměřených obchodních podmínek a zveřejní informace o obecných podmínkách, za nichž tyto služby poskytuje; |
| --- | --- |

b)

klient poskytuje služby nepřímého clearingu za přiměřených obchodních podmínek a zveřejní informace o obecných podmínkách, za nichž tyto služby poskytuje;

| c) | člen clearingového systému vyjádřil souhlas s obecnými podmínkami uvedenými v písmenu b) tohoto odstavce. |
| --- | --- |

c)

člen clearingového systému vyjádřil souhlas s obecnými podmínkami uvedenými v písmenu b) tohoto odstavce.

2.   Klient uvedený v odstavci 1 a nepřímý klient uzavřou písemnou formou ujednání o nepřímém clearingu. Ujednání o nepřímém clearingu musí obsahovat nejméně tyto smluvní podmínky:

| a) | obecné podmínky podle odst. 1 písm. b); |
| --- | --- |

a)

obecné podmínky podle odst. 1 písm. b);

| b) | závazek klienta, že bude s ohledem na transakce spadající pod ujednání o nepřímém clearingu dodržovat veškeré závazky nepřímého klienta vůči členovi clearingového systému; |
| --- | --- |

b)

závazek klienta, že bude s ohledem na transakce spadající pod ujednání o nepřímém clearingu dodržovat veškeré závazky nepřímého klienta vůči členovi clearingového systému;

veškeré aspekty ujednání o nepřímém clearingu musí být jednoznačně zdokumentovány.

3.   Ústřední protistrana nebrání uzavření ujednání o nepřímém clearingu, která jsou uzavírána za přiměřených obchodních podmínek.

Článek 3

Povinnosti ústředních protistran

1.   Ústřední protistrana otevře a vede některý z účtů uvedených v čl. 4 odst. 4 v souladu s požadavkem člena clearingového systému.

2.   Ústřední protistrana, která má v držení aktiva a pozice několika nepřímých klientů na účtu uvedeném v čl. 4 odst. 4 písm. b), vede oddělené záznamy o pozicích každého nepřímého klienta, vypočítává marže pro každého nepřímého klienta a vybírá hrubou částku těchto marží na základě informací uvedených v čl. 4 odst. 3.

3.   Ústřední protistrana identifikuje, monitoruje a řídí veškerá podstatná rizika vyplývající z poskytování služeb nepřímého clearingu, jimiž by mohla být dotčena odolnost ústřední protistrany vůči nepříznivému tržnímu vývoji.

Článek 4

Povinnosti členů clearingového systému

1.   Člen clearingového systému, který poskytuje služby nepřímého clearingu, tak činí za přiměřených obchodních podmínek a zveřejní informace o obecných podmínkách, za nichž tyto služby poskytuje.

Obecné podmínky podle prvního pododstavce musí obsahovat požadavky na minimální finanční zdroje a minimální provozní kapacitu u klientů, kteří poskytují služby nepřímého clearingu.

2.   Člen clearingového systému, který poskytuje služby nepřímého clearingu, otevře a vede nejméně tyto účty v souladu s požadavkem klienta:

| a) | souhrnný účet s aktivy a pozicemi drženými tímto klientem na účet jeho nepřímých klientů; |
| --- | --- |

a)

souhrnný účet s aktivy a pozicemi drženými tímto klientem na účet jeho nepřímých klientů;

| b) | souhrnný účet s aktivy a pozicemi drženými tímto klientem na účet jeho nepřímých klientů, přičemž člen clearingového systému zajišťuje, že se pozice nějakého nepřímého klienta nezapočítávají oproti pozicím jiného nepřímého klienta a že aktiva nějakého nepřímého klienta nelze použít ke krytí pozic jiného nepřímého klienta. |
| --- | --- |

b)

souhrnný účet s aktivy a pozicemi drženými tímto klientem na účet jeho nepřímých klientů, přičemž člen clearingového systému zajišťuje, že se pozice nějakého nepřímého klienta nezapočítávají oproti pozicím jiného nepřímého klienta a že aktiva nějakého nepřímého klienta nelze použít ke krytí pozic jiného nepřímého klienta.

3.   Člen clearingového systému, který drží aktiva a pozice na účet několika nepřímých klientů na účtu podle odst. 2 písm. b), poskytuje ústřední protistraně denně veškeré informace nezbytné k tomu, aby ústřední protistrana mohla identifikovat pozice držené na účet každého nepřímého klienta. Tyto informace vycházejí z informací uvedených v čl. 5 odst. 4.

4.   Člen clearingového systému, který poskytuje služby nepřímého clearingu, otevře a vede u ústřední protistrany nejméně tyto účty v souladu s požadavkem klienta:

| a) | oddělený účet výlučně pro účely držení aktiv a pozic nepřímých klientů držených členem clearingového systému na účtu podle odst. 2 písm. a); |
| --- | --- |

a)

oddělený účet výlučně pro účely držení aktiv a pozic nepřímých klientů držených členem clearingového systému na účtu podle odst. 2 písm. a);

| b) | oddělený účet výlučně pro účely držení aktiv a pozic nepřímých klientů každého klienta držených členem clearingového systému na účtu podle odst. 2 písm. b). |
| --- | --- |

b)

oddělený účet výlučně pro účely držení aktiv a pozic nepřímých klientů každého klienta držených členem clearingového systému na účtu podle odst. 2 písm. b).

5.   Člen clearingového systému zavede postupy umožňující řídit selhání klienta, který poskytuje služby nepřímého clearingu.

6.   Člen clearingového systému, který drží aktiva a pozice nepřímých klientů na účtu podle odst. 2 písm. a):

| a) | zajišťuje, aby postupy podle odstavce 5 umožňovaly okamžitou likvidaci uvedených aktiv a pozic po selhání určitého klienta, včetně likvidace uvedených aktiv a pozic na úrovni ústřední protistrany, a obsahovaly podrobný postup, jak vyrozumět nepřímé klienty o selhání daného klienta a očekávané lhůtě potřebné k likvidaci aktiv a pozic těchto nepřímých klientů; |
| --- | --- |

a)

zajišťuje, aby postupy podle odstavce 5 umožňovaly okamžitou likvidaci uvedených aktiv a pozic po selhání určitého klienta, včetně likvidace uvedených aktiv a pozic na úrovni ústřední protistrany, a obsahovaly podrobný postup, jak vyrozumět nepřímé klienty o selhání daného klienta a očekávané lhůtě potřebné k likvidaci aktiv a pozic těchto nepřímých klientů;

| b) | po dokončení procesu řízení selhání v případě selhání klienta okamžitě vyplatí uvedenému klientovi na účet nepřímých klientů případný dlužný zůstatek z likvidace uvedených aktiv a pozic. |
| --- | --- |

b)

po dokončení procesu řízení selhání v případě selhání klienta okamžitě vyplatí uvedenému klientovi na účet nepřímých klientů případný dlužný zůstatek z likvidace uvedených aktiv a pozic.

7.   Člen clearingového systému, který drží aktiva a pozice nepřímých klientů na účtu podle odst. 2 písm. b):

| a) | začlení do postupů uvedených v odstavci 5:






  i) | kroky k převedení aktiv a pozic držených na účet jeho nepřímých klientů klientem, který selhal, na účet jiného klienta nebo člena clearingového systému; |
| --- | --- | --- |

a)

začlení do postupů uvedených v odstavci 5:

i)

kroky k převedení aktiv a pozic držených na účet jeho nepřímých klientů klientem, který selhal, na účet jiného klienta nebo člena clearingového systému;

| ii) | kroky k vyplacení výnosů z likvidace aktiv a pozic uvedeného nepřímého klienta každému nepřímému klientovi; |
| --- | --- |

ii)

kroky k vyplacení výnosů z likvidace aktiv a pozic uvedeného nepřímého klienta každému nepřímému klientovi;

| iii) | podrobný postup, jak vyrozumět nepřímé klienty o selhání daného klienta a očekávané lhůtě potřebné k likvidaci aktiv a pozic těchto nepřímých klientů; |
| --- | --- |

iii)

podrobný postup, jak vyrozumět nepřímé klienty o selhání daného klienta a očekávané lhůtě potřebné k likvidaci aktiv a pozic těchto nepřímých klientů;

| b) | se smluvně zaváže, že zahájí postupy pro převod aktiv a pozic držených na účet jeho nepřímých klientů klientem, který selhal, na jiného klienta nebo člena clearingového systému, který byl určen příslušnými nepřímými klienty klienta, který selhal, na žádost těchto nepřímých klientů a aniž obdrží souhlas klienta, který selhal. Uvedený jiný klient nebo člen clearingového systému je povinen tato aktiva a pozice přijmout pouze tehdy, pokud tento jiný klient nebo člen clearingového systému předtím vstoupil s těmito příslušnými nepřímými klienty do smluvního vztahu, na jehož základě se zavázal tak učinit; |
| --- | --- |

b)

se smluvně zaváže, že zahájí postupy pro převod aktiv a pozic držených na účet jeho nepřímých klientů klientem, který selhal, na jiného klienta nebo člena clearingového systému, který byl určen příslušnými nepřímými klienty klienta, který selhal, na žádost těchto nepřímých klientů a aniž obdrží souhlas klienta, který selhal. Uvedený jiný klient nebo člen clearingového systému je povinen tato aktiva a pozice přijmout pouze tehdy, pokud tento jiný klient nebo člen clearingového systému předtím vstoupil s těmito příslušnými nepřímými klienty do smluvního vztahu, na jehož základě se zavázal tak učinit;

| c) | zajišťuje, aby postupy podle odstavce 5 umožňovaly okamžitou likvidaci uvedených aktiv a pozic po selhání určitého klienta, včetně likvidace uvedených aktiv a pozic na úrovni ústřední protistrany, v případě, že z jakéhokoli důvodu nedošlo ve lhůtě pro převod stanovené v ujednání o nepřímém clearingu k převodu uvedenému v písmenu b). |
| --- | --- |

c)

zajišťuje, aby postupy podle odstavce 5 umožňovaly okamžitou likvidaci uvedených aktiv a pozic po selhání určitého klienta, včetně likvidace uvedených aktiv a pozic na úrovni ústřední protistrany, v případě, že z jakéhokoli důvodu nedošlo ve lhůtě pro převod stanovené v ujednání o nepřímém clearingu k převodu uvedenému v písmenu b).

| d) | se po likvidaci těchto aktiv a pozic smluvně zaváže, že zahájí postupy pro vyplácení výnosů z likvidace každému z nepřímých klientů; |
| --- | --- |

d)

se po likvidaci těchto aktiv a pozic smluvně zaváže, že zahájí postupy pro vyplácení výnosů z likvidace každému z nepřímých klientů;

| e) | v případě, že se členu clearingového systému nepodařilo dané nepřímé klienty identifikovat nebo dokončit výplatu výnosů z likvidace podle písmene d) každému z nepřímých klientů, okamžitě vyplatí danému klientovi na účet nepřímých klientů případný zůstatek z likvidace těchto aktiv a pozic. |
| --- | --- |

e)

v případě, že se členu clearingového systému nepodařilo dané nepřímé klienty identifikovat nebo dokončit výplatu výnosů z likvidace podle písmene d) každému z nepřímých klientů, okamžitě vyplatí danému klientovi na účet nepřímých klientů případný zůstatek z likvidace těchto aktiv a pozic.

8.   Člen clearingového systému identifikuje, monitoruje a řídí veškerá podstatná rizika vyplývající z poskytování služeb nepřímého clearingu, jimiž by mohla být dotčena jeho odolnost vůči nepříznivému tržnímu vývoji. Člen clearingového systému zřídí interní postupy s cílem zajistit, aby informace uvedené v čl. 5 odst. 8 nemohly být použity ke komerčním účelům.

Článek 5

Povinnosti klientů

1.   Klient, který poskytuje služby nepřímého clearingu, dá nepřímým klientům na vybranou přinejmenším mezi druhy účtů uvedenými v čl. 4 odst. 2 a zajistí, aby nepřímí klienti byli plně informováni o různých úrovních oddělení a rizicích spojených s každým druhem účtu.

2.   Klient uvedený v odstavci 1 přidělí nepřímým klientům, kteří si v přiměřené lhůtě stanovené tímto klientem sami jeden druh účtu nevybrali, jeden z druhů účtů podle čl. 4 odst. 2. Klient neprodleně informuje nepřímé klienty ohledně rizik spojených s přiděleným druhem účtu. Nepřímý klient si formou písemné žádosti doručené klientovi může kdykoli vybrat jiný druh účtu.

3.   Klient, který poskytuje služby nepřímého clearingu, vede oddělené záznamy a účty, které mu umožní rozlišovat mezi svými vlastními aktivy a pozicemi a aktivy a pozicemi drženými na účet jeho nepřímých klientů.

4.   Pokud jsou aktiva a pozice několika nepřímých klientů držena členem clearingového systému na účtu podle čl. 4 odst. 2 písm. b), poskytuje klient členovi clearingového systému denně veškeré nezbytné informace, jež členovi clearingového systému umožní identifikovat pozice držené na účet každého nepřímého klienta.

5.   Klient, který poskytuje služby nepřímého clearingu, požádá člena clearingového systému podle volby svých nepřímých klientů, aby otevřel a vedl u ústřední protistrany účty podle čl. 4 odst. 4.

6.   Klient poskytne svým nepřímým klientům dostatečné informace umožňující těmto nepřímým klientům identifikovat ústřední protistranu a člena clearingového systému, přes něž se provádí clearing jejich pozic.

7.   Pokud jsou aktiva a pozice jednoho nebo více nepřímých klientů drženy členem clearingového systému na účtu podle čl. 4 odst. 2 písm. b), zahrne tento klient do ujednání o nepřímém clearingu se svými nepřímými klienty veškeré podmínky nezbytné k zajištění toho, aby v případě selhání uvedeného klienta mohl daný člen clearingového systému neprodleně vyplatit nepřímým klientům výnosy z likvidace pozic a aktiv držených na účet těchto nepřímých klientů v souladu s čl. 4 odst. 7.

8.   Klient poskytuje členovi clearingového systému dostatečné informace k identifikaci, monitoringu a řízení veškerých podstatných rizik vyplývajících z poskytování služeb nepřímého clearingu, jimiž by mohla být dotčena odolnost daného člena clearingového systému.

9.   Klient musí mít zavedena opatření k zajištění toho, že pokud selže, budou veškeré informace, které drží ve vztahu ke svým nepřímým klientům, okamžitě dostupné členovi clearingového systému, včetně totožnosti nepřímých klientů uvedených v čl. 5 odst. 4.

Článek 6

Požadavky pro poskytování služeb nepřímého clearingu nepřímými klienty

1.   Nepřímý klient může poskytovat služby nepřímého clearingu pouze sekundárním nepřímým klientům, pokud strany ujednání o nepřímém clearingu splňují jeden z požadavků stanovených v odstavci 2 a pokud jsou splněny veškeré tyto podmínky:

| a) | daný nepřímý klient je povolenou úvěrovou institucí nebo povoleným investičním podnikem nebo subjektem usazeným ve třetí zemi, který by byl považován za úvěrovou instituci nebo investiční podnik, pokud by tento subjekt byl usazen v Unii; |
| --- | --- |

a)

daný nepřímý klient je povolenou úvěrovou institucí nebo povoleným investičním podnikem nebo subjektem usazeným ve třetí zemi, který by byl považován za úvěrovou instituci nebo investiční podnik, pokud by tento subjekt byl usazen v Unii;

| b) | daný nepřímý klient a sekundární nepřímý klient uzavřou písemně ujednání o nepřímém clearingu. Ujednání o nepřímém clearingu musí obsahovat nejméně tyto smluvní podmínky:






  i) | obecné podmínky podle čl. 2 odst. 1 písm. b); |
| --- | --- | --- |

b)

daný nepřímý klient a sekundární nepřímý klient uzavřou písemně ujednání o nepřímém clearingu. Ujednání o nepřímém clearingu musí obsahovat nejméně tyto smluvní podmínky:

i)

obecné podmínky podle čl. 2 odst. 1 písm. b);

| ii) | závazek nepřímého klienta, že bude dodržovat veškeré závazky sekundárního nepřímého klienta vůči klientovi s ohledem na transakce spadající pod ujednání o nepřímém clearingu; |
| --- | --- |

ii)

závazek nepřímého klienta, že bude dodržovat veškeré závazky sekundárního nepřímého klienta vůči klientovi s ohledem na transakce spadající pod ujednání o nepřímém clearingu;

| c) | aktiva a pozice sekundárního nepřímého klienta jsou držena členem clearingového systému na účtu podle čl. 4 odst. 2 písm. a). |
| --- | --- |

c)

aktiva a pozice sekundárního nepřímého klienta jsou držena členem clearingového systému na účtu podle čl. 4 odst. 2 písm. a).

Veškeré aspekty ujednání o nepřímém clearingu uvedené v písmenu b) musí být jednoznačně zdokumentovány.

2.   Pro účely odstavce 1 musí strany ujednání o nepřímém clearingu splňovat jeden z těchto požadavků:

| a) | člen clearingového systému a klient patří do stejné skupiny, ale nepřímý klient do této skupiny nepatří; |
| --- | --- |

a)

člen clearingového systému a klient patří do stejné skupiny, ale nepřímý klient do této skupiny nepatří;

| b) | klient a nepřímý klient patří do stejné skupiny, ale člen clearingového systému ani sekundární nepřímý klient do této skupiny nepatří. |
| --- | --- |

b)

klient a nepřímý klient patří do stejné skupiny, ale člen clearingového systému ani sekundární nepřímý klient do této skupiny nepatří.

3.   Při ujednáních o nepřímém clearingu uzavřených stranami v situaci uvedené v odst. 2 písm. a):

| a) | se ustanovení čl. 4 odst. 1, 5, 6 a 8 použijí na klienta, jako kdyby tento klient byl členem clearingového systému; |
| --- | --- |

a)

se ustanovení čl. 4 odst. 1, 5, 6 a 8 použijí na klienta, jako kdyby tento klient byl členem clearingového systému;

| b) | se ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. b) a čl. 5 odst. 2, 3, 6, 8 a 9 použijí na nepřímého klienta, jako kdyby tento nepřímý klient byl klientem. |
| --- | --- |

b)

se ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. b) a čl. 5 odst. 2, 3, 6, 8 a 9 použijí na nepřímého klienta, jako kdyby tento nepřímý klient byl klientem.

4.   Při ujednáních o nepřímém clearingu uzavřených stranami v situaci uvedené v odst. 2 písm. b):

| a) | se ustanovení čl. 4 odst. 5 a 6 použijí na klienta, jako kdyby tento klient byl členem clearingového systému; |
| --- | --- |

a)

se ustanovení čl. 4 odst. 5 a 6 použijí na klienta, jako kdyby tento klient byl členem clearingového systému;

| b) | se ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. b) a čl. 5 odst. 2, 3, 6, 8 a 9 použijí na nepřímého klienta, jako kdyby tento nepřímý klient byl klientem. |
| --- | --- |

b)

se ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. b) a čl. 5 odst. 2, 3, 6, 8 a 9 použijí na nepřímého klienta, jako kdyby tento nepřímý klient byl klientem.

Článek 7

Požadavky pro poskytování služeb nepřímého clearingu sekundárními nepřímými klienty

1.   Sekundární nepřímý klient může poskytovat služby nepřímého clearingu terciárním nepřímým klientům, pouze jsou-li splněny veškeré tyto podmínky:

| a) | daný nepřímý klient a daný sekundární nepřímý klient jsou povolenými úvěrovými institucemi nebo povolenými investičními podniky nebo subjekty usazenými ve třetí zemi, které by byly považovány za úvěrovou instituci nebo investiční podnik, pokud by tyto subjekty byly usazeny v Unii; |
| --- | --- |

a)

daný nepřímý klient a daný sekundární nepřímý klient jsou povolenými úvěrovými institucemi nebo povolenými investičními podniky nebo subjekty usazenými ve třetí zemi, které by byly považovány za úvěrovou instituci nebo investiční podnik, pokud by tyto subjekty byly usazeny v Unii;

| b) | člen clearingového systému a klient patří do stejné skupiny, ale nepřímý klient do této skupiny nepatří; |
| --- | --- |

b)

člen clearingového systému a klient patří do stejné skupiny, ale nepřímý klient do této skupiny nepatří;

| c) | nepřímý klient a sekundární nepřímý klient patří do stejné skupiny, ale terciární nepřímý klient do této skupiny nepatří; |
| --- | --- |

c)

nepřímý klient a sekundární nepřímý klient patří do stejné skupiny, ale terciární nepřímý klient do této skupiny nepatří;

| d) | daný sekundární nepřímý klient a terciární nepřímý klient uzavřou písemně ujednání o nepřímém clearingu. Ujednání o nepřímém clearingu musí obsahovat nejméně tyto smluvní podmínky:






  i) | obecné podmínky podle čl. 2 odst. 1 písm. b); |
| --- | --- | --- |

d)

daný sekundární nepřímý klient a terciární nepřímý klient uzavřou písemně ujednání o nepřímém clearingu. Ujednání o nepřímém clearingu musí obsahovat nejméně tyto smluvní podmínky:

i)

obecné podmínky podle čl. 2 odst. 1 písm. b);

| ii) | závazek sekundárního nepřímého klienta, že bude dodržovat veškeré závazky terciárního nepřímého klienta vůči nepřímému klientovi s ohledem na transakce spadající pod ujednání o nepřímém clearingu; |
| --- | --- |

ii)

závazek sekundárního nepřímého klienta, že bude dodržovat veškeré závazky terciárního nepřímého klienta vůči nepřímému klientovi s ohledem na transakce spadající pod ujednání o nepřímém clearingu;

| e) | aktiva a pozice terciárního nepřímého klienta jsou držena členem clearingového systému na účtu podle čl. 4 odst. 2 písm. a). |
| --- | --- |

e)

aktiva a pozice terciárního nepřímého klienta jsou držena členem clearingového systému na účtu podle čl. 4 odst. 2 písm. a).

Veškeré aspekty ujednání o nepřímém clearingu uvedené v písm. d) prvního pododstavce musí být jednoznačně zdokumentovány.

2.   Pokud sekundární nepřímý klient poskytuje služby nepřímého clearingu podle odstavce 1:

| a) | ustanovení čl. 4 odst. 1, 5, 6 a 8 se použijí na klienta i na nepřímého klienta, jako kdyby byli členy clearingového systému; |
| --- | --- |

a)

ustanovení čl. 4 odst. 1, 5, 6 a 8 se použijí na klienta i na nepřímého klienta, jako kdyby byli členy clearingového systému;

| b) | ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. b) a čl. 5 odst. 2, 3, 6, 8 a 9 se použijí na nepřímého klienta i na sekundárního nepřímého klienta, jako kdyby byli klienty. |
| --- | --- |

b)

ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. b) a čl. 5 odst. 2, 3, 6, 8 a 9 se použijí na nepřímého klienta i na sekundárního nepřímého klienta, jako kdyby byli klienty.

Článek 8

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 3. ledna 2018.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. září 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 84.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (Úř. věst. L 166, 11.6.1998, s. 45).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84).

4

---

| 21.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 304/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 304/13

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2017/2155

ze dne 22. září 2017,

kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013, pokud jde o regulační technické normy týkající se ujednání o nepřímém clearingu

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 4 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ujednání o nepřímém clearingu by nemělo vystavit ústřední protistrany, členy clearingového systému, klienty ani další vrstvy nepřímých klientů dalšímu riziku protistrany a aktivům a pozicím nepřímých klientů by měla být poskytnuta přiměřená úroveň ochrany. Je proto důležité, aby jakýkoli druh ujednání o nepřímém clearingu splňoval minimální podmínky pro zajištění jejich bezpečnosti. Za tímto účelem by strany ujednání o nepřímém clearingu měly podléhat zvláštním povinnostem a ujednání o nepřímém clearingu by měla být povolena pouze tehdy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Ujednání o nepřímém clearingu by nemělo vystavit ústřední protistrany, členy clearingového systému, klienty ani další vrstvy nepřímých klientů dalšímu riziku protistrany a aktivům a pozicím nepřímých klientů by měla být poskytnuta přiměřená úroveň ochrany. Je proto důležité, aby jakýkoli druh ujednání o nepřímém clearingu splňoval minimální podmínky pro zajištění jejich bezpečnosti. Za tímto účelem by strany ujednání o nepřímém clearingu měly podléhat zvláštním povinnostem a ujednání o nepřímém clearingu by měla být povolena pouze tehdy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto nařízení.

| (2) | Jelikož aktiva a pozice protistrany, na něž jsou poskytovány služby nepřímého clearingu, by měly mít ochranu s rovnocenným účinkem k ochraně podle článků 39 a 48 nařízení (EU) č. 648/2012, jsou u tohoto nařízení klíčové různé koncepce nepřímého klienta, a proto by měly být v tomto nařízení definovány. |
| --- | --- |

(2)

Jelikož aktiva a pozice protistrany, na něž jsou poskytovány služby nepřímého clearingu, by měly mít ochranu s rovnocenným účinkem k ochraně podle článků 39 a 48 nařízení (EU) č. 648/2012, jsou u tohoto nařízení klíčové různé koncepce nepřímého klienta, a proto by měly být v tomto nařízení definovány.

| (3) | Vzhledem k tomu, že členové clearingového systému by měli být způsobilí jako účastníci ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES (2), a v zájmu zajištění rovnocenné úrovně ochrany nepřímým klientům, jaká je přiznána klientům podle nařízení (EU) č. 648/2012, měli by klienti poskytující služby nepřímého clearingu být úvěrovými institucemi, investičními podniky nebo subjekty ze třetích zemí rovnocennými úvěrovým institucím nebo investičním podnikům. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k tomu, že členové clearingového systému by měli být způsobilí jako účastníci ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES (2), a v zájmu zajištění rovnocenné úrovně ochrany nepřímým klientům, jaká je přiznána klientům podle nařízení (EU) č. 648/2012, měli by klienti poskytující služby nepřímého clearingu být úvěrovými institucemi, investičními podniky nebo subjekty ze třetích zemí rovnocennými úvěrovým institucím nebo investičním podnikům.

| (4) | Vyšší stupeň zprostředkovatelské činnosti mezi ústřední protistranou a různými úrovněmi nepřímých klientů vyžaduje další provozní kroky, další účty, jakož i složitější technologická řešení a zpracovatelské toky. To vede k větší složitosti ujednání o nepřímém clearingu oproti clearingovým ujednáním zahrnujícím klienta. Uvedený vyšší stupeň zprostředkování by tudíž měl být zmírněn požadavky na alternativní a z provozního hlediska jednodušší volbu struktur účtů pro ujednání o nepřímém clearingu oproti clearingovým ujednání zahrnujícím klienta. |
| --- | --- |

(4)

Vyšší stupeň zprostředkovatelské činnosti mezi ústřední protistranou a různými úrovněmi nepřímých klientů vyžaduje další provozní kroky, další účty, jakož i složitější technologická řešení a zpracovatelské toky. To vede k větší složitosti ujednání o nepřímém clearingu oproti clearingovým ujednáním zahrnujícím klienta. Uvedený vyšší stupeň zprostředkování by tudíž měl být zmírněn požadavky na alternativní a z provozního hlediska jednodušší volbu struktur účtů pro ujednání o nepřímém clearingu oproti clearingovým ujednání zahrnujícím klienta.

| (5) | Clearingová ujednání zahrnující klienta vyžadují nabízení jednotlivých oddělených účtů. U ujednání o nepřímém clearingu by však měla být povinně nabízena pouze struktura hrubých souhrnných nepřímých účtů s mechanismem pro převod marže uhrazené na výzvu, a pokud to bylo dohodnuto, marže nad rámec marže uhrazené na výzvu od nepřímého klienta až k ústřední protistraně, a to bez umožnění započtení pozic různých nepřímých klientů ve stejném hrubém souhrnném nepřímém účtu a nad rámec souhrnných nepřímých účtů umožňujících takové započtení. Tento mechanismus umožňuje rozlišovat, a to způsobem rovnocenným k jednotlivým odděleným účtům, mezi kolaterálem a pozicemi drženými na účet konkrétního nepřímého klienta na jedné straně a kolaterálem a pozicemi drženými na účet klienta nebo ostatních nepřímých klientů na straně druhé. |
| --- | --- |

(5)

Clearingová ujednání zahrnující klienta vyžadují nabízení jednotlivých oddělených účtů. U ujednání o nepřímém clearingu by však měla být povinně nabízena pouze struktura hrubých souhrnných nepřímých účtů s mechanismem pro převod marže uhrazené na výzvu, a pokud to bylo dohodnuto, marže nad rámec marže uhrazené na výzvu od nepřímého klienta až k ústřední protistraně, a to bez umožnění započtení pozic různých nepřímých klientů ve stejném hrubém souhrnném nepřímém účtu a nad rámec souhrnných nepřímých účtů umožňujících takové započtení. Tento mechanismus umožňuje rozlišovat, a to způsobem rovnocenným k jednotlivým odděleným účtům, mezi kolaterálem a pozicemi drženými na účet konkrétního nepřímého klienta na jedné straně a kolaterálem a pozicemi drženými na účet klienta nebo ostatních nepřímých klientů na straně druhé.

| (6) | I když aktiva a pozice držené na struktuře hrubého souhrnného nepřímého účtu pro ujednání o nepřímém clearingu mohou být navíc stále vystavena ztrátám jiného nepřímého klienta, neboť tyto aktiva a pozice jsou smíšeny na jednom účtu, rychlost, s níž lze tyto aktiva a pozice identifikovat, pokud je nutné je zlikvidovat v důsledku selhání, přispívá k minimalizaci potenciální ztráty. |
| --- | --- |

(6)

I když aktiva a pozice držené na struktuře hrubého souhrnného nepřímého účtu pro ujednání o nepřímém clearingu mohou být navíc stále vystavena ztrátám jiného nepřímého klienta, neboť tyto aktiva a pozice jsou smíšeny na jednom účtu, rychlost, s níž lze tyto aktiva a pozice identifikovat, pokud je nutné je zlikvidovat v důsledku selhání, přispívá k minimalizaci potenciální ztráty.

| (7) | Tento mechanismus umožňuje zároveň mnohem jednodušší strukturu účtu, která snižuje náklady a složitost oproti jednotlivým odděleným účtům, a přitom umožňuje rozlišovat mezi kolaterálem a pozicemi různých nepřímých klientů, a tedy poskytuje takovou úroveň ochrany, která je rovnocenná úrovni ochrany, kterou poskytuje jednotlivý oddělený účet. Povinnost nabízet hrubé souhrnné nepřímé účty by však neměla předem vyloučit možnost nabízet jednotlivě oddělené nepřímé účty nepřímým klientům v rámci ujednání o clearingu sestávajících z ústřední protistrany, člena clearingového systému, klienta a jediné vrstvy nepřímých klientů. |
| --- | --- |

(7)

Tento mechanismus umožňuje zároveň mnohem jednodušší strukturu účtu, která snižuje náklady a složitost oproti jednotlivým odděleným účtům, a přitom umožňuje rozlišovat mezi kolaterálem a pozicemi různých nepřímých klientů, a tedy poskytuje takovou úroveň ochrany, která je rovnocenná úrovni ochrany, kterou poskytuje jednotlivý oddělený účet. Povinnost nabízet hrubé souhrnné nepřímé účty by však neměla předem vyloučit možnost nabízet jednotlivě oddělené nepřímé účty nepřímým klientům v rámci ujednání o clearingu sestávajících z ústřední protistrany, člena clearingového systému, klienta a jediné vrstvy nepřímých klientů.

| (8) | V zájmu usnadnění přístupu k centrálnímu clearingu racionalizací clearingových služeb a zjednodušením obchodních vztahů mezi členy clearingového systému, klienty a nepřímými klienty nabízejí některé skupiny služby clearingu pomocí dvou subjektů ze stejné skupiny, které poskytování těchto služeb zprostředkovávají. Z obdobných důvodů někdy klientova skupina používá jeden subjekt k přímému styku s členem clearingového systému a jiný subjekt k přímému styku s nepřímým klientem, obvykle z toho důvodu, že onen druhý subjekt je usazen v jurisdikci nepřímého klienta. V těchto případech bývají clearingové služby racionalizovány napříč různými ekonomickým činnostmi skupiny a rovněž obchodní vztah mezi členy clearingového systému, klienty a nepřímými klienty bývá zjednodušen. Pokud tyto typy ujednání splňují zvláštní podmínky, které zajistí, že se nezvýší riziko protistrany a že nepřímému clearingu je poskytnuta přiměřená úroveň ochrany, měly by být povoleny. |
| --- | --- |

(8)

V zájmu usnadnění přístupu k centrálnímu clearingu racionalizací clearingových služeb a zjednodušením obchodních vztahů mezi členy clearingového systému, klienty a nepřímými klienty nabízejí některé skupiny služby clearingu pomocí dvou subjektů ze stejné skupiny, které poskytování těchto služeb zprostředkovávají. Z obdobných důvodů někdy klientova skupina používá jeden subjekt k přímému styku s členem clearingového systému a jiný subjekt k přímému styku s nepřímým klientem, obvykle z toho důvodu, že onen druhý subjekt je usazen v jurisdikci nepřímého klienta. V těchto případech bývají clearingové služby racionalizovány napříč různými ekonomickým činnostmi skupiny a rovněž obchodní vztah mezi členy clearingového systému, klienty a nepřímými klienty bývá zjednodušen. Pokud tyto typy ujednání splňují zvláštní podmínky, které zajistí, že se nezvýší riziko protistrany a že nepřímému clearingu je poskytnuta přiměřená úroveň ochrany, měly by být povoleny.

| (9) | V řetězcích nepřímého clearingu, které vedle jedné ústřední protistrany, jednoho člena clearingového systému, jednoho klienta a jediné vrstvy nepřímých klientů zahrnují další články, by používání jednotlivých oddělených účtů mohlo vést k neočekávaným technickým problémům, neboť by musela být zvládána potenciální selhání jedné nebo více protistran v tomto řetězci a četné jednotlivé oddělené účty. Nabízení jednotlivých oddělených účtů v uvedených delších řetězcích by mohlo být zavádějící pro protistrany usilující o úroveň ochrany, která obvykle souvisí s jednotlivými oddělenými účty, neboť takové úrovně ochrany nelze pravděpodobně v některých z těchto delších řetězců dosáhnout. S cílem vyhnout se rizikům vyplývajícím z uvedeného nesprávného předpokladu by měly být u těchto delších řetězců nepřímého clearingu povoleny pouze souhrnné oddělené účty za předpokladu, že protistrany, které využívají clearingu prostřednictvím těchto ujednání, byly plně informovány o úrovni oddělení a rizicích spojených s daným typem účtu. |
| --- | --- |

(9)

V řetězcích nepřímého clearingu, které vedle jedné ústřední protistrany, jednoho člena clearingového systému, jednoho klienta a jediné vrstvy nepřímých klientů zahrnují další články, by používání jednotlivých oddělených účtů mohlo vést k neočekávaným technickým problémům, neboť by musela být zvládána potenciální selhání jedné nebo více protistran v tomto řetězci a četné jednotlivé oddělené účty. Nabízení jednotlivých oddělených účtů v uvedených delších řetězcích by mohlo být zavádějící pro protistrany usilující o úroveň ochrany, která obvykle souvisí s jednotlivými oddělenými účty, neboť takové úrovně ochrany nelze pravděpodobně v některých z těchto delších řetězců dosáhnout. S cílem vyhnout se rizikům vyplývajícím z uvedeného nesprávného předpokladu by měly být u těchto delších řetězců nepřímého clearingu povoleny pouze souhrnné oddělené účty za předpokladu, že protistrany, které využívají clearingu prostřednictvím těchto ujednání, byly plně informovány o úrovni oddělení a rizicích spojených s daným typem účtu.

| (10) | Aby bylo zajištěno, že výše marže uhrazené na výzvu v rámci struktury hrubého souhrnného nepřímého účtu bude stejná jako částka, která by byla požadována, pokud byl použit jednotlivý oddělený nepřímý clearingový účet, měla by ústřední protistrana obdržet informace o pozicích držených na účet nepřímého klienta, aby mohla vypočítat související výzvy k úhradě marže na jednoho každého nepřímého klienta. |
| --- | --- |

(10)

Aby bylo zajištěno, že výše marže uhrazené na výzvu v rámci struktury hrubého souhrnného nepřímého účtu bude stejná jako částka, která by byla požadována, pokud byl použit jednotlivý oddělený nepřímý clearingový účet, měla by ústřední protistrana obdržet informace o pozicích držených na účet nepřímého klienta, aby mohla vypočítat související výzvy k úhradě marže na jednoho každého nepřímého klienta.

| (11) | Pro zajištění rovnocennosti při clearingu členů by člen clearingového systému měl mít zavedeny postupy s cílem usnadnit po selhání klienta, který poskytuje služby nepřímého clearingu, převod pozic nepřímých klientů na alternativního klienta. Ze stejného důvodu by člen clearingového systému měl rovněž mít postupy pro likvidaci aktiv a pozic nepřímých klientů a pro vyplacení výnosů z likvidace těmto nepřímým klientům, pokud jsou známi. Pokud z jakéhokoli důvodu nelze výnos z likvidace vyplatit přímo dotyčným nepřímým klientům, měly by být výnosy z likvidace vyplaceny klientovi, který selhal, na účet jeho nepřímých klientů. |
| --- | --- |

(11)

Pro zajištění rovnocennosti při clearingu členů by člen clearingového systému měl mít zavedeny postupy s cílem usnadnit po selhání klienta, který poskytuje služby nepřímého clearingu, převod pozic nepřímých klientů na alternativního klienta. Ze stejného důvodu by člen clearingového systému měl rovněž mít postupy pro likvidaci aktiv a pozic nepřímých klientů a pro vyplacení výnosů z likvidace těmto nepřímým klientům, pokud jsou známi. Pokud z jakéhokoli důvodu nelze výnos z likvidace vyplatit přímo dotyčným nepřímým klientům, měly by být výnosy z likvidace vyplaceny klientovi, který selhal, na účet jeho nepřímých klientů.

| (12) | Měly by být zavedeny postupy umožňující, aby se v případě selhání klienta daly zjistit informace o totožnosti nepřímých klientů a aby člen clearingového systému byl s to zjistit, která aktiva a pozice náleží kterému nepřímému klientovi. |
| --- | --- |

(12)

Měly by být zavedeny postupy umožňující, aby se v případě selhání klienta daly zjistit informace o totožnosti nepřímých klientů a aby člen clearingového systému byl s to zjistit, která aktiva a pozice náleží kterému nepřímému klientovi.

| (13) | Klient, který poskytuje služby nepřímého clearingu, by měl nepřímému klientovi ponechat na výběr z různých struktur účtů. Může se však stát, že nepřímý klient neoznámí klientovi svou volbu v přiměřené lhůtě. V takovém případě by uvedený klient měl být s to poskytnout uvedenému nepřímému klientovi služby nepřímého clearingu prostřednictvím jakékoli struktury účtu za předpokladu, že tento klient informuje nepřímého klienta o použité struktuře účtu, rizicích spojených s daným účtem a jeho úrovni oddělení a o možnosti tuto strukturu účtu kdykoli změnit. |
| --- | --- |

(13)

Klient, který poskytuje služby nepřímého clearingu, by měl nepřímému klientovi ponechat na výběr z různých struktur účtů. Může se však stát, že nepřímý klient neoznámí klientovi svou volbu v přiměřené lhůtě. V takovém případě by uvedený klient měl být s to poskytnout uvedenému nepřímému klientovi služby nepřímého clearingu prostřednictvím jakékoli struktury účtu za předpokladu, že tento klient informuje nepřímého klienta o použité struktuře účtu, rizicích spojených s daným účtem a jeho úrovni oddělení a o možnosti tuto strukturu účtu kdykoli změnit.

| (14) | Z ujednání o nepřímém clearingu mohou vznikat specifická rizika. Proto je nezbytné, aby všechny strany, které se účastní ujednání o nepřímém clearingu, včetně členů clearingového systému a ústředních protistran, průběžně identifikovaly, monitorovaly a zvládaly veškerá podstatná rizika vznikající z těchto ujednání. Pro tyto účely je obzvlášť důležité vhodné sdílení informací mezi klienty a členy clearingového systému. Členové clearingového systému by však měli zajistit, že tyto informace budou použity pouze pro účely řízení rizik a výpočtu marží a že obchodně citlivé informace nebudou zneužity. |
| --- | --- |

(14)

Z ujednání o nepřímém clearingu mohou vznikat specifická rizika. Proto je nezbytné, aby všechny strany, které se účastní ujednání o nepřímém clearingu, včetně členů clearingového systému a ústředních protistran, průběžně identifikovaly, monitorovaly a zvládaly veškerá podstatná rizika vznikající z těchto ujednání. Pro tyto účely je obzvlášť důležité vhodné sdílení informací mezi klienty a členy clearingového systému. Členové clearingového systému by však měli zajistit, že tyto informace budou použity pouze pro účely řízení rizik a výpočtu marží a že obchodně citlivé informace nebudou zneužity.

| (15) | Z důvodu soudržnosti a pro zajištění bezproblémového fungování finančních trhů je nezbytné, aby se ustanovení tohoto nařízení a ustanovení přijatých podle čl. 30 odst. 2 nařízení (EU) č. 600/2014 (3) použila od stejného data. |
| --- | --- |

(15)

Z důvodu soudržnosti a pro zajištění bezproblémového fungování finančních trhů je nezbytné, aby se ustanovení tohoto nařízení a ustanovení přijatých podle čl. 30 odst. 2 nařízení (EU) č. 600/2014 (3) použila od stejného data.

| (16) | Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA). |
| --- | --- |

(16)

Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA).

| (17) | V souladu s článkem 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (4) orgán ESMA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, ze kterých toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízenou článkem 37 nařízení (EU) č. 1095/2010. |
| --- | --- |

(17)

V souladu s článkem 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (4) orgán ESMA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, ze kterých toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízenou článkem 37 nařízení (EU) č. 1095/2010.

| (18) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013 (5) by tudíž mělo být změněno, |
| --- | --- |

(18)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013 (5) by tudíž mělo být změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013 se mění takto:

| 1) | v článku 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „b) | „ujednáním o nepřímém clearingu“ soubor smluvních vztahů mezi poskytovateli a příjemci služeb nepřímého clearingu poskytovaných klientem, nepřímým klientem nebo sekundárním nepřímým klientem;“. |
| --- | --- | --- |

1)

v článku 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:

„b)

„ujednáním o nepřímém clearingu“ soubor smluvních vztahů mezi poskytovateli a příjemci služeb nepřímého clearingu poskytovaných klientem, nepřímým klientem nebo sekundárním nepřímým klientem;“.

| 2) | V článku 1 se doplňují nová písmena d) a e), která znějí:






  „d) | „sekundárním nepřímým klientem“ klient nepřímého klienta; |
| --- | --- | --- |

2)

V článku 1 se doplňují nová písmena d) a e), která znějí:

„d)

„sekundárním nepřímým klientem“ klient nepřímého klienta;

| e) | „terciárním nepřímým klientem“ klient sekundárního nepřímého klienta.“. |
| --- | --- |

e)

„terciárním nepřímým klientem“ klient sekundárního nepřímého klienta.“.

| 3) | Článek 2 se nahrazuje tímto:

  „Článek 2
  Požadavky pro poskytování služeb nepřímého clearingu klienty

  1.   Klient může poskytovat služby nepřímého clearingu nepřímým klientům, pouze jsou-li splněny veškeré tyto podmínky:






  a) | klient je povolenou úvěrovou institucí nebo povoleným investičním podnikem nebo subjektem usazeným ve třetí zemi, který by byl považován za úvěrovou instituci nebo investiční podnik, pokud by tento subjekt byl usazen v Unii; |
| --- | --- | --- |

3)

Článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Požadavky pro poskytování služeb nepřímého clearingu klienty

1.   Klient může poskytovat služby nepřímého clearingu nepřímým klientům, pouze jsou-li splněny veškeré tyto podmínky:

a)

klient je povolenou úvěrovou institucí nebo povoleným investičním podnikem nebo subjektem usazeným ve třetí zemi, který by byl považován za úvěrovou instituci nebo investiční podnik, pokud by tento subjekt byl usazen v Unii;

| b) | klient poskytuje služby nepřímého clearingu za přiměřených obchodních podmínek a zveřejní informace o obecných podmínkách, za nichž tyto služby poskytuje; |
| --- | --- |

b)

klient poskytuje služby nepřímého clearingu za přiměřených obchodních podmínek a zveřejní informace o obecných podmínkách, za nichž tyto služby poskytuje;

| c) | člen clearingového systému vyjádřil souhlas s obecnými podmínkami uvedenými v písmenu b) tohoto odstavce. |
| --- | --- |

c)

člen clearingového systému vyjádřil souhlas s obecnými podmínkami uvedenými v písmenu b) tohoto odstavce.

2.   Klient uvedený v odstavci 1 a nepřímý klient uzavřou písemnou formou ujednání o nepřímém clearingu. Ujednání o nepřímém clearingu musí obsahovat nejméně tyto smluvní podmínky:

| a) | obecné podmínky podle odst. 1 písm. b); |
| --- | --- |

a)

obecné podmínky podle odst. 1 písm. b);

| b) | závazek klienta, že bude s ohledem na transakce spadající pod ujednání o nepřímém clearingu dodržovat veškeré závazky nepřímého klienta vůči členovi clearingového systému; |
| --- | --- |

b)

závazek klienta, že bude s ohledem na transakce spadající pod ujednání o nepřímém clearingu dodržovat veškeré závazky nepřímého klienta vůči členovi clearingového systému;

veškeré aspekty ujednání o nepřímém clearingu musí být jednoznačně zdokumentovány.

3.   Ústřední protistrana nebrání uzavření ujednání o nepřímém clearingu, která jsou uzavírána za přiměřených obchodních podmínek.“.

| 4) | Článek 3 se nahrazuje tímto:

  „Článek 3
  Povinnosti ústředních protistran

  1.   Ústřední protistrana otevře a vede některý z účtů uvedených v čl. 4 odst. 4 v souladu s požadavkem člena clearingového systému.


  2.   Ústřední protistrana, která má v držení aktiva a pozice několika nepřímých klientů na účtu uvedeném v čl. 4 odst. 4 písm. b), vede oddělené záznamy o pozicích každého nepřímého klienta, vypočítává marže pro každého nepřímého klienta a vybírá hrubou částku těchto marží na základě informací uvedených v čl. 4 odst. 3.


  3.   Ústřední protistrana identifikuje, monitoruje a řídí veškerá podstatná rizika vyplývající z poskytování služeb nepřímého clearingu, jimiž by mohla být dotčena odolnost ústřední protistrany vůči nepříznivému tržnímu vývoji.“. |
| --- | --- |

4)

Článek 3 se nahrazuje tímto:

„Článek 3

Povinnosti ústředních protistran

1.   Ústřední protistrana otevře a vede některý z účtů uvedených v čl. 4 odst. 4 v souladu s požadavkem člena clearingového systému.

2.   Ústřední protistrana, která má v držení aktiva a pozice několika nepřímých klientů na účtu uvedeném v čl. 4 odst. 4 písm. b), vede oddělené záznamy o pozicích každého nepřímého klienta, vypočítává marže pro každého nepřímého klienta a vybírá hrubou částku těchto marží na základě informací uvedených v čl. 4 odst. 3.

3.   Ústřední protistrana identifikuje, monitoruje a řídí veškerá podstatná rizika vyplývající z poskytování služeb nepřímého clearingu, jimiž by mohla být dotčena odolnost ústřední protistrany vůči nepříznivému tržnímu vývoji.“.

| 5) | Článek 4 se nahrazuje tímto:

  „Článek 4
  Povinnosti členů clearingového systému

  1.   Člen clearingového systému, který poskytuje služby nepřímého clearingu, tak činí za přiměřených obchodních podmínek a zveřejní informace o obecných podmínkách, za nichž tyto služby poskytuje.
  Obecné podmínky podle prvního pododstavce musí obsahovat požadavky na minimální finanční zdroje a minimální provozní kapacitu u klientů, kteří poskytují služby nepřímého clearingu.


  2.   Člen clearingového systému, který poskytuje služby nepřímého clearingu, otevře a vede nejméně tyto účty v souladu s požadavkem klienta:






  a) | souhrnný účet s aktivy a pozicemi drženými tímto klientem na účet jeho nepřímých klientů; |
| --- | --- | --- |

5)

Článek 4 se nahrazuje tímto:

„Článek 4

Povinnosti členů clearingového systému

1.   Člen clearingového systému, který poskytuje služby nepřímého clearingu, tak činí za přiměřených obchodních podmínek a zveřejní informace o obecných podmínkách, za nichž tyto služby poskytuje.

Obecné podmínky podle prvního pododstavce musí obsahovat požadavky na minimální finanční zdroje a minimální provozní kapacitu u klientů, kteří poskytují služby nepřímého clearingu.

2.   Člen clearingového systému, který poskytuje služby nepřímého clearingu, otevře a vede nejméně tyto účty v souladu s požadavkem klienta:

a)

souhrnný účet s aktivy a pozicemi drženými tímto klientem na účet jeho nepřímých klientů;

| b) | souhrnný účet s aktivy a pozicemi drženými tímto klientem na účet jeho nepřímých klientů, přičemž člen clearingového systému zajišťuje, že se pozice nějakého nepřímého klienta nezapočítávají oproti pozicím jiného nepřímého klienta a že aktiva nějakého nepřímého klienta nelze použít ke krytí pozic jiného nepřímého klienta. |
| --- | --- |

b)

souhrnný účet s aktivy a pozicemi drženými tímto klientem na účet jeho nepřímých klientů, přičemž člen clearingového systému zajišťuje, že se pozice nějakého nepřímého klienta nezapočítávají oproti pozicím jiného nepřímého klienta a že aktiva nějakého nepřímého klienta nelze použít ke krytí pozic jiného nepřímého klienta.

3.   Člen clearingového systému, který drží aktiva a pozice na účet několika nepřímých klientů na účtu podle odst. 2 písm. b), poskytuje ústřední protistraně denně veškeré informace nezbytné k tomu, aby ústřední protistrana mohla identifikovat pozice držené na účet každého nepřímého klienta. Tyto informace vycházejí z informací uvedených v čl. 5 odst. 4.

4.   Člen clearingového systému, který poskytuje služby nepřímého clearingu, otevře a vede u ústřední protistrany nejméně tyto účty v souladu s požadavkem klienta:

| a) | oddělený účet výlučně pro účely držení aktiv a pozic nepřímých klientů držených členem clearingového systému na účtu podle odst. 2 písm. a); |
| --- | --- |

a)

oddělený účet výlučně pro účely držení aktiv a pozic nepřímých klientů držených členem clearingového systému na účtu podle odst. 2 písm. a);

| b) | oddělený účet výlučně pro účely držení aktiv a pozic nepřímých klientů každého klienta držených členem clearingového systému na účtu podle odst. 2 písm. b). |
| --- | --- |

b)

oddělený účet výlučně pro účely držení aktiv a pozic nepřímých klientů každého klienta držených členem clearingového systému na účtu podle odst. 2 písm. b).

5.   Člen clearingového systému zavede postupy umožňující řídit selhání klienta, který poskytuje služby nepřímého clearingu.

6.   Člen clearingového systému, který drží aktiva a pozice nepřímých klientů na účtu podle odst. 2 písm. a):

| a) | zajišťuje, aby postupy podle odstavce 5 umožňovaly okamžitou likvidaci uvedených aktiv a pozic po selhání určitého klienta, včetně likvidace uvedených aktiv a pozic na úrovni ústřední protistrany, a obsahovaly podrobný postup, jak vyrozumět nepřímé klienty o selhání daného klienta a očekávané lhůtě potřebné k likvidaci aktiv a pozic těchto nepřímých klientů; |
| --- | --- |

a)

zajišťuje, aby postupy podle odstavce 5 umožňovaly okamžitou likvidaci uvedených aktiv a pozic po selhání určitého klienta, včetně likvidace uvedených aktiv a pozic na úrovni ústřední protistrany, a obsahovaly podrobný postup, jak vyrozumět nepřímé klienty o selhání daného klienta a očekávané lhůtě potřebné k likvidaci aktiv a pozic těchto nepřímých klientů;

| b) | po dokončení procesu řízení selhání v případě selhání klienta okamžitě vyplatí uvedenému klientovi na účet nepřímých klientů případný dlužný zůstatek z likvidace uvedených aktiv a pozic. |
| --- | --- |

b)

po dokončení procesu řízení selhání v případě selhání klienta okamžitě vyplatí uvedenému klientovi na účet nepřímých klientů případný dlužný zůstatek z likvidace uvedených aktiv a pozic.

7.   Člen clearingového systému, který drží aktiva a pozice nepřímých klientů na účtu podle odst. 2 písm. b):

| a) | začlení do postupů uvedených v odstavci 5:






  i) | kroky k převedení aktiv a pozic držených na účet jeho nepřímých klientů klientem, který selhal, na účet jiného klienta nebo člena clearingového systému; |
| --- | --- | --- |

a)

začlení do postupů uvedených v odstavci 5:

i)

kroky k převedení aktiv a pozic držených na účet jeho nepřímých klientů klientem, který selhal, na účet jiného klienta nebo člena clearingového systému;

| ii) | kroky k vyplacení výnosů z likvidace aktiv a pozic uvedeného nepřímého klienta každému nepřímému klientovi; |
| --- | --- |

ii)

kroky k vyplacení výnosů z likvidace aktiv a pozic uvedeného nepřímého klienta každému nepřímému klientovi;

| iii) | podrobný postup, jak vyrozumět nepřímé klienty o selhání daného klienta a očekávané lhůtě potřebné k likvidaci aktiv a pozic těchto nepřímých klientů; |
| --- | --- |

iii)

podrobný postup, jak vyrozumět nepřímé klienty o selhání daného klienta a očekávané lhůtě potřebné k likvidaci aktiv a pozic těchto nepřímých klientů;

| b) | se smluvně zaváže, že zahájí postupy pro převod aktiv a pozic držených na účet jeho nepřímých klientů klientem, který selhal, na jiného klienta nebo člena clearingového systému, který byl určen příslušnými nepřímými klienty klienta, který selhal, na žádost těchto nepřímých klientů a aniž obdrží souhlas klienta, který selhal. Uvedený jiný klient nebo člen clearingového systému je povinen tato aktiva a pozice přijmout pouze tehdy, pokud tento jiný klient nebo člen clearingového systému předtím vstoupil s těmito příslušnými nepřímými klienty do smluvního vztahu, na jehož základě se zavázal tak učinit; |
| --- | --- |

b)

se smluvně zaváže, že zahájí postupy pro převod aktiv a pozic držených na účet jeho nepřímých klientů klientem, který selhal, na jiného klienta nebo člena clearingového systému, který byl určen příslušnými nepřímými klienty klienta, který selhal, na žádost těchto nepřímých klientů a aniž obdrží souhlas klienta, který selhal. Uvedený jiný klient nebo člen clearingového systému je povinen tato aktiva a pozice přijmout pouze tehdy, pokud tento jiný klient nebo člen clearingového systému předtím vstoupil s těmito příslušnými nepřímými klienty do smluvního vztahu, na jehož základě se zavázal tak učinit;

| c) | zajišťuje, aby postupy podle odstavce 5 umožňovaly okamžitou likvidaci uvedených aktiv a pozic po selhání určitého klienta, včetně likvidace uvedených aktiv a pozic na úrovni ústřední protistrany, v případě, že z jakéhokoli důvodu nedošlo ve lhůtě pro převod stanovené v ujednání o nepřímém clearingu k převodu uvedenému v písmenu b). |
| --- | --- |

c)

zajišťuje, aby postupy podle odstavce 5 umožňovaly okamžitou likvidaci uvedených aktiv a pozic po selhání určitého klienta, včetně likvidace uvedených aktiv a pozic na úrovni ústřední protistrany, v případě, že z jakéhokoli důvodu nedošlo ve lhůtě pro převod stanovené v ujednání o nepřímém clearingu k převodu uvedenému v písmenu b).

| d) | se po likvidaci těchto aktiv a pozic smluvně zaváže, že zahájí postupy pro vyplácení výnosů z likvidace každému z nepřímých klientů; |
| --- | --- |

d)

se po likvidaci těchto aktiv a pozic smluvně zaváže, že zahájí postupy pro vyplácení výnosů z likvidace každému z nepřímých klientů;

| e) | v případě, že se členu clearingového systému nepodařilo dané nepřímé klienty identifikovat nebo dokončit výplatu výnosů z likvidace podle písmene d) každému z nepřímých klientů, okamžitě vyplatí danému klientovi na účet nepřímých klientů případný zůstatek z likvidace těchto aktiv a pozic. |
| --- | --- |

e)

v případě, že se členu clearingového systému nepodařilo dané nepřímé klienty identifikovat nebo dokončit výplatu výnosů z likvidace podle písmene d) každému z nepřímých klientů, okamžitě vyplatí danému klientovi na účet nepřímých klientů případný zůstatek z likvidace těchto aktiv a pozic.

8.   Člen clearingového systému identifikuje, monitoruje a řídí veškerá podstatná rizika vyplývající z poskytování služeb nepřímého clearingu, jimiž by mohla být dotčena jeho odolnost vůči nepříznivému tržnímu vývoji. Člen clearingového systému zřídí interní postupy s cílem zajistit, aby informace uvedené v čl. 5 odst. 8 nemohly být použity ke komerčním účelům.“.

| 6) | Článek 5 se nahrazuje tímto:

  „Článek 5
  Povinnosti klientů

  1.   Klient, který poskytuje služby nepřímého clearingu, dá nepřímým klientům na vybranou přinejmenším mezi druhy účtů uvedenými v čl. 4 odst. 2 a zajistí, aby nepřímí klienti byli plně informováni o různých úrovních oddělení a rizicích spojených s každým druhem účtu.


  2.   Klient uvedený v odstavci 1 přidělí nepřímým klientům, kteří si v přiměřené lhůtě stanovené tímto klientem sami jeden druh účtu nevybrali, jeden z druhů účtů podle čl. 4 odst. 2. Klient neprodleně informuje nepřímé klienty ohledně rizik spojených s přiděleným druhem účtu. Nepřímý klient si formou písemné žádosti doručené klientovi může kdykoli vybrat jiný druh účtu.


  3.   Klient, který poskytuje služby nepřímého clearingu, vede oddělené záznamy a účty, které mu umožní rozlišovat mezi svými vlastními aktivy a pozicemi a aktivy a pozicemi drženými na účet jeho nepřímých klientů.


  4.   Pokud jsou aktiva a pozice několika nepřímých klientů drženy členem clearingového systému na účtu podle čl. 4 odst. 2 písm. b), poskytuje klient členovi clearingového systému denně veškeré nezbytné informace, jež členovi clearingového systému umožní identifikovat pozice držené na účet každého nepřímého klienta.


  5.   Klient, který poskytuje služby nepřímého clearingu, požádá člena clearingového systému podle volby svých nepřímých klientů, aby otevřel a vedl u ústřední protistrany účty podle čl. 4 odst. 4.


  6.   Klient poskytne svým nepřímým klientům dostatečné informace umožňující těmto nepřímým klientům identifikovat ústřední protistranu a člena clearingového systému, přes něž se provádí clearing jejich pozic.


  7.   Pokud jsou aktiva a pozice jednoho nebo více nepřímých klientů drženy členem clearingového systému na účtu podle čl. 4 odst. 2 písm. b), zahrne tento klient do ujednání o nepřímém clearingu se svými nepřímými klienty veškeré podmínky nezbytné k zajištění toho, aby v případě selhání uvedeného klienta mohl daný člen clearingového systému neprodleně vyplatit nepřímým klientům výnosy z likvidace pozic a aktiv držených na účet těchto nepřímých klientů v souladu s čl. 4 odst. 7.


  8.   Klient poskytuje členovi clearingového systému dostatečné informace k identifikaci, monitoringu a řízení veškerých podstatných rizik vyplývajících z poskytování služeb nepřímého clearingu, jimiž by mohla být dotčena odolnost daného člena clearingového systému.


  9.   Klient musí mít zavedena opatření k zajištění toho, že pokud selže, budou veškeré informace, které drží ve vztahu ke svým nepřímým klientům, okamžitě dostupné členovi clearingového systému, včetně totožnosti nepřímých klientů uvedených v čl. 5 odst. 4.“. |
| --- | --- |

6)

Článek 5 se nahrazuje tímto:

„Článek 5

Povinnosti klientů

1.   Klient, který poskytuje služby nepřímého clearingu, dá nepřímým klientům na vybranou přinejmenším mezi druhy účtů uvedenými v čl. 4 odst. 2 a zajistí, aby nepřímí klienti byli plně informováni o různých úrovních oddělení a rizicích spojených s každým druhem účtu.

2.   Klient uvedený v odstavci 1 přidělí nepřímým klientům, kteří si v přiměřené lhůtě stanovené tímto klientem sami jeden druh účtu nevybrali, jeden z druhů účtů podle čl. 4 odst. 2. Klient neprodleně informuje nepřímé klienty ohledně rizik spojených s přiděleným druhem účtu. Nepřímý klient si formou písemné žádosti doručené klientovi může kdykoli vybrat jiný druh účtu.

3.   Klient, který poskytuje služby nepřímého clearingu, vede oddělené záznamy a účty, které mu umožní rozlišovat mezi svými vlastními aktivy a pozicemi a aktivy a pozicemi drženými na účet jeho nepřímých klientů.

4.   Pokud jsou aktiva a pozice několika nepřímých klientů drženy členem clearingového systému na účtu podle čl. 4 odst. 2 písm. b), poskytuje klient členovi clearingového systému denně veškeré nezbytné informace, jež členovi clearingového systému umožní identifikovat pozice držené na účet každého nepřímého klienta.

5.   Klient, který poskytuje služby nepřímého clearingu, požádá člena clearingového systému podle volby svých nepřímých klientů, aby otevřel a vedl u ústřední protistrany účty podle čl. 4 odst. 4.

6.   Klient poskytne svým nepřímým klientům dostatečné informace umožňující těmto nepřímým klientům identifikovat ústřední protistranu a člena clearingového systému, přes něž se provádí clearing jejich pozic.

7.   Pokud jsou aktiva a pozice jednoho nebo více nepřímých klientů drženy členem clearingového systému na účtu podle čl. 4 odst. 2 písm. b), zahrne tento klient do ujednání o nepřímém clearingu se svými nepřímými klienty veškeré podmínky nezbytné k zajištění toho, aby v případě selhání uvedeného klienta mohl daný člen clearingového systému neprodleně vyplatit nepřímým klientům výnosy z likvidace pozic a aktiv držených na účet těchto nepřímých klientů v souladu s čl. 4 odst. 7.

8.   Klient poskytuje členovi clearingového systému dostatečné informace k identifikaci, monitoringu a řízení veškerých podstatných rizik vyplývajících z poskytování služeb nepřímého clearingu, jimiž by mohla být dotčena odolnost daného člena clearingového systému.

9.   Klient musí mít zavedena opatření k zajištění toho, že pokud selže, budou veškeré informace, které drží ve vztahu ke svým nepřímým klientům, okamžitě dostupné členovi clearingového systému, včetně totožnosti nepřímých klientů uvedených v čl. 5 odst. 4.“.

| 7) | Vkládá se nový článek 5a, který zní:

  „Článek 5a
  Požadavky pro poskytování služeb nepřímého clearingu nepřímými klienty

  1.   Nepřímý klient může poskytovat služby nepřímého clearingu pouze sekundárním nepřímým klientům, pokud strany ujednání o nepřímém clearingu splňují jeden z požadavků stanovených v odstavci 2 a pokud jsou splněny veškeré tyto podmínky:






  a) | daný nepřímý klient je povolenou úvěrovou institucí nebo povoleným investičním podnikem nebo subjektem usazeným ve třetí zemi, který by byl považován za úvěrovou instituci nebo investiční podnik, pokud by tento subjekt byl usazen v Unii; |
| --- | --- | --- |

7)

Vkládá se nový článek 5a, který zní:

„Článek 5a

Požadavky pro poskytování služeb nepřímého clearingu nepřímými klienty

1.   Nepřímý klient může poskytovat služby nepřímého clearingu pouze sekundárním nepřímým klientům, pokud strany ujednání o nepřímém clearingu splňují jeden z požadavků stanovených v odstavci 2 a pokud jsou splněny veškeré tyto podmínky:

a)

daný nepřímý klient je povolenou úvěrovou institucí nebo povoleným investičním podnikem nebo subjektem usazeným ve třetí zemi, který by byl považován za úvěrovou instituci nebo investiční podnik, pokud by tento subjekt byl usazen v Unii;

| b) | daný nepřímý klient a sekundární nepřímý klient uzavřou písemně ujednání o nepřímém clearingu. Ujednání o nepřímém clearingu musí obsahovat nejméně tyto smluvní podmínky:






  i) | obecné podmínky podle čl. 2 odst. 1 písm. b); |
| --- | --- | --- |

b)

daný nepřímý klient a sekundární nepřímý klient uzavřou písemně ujednání o nepřímém clearingu. Ujednání o nepřímém clearingu musí obsahovat nejméně tyto smluvní podmínky:

i)

obecné podmínky podle čl. 2 odst. 1 písm. b);

| ii) | závazek nepřímého klienta, že bude dodržovat veškeré závazky sekundárního nepřímého klienta vůči klientovi s ohledem na transakce spadající pod ujednání o nepřímém clearingu; |
| --- | --- |

ii)

závazek nepřímého klienta, že bude dodržovat veškeré závazky sekundárního nepřímého klienta vůči klientovi s ohledem na transakce spadající pod ujednání o nepřímém clearingu;

| c) | aktiva a pozice sekundárního nepřímého klienta jsou držena členem clearingového systému na účtu podle čl. 4 odst. 2 písm. a). |
| --- | --- |

c)

aktiva a pozice sekundárního nepřímého klienta jsou držena členem clearingového systému na účtu podle čl. 4 odst. 2 písm. a).

Veškeré aspekty ujednání o nepřímém clearingu uvedené v písmenu b) musí být jednoznačně zdokumentovány.

2.   Pro účely odstavce 1 musí strany ujednání o nepřímém clearingu splňovat jeden z těchto požadavků:

| a) | člen clearingového systému a klient patří do stejné skupiny, ale nepřímý klient do této skupiny nepatří; |
| --- | --- |

a)

člen clearingového systému a klient patří do stejné skupiny, ale nepřímý klient do této skupiny nepatří;

| b) | klient a nepřímý klient patří do stejné skupiny, ale člen clearingového systému ani sekundární nepřímý klient do této skupiny nepatří. |
| --- | --- |

b)

klient a nepřímý klient patří do stejné skupiny, ale člen clearingového systému ani sekundární nepřímý klient do této skupiny nepatří.

3.   Při ujednáních o nepřímém clearingu uzavřených stranami v situaci uvedené v odst. 2 písm. a):

| a) | se ustanovení čl. 4 odst. 1, 5, 6 a 8 použijí na klienta, jako kdyby tento klient byl členem clearingového systému; |
| --- | --- |

a)

se ustanovení čl. 4 odst. 1, 5, 6 a 8 použijí na klienta, jako kdyby tento klient byl členem clearingového systému;

| b) | se ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. b) a čl. 5 odst. 2, 3, 6, 8 a 9 použijí na nepřímého klienta, jako kdyby tento nepřímý klient byl klientem. |
| --- | --- |

b)

se ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. b) a čl. 5 odst. 2, 3, 6, 8 a 9 použijí na nepřímého klienta, jako kdyby tento nepřímý klient byl klientem.

4.   Při ujednáních o nepřímém clearingu uzavřených stranami v situaci uvedené v odst. 2 písm. b):

| a) | se ustanovení čl. 4 odst. 5 a 6 použijí na klienta, jako kdyby tento klient byl členem clearingového systému; |
| --- | --- |

a)

se ustanovení čl. 4 odst. 5 a 6 použijí na klienta, jako kdyby tento klient byl členem clearingového systému;

| b) | se ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. b) a čl. 5 odst. 2, 3, 6, 8 a 9 použijí na nepřímého klienta, jako kdyby tento nepřímý klient byl klientem.“. |
| --- | --- |

b)

se ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. b) a čl. 5 odst. 2, 3, 6, 8 a 9 použijí na nepřímého klienta, jako kdyby tento nepřímý klient byl klientem.“.

| 8) | Vkládá se nový článek 5b, který zní:

  „Článek 5b
  Požadavky pro poskytování služeb nepřímého clearingu sekundárními nepřímými klienty

  1.   Sekundární nepřímý klient může poskytovat služby nepřímého clearingu terciárním nepřímým klientům, pouze jsou-li splněny veškeré tyto podmínky:






  a) | daný nepřímý klient a daný sekundární nepřímý klient jsou povolenými úvěrovými institucemi nebo povolenými investičními podniky nebo subjekty usazenými ve třetí zemi, které by byly považovány za úvěrovou instituci nebo investiční podnik, pokud by uvedený subjekt byl usazen v Unii; |
| --- | --- | --- |

8)

Vkládá se nový článek 5b, který zní:

„Článek 5b

Požadavky pro poskytování služeb nepřímého clearingu sekundárními nepřímými klienty

1.   Sekundární nepřímý klient může poskytovat služby nepřímého clearingu terciárním nepřímým klientům, pouze jsou-li splněny veškeré tyto podmínky:

a)

daný nepřímý klient a daný sekundární nepřímý klient jsou povolenými úvěrovými institucemi nebo povolenými investičními podniky nebo subjekty usazenými ve třetí zemi, které by byly považovány za úvěrovou instituci nebo investiční podnik, pokud by uvedený subjekt byl usazen v Unii;

| b) | člen clearingového systému a klientem patří do stejné skupiny, ale nepřímý klient do této skupiny nepatří; |
| --- | --- |

b)

člen clearingového systému a klientem patří do stejné skupiny, ale nepřímý klient do této skupiny nepatří;

| c) | nepřímý klient a sekundární nepřímý klient patří do stejné skupiny, ale terciární nepřímý klient do této skupiny nepatří; |
| --- | --- |

c)

nepřímý klient a sekundární nepřímý klient patří do stejné skupiny, ale terciární nepřímý klient do této skupiny nepatří;

| d) | daný sekundární nepřímý klient a terciární nepřímý klient uzavřou písemně ujednání o nepřímém clearingu. Ujednání o nepřímém clearingu musí obsahovat nejméně tyto smluvní podmínky:






  i) | obecné podmínky podle čl. 2 odst. 1 písm. b); |
| --- | --- | --- |

d)

daný sekundární nepřímý klient a terciární nepřímý klient uzavřou písemně ujednání o nepřímém clearingu. Ujednání o nepřímém clearingu musí obsahovat nejméně tyto smluvní podmínky:

i)

obecné podmínky podle čl. 2 odst. 1 písm. b);

| ii) | závazek sekundárního nepřímého klienta, že bude dodržovat veškeré závazky terciárního nepřímého klienta vůči nepřímému klientovi s ohledem na transakce spadající pod ujednání o nepřímém clearingu; |
| --- | --- |

ii)

závazek sekundárního nepřímého klienta, že bude dodržovat veškeré závazky terciárního nepřímého klienta vůči nepřímému klientovi s ohledem na transakce spadající pod ujednání o nepřímém clearingu;

| e) | aktiva a pozice terciárního nepřímého klienta jsou držena členem clearingového systému na účtu podle čl. 4 odst. 2 písm. a). |
| --- | --- |

e)

aktiva a pozice terciárního nepřímého klienta jsou držena členem clearingového systému na účtu podle čl. 4 odst. 2 písm. a).

Veškeré aspekty ujednání o nepřímém clearingu uvedené v písm. d) prvního pododstavce musí být jednoznačně zdokumentovány.

2.   Pokud sekundární nepřímý klient poskytuje služby nepřímého clearingu podle odstavce 1:

| a) | ustanovení čl. 4 odst. 1, 5, 6 a 8 se použijí na klienta i na nepřímého klienta, jako kdyby byli členy clearingového systému; |
| --- | --- |

a)

ustanovení čl. 4 odst. 1, 5, 6 a 8 se použijí na klienta i na nepřímého klienta, jako kdyby byli členy clearingového systému;

| b) | ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. b) a čl. 5 odst. 2, 3, 6, 8 a 9 se použijí na nepřímého klienta i na sekundárního nepřímého klienta, jako kdyby byli klienty.“. |
| --- | --- |

b)

ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. b) a čl. 5 odst. 2, 3, 6, 8 a 9 se použijí na nepřímého klienta i na sekundárního nepřímého klienta, jako kdyby byli klienty.“.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 3. ledna 2018.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. září 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (Úř. věst. L 166, 11.6.1998, s. 45).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 84).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84).

4

(5)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013 ze dne 19. prosince 2012, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 s ohledem na regulační technické normy týkající se ujednání o nepřímém clearingu, povinnosti clearingu, veřejného rejstříku, přístupu k obchodnímu systému, nefinančních smluvních stran a technik zmírňování rizika pro OTC derivátové smlouvy, u nichž ústřední protistrana neprovádí clearing (Úř. věst. L 52, 23.2.2013, s. 11).

5

---

| 21.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 304/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 304/20

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2156

ze dne 7. listopadu 2017

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Kiełbasa piaszczańska“ (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Kiełbasa piaszczańska“ předložená Polskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Kiełbasa piaszczańska“ předložená Polskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Kiełbasa piaszczańska“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Kiełbasa piaszczańska“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název „Kiełbasa piaszczańska“ (CHZO) se zapisuje do rejstříku.

Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.2 Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.) podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. listopadu 2017.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. C 205, 29.6.2017, s. 70.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 21.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 304/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 304/21

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2157

ze dne 16. listopadu 2017,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 211/2012 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (1), a zejména čl. 57 odst. 4 a čl. 58 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (2), je nutné přijmout opatření týkající se zařazení určitého zboží. |
| --- | --- |

(1)

Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (2), je nutné přijmout opatření týkající se zařazení určitého zboží.

| (2) | Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 211/2012 (3) byl výrobek sestávající ze směsi ethylalkoholu (70 % hmotnostních) a benzinu (motorový benzin) vyhovujícího normě EN 228 (30 % hmotnostních) zařazen do kódu KN 2207 20 00. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 211/2012 (3) byl výrobek sestávající ze směsi ethylalkoholu (70 % hmotnostních) a benzinu (motorový benzin) vyhovujícího normě EN 228 (30 % hmotnostních) zařazen do kódu KN 2207 20 00.

| (3) | Prováděcím nařízením (EU) č. 626/2014 (4) Komise zavedla doplňkovou poznámku 12 ke kapitole 22 druhé části kombinované nomenklatury. Důvody pro zařazení dotčeného výrobku prováděcím nařízením (EU) č. 211/2012 do kódu KN 2207 20 00 by měly být v souladu s pravidly stanovenými v uvedené doplňkové poznámce, aby se zabránilo případným rozdílům v sazebním zařazení specifických směsí ethylalkoholu s ostatními látkami a aby se zajistilo jednotné uplatňování kombinované nomenklatury v Unii. Z popisu výrobku uvedeného v příloze prováděcího nařízení (EU) č. 211/2012 by mělo rovněž jasně vyplývat, že výrobek je používán jako surovina k výrobě paliv pro motorová vozidla. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcím nařízením (EU) č. 626/2014 (4) Komise zavedla doplňkovou poznámku 12 ke kapitole 22 druhé části kombinované nomenklatury. Důvody pro zařazení dotčeného výrobku prováděcím nařízením (EU) č. 211/2012 do kódu KN 2207 20 00 by měly být v souladu s pravidly stanovenými v uvedené doplňkové poznámce, aby se zabránilo případným rozdílům v sazebním zařazení specifických směsí ethylalkoholu s ostatními látkami a aby se zajistilo jednotné uplatňování kombinované nomenklatury v Unii. Z popisu výrobku uvedeného v příloze prováděcího nařízení (EU) č. 211/2012 by mělo rovněž jasně vyplývat, že výrobek je používán jako surovina k výrobě paliv pro motorová vozidla.

| (4) | Prováděcí nařízení (EU) č. 211/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Prováděcí nařízení (EU) č. 211/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 211/2012 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. listopadu 2017.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Stephen QUEST

generální ředitel

Generální ředitelství pro daně a celní unii

---

(1)  
  Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 211/2012 ze dne 12. března 2012 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury (Úř. věst. L 73, 13.3.2012, s. 1).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 626/2014 ze dne 10. června 2014, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 174, 13.6.2014, s. 26).

4

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

| Popis zboží | Zařazení (kód KN) | Odůvodnění |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Výrobek má toto složení (v % hmotnostních):







  — | ethylalkohol | 70 |
| — | benzin (motorový benzin) vyhovující normě EN 228 | 30 |

Popis zboží

Zařazení (kód KN)

Odůvodnění

(1)

(2)

(3)

Výrobek má toto složení (v % hmotnostních):

—

ethylalkohol

70

—

benzin (motorový benzin) vyhovující normě EN 228

30

Výrobek je používán jako surovina k výrobě paliv pro motorová vozidla.

Přepravuje se ve velkých množstvích.

2207 20 00

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na doplňkové poznámce 12 ke kapitole 22 a na znění kódů KN 2207 a 2207 20 00 .

Výrobek je směs ethylalkoholu a benzinu (motorového benzinu). Procentní zastoupení benzinu (motorového benzinu) ve výrobku jej činí nezpůsobilým k lidskému požívání, avšak nebrání jeho použití k průmyslovým účelům (viz rovněž vysvětlivky k harmonizovanému systému k číslu 2207 , čtvrtý odstavec).

Výrobek je tedy nutné zařadit do kódu KN 2207 20 00 jako denaturovaný ethylalkohol.

---

| 21.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 304/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 304/24

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2158

ze dne 20. listopadu 2017,

kterým se stanoví zmírňující opatření a porovnávací hodnoty pro snížení přítomnosti akrylamidu v potravinách

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (1), a zejména na čl. 4 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 852/2004 má zajistit vysokou úroveň ochrany spotřebitele s ohledem na bezpečnost potravin. Definuje „hygienu potravin“ jako soubor opatření a podmínek nezbytných pro omezování nebezpečí a pro zajištění vhodnosti potraviny k lidské spotřebě s přihlédnutím k jejímu určenému použití. K rizikům pro bezpečnost potravin dochází tehdy, je-li potravina vystavena nebezpečným látkám, což má za následek kontaminaci takové potraviny. Rizika pro potraviny mohou být biologická, chemická nebo fyzikální. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 852/2004 má zajistit vysokou úroveň ochrany spotřebitele s ohledem na bezpečnost potravin. Definuje „hygienu potravin“ jako soubor opatření a podmínek nezbytných pro omezování nebezpečí a pro zajištění vhodnosti potraviny k lidské spotřebě s přihlédnutím k jejímu určenému použití. K rizikům pro bezpečnost potravin dochází tehdy, je-li potravina vystavena nebezpečným látkám, což má za následek kontaminaci takové potraviny. Rizika pro potraviny mohou být biologická, chemická nebo fyzikální.

| (2) | Akrylamid je kontaminující látka podle definice v nařízení Rady (EHS) č. 315/93 (2) a jako takový je chemickým rizikem v potravinovém řetězci. |
| --- | --- |

(2)

Akrylamid je kontaminující látka podle definice v nařízení Rady (EHS) č. 315/93 (2) a jako takový je chemickým rizikem v potravinovém řetězci.

| (3) | Akrylamid je organická sloučenina s nízkou molekulární hmotností, dobře rozpustná ve vodě, která vzniká z přirozeně se vyskytujících složek, asparaginu a cukrů, v určitých potravinách, jsou-li připravovány při teplotách typicky vyšších než 120 °C a nízké vlhkosti. Tvoří se převážně v pečených nebo smažených potravinách bohatých na sacharidy, jejichž suroviny obsahují jeho prekurzory, jako např. obiloviny, brambory a kávová zrna. |
| --- | --- |

(3)

Akrylamid je organická sloučenina s nízkou molekulární hmotností, dobře rozpustná ve vodě, která vzniká z přirozeně se vyskytujících složek, asparaginu a cukrů, v určitých potravinách, jsou-li připravovány při teplotách typicky vyšších než 120 °C a nízké vlhkosti. Tvoří se převážně v pečených nebo smažených potravinách bohatých na sacharidy, jejichž suroviny obsahují jeho prekurzory, jako např. obiloviny, brambory a kávová zrna.

| (4) | Vzhledem k tomu, že množství akrylamidu v některých potravinách se zdá být výrazně vyšší než množství ve srovnatelných výrobcích v téže kategorii výrobků, vyzvalo doporučení Komise 2013/647/EU (3) příslušné orgány členských států k provedení šetření metod výroby a zpracování, jež používají provozovatelé potravinářských podniků, pokud množství akrylamidu v konkrétní potravině přesahuje směrné hodnoty stanovené v příloze uvedeného doporučení. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k tomu, že množství akrylamidu v některých potravinách se zdá být výrazně vyšší než množství ve srovnatelných výrobcích v téže kategorii výrobků, vyzvalo doporučení Komise 2013/647/EU (3) příslušné orgány členských států k provedení šetření metod výroby a zpracování, jež používají provozovatelé potravinářských podniků, pokud množství akrylamidu v konkrétní potravině přesahuje směrné hodnoty stanovené v příloze uvedeného doporučení.

| (5) | V roce 2015 přijala vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „komise CONTAM“) při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) stanovisko o akrylamidu v potravinách (4). Na základě studií na zvířatech potvrzuje úřad předchozí hodnocení, podle kterého akrylamid v potravinách potenciálně zvyšuje riziko vzniku rakoviny u spotřebitelů ve všech věkových skupinách. Vzhledem k tomu, že se akrylamid vyskytuje v celé řadě každodenně konzumovaných potravin, týká se tato obava všech spotřebitelů, ovšem děti jsou nejvíce exponovanou věkovou skupinou na základě tělesné hmotnosti. Možné škodlivé účinky akrylamidu na nervový systém, prenatální a postnatální vývoj a mužskou reprodukci nebyly na základě stávajících úrovní dietární expozice považovány za hrozbu. Stávající úrovně dietární expozice akrylamidu napříč věkovými skupinami poukazují na obavu s ohledem na jeho karcinogenní účinky. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2015 přijala vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „komise CONTAM“) při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) stanovisko o akrylamidu v potravinách (4). Na základě studií na zvířatech potvrzuje úřad předchozí hodnocení, podle kterého akrylamid v potravinách potenciálně zvyšuje riziko vzniku rakoviny u spotřebitelů ve všech věkových skupinách. Vzhledem k tomu, že se akrylamid vyskytuje v celé řadě každodenně konzumovaných potravin, týká se tato obava všech spotřebitelů, ovšem děti jsou nejvíce exponovanou věkovou skupinou na základě tělesné hmotnosti. Možné škodlivé účinky akrylamidu na nervový systém, prenatální a postnatální vývoj a mužskou reprodukci nebyly na základě stávajících úrovní dietární expozice považovány za hrozbu. Stávající úrovně dietární expozice akrylamidu napříč věkovými skupinami poukazují na obavu s ohledem na jeho karcinogenní účinky.

| (6) | Vzhledem k závěrům úřadu s ohledem na karcinogenní účinky akrylamidu a při neexistenci jakýchkoli konzistentních a povinných opatření, která by měla být uplatňována potravinářskými podniky za účelem snížení množství akrylamidu, je nezbytné zajistit bezpečnost potravin a snížit přítomnost akrylamidu v potravinách tam, kde suroviny obsahují jeho prekurzory, stanovením vhodných zmírňujících opatření. Množství akrylamidu lze snížit prostřednictvím zmírňujícího přístupu, například prováděním správné hygienické praxe a používáním postupů založených na zásadách analýzy rizik a kritických kontrolních bodů (HACCP). |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k závěrům úřadu s ohledem na karcinogenní účinky akrylamidu a při neexistenci jakýchkoli konzistentních a povinných opatření, která by měla být uplatňována potravinářskými podniky za účelem snížení množství akrylamidu, je nezbytné zajistit bezpečnost potravin a snížit přítomnost akrylamidu v potravinách tam, kde suroviny obsahují jeho prekurzory, stanovením vhodných zmírňujících opatření. Množství akrylamidu lze snížit prostřednictvím zmírňujícího přístupu, například prováděním správné hygienické praxe a používáním postupů založených na zásadách analýzy rizik a kritických kontrolních bodů (HACCP).

| (7) | V souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 852/2004 musí provozovatelé potravinářských podniků dodržovat postupy nezbytné pro splnění úkolů stanovených za účelem dosažení cílů uvedeného nařízení a využívat odběr vzorků a analýzu podle potřeby za účelem zachování své vlastní výkonnosti. V tomto ohledu může stanovení cílů, například porovnávacích hodnot, pomáhat při provádění hygienických pravidel a zároveň zajistit snížení úrovně expozice určitým rizikům. Zmírňující opatření by snížila výskyt akrylamidu v potravinách. Za účelem kontroly souladu s porovnávacími hodnotami by měla být účinnost zmírňujících opatření ověřena prostřednictvím odběru vzorků a analýzy. |
| --- | --- |

(7)

V souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 852/2004 musí provozovatelé potravinářských podniků dodržovat postupy nezbytné pro splnění úkolů stanovených za účelem dosažení cílů uvedeného nařízení a využívat odběr vzorků a analýzu podle potřeby za účelem zachování své vlastní výkonnosti. V tomto ohledu může stanovení cílů, například porovnávacích hodnot, pomáhat při provádění hygienických pravidel a zároveň zajistit snížení úrovně expozice určitým rizikům. Zmírňující opatření by snížila výskyt akrylamidu v potravinách. Za účelem kontroly souladu s porovnávacími hodnotami by měla být účinnost zmírňujících opatření ověřena prostřednictvím odběru vzorků a analýzy.

| (8) | Je tudíž vhodné zavést zmírňující opatření, která identifikují kroky zpracování potravin náchylné k tvorbě akrylamidu v potravinách, a stanovit činnosti pro snížení množství akrylamidu v uvedených potravinách. |
| --- | --- |

(8)

Je tudíž vhodné zavést zmírňující opatření, která identifikují kroky zpracování potravin náchylné k tvorbě akrylamidu v potravinách, a stanovit činnosti pro snížení množství akrylamidu v uvedených potravinách.

| (9) | Zmírňující opatření stanovená v tomto nařízení jsou založena na současných vědeckotechnických poznatcích a prokázalo se, že v důsledku snižují množství akrylamidu bez nežádoucího ovlivnění kvality a mikrobiální bezpečnosti výrobku. Uvedená zmírňující opatření byla stanovena po rozsáhlých konzultacích s organizacemi zastupujícími dotčené provozovatele potravinářských podniků, spotřebitele a odborníky z příslušných orgánů členských států. Pokud zmírňující opatření zahrnují použití potravinářských přídatných látek a jiných látek, měly by být dané potravinářské přídatné látky a jiné látky použity v souladu s jejich povolením použití. |
| --- | --- |

(9)

Zmírňující opatření stanovená v tomto nařízení jsou založena na současných vědeckotechnických poznatcích a prokázalo se, že v důsledku snižují množství akrylamidu bez nežádoucího ovlivnění kvality a mikrobiální bezpečnosti výrobku. Uvedená zmírňující opatření byla stanovena po rozsáhlých konzultacích s organizacemi zastupujícími dotčené provozovatele potravinářských podniků, spotřebitele a odborníky z příslušných orgánů členských států. Pokud zmírňující opatření zahrnují použití potravinářských přídatných látek a jiných látek, měly by být dané potravinářské přídatné látky a jiné látky použity v souladu s jejich povolením použití.

| (10) | Porovnávací hodnoty jsou ukazateli, které se použijí k ověření účinnosti zmírňujících opatření, a vycházejí ze zkušeností a výskytu u širokých kategorií potravin. Měly by být stanoveny na nejnižší přiměřeně dosažitelné úrovni při uplatnění všech příslušných zmírňujících opatření. Porovnávací hodnoty by měly být určeny při zohlednění nejnovějších údajů o výskytu z databáze úřadu, přičemž se má za to, že u široké kategorie potravin lze obvykle uplatněním správné praxe snížit množství akrylamidu u 10 % – 15 % výroby s nejvyšším množstvím. Bylo vzato na vědomí, že specifikované kategorie potravin jsou v určitých případech široké, a že pro konkrétní potraviny v rámci takto široké kategorie potravin mohou platit zvláštní výrobní, geografické nebo sezónní podmínky nebo vlastnosti produktu, které znemožňují dosažení porovnávacích hodnot navzdory uplatnění všech zmírňujících opatření. V těchto situacích by měl být provozovatel potravinářského podniku schopen předložit důkazy o tom, že příslušná zmírňující opatření uplatnil. |
| --- | --- |

(10)

Porovnávací hodnoty jsou ukazateli, které se použijí k ověření účinnosti zmírňujících opatření, a vycházejí ze zkušeností a výskytu u širokých kategorií potravin. Měly by být stanoveny na nejnižší přiměřeně dosažitelné úrovni při uplatnění všech příslušných zmírňujících opatření. Porovnávací hodnoty by měly být určeny při zohlednění nejnovějších údajů o výskytu z databáze úřadu, přičemž se má za to, že u široké kategorie potravin lze obvykle uplatněním správné praxe snížit množství akrylamidu u 10 % – 15 % výroby s nejvyšším množstvím. Bylo vzato na vědomí, že specifikované kategorie potravin jsou v určitých případech široké, a že pro konkrétní potraviny v rámci takto široké kategorie potravin mohou platit zvláštní výrobní, geografické nebo sezónní podmínky nebo vlastnosti produktu, které znemožňují dosažení porovnávacích hodnot navzdory uplatnění všech zmírňujících opatření. V těchto situacích by měl být provozovatel potravinářského podniku schopen předložit důkazy o tom, že příslušná zmírňující opatření uplatnil.

| (11) | Porovnávací hodnoty by měly být Komisí pravidelně přezkoumávány s cílem stanovit nižší hodnoty v reakci na trvale se snižující přítomnost akrylamidu v potravinách. |
| --- | --- |

(11)

Porovnávací hodnoty by měly být Komisí pravidelně přezkoumávány s cílem stanovit nižší hodnoty v reakci na trvale se snižující přítomnost akrylamidu v potravinách.

| (12) | Provozovatelé potravinářských podniků, kteří vyrábějí potraviny v oblasti působnosti tohoto nařízení a kteří provozují maloobchodní aktivity a/nebo přímo dodávají pouze místnímu maloobchodu, jsou typicky provozovateli drobných podniků. Proto jsou zmírňující opatření upravena podle povahy jejich provozu. Nicméně na provozovatele potravinářských podniků, kteří jsou součástí nebo franšízou většího, vzájemně propojeného provozu a kteří jsou centrálně zásobováni, by se měla vztahovat další zmírňující opatření praktikovatelná pro větší podniky, protože uvedená opatření dále snižují přítomnost akrylamidu v potravinách a jejich použití je v těchto podnicích uskutečnitelné. |
| --- | --- |

(12)

Provozovatelé potravinářských podniků, kteří vyrábějí potraviny v oblasti působnosti tohoto nařízení a kteří provozují maloobchodní aktivity a/nebo přímo dodávají pouze místnímu maloobchodu, jsou typicky provozovateli drobných podniků. Proto jsou zmírňující opatření upravena podle povahy jejich provozu. Nicméně na provozovatele potravinářských podniků, kteří jsou součástí nebo franšízou většího, vzájemně propojeného provozu a kteří jsou centrálně zásobováni, by se měla vztahovat další zmírňující opatření praktikovatelná pro větší podniky, protože uvedená opatření dále snižují přítomnost akrylamidu v potravinách a jejich použití je v těchto podnicích uskutečnitelné.

| (13) | Účinnost zmírňujících opatření při snižování obsahu akrylamidu by měla být ověřena odběrem vzorků a analýzou. Je vhodné stanovit požadavky na odběr vzorků a analýzu, které by měli provozovatelé potravinářských podniků provádět. Pokud jde o odběr vzorků, měly by být stanoveny analytické požadavky a četnost odběru vzorků, aby bylo zajištěno, že získané analytické výsledky budou pro jejich výrobu reprezentativní. Provozovatelé potravinářských podniků, kteří vyrábějí potraviny v oblasti působnosti tohoto nařízení a kteří provozují maloobchodní aktivity a/nebo přímo dodávají pouze místnímu maloobchodu, jsou od povinnosti odběru vzorků a analýzy své výroby, pokud jde o přítomnost akrylamidu, osvobozeni, protože takový požadavek by jejich podnik neúměrně zatížil. |
| --- | --- |

(13)

Účinnost zmírňujících opatření při snižování obsahu akrylamidu by měla být ověřena odběrem vzorků a analýzou. Je vhodné stanovit požadavky na odběr vzorků a analýzu, které by měli provozovatelé potravinářských podniků provádět. Pokud jde o odběr vzorků, měly by být stanoveny analytické požadavky a četnost odběru vzorků, aby bylo zajištěno, že získané analytické výsledky budou pro jejich výrobu reprezentativní. Provozovatelé potravinářských podniků, kteří vyrábějí potraviny v oblasti působnosti tohoto nařízení a kteří provozují maloobchodní aktivity a/nebo přímo dodávají pouze místnímu maloobchodu, jsou od povinnosti odběru vzorků a analýzy své výroby, pokud jde o přítomnost akrylamidu, osvobozeni, protože takový požadavek by jejich podnik neúměrně zatížil.

| (14) | Vedle odběru vzorků a analýzy ze strany provozovatelů podniků vyžaduje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (5), aby členské státy pravidelně prováděly úřední kontroly za účelem zajištění dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin. Odběry vzorků a analýzy prováděné členskými státy v souvislosti s úředními kontrolami by měly být v souladu s postupy odběru vzorků a analytickými kritérii zavedenými v rámci uplatňování nařízení (ES) č. 882/2004. |
| --- | --- |

(14)

Vedle odběru vzorků a analýzy ze strany provozovatelů podniků vyžaduje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (5), aby členské státy pravidelně prováděly úřední kontroly za účelem zajištění dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin. Odběry vzorků a analýzy prováděné členskými státy v souvislosti s úředními kontrolami by měly být v souladu s postupy odběru vzorků a analytickými kritérii zavedenými v rámci uplatňování nařízení (ES) č. 882/2004.

| (15) | Pro doplnění opatření stanovených tímto nařízením by po vstupu tohoto nařízení v platnost mělo být zváženo stanovení nejvyšších množství akrylamidu v určitých potravinách v souladu s nařízením (EHS) č. 315/93. |
| --- | --- |

(15)

Pro doplnění opatření stanovených tímto nařízením by po vstupu tohoto nařízení v platnost mělo být zváženo stanovení nejvyšších množství akrylamidu v určitých potravinách v souladu s nařízením (EHS) č. 315/93.

| (16) | Zavedení zmírňujících opatření provozovateli potravinářských podniků může vyžadovat změny jejich stávajícího výrobního procesu, a proto je vhodné stanovit přechodné období, než se použijí opatření stanovená tímto nařízením. |
| --- | --- |

(16)

Zavedení zmírňujících opatření provozovateli potravinářských podniků může vyžadovat změny jejich stávajícího výrobního procesu, a proto je vhodné stanovit přechodné období, než se použijí opatření stanovená tímto nařízením.

| (17) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(17)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Oblast působnosti

1.   Aniž jsou dotčena platná ustanovení právních předpisů Unie v oblasti potravin, musí provozovatelé potravinářských podniků, kteří vyrábějí a uvádějí na trh potraviny uvedené v odstavci 2, v souladu s článkem 2 uplatnit zmírňující opatření stanovená v přílohách I a II za účelem dosažení množství akrylamidu na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni nižší než porovnávací hodnoty stanovené v příloze IV.

2.   Potraviny zmiňované v odstavci 1 jsou tyto:

| a) | hranolky, jiné krájené (fritované) výrobky a plátkované bramborové lupínky z čerstvých brambor; |
| --- | --- |

a)

hranolky, jiné krájené (fritované) výrobky a plátkované bramborové lupínky z čerstvých brambor;

| b) | bramborové lupínky, snacky, krekry a jiné bramborové výrobky z bramborového těsta; |
| --- | --- |

b)

bramborové lupínky, snacky, krekry a jiné bramborové výrobky z bramborového těsta;

| c) | chléb; |
| --- | --- |

c)

chléb;

| d) | snídaňové cereálie (kromě obilné kaše); |
| --- | --- |

d)

snídaňové cereálie (kromě obilné kaše);

| e) | jemné pečivo: keksy, sušenky, suchary, cereální tyčinky, scones, kornouty, oplatky, lívance a perník, jakož i krekry, křupavé chleby a náhražky chleba. V této kategorii je krekr trvanlivá sušenka (pečený výrobek se základem z obilné mouky); |
| --- | --- |

e)

jemné pečivo: keksy, sušenky, suchary, cereální tyčinky, scones, kornouty, oplatky, lívance a perník, jakož i krekry, křupavé chleby a náhražky chleba. V této kategorii je krekr trvanlivá sušenka (pečený výrobek se základem z obilné mouky);

| f) | káva:






  i) | pražená káva; |
| --- | --- | --- |

f)

káva:

i)

pražená káva;

| ii) | instantní (rozpustná) káva; |
| --- | --- |

ii)

instantní (rozpustná) káva;

| g) | náhražky kávy; |
| --- | --- |

g)

náhražky kávy;

| h) | potraviny pro malé děti a obilné příkrmy určené pro kojence a malé děti podle definice v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013 (6). |
| --- | --- |

h)

potraviny pro malé děti a obilné příkrmy určené pro kojence a malé děti podle definice v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013 (6).

Článek 2

Zmírňující opatření

1.   Provozovatelé potravinářských podniků, kteří vyrábějí a uvádějí na trh potraviny uvedené v čl. 1 odst. 2, uplatní zmírňující opatření stanovená v příloze I.

2.   Odchylně od odstavce 1, provozovatelé potravinářských podniků, kteří vyrábějí potraviny uvedené v čl. 1 odst. 2 a kteří provozují maloobchodní aktivity a/nebo přímo dodávají pouze místnímu maloobchodu, uplatní zmírňující opatření stanovená v části A přílohy II.

3.   Provozovatelé potravinářských podniků uvedení v odstavci 2, kteří provozují činnost v zařízeních pod přímou kontrolou a kteří provozují činnost pod jednou ochrannou známkou nebo obchodní licencí jako součást nebo franšíza většího, vzájemně propojeného provozu a podle pokynů provozovatele potravinářského podniku, jenž centrálně dodává potraviny uvedené v čl. 1 odst. 2, uplatní další zmírňující opatření stanovená v části B přílohy II.

4.   Při překročení porovnávacích hodnot přezkoumají provozovatelé potravinářských podniků uplatněná zmírňující opatření a upraví procesy a kontroly s cílem dosáhnout množství akrylamidu na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni nižších než porovnávací hodnoty stanovené v příloze IV. Provozovatelé potravinářských podniků zohlední bezpečnost potravin, zvláštní výrobní a geografické podmínky nebo vlastnosti výrobku.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

| 1) | definice pojmů „potraviny“, „provozovatel potravinářského podniku“, „maloobchod“, „uvádění na trh“ a „konečný spotřebitel“ stanovené v článcích 2 a 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (7); |
| --- | --- |

1)

definice pojmů „potraviny“, „provozovatel potravinářského podniku“, „maloobchod“, „uvádění na trh“ a „konečný spotřebitel“ stanovené v článcích 2 a 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (7);

7

| 2) | „porovnávacími hodnotami“ se rozumí ukazatele, které se použijí k ověření účinnosti zmírňujících opatření, a vycházejí ze zkušeností a výskytu u širokých kategorií potravin. |
| --- | --- |

2)

„porovnávacími hodnotami“ se rozumí ukazatele, které se použijí k ověření účinnosti zmírňujících opatření, a vycházejí ze zkušeností a výskytu u širokých kategorií potravin.

Článek 4

Odběr vzorků a analýza

1.   Provozovatelé potravinářských podniků uvedení v čl. 2 odst. 1 zavedou program pro vlastní odběr vzorků a analýzu množství akrylamidu v potravinách uvedených na seznamu v čl. 1 odst. 2.

2.   Provozovatelé potravinářských podniků uvedení v čl. 2 odst. 1 vedou záznamy o uplatněných zmírňujících opatřeních stanovených v příloze I.

3.   Provozovatelé potravinářských podniků uvedení v čl. 2 odst. 3 vedou záznamy o uplatněných zmírňujících opatřeních stanovených v částech A a B přílohy II.

4.   Provozovatelé potravinářských podniků uvedení v čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 3 provádí odběr vzorků a analýzu za účelem určení množství akrylamidu v potravinách v souladu s požadavky stanovenými v příloze III a výsledky odběru vzorků a analýzy zaznamenají.

5.   Pokud výsledky odběru vzorků a analýzy ukazují, že množství nejsou nižší než porovnávací hodnoty akrylamidu stanovené v příloze IV, přezkoumají provozovatelé potravinářských podniků uvedení v čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 3 neprodleně zmírňující opatření v souladu s čl. 2 odst. 4.

6.   Odchylně se tento článek nevztahuje na provozovatele potravinářských podniků uvedené v čl. 2 odst. 2. Zmínění provozovatelé potravinářských podniků musí být schopni předložit důkazy o uplatnění zmírňujících opatření stanovených v části A přílohy II.

Článek 5

Přezkum množství akrylamidu

Komise přezkoumá porovnávací hodnoty přítomnosti akrylamidu v potravinách, jež jsou stanoveny v příloze IV, každé tři roky a poprvé do tří let ode dne použitelnosti tohoto nařízení.

Přezkum porovnávacích hodnot se zakládá na údajích o výskytu akrylamidu z databáze úřadu týkajících se období přezkumu a poskytnutých do databáze úřadu příslušnými orgány a provozovateli potravinářských podniků.

Článek 6

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se od 11. dubna 2018.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. listopadu 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (Úř. věst. L 37, 13.2.1993, s. 1).

2

(3)  Doporučení Komise 2013/647/EU ze dne 8. listopadu 2013 o zkoumání množství akrylamidu v potravinách (Úř. věst. L 301, 12.11.2013, s. 15).

3

(4)  EFSA Journal 2015;13(6):4104.

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013 ze dne 12. června 2013 o potravinách určených pro kojence a malé děti, potravinách pro zvláštní lékařské účely a náhradě celodenní stravy pro regulaci hmotnosti a o zrušení směrnice Rady 92/52/EHS, směrnic Komise 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES a 2006/141/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/39/ES a nařízení Komise (ES) č. 41/2009 a (ES) č. 953/2009 (Úř. věst. L 181, 29.6.2013, s. 35).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1).

7

---

PŘÍLOHA I

ZMÍRŇUJÍCÍ OPATŘENÍ UVEDENÁ V ČL. 2 ODST. 1

Pokud zmírňující opatření uvedená v této příloze zahrnují použití potravinářských přídatných látek a jiných látek, použijí se dané potravinářské přídatné látky a jiné látky v souladu s ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1332/2008 (1) a (ES) č. 1333/2008 (2) a nařízení Komise (EU) č. 231/2012 (3).

I.   VÝROBKY NA BÁZI SYROVÝCH BRAMBOR

Výběr vhodných odrůd brambor

| 1. | Provozovatelé potravinářských podniků určí a použijí takové odrůdy brambor, které jsou vhodné pro daný typ výrobku a u nichž je obsah prekurzorů akrylamidu, jako jsou redukující cukry (fruktóza a glukóza) a asparagin, pro dané regionální podmínky nejnižší. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Provozovatelé potravinářských podniků použijí takové odrůdy brambor, které byly skladovány za podmínek, které jsou použitelné na konkrétní odrůdu brambor a po dobu skladování stanovenou pro konkrétní odrůdu. Uskladněné brambory se použijí během optimální doby v rámci skladovacího cyklu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Provozovatelé potravinářských podniků určí odrůdy brambor s nižším potenciálem tvorby akrylamidu při pěstování, uskladnění a během zpracování potravin. Výsledky musí být zdokumentovány. |
| --- | --- |

3.

Kritéria přijatelnosti

| 1. | Provozovatelé potravinářských podniků ve svých ujednáních týkajících se dodávek brambor specifikují maximální obsah redukujících cukrů v bramborách a také maximální množství otlučených, skvrnitých nebo poškozených brambor. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dojde-li k překročení specifikovaného obsahu redukujících cukrů v bramborách a množství otlučených, skvrnitých nebo poškozených brambor, mohou provozovatelé potravinářských podniků přijmout dodávku brambor při určení dalších dostupných zmírňujících opatření, která mají být přijata k zajištění toho, aby byl akrylamid v konečném výrobku přítomen na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni nižší než porovnávací hodnota stanovená v příloze IV. |
| --- | --- |

2.

Skladování a přeprava brambor

| 1. | V případě, že provozovatelé potravinářských podniků provozují svá vlastní skladovací zařízení:






  — | musí být teplota vhodná pro uskladněnou odrůdu brambor a musí být vyšší než 6 °C, |
| --- | --- | --- |

1.

—

musí být teplota vhodná pro uskladněnou odrůdu brambor a musí být vyšší než 6 °C,

| — | musí být hladina vlhkosti taková, aby se minimalizovalo sládnutí brambor v důsledku stárnutí, |
| --- | --- |

—

musí být hladina vlhkosti taková, aby se minimalizovalo sládnutí brambor v důsledku stárnutí,

| — | u dlouhodobě uskladněných brambor, je-li to povoleno, musí být za použití vhodných prostředků potlačeno klíčení, |
| --- | --- |

—

u dlouhodobě uskladněných brambor, je-li to povoleno, musí být za použití vhodných prostředků potlačeno klíčení,

| — | musí být množství redukujících cukrů v bramborách během skladování testováno. |
| --- | --- |

—

musí být množství redukujících cukrů v bramborách během skladování testováno.

| 2. | U šarží brambor musí být monitorovány redukující cukry v době sklizně. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Provozovatelé potravinářských podniků specifikují podmínky přepravy brambor, pokud jde o teplotu a dobu, především tehdy, když jsou vnější teploty podstatně nižší než teplotní režim používaný během skladování, aby bylo zajištěno, že teplota během přepravy brambor neklesne pod teplotní režim používaný během skladování. Tyto specifikace musí být zdokumentovány. |
| --- | --- |

3.

a)   PLÁTKOVANÉ BRAMBOROVÉ LUPÍNKY

Návrh receptury a procesu

| 1. | Pro každý návrh výrobku specifikují provozovatelé potravinářských podniků teploty oleje na smažení na výstupu z fritézy. Uvedené teploty musí být tak nízké, jak je reálně možné na dané lince a u konkrétního výrobku, v souladu s normami kvality a bezpečnosti potravin a s přihlédnutím k relevantním faktorům, jako je výrobce fritézy, typ fritézy, odrůda brambor, celkový obsah sušiny, velikost brambor, podmínky pěstování, obsah cukru, sezónnost a cílový obsah vlhkosti pro daný výrobek. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V případě, že je teplota oleje na smažení na výstupu z fritézy vyšší než 168 °C z důvodu specifického výrobku, návrhu nebo technologie, předloží provozovatelé potravinářských podniků údaje, které prokazují, že množství akrylamidu v hotovém výrobku je na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni a že je dosaženo porovnávací hodnoty stanovené v příloze IV. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pro každý návrh výrobku specifikují provozovatelé potravinářských podniků obsah vlhkosti po smažení, který bude stanoven tak vysoko, jak jen je reálně možné pro konkrétní výrobní linku a konkrétní výrobek, v souladu s očekávanými normami kvality a bezpečnosti potravin a s přihlédnutím k relevantním faktorům, jako je odrůda brambor, sezónnost, velikost hlízy a teplota při výstupu z fritézy. Minimální obsah vlhkosti nesmí být nižší než 1,0 %. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Provozovatelé potravinářských podniků u bramborových lupínků po smažení použijí třídění podle barvy (manuální a/nebo opticko-elektronické) prováděné in-line. |
| --- | --- |

4.

b)   HRANOLKY A JINÉ KRÁJENÉ FRITOVANÉ NEBO V TROUBĚ PEČENÉ VÝROBKY Z BRAMBOR

Návrh receptury a procesu

| 1. | Před použitím musí být brambory testovány na redukující cukry. To lze provést zkouškou smažením za použití barev jako ukazatelů potenciálně vysokého obsahu redukujících cukrů: indikativní zkouška smažením 20–25 středových proužků, které jsou smaženy za účelem hodnocení barev proužků brambor po smažení oproti barevné specifikaci za použití barevné škály USDA Munsell nebo kalibrovaných škál pro malé provozovatele specifických pro dané společnosti. Případně lze celkovou výslednou barvu po smažení změřit speciálním vybavením (např. Agtron). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Provozovatelé potravinářských podniků odstraní nezralé hlízy s nízkou hmotností pod vodou a vysokým množstvím redukujících cukrů. Toto odstranění může být provedeno průchodem hlíz solným roztokem nebo podobnými systémy, ve kterých nezralé hlízy plavou, nebo předmytím brambor za účelem detekce špatných hlíz. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Okamžitě po nakrájení odstraní provozovatelé potravinářských podniků odřezané zbytky, aby se v konečném tepelně upraveném výrobku neobjevovaly spálené kousky. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Provozovatelé potravinářských podniků proužky brambor blanšírují za účelem odstranění části redukujících cukrů z vnější strany proužků. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Provozovatelé potravinářských podniků upraví režim blanšírování podle specifických kvalitativních atributů vstupní suroviny a dodrží specifikační limity pro barvu hotového výrobku. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Provozovatelé potravinářských podniků zabrání (enzymatickému) zabarvení a tmavnutí bramborových výrobků po tepelné úpravě. Toho lze dosáhnout použitím dihydrogenfosforečnanu sodného (E450), který také snižuje hladinu pH vymývací vody a brání hnědnutí. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Je třeba se vyhnout použití redukujících cukrů jako činidla pro dosažení zhnědnutí. Lze je použít pouze v případě potřeby, aby byly konzistentně dodrženy limity specifikace. Provozovatelé potravinářských podniků řídí barvu konečného výrobku tak, že u konečného tepelně upraveného výrobku provádějí kontroly barvy. Je-li to po blanšírování zapotřebí, lze specifikace pro konečnou barvu dosáhnout řízeným přidáním dextrózy. Řízené přidání dextrózy po blanšírování má za následek nižší množství akrylamidu v konečném tepelně upraveném výrobku při stejné barvě, která je pozorována u neblanšírovaných výrobků pouze s přirozeně nahromaděnými redukujícími cukry. |
| --- | --- |

7.

Informace pro koncové uživatele

| 1. | Pro koncové uživatele uvedou provozovatelé potravinářských podniků na obalu a/nebo prostřednictvím jiných komunikačních kanálů doporučené metody tepelné úpravy, přičemž specifikují dobu, teplotu, množství pro troubu/fritézu/pánev. Pro spotřebitele musí být doporučené pokyny pro tepelnou úpravu zřetelně uvedeny na všech obalech výrobku v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 o poskytování informací o potravinách spotřebitelům (4).
  Doporučené metody tepelné úpravy musí být v souladu se specifikacemi zákazníků a požadavky pro profesionální koncové uživatele a musí být validovány podle typu výrobku tak, aby bylo zajištěno, že výrobky budou mít optimální senzorické vlastnosti při nejsvětlejší přijatelné barvě, podle specifikované metody tepelné úpravy (např. fritéza, trouba), a že množství akrylamidu bude nižší, než je porovnávací hodnota stanovená v příloze IV.
  Provozovatelé potravinářských podniků doporučí koncovým uživatelům, kteří nejsou spotřebiteli, že by měli mít k dispozici nástroje pro operátory (např. kuchaře), které zajistí správné metody tepelné úpravy, a také poskytnout kalibrované vybavení (např. časovače, křivky smažení, škály pro hodnocení barev (např. USDA/Munsell) a přinejmenším jasné obrázky s cílovými barvami konečných připravených výrobků. |
| --- | --- |

1.

Doporučené metody tepelné úpravy musí být v souladu se specifikacemi zákazníků a požadavky pro profesionální koncové uživatele a musí být validovány podle typu výrobku tak, aby bylo zajištěno, že výrobky budou mít optimální senzorické vlastnosti při nejsvětlejší přijatelné barvě, podle specifikované metody tepelné úpravy (např. fritéza, trouba), a že množství akrylamidu bude nižší, než je porovnávací hodnota stanovená v příloze IV.

Provozovatelé potravinářských podniků doporučí koncovým uživatelům, kteří nejsou spotřebiteli, že by měli mít k dispozici nástroje pro operátory (např. kuchaře), které zajistí správné metody tepelné úpravy, a také poskytnout kalibrované vybavení (např. časovače, křivky smažení, škály pro hodnocení barev (např. USDA/Munsell) a přinejmenším jasné obrázky s cílovými barvami konečných připravených výrobků.

| 2. | Provozovatelé potravinářských podniků doporučí koncovým uživatelům zejména:






  — | udržovat při smažení teplotu mezi 160 a 175 °C a při použití trouby 180–220 °C. Nižší teplotu lze použít při zapnutí ventilátoru, |
| --- | --- | --- |

2.

—

udržovat při smažení teplotu mezi 160 a 175 °C a při použití trouby 180–220 °C. Nižší teplotu lze použít při zapnutí ventilátoru,

| — | předehřát zařízení pro tepelnou úpravu (např. troubu, horkovzdušnou fritézu) na správnou teplotu v rozmezí 180–220 °C podle pokynů pro tepelnou úpravu uvedených na obalu v závislosti na specifikacích výrobku a místních požadavcích, |
| --- | --- |

—

předehřát zařízení pro tepelnou úpravu (např. troubu, horkovzdušnou fritézu) na správnou teplotu v rozmezí 180–220 °C podle pokynů pro tepelnou úpravu uvedených na obalu v závislosti na specifikacích výrobku a místních požadavcích,

| — | brambory tepelně upravovat do zlatavě žluté barvy, |
| --- | --- |

—

brambory tepelně upravovat do zlatavě žluté barvy,

| — | neupravovat tepelně příliš dlouho, |
| --- | --- |

—

neupravovat tepelně příliš dlouho,

| — | obrátit výrobky v troubě po 10 minutách nebo uprostřed celkové doby tepelné úpravy, |
| --- | --- |

—

obrátit výrobky v troubě po 10 minutách nebo uprostřed celkové doby tepelné úpravy,

| — | dodržovat doporučené pokyny pro tepelnou úpravu uvedené výrobcem, |
| --- | --- |

—

dodržovat doporučené pokyny pro tepelnou úpravu uvedené výrobcem,

| — | při přípravě menšího množství brambor, než jaké je uvedeno na obalu, zkrátit dobu tepelné úpravy, aby se zamezilo nadměrnému zhnědnutí výrobku, |
| --- | --- |

—

při přípravě menšího množství brambor, než jaké je uvedeno na obalu, zkrátit dobu tepelné úpravy, aby se zamezilo nadměrnému zhnědnutí výrobku,

| — | nepřeplňovat fritovací košík, plnit košík do značky označující polovinu, aby se zamezilo nadměrnému vsakování oleje z důvodu delší doby smažení. |
| --- | --- |

—

nepřeplňovat fritovací košík, plnit košík do značky označující polovinu, aby se zamezilo nadměrnému vsakování oleje z důvodu delší doby smažení.

II.   BRAMBOROVÉ LUPÍNKY, SNACKY ČI KREKRY NA BÁZI TĚSTA A JINÉ BRAMBOROVÉ VÝROBKY NA BÁZI TĚSTA

Suroviny

| 1. | Pro každý výrobek provozovatelé potravinářských podniků specifikují cílové hodnoty redukujících cukrů v dehydratovaných bramborových složkách. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Cílová hodnota redukujících cukrů v dotčených výrobcích musí být stanovena tak nízko, jak jen je reálně možné, s přihlédnutím ke všem relevantním faktorům při navrhování a výrobě hotových výrobků, jako např. množství bramborových složek v receptuře výrobku, další možná zmírňující opatření, další zpracování těsta, sezónnost a obsah vlhkosti v hotovém výrobku. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V případě, že je obsah redukujících cukrů vyšší než 1,5 %, předloží provozovatelé potravinářských podniků údaje, které prokazují, že množství akrylamidu v hotovém výrobku je na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni nižší než porovnávací hodnota stanovená v příloze IV. |
| --- | --- |

3.

Návrh receptury a procesu

| 1. | Dehydratované bramborové složky musí být před použitím analyzovány buď dodavatelem, nebo uživatelem, aby bylo potvrzeno, že obsah cukru nepřesahuje specifikované množství. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pokud dehydratované bramborové složky překročí specifikované množství cukru, musí provozovatelé potravinářských podniků specifikovat další zmírňující opatření, která mají být přijata k zajištění toho, aby množství akrylamidu v konečném výrobku bylo na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni nižší než porovnávací hodnota stanovená v příloze IV. |
| --- | --- |

2.

| 3. | U každého výrobku provozovatelé potravinářských podniků přezkoumají, zda je možné použít částečné nahrazení bramborových složek složkami s nižším potenciálem tvorby akrylamidu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | V systémech na bázi mokrého těsta zváží provozovatelé potravinářských podniků použití následujících látek, je-li to možné, s přihlédnutím k tomu, že tyto látky nemusí být synergické ve svém zmírňujícím účinku, to se konkrétně vztahuje na použití asparaginázy a snižování hladiny pH:






  — | asparagináza, |
| --- | --- | --- |

4.

—

asparagináza,

| — | kyseliny nebo jejich soli (pro snížení hladiny pH těsta), |
| --- | --- |

—

kyseliny nebo jejich soli (pro snížení hladiny pH těsta),

| — | vápenaté soli. |
| --- | --- |

—

vápenaté soli.

| 5. | Pokud se bramborové lupínky, snacky či krekry na bázi těsta smaží, specifikují provozovatelé potravinářských podniků teploty oleje na smažení pro každý výrobek na výstupu z fritézy, tyto teploty kontrolují a vedou záznamy za účelem prokázání kontrol. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Teplota oleje na výstupu z fritézy musí být tak nízká, jak je reálně možné na dané lince a u konkrétního výrobku, v souladu s předepsanými normami kvality a bezpečnosti potravin a s přihlédnutím k relevantním faktorům, jako je výrobce fritézy, typ fritézy, obsah cukru a cílový obsah vlhkosti pro daný výrobek.
  Pokud je na výstupu z fritézy teplota vyšší než 175 °C, předloží provozovatelé potravinářských podniků údaje prokazující, že množství akrylamidu v hotovém výrobku je nižší než porovnávací hodnota stanovená v příloze IV.
  (Poznámka: Většina peletovaných výrobků se smaží při teplotách vyšších než 175 °C kvůli jejich velmi krátké době smažení a teplotám potřebným k dosažení požadované expanze a textury těchto výrobků.) |
| --- | --- |

6.

Pokud je na výstupu z fritézy teplota vyšší než 175 °C, předloží provozovatelé potravinářských podniků údaje prokazující, že množství akrylamidu v hotovém výrobku je nižší než porovnávací hodnota stanovená v příloze IV.

(Poznámka: Většina peletovaných výrobků se smaží při teplotách vyšších než 175 °C kvůli jejich velmi krátké době smažení a teplotám potřebným k dosažení požadované expanze a textury těchto výrobků.)

| 7. | Pokud se bramborové lupínky, snacky či krekry na bázi těsta pečou, specifikují provozovatelé potravinářských podniků teploty pečení pro každý výrobek na výstupu z pečicí trouby a vedou záznamy za účelem prokázání kontrol. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Teplota na výstupu z pečicí trouby/procesu sušení musí být tak nízká, jak je reálně možné na dané lince a u konkrétního výrobku, v souladu s očekávanými normami kvality a bezpečnosti potravin a s přihlédnutím k relevantním faktorům, jako je typ stroje, obsah redukujících cukrů u suroviny a obsah vlhkosti ve výrobku. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pokud je na konci procesu pečení/sušení teplota výrobku vyšší než 175 °C, předloží provozovatelé potravinářských podniků údaje prokazující, že množství akrylamidu v hotovém výrobku je nižší než porovnávací hodnota stanovená v příloze IV. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pro každý výrobek specifikují provozovatelé potravinářských podniků obsah vlhkosti po smažení nebo pečení, který bude stanoven tak vysoko, jak jen je reálně možné pro konkrétní výrobní linku a konkrétní výrobek, v souladu s požadavky na kvalitu a bezpečnost potravin, a s přihlédnutím k teplotě na výstupu z fritézy, pečení a sušení. Obsah vlhkosti v konečném výrobku nesmí být nižší než 1,0 %. |
| --- | --- |

10.

III.   JEMNÉ PEČIVO

Zmírňující opatření v této kapitole se vztahují na jemné pečivo, jako jsou keksy, sušenky, suchary, cereální tyčinky, scones, kornouty, oplatky, lívance a perník, jakož i na neslazené výrobky, jako jsou krekry, křupavé chleby a náhražky chleba. V této kategorii je krekr trvanlivá sušenka (pečený výrobek se základem z obilné mouky), např. soda crackers, žitné křupavé chleby a macesy.

Agronomie

V případě smluvního zemědělství, kde jsou zemědělské produkty provozovatelům potravinářských podniků dodávány přímo jejich producenty, provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby byly uplatněny následující požadavky, jejichž účelem je předejít vysokým množstvím asparaginu v obilovinách:

| — | dodržování správné zemědělské praxe týkající se hnojení, zejména s ohledem na udržování vyrovnaných hladin síry v půdě a zajištění správné aplikace dusíku, |
| --- | --- |

—

dodržování správné zemědělské praxe týkající se hnojení, zejména s ohledem na udržování vyrovnaných hladin síry v půdě a zajištění správné aplikace dusíku,

| — | dodržování správné fytosanitární praxe za účelem zajištění použití správné praxe při opatřeních na ochranu plodin pro prevenci houbových infekcí. |
| --- | --- |

—

dodržování správné fytosanitární praxe za účelem zajištění použití správné praxe při opatřeních na ochranu plodin pro prevenci houbových infekcí.

Provozovatelé potravinářských podniků provádí kontroly za účelem ověření účinného uplatňování výše uvedených požadavků.

Návrh receptury a výrobku

Během výrobního procesu použijí provozovatelé potravinářských podniků tato zmírňující opatření:

| 1. | U příslušných výrobků provozovatelé potravinářských podniků zváží snížení množství hydrogenuhličitanu amonného nebo jeho úplné nebo částečné nahrazení alternativními kypřicími látkami, jako například






  a) | hydrogenuhličitanem sodným a okyselovadly nebo |
| --- | --- | --- |

1.

U příslušných výrobků provozovatelé potravinářských podniků zváží snížení množství hydrogenuhličitanu amonného nebo jeho úplné nebo částečné nahrazení alternativními kypřicími látkami, jako například

a)

hydrogenuhličitanem sodným a okyselovadly nebo

| b) | hydrogenuhličitanem sodným a dihydrogenfosforečnany sodnými s organickými kyselinami nebo jejich draselnými variantami. |
| --- | --- |

b)

hydrogenuhličitanem sodným a dihydrogenfosforečnany sodnými s organickými kyselinami nebo jejich draselnými variantami.

V rámci tohoto zvažování provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby použití uvedených alternativních kypřicích látek nemělo za následek organoleptické změny (chuť, vzhled, textura apod.) nebo aby se nezvýšil celkový obsah sodíku, což ovlivňuje totožnost výrobku a přijímání ze strany spotřebitelů.

| 2. | U výrobků, kde to návrh výrobku umožňuje, nahradí provozovatelé potravinářských podniků fruktózu nebo složky obsahující fruktózu, jako jsou sirupy a med, glukózou nebo neredukujícími cukry, např. sacharózou, zejména v recepturách obsahujících hydrogenuhličitan amonný, je-li to možné a při zvážení faktu, že nahrazení fruktózy nebo jiných redukujících cukrů může mít za následek změnu totožnosti výrobku z důvodu ztráty chuti a barevné formace. |
| --- | --- |

2.

U výrobků, kde to návrh výrobku umožňuje, nahradí provozovatelé potravinářských podniků fruktózu nebo složky obsahující fruktózu, jako jsou sirupy a med, glukózou nebo neredukujícími cukry, např. sacharózou, zejména v recepturách obsahujících hydrogenuhličitan amonný, je-li to možné a při zvážení faktu, že nahrazení fruktózy nebo jiných redukujících cukrů může mít za následek změnu totožnosti výrobku z důvodu ztráty chuti a barevné formace.

| 3. | Je-li to efektivní a možné, použijí provozovatelé potravinářských podniků asparaginázu za účelem snížení množství asparaginu a zmírnění potenciálu tvorby akrylamidu. Provozovatelé potravinářských podniků zohlední skutečnost, že použití asparaginázy v recepturách s vysokým obsahem tuku, nízkou vlhkostí nebo vysokým pH má jen omezený nebo vůbec žádný účinek na množství akrylamidu. |
| --- | --- |

3.

Je-li to efektivní a možné, použijí provozovatelé potravinářských podniků asparaginázu za účelem snížení množství asparaginu a zmírnění potenciálu tvorby akrylamidu. Provozovatelé potravinářských podniků zohlední skutečnost, že použití asparaginázy v recepturách s vysokým obsahem tuku, nízkou vlhkostí nebo vysokým pH má jen omezený nebo vůbec žádný účinek na množství akrylamidu.

| 4. | Pokud to vlastnosti výrobku dovolují, přezkoumají provozovatelé potravinářských podniků, zda lze použít částečné nahrazení pšeničné mouky moukou z alternativních zrn, např. rýže, s přihlédnutím k tomu, že jakákoli změna bude mít vliv na proces pečení a organoleptické vlastnosti výrobků. Různé typy zrn vykázaly různá množství asparaginu (množství asparaginu je typicky nejvyšší v žitě a postupně klesá u ovsa, pšenice, kukuřice a nejméně je ho v rýži). |
| --- | --- |

4.

Pokud to vlastnosti výrobku dovolují, přezkoumají provozovatelé potravinářských podniků, zda lze použít částečné nahrazení pšeničné mouky moukou z alternativních zrn, např. rýže, s přihlédnutím k tomu, že jakákoli změna bude mít vliv na proces pečení a organoleptické vlastnosti výrobků. Různé typy zrn vykázaly různá množství asparaginu (množství asparaginu je typicky nejvyšší v žitě a postupně klesá u ovsa, pšenice, kukuřice a nejméně je ho v rýži).

| 5. | Provozovatelé potravinářských podniků při posuzování rizika přihlédnou k dopadu složek v jemném pečivu, které mohou zvýšit množství akrylamidu v konečném výrobku, a použijí složky, které takový účinek nemají, ale zachovají fyzikální a organoleptické vlastnosti (např. mandle pražené při nižších spíše než při vyšších teplotách a sušené ovoce jako zdroj fruktózy). |
| --- | --- |

5.

Provozovatelé potravinářských podniků při posuzování rizika přihlédnou k dopadu složek v jemném pečivu, které mohou zvýšit množství akrylamidu v konečném výrobku, a použijí složky, které takový účinek nemají, ale zachovají fyzikální a organoleptické vlastnosti (např. mandle pražené při nižších spíše než při vyšších teplotách a sušené ovoce jako zdroj fruktózy).

| 6. | Provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby dodavatelé tepelně ošetřených složek, které jsou náchylné k tvorbě akrylamidu, prováděli posuzování rizika akrylamidu a zaváděli příslušná zmírňující opatření. |
| --- | --- |

6.

Provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby dodavatelé tepelně ošetřených složek, které jsou náchylné k tvorbě akrylamidu, prováděli posuzování rizika akrylamidu a zaváděli příslušná zmírňující opatření.

| 7. | Provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby změna týkající se produktů získávaných od dodavatelů v takových případech neměla za následek zvýšená množství akrylamidu. |
| --- | --- |

7.

Provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby změna týkající se produktů získávaných od dodavatelů v takových případech neměla za následek zvýšená množství akrylamidu.

| 8. | Provozovatelé potravinářských podniků zváží přidání organických kyselin do výrobního procesu nebo snížení hladin pH, co nejvíce je to možné a rozumné v kombinaci s dalšími zmírňujícími opatřeními a s přihlédnutím k tomu, že to může mít za důsledek organoleptické změny (méně hnědnutí, změna chuti). |
| --- | --- |

8.

Provozovatelé potravinářských podniků zváží přidání organických kyselin do výrobního procesu nebo snížení hladin pH, co nejvíce je to možné a rozumné v kombinaci s dalšími zmírňujícími opatřeními a s přihlédnutím k tomu, že to může mít za důsledek organoleptické změny (méně hnědnutí, změna chuti).

Zpracování

Provozovatelé potravinářských podniků přijmou následující zmírňující opatření při výrobě jemného pečiva a zajistí, aby přijatá opatření byla kompatibilní s požadavky na vlastnosti výrobků a na bezpečnost potravin:

| 1. | Provozovatelé potravinářských podniků použijí tepelný příkon, tj. kombinaci času a teploty, který je nejefektivnější pro zmírnění tvorby akrylamidu při dosažení cílových vlastností výrobku. |
| --- | --- |

1.

Provozovatelé potravinářských podniků použijí tepelný příkon, tj. kombinaci času a teploty, který je nejefektivnější pro zmírnění tvorby akrylamidu při dosažení cílových vlastností výrobku.

| 2. | Provozovatelé potravinářských podniků zvýší obsah vlhkosti v konečném výrobku s přihlédnutím k dosažení cílové kvality výrobků, požadované doby trvanlivosti a norem v oblasti bezpečnosti potravin. |
| --- | --- |

2.

Provozovatelé potravinářských podniků zvýší obsah vlhkosti v konečném výrobku s přihlédnutím k dosažení cílové kvality výrobků, požadované doby trvanlivosti a norem v oblasti bezpečnosti potravin.

| 3. | Výrobky budou pečeny do světlejší výsledné barvy konečného výrobku s přihlédnutím k dosažení cílové kvality výrobků, požadované doby trvanlivosti a norem v oblasti bezpečnosti potravin. |
| --- | --- |

3.

Výrobky budou pečeny do světlejší výsledné barvy konečného výrobku s přihlédnutím k dosažení cílové kvality výrobků, požadované doby trvanlivosti a norem v oblasti bezpečnosti potravin.

| 4. | Při vývoji nových výrobků vezmou provozovatelé potravinářských podniků při posuzování rizika v úvahu velikost a plochu povrchu konkrétního kusu výrobku, s přihlédnutím k tomu, že malá velikost výrobku potenciálně vede k vyšším množstvím akrylamidu z důvodu působení tepla. |
| --- | --- |

4.

Při vývoji nových výrobků vezmou provozovatelé potravinářských podniků při posuzování rizika v úvahu velikost a plochu povrchu konkrétního kusu výrobku, s přihlédnutím k tomu, že malá velikost výrobku potenciálně vede k vyšším množstvím akrylamidu z důvodu působení tepla.

| 5. | Vzhledem k tomu, že některé složky používané při výrobě jemného pečiva mohou být tepelně zpracovány několikrát (např. předem zpracované kusy obilovin, ořechy, semena, sušené ovoce apod.), což má za následek zvýšení množství akrylamidu v konečných výrobcích, upraví provozovatelé potravinářských podniků návrh výrobků a postupů tak, aby byly v souladu s porovnávacími hodnotami akrylamidu stanovenými v příloze IV. Provozovatelé potravinářských podniků zejména nepoužijí spálené výrobky k opakovanému zpracování. |
| --- | --- |

5.

Vzhledem k tomu, že některé složky používané při výrobě jemného pečiva mohou být tepelně zpracovány několikrát (např. předem zpracované kusy obilovin, ořechy, semena, sušené ovoce apod.), což má za následek zvýšení množství akrylamidu v konečných výrobcích, upraví provozovatelé potravinářských podniků návrh výrobků a postupů tak, aby byly v souladu s porovnávacími hodnotami akrylamidu stanovenými v příloze IV. Provozovatelé potravinářských podniků zejména nepoužijí spálené výrobky k opakovanému zpracování.

| 6. | V případě premixů výrobků, které jsou uváděny na trh k pečení doma nebo ve stravovacích zařízeních, poskytnou provozovatelé potravinářských podniků svým zákazníkům pokyny k přípravě, aby se zajistilo, že množství akrylamidu v konečných výrobcích budou na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni pod porovnávacími hodnotami. |
| --- | --- |

6.

V případě premixů výrobků, které jsou uváděny na trh k pečení doma nebo ve stravovacích zařízeních, poskytnou provozovatelé potravinářských podniků svým zákazníkům pokyny k přípravě, aby se zajistilo, že množství akrylamidu v konečných výrobcích budou na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni pod porovnávacími hodnotami.

IV.   SNÍDAŇOVÉ CEREÁLIE

Agronomie

V případě smluvního zemědělství, kde jsou zemědělské produkty provozovatelům potravinářských podniků dodávány přímo jejich producenty, provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby byly uplatněny následující požadavky, jejichž účelem je předejít vysokým množstvím asparaginu v obilovinách:

| — | dodržování správné zemědělské praxe týkající se hnojení, zejména s ohledem na udržování vyrovnaných hladin síry v půdě a zajištění správné aplikace dusíku, |
| --- | --- |

—

dodržování správné zemědělské praxe týkající se hnojení, zejména s ohledem na udržování vyrovnaných hladin síry v půdě a zajištění správné aplikace dusíku,

| — | dodržování správné fytosanitární praxe za účelem zajištění použití správné praxe při opatřeních na ochranu plodin pro prevenci houbových infekcí. |
| --- | --- |

—

dodržování správné fytosanitární praxe za účelem zajištění použití správné praxe při opatřeních na ochranu plodin pro prevenci houbových infekcí.

Provozovatelé potravinářských podniků provádí kontroly za účelem ověření účinného uplatňování výše uvedených požadavků.

Receptura

| 1. | Vzhledem k tomu, že kukuřičné a rýžové výrobky obvykle obsahují méně akrylamidu než výrobky z pšenice, žita, ovsa a ječmene, zváží provozovatelé potravinářských podniků použití kukuřice a rýže při vývoji nových výrobků tam, kde je to možné, a přihlédnou k tomu, že jakákoli změna bude mít dopad na výrobní proces a organoleptické vlastnosti výrobků. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Provozovatelé potravinářských podniků řídí poměr/množství přidávaní v bodě přidávání redukujících cukrů (např. fruktózy a glukózy) a složek obsahujících redukující cukry (např. med) – s přihlédnutím k jejich dopadu na organoleptické vlastnosti a procesní funkce (tvorba hrudek spojováním) –, které mohou působit jako prekurzory pro tvorbu akrylamidu, pokud jsou přidány před fázemi tepelného ošetření. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Provozovatelé potravinářských podniků při posuzování rizika zohlední podíl tepelně ošetřených, suchých složek, jako jsou pražené a opékané ořechy a ovoce sušené v troubě, na množství akrylamidu a použijí alternativní složky, je-li pravděpodobné, že v důsledku tohoto podílu hotový výrobek překročí porovnávací hodnotu stanovenou v příloze IV. |
| --- | --- |

3.

| 4. | U tepelně ošetřených složek, které obsahují 150 mikrogramů akrylamidu na kilogram (μg/kg) nebo více, přijmou provozovatelé potravinářských podniků tato opatření:






  — | zavedení rejstříku takových složek, |
| --- | --- | --- |

4.

—

zavedení rejstříku takových složek,

| — | provedení auditu dodavatelů a/nebo analýz, |
| --- | --- |

—

provedení auditu dodavatelů a/nebo analýz,

| — | zajištění, aby dodavatel takových složek, které zvyšují množství akrylamidu, neprováděl žádné změny. |
| --- | --- |

—

zajištění, aby dodavatel takových složek, které zvyšují množství akrylamidu, neprováděl žádné změny.

| 5. | Pokud je obilovina ve formě těsta na bázi mouky a výrobní proces umožňuje dostatečný čas, teplotu a obsah vlhkosti pro to, aby asparagináza snížila množství asparaginu, použijí provozovatelé potravinářských podniků asparaginázu tam, kde je to požadováno, za předpokladu, že nedojde k žádnému nežádoucímu účinku na chuť nebo riziku aktivity zbytkových enzymů. |
| --- | --- |

5.

Zpracování

Při výrobě snídaňových cereálií uplatní provozovatelé potravinářských podniků tato zmírňující opatření a zajistí, aby přijatá opatření byla kompatibilní s požadavky na vlastnosti výrobku a na bezpečnost potravin:

| 1. | Provozovatelé potravinářských podniků prostřednictvím posuzování rizika identifikují kritický krok/kritické kroky tepelného ošetření ve výrobním procesu, který generuje/které generují akrylamid. |
| --- | --- |

1.

Provozovatelé potravinářských podniků prostřednictvím posuzování rizika identifikují kritický krok/kritické kroky tepelného ošetření ve výrobním procesu, který generuje/které generují akrylamid.

| 2. | Vzhledem k tomu, že vyšší teploty ohřevu a delší doba ohřevu generují vyšší množství akrylamidu, určí provozovatelé potravinářských podniků efektivní kombinaci teplot a dob ohřevu pro minimalizaci tvorby akrylamidu bez zhoršení chuti, textury, barvy, bezpečnosti a trvanlivosti výrobku. |
| --- | --- |

2.

Vzhledem k tomu, že vyšší teploty ohřevu a delší doba ohřevu generují vyšší množství akrylamidu, určí provozovatelé potravinářských podniků efektivní kombinaci teplot a dob ohřevu pro minimalizaci tvorby akrylamidu bez zhoršení chuti, textury, barvy, bezpečnosti a trvanlivosti výrobku.

| 3. | Provozovatelé potravinářských podniků musí za účelem prevence vzniku vysokých koncentrací akrylamidu řídit teploty ohřevu, dobu a množství přiváděných surovin tak, aby bylo dosaženo následujícího minimálního obsahu vlhkosti v konečném výrobku po koncové tepelné úpravě s přihlédnutím k dosažení cílové kvality výrobků, požadované doby trvanlivosti a norem v oblasti bezpečnosti potravin:






  — | opékané výrobky: 1 g/100 g u extrudovaných výrobků, 1 g/100 g u výrobků tepelně upravených v dávkovém procesu, 2 g/100 g u spařených lisovaných výrobků, |
| --- | --- | --- |

3.

Provozovatelé potravinářských podniků musí za účelem prevence vzniku vysokých koncentrací akrylamidu řídit teploty ohřevu, dobu a množství přiváděných surovin tak, aby bylo dosaženo následujícího minimálního obsahu vlhkosti v konečném výrobku po koncové tepelné úpravě s přihlédnutím k dosažení cílové kvality výrobků, požadované doby trvanlivosti a norem v oblasti bezpečnosti potravin:

—

opékané výrobky: 1 g/100 g u extrudovaných výrobků, 1 g/100 g u výrobků tepelně upravených v dávkovém procesu, 2 g/100 g u spařených lisovaných výrobků,

| — | přímo expandované výrobky: 0,8 g/100 g u extrudovaných výrobků; |
| --- | --- |

—

přímo expandované výrobky: 0,8 g/100 g u extrudovaných výrobků;

| — | pečené výrobky: 2 g/100 g u kontinuálně tepelně upravených výrobků, |
| --- | --- |

—

pečené výrobky: 2 g/100 g u kontinuálně tepelně upravených výrobků,

| — | plněné výrobky: 2 g/100 g u extrudovaných výrobků, |
| --- | --- |

—

plněné výrobky: 2 g/100 g u extrudovaných výrobků,

| — | jiné sušení: 1 g/100 g u výrobků tepelně upravených v dávkovém procesu, 0,8 g/100 g u výrobků pufovaných v pufovacím dělu. |
| --- | --- |

—

jiné sušení: 1 g/100 g u výrobků tepelně upravených v dávkovém procesu, 0,8 g/100 g u výrobků pufovaných v pufovacím dělu.

Provozovatelé potravinářských podniků změří obsah vlhkosti a vyjádří koncentraci akrylamidu v sušině, aby se eliminoval zkreslující účinek změn vlhkosti.

| 4. | Opakované zpracování výrobku může potenciálně generovat vyšší množství akrylamidu skrze opakovanou expozici jednotlivým krokům tepelného ošetření. Provozovatelé potravinářských podniků proto posoudí dopad opakovaného zpracování na množství akrylamidu a opakované zpracování omezí nebo eliminují. |
| --- | --- |

4.

Opakované zpracování výrobku může potenciálně generovat vyšší množství akrylamidu skrze opakovanou expozici jednotlivým krokům tepelného ošetření. Provozovatelé potravinářských podniků proto posoudí dopad opakovaného zpracování na množství akrylamidu a opakované zpracování omezí nebo eliminují.

| 5. | Aby se předešlo výskytu spálených výrobků, zavedou provozovatelé potravinářských podniků postupy, jako jsou např. kontroly a monitorování teploty. |
| --- | --- |

5.

Aby se předešlo výskytu spálených výrobků, zavedou provozovatelé potravinářských podniků postupy, jako jsou např. kontroly a monitorování teploty.

V.   KÁVA

Receptura

Při zvažování složení kávových směsí vezmou provozovatelé potravinářských podniků při posuzování rizika v úvahu skutečnost, že výrobky založené na kávových zrnech typu Robusta mívají vyšší množství akrylamidu než výrobky založené na kávových zrnech typu Arabica.

Zpracování

| 1. | Provozovatelé potravinářských podniků určí kritické podmínky pražení, aby zajistili minimální tvorbu akrylamidu v rámci cílového chuťového profilu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Řízení podmínek pražení musí být zahrnuto do programu nezbytných předpokladů (PNP) jako součást správné výrobní praxe. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Provozovatelé potravinářských podniků zváží použití ošetření asparaginázou, je-li to možné a účinné pro snížení přítomnosti akrylamidu. |
| --- | --- |

3.

VI.   NÁHRAŽKY KÁVY OBSAHUJÍCÍ VÍCE NEŽ 50 % OBILOVIN

Agronomie

V případě smluvního zemědělství, kde jsou zemědělské produkty provozovatelům potravinářských podniků dodávány přímo jejich producenty, provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby byly uplatněny následující požadavky, jejichž účelem je předejít vysokým množstvím asparaginu v obilovinách:

| — | dodržování správné zemědělské praxe týkající se hnojení, zejména s ohledem na udržování vyrovnaných hladin síry v půdě a zajištění správné aplikace dusíku, |
| --- | --- |

—

dodržování správné zemědělské praxe týkající se hnojení, zejména s ohledem na udržování vyrovnaných hladin síry v půdě a zajištění správné aplikace dusíku,

| — | dodržování správné fytosanitární praxe za účelem zajištění použití správné praxe při opatřeních na ochranu plodin pro prevenci houbových infekcí. |
| --- | --- |

—

dodržování správné fytosanitární praxe za účelem zajištění použití správné praxe při opatřeních na ochranu plodin pro prevenci houbových infekcí.

Provozovatelé potravinářských podniků provádí kontroly za účelem ověření účinného uplatňování výše uvedených požadavků.

Receptura

| 1. | Vzhledem k tomu, že kukuřičné a rýžové výrobky obvykle obsahují méně akrylamidu než výrobky z pšenice, žita, ovsa a ječmene, zváží provozovatelé potravinářských podniků použití kukuřice a rýže při vývoji nových výrobků tam, kde je to možné, a přihlédnou k tomu, že jakákoli změna bude mít dopad na výrobní proces a organoleptické vlastnosti výrobku. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Provozovatelé potravinářských podniků řídí poměr/množství přidávaní v bodě přidávání redukujících cukrů (např. fruktózy a glukózy) a složek obsahujících redukující cukry (např. med) – s přihlédnutím k dopadu na organoleptické vlastnosti a procesní funkce (tvorba hrudek spojováním) –, které mohou působit jako prekurzory pro tvorbu akrylamidu, pokud jsou přidány před fázemi tepelného ošetření. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nejsou-li náhražky kávy vyrobeny výhradně z obilovin, použijí provozovatelé potravinářských podniků tam, kde je to možné, jiné složky, které povedou k nižším množstvím akrylamidu po zpracování při vysoké teplotě. |
| --- | --- |

3.

Zpracování

| 1. | Provozovatelé potravinářských podniků určí kritické podmínky pražení, aby zajistili minimální tvorbu akrylamidu v rámci cílového chuťového profilu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Řízení podmínek pražení musí být zahrnuto do programu nezbytných předpokladů (PNP) jako součást správné výrobní praxe. |
| --- | --- |

2.

VII.   NÁHRAŽKY KÁVY OBSAHUJÍCÍ VÍCE NEŽ 50 % ČEKANKY

Provozovatelé potravinářských podniků nakupují pouze kultivary s nízkým obsahem asparaginu a zajistí, aby během růstu čekanky nedocházelo k žádné pozdní a nadměrné aplikaci dusíku.

Receptura

Nejsou-li náhražky kávy vyrobeny výhradně z čekanky, jmenovitě je-li obsah čekanky nižší než 100 % a vyšší než 50 %, přidají provozovatelé potravinářských podniků další složky, např. vlákna čekanky, pražené obiloviny, vzhledem k tomu, že se prokázalo, že jsou účinné při snižování obsahu akrylamidu v konečném výrobku.

Zpracování

| 1. | Provozovatelé potravinářských podniků určí kritické podmínky pražení, aby zajistili minimální tvorbu akrylamidu v rámci cílového chuťového profilu. Závěry musí být zdokumentovány. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Řízení podmínek pražení musí být zahrnuto do systému řízení bezpečnosti potravin výrobce. |
| --- | --- |

2.

VIII.   SUŠENKY PRO MALÉ DĚTI A OBILOVINY PRO KOJENCE (5)

V případě smluvního zemědělství, kde jsou zemědělské produkty provozovatelům potravinářských podniků dodávány přímo jejich producenty, provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby byly uplatněny následující požadavky, jejichž účelem je předejít vysokým množstvím asparaginu v obilovinách:

| — | dodržování správné zemědělské praxe týkající se hnojení, zejména s ohledem na udržování vyrovnaných hladin síry v půdě a zajištění správné aplikace dusíku, |
| --- | --- |

—

dodržování správné zemědělské praxe týkající se hnojení, zejména s ohledem na udržování vyrovnaných hladin síry v půdě a zajištění správné aplikace dusíku,

| — | dodržování správné fytosanitární praxe za účelem zajištění použití správné praxe při opatřeních na ochranu plodin pro prevenci houbových infekcí. |
| --- | --- |

—

dodržování správné fytosanitární praxe za účelem zajištění použití správné praxe při opatřeních na ochranu plodin pro prevenci houbových infekcí.

Provozovatelé potravinářských podniků provádí kontroly za účelem ověření účinného uplatňování výše uvedených požadavků.

Návrh, zpracování a ohřívání výrobků

| 1. | Provozovatelé potravinářských podniků použijí asparaginázu ke snížení množství asparaginu v moučných surovinách, co nejvíce je to možné. Provozovatelé potravinářských podniků, kteří asparaginázu použít nemohou, např. vzhledem k požadavkům na zpracování nebo návrhu výrobku, použijí moučnou surovinu s nízkým obsahem prekurzorů akrylamidu, jako jsou fruktóza a glukóza a asparagin. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Provozovatelé potravinářských podniků během vývoje receptury provedou posouzení, které poskytne informace o redukujících cukrech a asparaginu a zahrnuje možnosti dosažení nízkého obsahu redukujících cukrů v konečné receptuře. Potřeba tohoto posouzení bude závislá na použití asparaginázy v receptuře. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby tepelně ošetřené složky, které jsou náchylné k tvorbě akrylamidu, byly získávány od dodavatelů, kteří jsou schopni prokázat, že přijali příslušná zmírňující opatření pro snížení přítomnosti akrylamidu v uvedených složkách. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Provozovatelé potravinářských podniků zavedou proces řízení změn, aby se zajistilo, že neučiní žádné změny dodavatelů, které by vedly ke zvýšení hodnot akrylamidu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Způsobí-li používání tepelně ošetřených surovin a složek v konečném výrobku překročení porovnávací hodnoty akrylamidu stanovené v příloze IV, přezkoumají provozovatelé potravinářských podniků používání uvedených produktů za účelem dosažení množství akrylamidu na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni nižší než porovnávací hodnota stanovená v příloze IV. |
| --- | --- |

5.

Receptura

| 1. | Vzhledem k tomu, že kukuřičné a rýžové výrobky obvykle obsahují méně akrylamidu než výrobky z pšenice, žita, ovsa a ječmene, zváží provozovatelé potravinářských podniků použití kukuřice a rýže při vývoji nových výrobků tam, kde je to možné, a přihlédnou k tomu, že jakákoli změna bude mít dopad na výrobní proces a organoleptické vlastnosti výrobku. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Provozovatelé potravinářských podniků vezmou v úvahu, zejména při posuzování rizik, že výrobky založené na celozrnných obilovinách a/nebo s vysokým množstvím otrub z obilovin mají vyšší množství akrylamidu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Provozovatelé potravinářských podniků řídí poměr/množství přidávaní v bodě přidávání redukujících cukrů (např. fruktózy a glukózy) a složek obsahujících redukující cukry (např. med) – s přihlédnutím k dopadu na organoleptické vlastnosti a procesní funkce (tvorba hrudek spojováním) –, které mohou působit jako prekurzory pro tvorbu akrylamidu, pokud jsou přidány před fázemi tepelného ošetření. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Provozovatelé potravinářských podniků určí podíl tepelně ošetřených a suchých složek, jako jsou pražené a opékané ořechy a ovoce sušené v troubě, na množství akrylamidu a použijí alternativní složky, pokud v důsledku použití uvedených složek hotový výrobek překročí porovnávací hodnotu stanovenou v příloze IV. |
| --- | --- |

4.

Zpracování

| 1. | Provozovatelé potravinářských podniků prostřednictvím posuzování rizika identifikují kritický krok/kritické kroky tepelného ošetření ve výrobním procesu, který generuje/které generují akrylamid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Provozovatelé potravinářských podniků změří obsah vlhkosti a vyjádří koncentraci akrylamidu v sušině, aby se eliminoval zkreslující účinek změn vlhkosti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Provozovatelé potravinářských podniků určí a použijí efektivní kombinaci teplot a dob ohřevu pro minimalizaci tvorby akrylamidu bez zhoršení chuti, textury, barvy, bezpečnosti a trvanlivosti výrobku. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Provozovatelé potravinářských podniků řídí teploty ohřevu, dobu a množství přiváděných surovin. Systémy měření množství přiváděných surovin a kontroly teploty by měly být pravidelně kalibrovány a tyto provozní podmínky by měly být kontrolovány v rámci stanovených limitů. Tyto úkoly musí být zahrnuty do procesů HACCP. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Monitorování a řízení obsahu vlhkosti ve výrobku po kritických krocích tepelného ošetření se ukázaly jako účinné při řízení množství akrylamidu v některých procesech, a tudíž může být tento proces za těchto okolností adekvátní alternativou k řízení teplot a dob ohřevu, a proto se uplatní. |
| --- | --- |

5.

IX.   KONZERVOVANÉ POTRAVINY PRO MALÉ DĚTI (S NÍZKOU KYSELOSTÍ A NA BÁZI ŠVESTEK) (6)

| 1. | Při výrobě konzervovaných potravin pro malé děti zvolí provozovatelé potravinářských podniků suroviny s nízkým obsahem prekurzorů akrylamidu, např. redukujících cukrů, jako je fruktóza a glukóza, a asparaginu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V případě smluvního zemědělství, kde jsou zemědělské produkty provozovatelům potravinářských podniků dodávány přímo jejich producenty, provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby byly uplatněny následující požadavky, jejichž účelem je předejít vysokým množstvím asparaginu v obilovinách:






  — | dodržování správné zemědělské praxe týkající se hnojení, zejména s ohledem na udržování vyrovnaných hladin síry v půdě a zajištění správné aplikace dusíku, |
| --- | --- | --- |

2.

—

dodržování správné zemědělské praxe týkající se hnojení, zejména s ohledem na udržování vyrovnaných hladin síry v půdě a zajištění správné aplikace dusíku,

| — | dodržování správné fytosanitární praxe za účelem zajištění použití správné praxe při opatřeních na ochranu plodin pro prevenci houbových infekcí. |
| --- | --- |

—

dodržování správné fytosanitární praxe za účelem zajištění použití správné praxe při opatřeních na ochranu plodin pro prevenci houbových infekcí.

Provozovatelé potravinářských podniků provádí kontroly za účelem ověření účinného uplatňování výše uvedených požadavků.

| 3. | Do kupních smluv na švestková pyré zahrnou provozovatelé potravinářských podniků požadavky, které zajistí, aby byly během výrobního procesu švestkového pyré použity režimy tepelného ošetření, jejichž cílem je snížit v uvedeném výrobku výskyt akrylamidu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby tepelně ošetřené složky, které jsou náchylné k tvorbě akrylamidu, byly získávány od dodavatelů, kteří jsou schopni prokázat, že přijali zmírňující opatření pro snížení přítomnosti akrylamidu v uvedených složkách. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Způsobí-li používání tepelně ošetřených surovin a složek v konečném výrobku překročení porovnávací hodnoty akrylamidu stanovené v příloze IV, přezkoumají provozovatelé potravinářských podniků používání uvedených surovin a složek za účelem dosažení množství akrylamidu na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni nižší než porovnávací hodnota stanovená v příloze IV. |
| --- | --- |

5.

Receptura

| 1. | Provozovatelé potravinářských podniků při posuzování rizik týkajících se akrylamidu v dotčených potravinách zohlední, že výrobky založené na celozrnných obilovinách a/nebo s vysokým množstvím otrub z obilovin mají vyšší množství akrylamidu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Provozovatelé potravinářských podniků zvolí odrůdy sladkých brambor a švestek, které mají co nejmenší možný obsah prekurzorů akrylamidu, jako jsou redukující cukry (např. fruktóza a glukóza) a asparagin. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Provozovatelé potravinářských podniků řídí poměr/množství přidávaní v bodě přidávání redukujících cukrů (např. fruktózy a glukózy) a složek obsahujících redukující cukry (např. med), které se přidávají z organoleptických důvodů a kvůli procesním funkcím (tvorba hrudek spojováním) a které mohou působit jako prekurzory pro tvorbu akrylamidu, pokud jsou přidány před fázemi tepelného ošetření. |
| --- | --- |

3.

Zpracování

| 1. | Provozovatelé potravinářských podniků určí v procesu klíčový krok/klíčové kroky tepelného ošetření, který generuje/které generují největší množství akrylamidu, aby bylo možné co nejefektivněji zacílit další úsilí o snižování/řízení akrylamidu. Toho musí být dosaženo buď prostřednictvím posouzení rizika, nebo přímo změřením množství akrylamidu ve výrobku před každým krokem tepelného ošetření a po něm. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Provozovatelé potravinářských podniků musí za účelem prevence vzniku vysokých koncentrací akrylamidu řídit teploty ohřevu, dobu a množství přiváděných surovin. Systémy měření množství přiváděných surovin a kontroly teploty by měly být pravidelně kalibrovány a tyto provozní podmínky by měly být kontrolovány v rámci stanovených limitů. Tyto úkoly musí být zahrnuty do procesů HACCP. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby snížení tepelného příkonu za účelem snížení obsahu akrylamidu u potravin s nízkou kyselostí a na bázi švestek neovlivnilo mikrobiologickou bezpečnost dotčených potravin. |
| --- | --- |

3.

X.   CHLÉB

Agronomie

V případě smluvního zemědělství, kde jsou zemědělské produkty provozovatelům potravinářských podniků dodávány přímo jejich producenty, provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby byly uplatněny následující požadavky, jejichž účelem je předejít vysokým množstvím asparaginu v obilovinách:

| — | dodržování správné zemědělské praxe týkající se hnojení, zejména s ohledem na udržování vyrovnaných hladin síry v půdě a zajištění správné aplikace dusíku, |
| --- | --- |

—

dodržování správné zemědělské praxe týkající se hnojení, zejména s ohledem na udržování vyrovnaných hladin síry v půdě a zajištění správné aplikace dusíku,

| — | dodržování správné fytosanitární praxe za účelem zajištění použití správné praxe při opatřeních na ochranu plodin pro prevenci houbových infekcí. |
| --- | --- |

—

dodržování správné fytosanitární praxe za účelem zajištění použití správné praxe při opatřeních na ochranu plodin pro prevenci houbových infekcí.

Provozovatelé potravinářských podniků provádí kontroly za účelem ověření účinného uplatňování výše uvedených požadavků.

Návrh, zpracování a ohřívání výrobků

| 1. | Provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby byl chléb pečený do světlejší výsledné barvy tak, aby se snížila tvorba akrylamidu, s přihlédnutím k individuálnímu návrhu výrobků a technickým možnostem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Provozovatelé potravinářských podniků prodlouží dobu fermentace kvasu/droždí, s přihlédnutím k návrhu výrobku a technickým možnostem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Provozovatelé potravinářských podniků sníží tepelný příkon optimalizací teploty a doby pečení, co nejvíce je to možné. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Provozovatelé potravinářských podniků poskytnou pokyny k pečení pro chléb, který má být dopečen doma, v rozpékacích zařízeních, maloobchodních prodejnách nebo ve stravovacích zařízeních. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Provozovatelé potravinářských podniků nahradí složky, které mohou potenciálně zvýšit množství akrylamidu v konečném výrobku, pokud je to kompatibilní s návrhem výrobku a technickými možnostmi, což zahrnuje, například, použití ořechů a semen pražených spíše při nižších než při vyšších teplotách. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Provozovatelé potravinářských podniků nahradí fruktózu glukózou, zejména v recepturách obsahujících hydrogenuhličitan amonný (E503), pokud to návrh výrobku umožňuje a nakolik je to možné. To zahrnuje například nahrazení sirupu z invertního cukru a medu, které obsahují vyšší množství fruktózy, glukózovým sirupem. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ke snížení množství asparaginu u výrobků s nízkým obsahem vlhkosti použijí provozovatelé potravinářských podniků asparaginázu, pokud je to možné, a s přihlédnutím k receptuře výrobku a jeho složkám, obsahu vlhkosti a procesu. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1332/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských enzymech a o změně směrnice Rady 83/417/EHS, nařízení Rady (ES) č. 1493/1999, směrnice 2000/13/ES, směrnice Rady 2001/112/ES a nařízení (ES) č. 258/97 (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 7).

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16).

(3)  Nařízení Komise (EU) č. 231/2012 ze dne 9. března 2012, kterým se stanoví specifikace pro potravinářské přídatné látky uvedené v přílohách II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (Úř. věst. L 83, 22.3.2012, s. 1).

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 ze dne 25. října 2011 o poskytování informací o potravinách spotřebitelům, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 a (ES) č. 1925/2006 a o zrušení směrnice Komise 87/250/EHS, směrnice Rady 90/496/EHS, směrnice Komise 1999/10/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES, směrnic Komise 2002/67/ES a 2008/5/ES a nařízení Komise (ES) č. 608/2004 (Úř. věst. L 304, 22.11.2011, s. 18).

(5)  Podle definice v nařízení (EU) č. 609/2013.

(6)  Podle definice v nařízení (EU) č. 609/2013.

---

PŘÍLOHA II

ČÁST A

ZMÍRŇUJÍCÍ OPATŘENÍ, JEŽ MAJÍ BÝT UPLATNĚNA PROVOZOVATELI POTRAVINÁŘSKÝCH PODNIKŮ UVEDENÝMI V ČL. 2 ODST. 2

| 1. | Provozovatelé potravinářských podniků vyrábějící výrobky z brambor uplatní tato zmírňující opatření:






  — | Hranolky a jiné krájené (fritované) výrobky z brambor:






  — | Použijí se odrůdy brambor s nižším obsahem cukru, jsou-li k dispozici a je-li to slučitelné s požadovaným potravinářským výrobkem, jehož má být dosaženo. V tomto ohledu musí pro zjištění nejvhodnějších odrůd brambor proběhnout konzultace s poskytovatelem. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

—

Hranolky a jiné krájené (fritované) výrobky z brambor:

—

Použijí se odrůdy brambor s nižším obsahem cukru, jsou-li k dispozici a je-li to slučitelné s požadovaným potravinářským výrobkem, jehož má být dosaženo. V tomto ohledu musí pro zjištění nejvhodnějších odrůd brambor proběhnout konzultace s poskytovatelem.

| — | Brambory musí být uskladněny při teplotě vyšší než 6 °C. |
| --- | --- |

—

Brambory musí být uskladněny při teplotě vyšší než 6 °C.

| — | Před procesem smažení:
  S výjimkou zmrazených výrobků z brambor, v jejichž případě se postupuje podle pokynů pro tepelnou úpravu, musí být pro syrové hranolky přijato jedno z následujících opatření za účelem snížení obsahu cukru, pokud je to možné a pokud je to slučitelné s požadovaným potravinářským výrobkem, jehož má být dosaženo:






  — | Oprání a namočení ve studené vodě nejlépe po dobu 30 minut až dvou hodin. Před smažením se proužky opláchnou v čisté vodě. |
| --- | --- | --- |

—

Před procesem smažení:

S výjimkou zmrazených výrobků z brambor, v jejichž případě se postupuje podle pokynů pro tepelnou úpravu, musí být pro syrové hranolky přijato jedno z následujících opatření za účelem snížení obsahu cukru, pokud je to možné a pokud je to slučitelné s požadovaným potravinářským výrobkem, jehož má být dosaženo:

—

Oprání a namočení ve studené vodě nejlépe po dobu 30 minut až dvou hodin. Před smažením se proužky opláchnou v čisté vodě.

| — | Namočení v teplé vodě po dobu několika minut. Před smažením se proužky opláchnou v čisté vodě. |
| --- | --- |

—

Namočení v teplé vodě po dobu několika minut. Před smažením se proužky opláchnou v čisté vodě.

| — | Blanšírování brambor vede k nižším množstvím akrylamidu, a proto je vhodné brambory blanšírovat, je-li to možné. |
| --- | --- |

—

Blanšírování brambor vede k nižším množstvím akrylamidu, a proto je vhodné brambory blanšírovat, je-li to možné.

| — | Při smažení hranolků nebo jiných výrobků z brambor:






  — | Použijí se oleje a tuky na smažení, které umožňují rychlejší smažení a/nebo smažení při nižších teplotách. Výběr nejvhodnějších olejů a tuků je konzultován s dodavateli kuchyňských olejů. |
| --- | --- | --- |

—

Při smažení hranolků nebo jiných výrobků z brambor:

—

Použijí se oleje a tuky na smažení, které umožňují rychlejší smažení a/nebo smažení při nižších teplotách. Výběr nejvhodnějších olejů a tuků je konzultován s dodavateli kuchyňských olejů.

| — | Teploty smažení musí být nižší než 175 °C a v každém případě co nejnižší s ohledem na požadavky na bezpečnost potravin. |
| --- | --- |

—

Teploty smažení musí být nižší než 175 °C a v každém případě co nejnižší s ohledem na požadavky na bezpečnost potravin.

| — | Kvalita olejů a tuků na smažení musí být udržována častým sbíráním jemných částic a drobků, za účelem jejich odstranění. |
| --- | --- |

—

Kvalita olejů a tuků na smažení musí být udržována častým sbíráním jemných částic a drobků, za účelem jejich odstranění.

Při tepelné úpravě hranolků je vhodné, aby provozovatelé potravinářských podniků používali dostupná vodítka pro barvy, která poskytují pokyny ohledně optimální kombinace barvy a nízkých množství akrylamidu.

Je vhodné, aby vodítko pro barvy, které poskytuje pokyny ohledně optimální kombinace barvy a nízkých množství akrylamidu, bylo pro pracovníky, kteří potraviny připravují, v prostorách viditelně vystaveno.

| 2. | Provozovatelé potravinářských podniků, kteří vyrábějí chléb a jemné pečivo, použijí při procesu pečení tato zmírňující opatření:






  — | Je-li to možné a slučitelné s výrobním procesem a požadavky na hygienu:






  — | prodloužení doby fermentace kvasu/droždí, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

—

Je-li to možné a slučitelné s výrobním procesem a požadavky na hygienu:

—

prodloužení doby fermentace kvasu/droždí,

| — | obsah vlhkosti těsta pro výrobu výrobku s nízkým obsahem vlhkosti musí být optimalizován, |
| --- | --- |

—

obsah vlhkosti těsta pro výrobu výrobku s nízkým obsahem vlhkosti musí být optimalizován,

| — | snížení teploty v troubě a prodloužení doby tepelné úpravy. |
| --- | --- |

—

snížení teploty v troubě a prodloužení doby tepelné úpravy.

Výrobky musí být pečeny do světlejší výsledné barvy a je zapotřebí zamezit vzniku tmavě opečené kůrky, je-li tmavá barva kůrky výsledkem silného opečení a nesouvisí se specifickým složením či povahou chleba vedoucími k tmavé kůrce.

| 3. | Při přípravě sendvičů provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby sendviče byly opečeny na optimální barvu. Je vhodné, aby se při výrobě specifických výrobků používala vodítka pro barvy vytvořená pro tyto specifické typy výrobků (jsou-li k dispozici), která poskytují pokyny ohledně optimální kombinace barvy a nízkých množství akrylamidu. Při použití baleného chleba nebo pekařských výrobků se postupuje podle pokynů pro tepelnou úpravu.
  Výše uvedené vodítko pro barvy, které poskytuje pokyny ohledně optimální kombinace barvy a nízkých množství akrylamidu, musí být pro pracovníky, kteří specifické potraviny připravují, v prostorách viditelně vystaveno. |
| --- | --- |

3.

Výše uvedené vodítko pro barvy, které poskytuje pokyny ohledně optimální kombinace barvy a nízkých množství akrylamidu, musí být pro pracovníky, kteří specifické potraviny připravují, v prostorách viditelně vystaveno.

ČÁST B

ZMÍRŇUJÍCÍ OPATŘENÍ, JEŽ MAJÍ BÝT UPLATNĚNA PROVOZOVATELI POTRAVINÁŘSKÝCH PODNIKŮ UVEDENÝMI V ČL. 2 ODST. 3 VEDLE ZMÍRŇUJÍCÍCH OPATŘENÍ UVEDENÝCH V ČÁSTI A

1.   Obecné požadavky

Provozovatelé potravinářských podniků akceptují výrobky uvedené v čl. 1 odst. 2 pouze od provozovatelů potravinářských podniků, kteří provedli všechna zmírňující opatření stanovená v příloze I.

2.   Hranolky a jiné krájené (fritované) výrobky z brambor

Provozovatelé potravinářských podniků

| — | dodržují pokyny týkající se skladování poskytnuté provozovateli potravinářských podniků nebo dodavateli nebo stanovené v příslušných zmírňujících opatřeních v příloze I, |
| --- | --- |

—

dodržují pokyny týkající se skladování poskytnuté provozovateli potravinářských podniků nebo dodavateli nebo stanovené v příslušných zmírňujících opatřeních v příloze I,

| — | pracují se standardními provozními postupy a s kalibrovanými fritézami vybavenými počítačovými časovači a naprogramovanými na standardní nastavení (čas-teplota), |
| --- | --- |

—

pracují se standardními provozními postupy a s kalibrovanými fritézami vybavenými počítačovými časovači a naprogramovanými na standardní nastavení (čas-teplota),

| — | monitorují množství akrylamidu v hotových výrobcích pro ověření toho, že zmírňující opatření jsou účinná pro udržování množství akrylamidu pod porovnávací hodnotou. |
| --- | --- |

—

monitorují množství akrylamidu v hotových výrobcích pro ověření toho, že zmírňující opatření jsou účinná pro udržování množství akrylamidu pod porovnávací hodnotou.

3.   Pekařské výrobky

Provozovatelé potravinářských podniků monitorují množství akrylamidu v hotových výrobcích pro ověření toho, že zmírňující opatření jsou účinná pro udržování množství akrylamidu pod porovnávací hodnotou.

4.   Káva

Provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby množství akrylamidu v dodávané kávě bylo nižší, než je porovnávací hodnota stanovená v příloze IV, ovšem s přihlédnutím k tomu, že to nemusí být možné u všech typů kávy, v závislosti na vlastnostech směsi a pražení. V těchto případech je dodavatelem poskytnuto odůvodnění.

---

PŘÍLOHA III

POŽADAVKY NA ODBĚR VZORKŮ A ANALÝZU PRO MONITOROVÁNÍ UVEDENÉ V ČLÁNKU 4

I.   Odběr vzorků

| 1. | Vzorek musí být reprezentativní pro šarži, ze které je odebírán. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby prováděli reprezentativní odběr vzorků a analýzu svých výrobků na přítomnost akrylamidu za účelem ověření účinnosti zmírňujících opatření, tzn. že množství akrylamidu je trvale nižší než porovnávací hodnota. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Provozovatelé potravinářských podniků zajistí, že z každého typu výrobku bude odebrán reprezentativní vzorek pro analýzu koncentrace akrylamidu. „Typ výrobku“ zahrnuje skupiny výrobků se stejnými nebo podobnými složkami, návrhem receptury, návrhem procesu a/nebo procesními kontrolami, kde mají tyto aspekty potenciál ovlivnit množství akrylamidu v hotovém výrobku. Monitorovací programy upřednostní takové typy výrobků, které mají prokazatelně potenciál překračovat porovnávací hodnotu, a zakládají se na rizicích, pokud jsou další zmírňující opatření proveditelná. |
| --- | --- |

3.

II.   Analýza

| 1. | Provozovatelé potravinářských podniků poskytnou dostatečné údaje umožňující posouzení množství akrylamidu a pravděpodobnosti, s jakou může daný typ výrobku překročit porovnávací hodnotu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vzorek musí být analyzován v laboratoři, která se účastní vhodných programů zkoušení odborné způsobilosti (které jsou v souladu s „Mezinárodním harmonizovaným protokolem pro zkoušení odborné způsobilosti (chemických) analytických laboratoří“ (1) vypracovaným pod záštitou IUPAC/ISO/AOAC) a používá schválené analytické metody pro detekci a kvantifikaci. Laboratoře musí být schopny prokázat, že mají zavedeny vlastní interní postupy řízení kvality. Příklady těchto postupů jsou uvedeny v „Pokynech ISO/AOAC/IUPAC pro interní řízení kvality v chemických analytických laboratořích“ (2).
  Pokud je to možné, je třeba odhadnout správnost stanovení použitím vhodného certifikovaného referenčního materiálu při analýze. |
| --- | --- |

2.

Pokud je to možné, je třeba odhadnout správnost stanovení použitím vhodného certifikovaného referenčního materiálu při analýze.

| 3. | Metoda analýzy používaná pro analýzu akrylamidu musí být v souladu s těmito parametry pracovních charakteristik






  Parametr | Kritérium |
| --- | --- | --- |
| Použitelnost | Potraviny uvedené v tomto nařízení |
| Specifičnost | Bez matricových nebo spektrálních interferencí |
| Pozaďová hodnota | Méně než mez detekce (LOD) |
| Opakovatelnost (RSDr) | 0,66krát RSDR, jak je odvozeno z (upravené) Horwitzovy rovnice |
| Reprodukovatelnost (RSDR) | jak je odvozeno z (upravené) Horwitzovy rovnice |
| Výtěžnost | 75–110 % |
| Mez detekce (LOD) | Tři desetiny LOQ |
| Mez kvantifikace (LOQ) | Pro porovnávací hodnotu < 125 μg/kg: ≤ dvě pětiny porovnávací hodnoty (nicméně není nutné méně než 20 μg/kg)
  Pro porovnávací hodnotu ≥ 125 μg/kg: ≤ 50 μg/kg |

3.

Parametr

Kritérium

Použitelnost

Potraviny uvedené v tomto nařízení

Specifičnost

Bez matricových nebo spektrálních interferencí

Pozaďová hodnota

Méně než mez detekce (LOD)

Opakovatelnost (RSDr)

0,66krát RSDR, jak je odvozeno z (upravené) Horwitzovy rovnice

Reprodukovatelnost (RSDR)

jak je odvozeno z (upravené) Horwitzovy rovnice

Výtěžnost

75–110 %

Mez detekce (LOD)

Tři desetiny LOQ

Mez kvantifikace (LOQ)

Pro porovnávací hodnotu < 125 μg/kg: ≤ dvě pětiny porovnávací hodnoty (nicméně není nutné méně než 20 μg/kg)

Pro porovnávací hodnotu ≥ 125 μg/kg: ≤ 50 μg/kg

| 4. | Analýzu akrylamidu lze nahradit měřením vlastností výrobku (např. barvy) nebo procesních parametrů, za předpokladu, že mezi vlastnostmi výrobku nebo procesními parametry a množstvím akrylamidu lze prokázat statistickou korelaci. |
| --- | --- |

4.

III.   Četnost odběru vzorků

| 1. | U výrobků, které mají známé a řádně řízené množství akrylamidu, provádějí provozovatelé potravinářských podniků odběr vzorků a analýzu minimálně jednou ročně. U výrobků, které mají potenciál překročit porovnávací hodnotu akrylamidu, provádějí provozovatelé potravinářských podniků odběr vzorků a analýzu s vyšší četností a tento odběr vzorků a analýza se zakládají na rizicích, pokud jsou další zmírňující opatření proveditelná. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Na základě tohoto posouzení uvedeného v bodě II odst. 1 této přílohy specifikují provozovatelé potravinářských podniků vhodnou četnost analýz pro každý typ výrobku. Posouzení musí být opakováno, pokud je výrobek nebo proces modifikován způsobem, který by mohl vést ke změně v množství akrylamidu v konečném výrobku. |
| --- | --- |

2.

IV.   Zmírňování

Pokud analytický výsledek, korigovaný na výtěžnost, ale nepřihlížející k nejistotě měření, ukazuje, že výrobek překročil porovnávací hodnotu nebo obsahuje akrylamid ve větším množství, než bylo očekáváno (s přihlédnutím k předchozím analýzám, ale nepřekračující porovnávací hodnotu), potom provozovatelé potravinářských podniků provedou přezkum uplatněných zmírňujících opatření a přijmou další dostupná zmírňující opatření, aby zajistili, že množství akrylamidu v hotovém výrobku bude nižší než porovnávací hodnota. To musí být prokázáno provedením nového reprezentativního odběru vzorků a analýzy po zavedení dalších zmírňujících opatření.

V.   Poskytování informací příslušným orgánům

Provozovatelé potravinářských podniků na vyžádání zpřístupní analytické výsledky získané z analýz každý rok příslušným orgánům, společně s popisem analyzovaných výrobků. U výrobků překračujících porovnávací hodnotu musí být poskytnuty podrobnosti o zmírňujících opatřeních přijatých ke snížení množství akrylamidu pod úroveň porovnávací hodnoty.

---

(1)  M. Thompson et al, Pure and Applied Chemistry, 2006, 78, s. 145–196.

(2)  Red. M. Thompson a R. Wood, Pure and Applied Chemistry, 1995, 67, s. 649–666.

---

PŘÍLOHA IV

POROVNÁVACÍ HODNOTY UVEDENÉ V ČL. 1 ODST. 1

Porovnávací hodnoty pro přítomnost akrylamidu v potravinách podle čl. 1 odst. 1 jsou tyto:

| Potravina | Porovnávací hodnota
  [μg/kg] |
| --- | --- |
| Hranolky (k přímé spotřebě) | 500 |
| Bramborové lupínky z čerstvých brambor a z bramborového těsta
  Bramborové krekry
  Jiné bramborové výrobky z bramborového těsta | 750 |
| Měkký chléb | |
| a) | Pšeničný chléb |

Potravina

Porovnávací hodnota

[μg/kg]

Hranolky (k přímé spotřebě)

500

Bramborové lupínky z čerstvých brambor a z bramborového těsta

Bramborové krekry

Jiné bramborové výrobky z bramborového těsta

750

Měkký chléb

a)

Pšeničný chléb

50

| b) | Měkký chléb, jiný než pšeničný chléb |
| --- | --- |

b)

Měkký chléb, jiný než pšeničný chléb

100

Snídaňové cereálie (kromě obilné kaše)

| — | výrobky z otrub a celozrnné cereálie, zrna pufovaná v pufovacím dělu |
| --- | --- |

—

výrobky z otrub a celozrnné cereálie, zrna pufovaná v pufovacím dělu

300

| — | pšeničné a žitné výrobky (1) |
| --- | --- |

—

pšeničné a žitné výrobky (1)

300

| — | výrobky z kukuřice, ovsa, pšenice špaldy, ječmene a rýže (1) |
| --- | --- |

—

výrobky z kukuřice, ovsa, pšenice špaldy, ječmene a rýže (1)

150

Sušenky a oplatky

350

Krekry s výjimkou bramborových krekrů

400

Křupavý chléb

350

Perník

800

Výrobky podobné ostatním výrobkům této kategorie

300

Pražená káva

400

Instantní (rozpustná) káva

850

Náhražky kávy

| a) | náhražky kávy výhradně z obilovin |
| --- | --- |

a)

náhražky kávy výhradně z obilovin

500

| b) | náhražky kávy ze směsi obilovin a čekanky |
| --- | --- |

b)

náhražky kávy ze směsi obilovin a čekanky

(2)

| c) | náhražky kávy výhradně z čekanky |
| --- | --- |

c)

náhražky kávy výhradně z čekanky

4 000

Potraviny pro malé děti, obilné příkrmy pro kojence a malé děti, kromě sušenek a sucharů (3)

40

Sušenky a suchary pro kojence a malé děti (3)

150

---

(1)  Jiné než celozrnné cereálie a/nebo jiné než otrubové cereálie. Obilovina přítomná v největším množství určuje kategorii.

(2)  Porovnávací hodnota, která se použije na náhražky kávy ze směsi obilovin a čekanky, zohledňuje relativní podíl těchto složek v konečném výrobku.

(3)  Podle definice v nařízení (EU) č. 609/2013.

---

| 21.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 304/45 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 304/45

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2159

ze dne 20. listopadu 2017,

kterým se mění nařízení (EU) č. 255/2010, pokud jde o některé odkazy na předpisy ICAO

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (1), a zejména na čl. 6 odst. 7 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V příloze nařízení Komise (EU) č. 255/2010 (2) se odkazuje na předpisy stanovené v příloze 11 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví (dále jen „Chicagská úmluva“), konkrétně pak na 13. vydání z července 2001 zahrnující změnu č. 49. Dne 10. listopadu 2016 Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) přílohu 11 Chicagské úmluvy změnila, aby do ní byla zahrnuta změna č. 50 A. |
| --- | --- |

(1)

V příloze nařízení Komise (EU) č. 255/2010 (2) se odkazuje na předpisy stanovené v příloze 11 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví (dále jen „Chicagská úmluva“), konkrétně pak na 13. vydání z července 2001 zahrnující změnu č. 49. Dne 10. listopadu 2016 Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) přílohu 11 Chicagské úmluvy změnila, aby do ní byla zahrnuta změna č. 50 A.

| (2) | V příloze nařízení (EU) č. 255/2010 se také odkazuje na předpisy stanovené v Postupech ICAO pro letové navigační služby – uspořádání letového provozu (PANS-ATM, dokument 4444), konkrétně pak na 15. vydání z roku 2007 zahrnující změnu č. 6. Dne 10. listopadu 2016 organizace ICAO dokument 4444 pozměnila, aby do něho byla zapracována změna č. 7 A. |
| --- | --- |

(2)

V příloze nařízení (EU) č. 255/2010 se také odkazuje na předpisy stanovené v Postupech ICAO pro letové navigační služby – uspořádání letového provozu (PANS-ATM, dokument 4444), konkrétně pak na 15. vydání z roku 2007 zahrnující změnu č. 6. Dne 10. listopadu 2016 organizace ICAO dokument 4444 pozměnila, aby do něho byla zapracována změna č. 7 A.

| (3) | Odkazy v nařízení (EU) č. 255/2010 na přílohu 11 Chicagské úmluvy a na dokument 4444 organizace ICAO by proto nyní měly být aktualizovány, aby byly tyto změny zohledněny, a členské státy tak mohly plnit své mezinárodní právní závazky a byl zajištěn soulad s mezinárodním regulačním rámcem organizace ICAO. |
| --- | --- |

(3)

Odkazy v nařízení (EU) č. 255/2010 na přílohu 11 Chicagské úmluvy a na dokument 4444 organizace ICAO by proto nyní měly být aktualizovány, aby byly tyto změny zohledněny, a členské státy tak mohly plnit své mezinárodní právní závazky a byl zajištěn soulad s mezinárodním regulačním rámcem organizace ICAO.

| (4) | Nařízení (EU) č. 255/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (EU) č. 255/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V příloze nařízení (EU) č. 255/2010 se body 1 a 2 nahrazují tímto:

| „1. | Hlava 3 odst. 3.7.5 (Uspořádání toku letového provozu) přílohy 11 Chicagské úmluvy – Letové provozní služby (14. vydání – červenec 2016, zahrnující změnu č. 50 A). |
| --- | --- |

„1.

Hlava 3 odst. 3.7.5 (Uspořádání toku letového provozu) přílohy 11 Chicagské úmluvy – Letové provozní služby (14. vydání – červenec 2016, zahrnující změnu č. 50 A).

| 2. | Hlava 3 (Kapacita systému ATS a uspořádání toku letového provozu) dokumentu 4444 předpisů ICAO – Postupy pro letové navigační služby – uspořádání letového provozu (PANS-ATM) (16. vydání – 2016 zahrnující změnu č. 7 A).“ |
| --- | --- |

2.

Hlava 3 (Kapacita systému ATS a uspořádání toku letového provozu) dokumentu 4444 předpisů ICAO – Postupy pro letové navigační služby – uspořádání letového provozu (PANS-ATM) (16. vydání – 2016 zahrnující změnu č. 7 A).“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. listopadu 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 20.

1

(2)  Nařízení Komise (EU) č. 255/2010 ze dne 25. března 2010, kterým se stanoví společná pravidla uspořádání toku letového provozu (Úř. věst. L 80, 26.3.2010, s. 10).

2

---

| 21.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 304/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 304/47

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2160

ze dne 20. listopadu 2017,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1079/2012, pokud jde o některé odkazy na předpisy ICAO

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (1), a zejména na čl. 3 odst. 5 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Výborem pro jednotné nebe,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Bod 3 přílohy II prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1079/2012 (2) odkazuje na předpisy stanovené v Postupech pro navigační služby – uspořádání letového provozu (PANS-ATM Doc. 4444) Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO), konkrétně pak na 15. vydání z roku 2007 obsahující změnu č. 6). Dne 10. listopadu 2016 organizace ICAO dokument 4444 pozměnila, aby do něho byla zapracována změna č. 7 A. |
| --- | --- |

(1)

Bod 3 přílohy II prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1079/2012 (2) odkazuje na předpisy stanovené v Postupech pro navigační služby – uspořádání letového provozu (PANS-ATM Doc. 4444) Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO), konkrétně pak na 15. vydání z roku 2007 obsahující změnu č. 6). Dne 10. listopadu 2016 organizace ICAO dokument 4444 pozměnila, aby do něho byla zapracována změna č. 7 A.

| (2) | Odkazy v prováděcím nařízení (EU) č. 1079/2012 na dokument 4444 by proto měly být nyní aktualizovány, aby byla tato změna zohledněna, a členské státy tak mohly plnit své mezinárodní právní závazky a byl zajištěn soulad s mezinárodním regulačním rámcem organizace ICAO. |
| --- | --- |

(2)

Odkazy v prováděcím nařízení (EU) č. 1079/2012 na dokument 4444 by proto měly být nyní aktualizovány, aby byla tato změna zohledněna, a členské státy tak mohly plnit své mezinárodní právní závazky a byl zajištěn soulad s mezinárodním regulačním rámcem organizace ICAO.

| (3) | Prováděcí nařízení (EU) č. 1079/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(3)

Prováděcí nařízení (EU) č. 1079/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V příloze II prováděcího nařízení (EU) č. 1079/2012 se bod 3 nahrazuje tímto:

| „3. | Oddíl 12.3.1.5 „Kanálová separace 8,33 kHz“ předpisu ICAO PANS-ATM Doc. 4444 (šestnácté vydání – 2016 obsahující změnu č. 7 A).“ |
| --- | --- |

„3.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. listopadu 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 26.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1079/2012 ze dne 16. listopadu 2012, kterým se stanoví požadavky na rozestup kanálů hlasové komunikace pro jednotné evropské nebe (Úř. věst. L 320, 17.11.2012, s. 14).

2

---

ROZHODNUTÍ

| 21.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 304/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 304/48

---

ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2017/2161

ze dne 20. listopadu 2017,

kterým se mění rozhodnutí 2014/486/SZBP o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 22. července 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/486/SZBP (1) o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine). |
| --- | --- |

(1)

Dne 22. července 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/486/SZBP (1) o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine).

| (2) | Dne 3. prosince 2015 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2015/2249 (2), kterým byl mandát mise EUAM Ukraine prodloužen do 30. listopadu 2017 a byla pro ni stanovena finanční referenční částka do 30. listopadu 2016. |
| --- | --- |

(2)

Dne 3. prosince 2015 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2015/2249 (2), kterým byl mandát mise EUAM Ukraine prodloužen do 30. listopadu 2017 a byla pro ni stanovena finanční referenční částka do 30. listopadu 2016.

| (3) | Rozhodnutím Rady (SZBP) 2016/712 (3) byla upravena finanční referenční částka na období do 30. listopadu 2016 a rozhodnutím Rady (SZBP) 2016/2083 (4) byla stanovena finanční referenční částka na období od 1. prosince 2016 do 30. listopadu 2017. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím Rady (SZBP) 2016/712 (3) byla upravena finanční referenční částka na období do 30. listopadu 2016 a rozhodnutím Rady (SZBP) 2016/2083 (4) byla stanovena finanční referenční částka na období od 1. prosince 2016 do 30. listopadu 2017.

| (4) | V návaznosti na strategický přezkum provedený v roce 2017 by měl být mandát mise EUAM Ukraine prodloužen do 31. května 2019. |
| --- | --- |

(4)

V návaznosti na strategický přezkum provedený v roce 2017 by měl být mandát mise EUAM Ukraine prodloužen do 31. května 2019.

| (5) | Měla by být stanovena finanční referenční částka na období od 1. prosince 2017 do 31. května 2019. |
| --- | --- |

(5)

Měla by být stanovena finanční referenční částka na období od 1. prosince 2017 do 31. května 2019.

| (6) | Rozhodnutí 2014/486/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí 2014/486/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (7) | Mise EUAM Ukraine bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy, |
| --- | --- |

(7)

Mise EUAM Ukraine bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2014/486/SZBP se mění takto:

| 1) | V článku 14 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUAM Ukraine do dne 30. listopadu 2014 činí 2 680 000 EUR.
  Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUAM Ukraine na období od 1. prosince 2014 do 30. listopadu 2015 činí 13 100 000 EUR.
  Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUAM Ukraine na období od 1. prosince 2015 do 30. listopadu 2016 činí 17 670 000 EUR.
  Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUAM Ukraine na období od 1. prosince 2016 do 30. listopadu 2017 činí 20 800 000 EUR.
  Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUAM Ukraine na období od 1. prosince 2017 do 31. května 2019 činí 31 956 069,20 EUR.
  Finanční referenční částku na následující období stanoví Rada.“ |
| --- | --- |

1)

V článku 14 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUAM Ukraine do dne 30. listopadu 2014 činí 2 680 000 EUR.

Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUAM Ukraine na období od 1. prosince 2014 do 30. listopadu 2015 činí 13 100 000 EUR.

Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUAM Ukraine na období od 1. prosince 2015 do 30. listopadu 2016 činí 17 670 000 EUR.

Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUAM Ukraine na období od 1. prosince 2016 do 30. listopadu 2017 činí 20 800 000 EUR.

Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUAM Ukraine na období od 1. prosince 2017 do 31. května 2019 činí 31 956 069,20 EUR.

Finanční referenční částku na následující období stanoví Rada.“

| 2) | V článku 19 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Použije se do 31. května 2019.“ |
| --- | --- |

2)

V článku 19 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Použije se do 31. května 2019.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se od 1. prosince 2017.

V Bruselu dne 20. listopadu 2017.

Za Radu

předsedkyně

M. REPS

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2014/486/SZBP ze dne 22. července 2014 o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine) (Úř. věst. L 217, 23.7.2014, s. 42).

1

(2)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/2249 ze dne 3. prosince 2015, kterým se mění rozhodnutí 2014/486/SZBP o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine) (Úř. věst. L 318, 4.12.2015, s. 38).

2

(3)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2016/712 ze dne 12. května 2016, kterým se mění rozhodnutí 2014/486/SZBP o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine) (Úř. věst. L 125, 13.5.2016, s. 11).

3

(4)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2016/2083 ze dne 28. listopadu 2016, kterým se mění rozhodnutí 2014/486/SZBP o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine) (Úř. věst. L 321, 29.11.2016, s. 55).

4

---

| 21.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 304/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 304/50

---

ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2017/2162

ze dne 20. listopadu 2017

o změně rozhodnutí 2013/233/SZBP o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 22. května 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/233/SZBP (1) o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya). |
| --- | --- |

(1)

Dne 22. května 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/233/SZBP (1) o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya).

| (2) | Dne 17. července 2017 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2017/1342 (2) o prodloužení mise EUBAM Libya do 31. prosince 2018 a stanovení finanční referenční částky na období do 30. listopadu 2017. |
| --- | --- |

(2)

Dne 17. července 2017 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2017/1342 (2) o prodloužení mise EUBAM Libya do 31. prosince 2018 a stanovení finanční referenční částky na období do 30. listopadu 2017.

| (3) | Rozhodnutí 2013/233/SZBP by mělo být změněno tak, aby stanovilo finanční referenční částku na období od 1. prosince 2017 do 31. prosince 2018. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí 2013/233/SZBP by mělo být změněno tak, aby stanovilo finanční referenční částku na období od 1. prosince 2017 do 31. prosince 2018.

| (4) | Mise EUBAM Libya bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy, |
| --- | --- |

(4)

Mise EUBAM Libya bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V čl. 13 odst. 1 rozhodnutí 2013/233/SZBP se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUBAM Libya na období od 1. prosince 2017 do 31. prosince 2018 se stanoví na 31 200 000,00 EUR.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se od 1. prosince 2017.

V Bruselu dne 20. listopadu 2017.

Za Radu

předsedkyně

M. REPS

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2013/233/SZBP ze dne 22. května 2013 o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (Úř. věst. L 138, 24.5.2013, s. 15).

1

(2)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/1342 ze dne 17. července 2017 o změně a prodloužení platnosti rozhodnutí 2013/233/SZBP o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (Úř. věst. L 185, 18.7.2017, s. 60).

2

---

| 21.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 304/51 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 304/51

---

ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2017/2163

ze dne 20. listopadu 2017,

kterým se mění rozhodnutí 2014/145/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/145/SZBP ze dne 17. března 2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny (1), a zejména na čl. 3 odst. 1 tohoto rozhodnutí,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 17. března 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/145/SZBP. |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. března 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/145/SZBP.

| (2) | Vzhledem k tomu, že Ruská federace uspořádala v nezákonně anektovaném městě Sevastopol dne 10. září 2017 volby gubernátorů, se Rada domnívá, že by na seznam osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze rozhodnutí 2014/145/SZBP měla být doplněna jedna osoba. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k tomu, že Ruská federace uspořádala v nezákonně anektovaném městě Sevastopol dne 10. září 2017 volby gubernátorů, se Rada domnívá, že by na seznam osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze rozhodnutí 2014/145/SZBP měla být doplněna jedna osoba.

| (3) | Příloha rozhodnutí 2014/145/SZBP by měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(3)

Příloha rozhodnutí 2014/145/SZBP by měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Na seznam obsažený v příloze rozhodnutí 2014/145/SZBP se doplňuje osoba uvedená v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 20. listopadu 2017.

Za Radu

předsedkyně

M. REPS

---

(1)  
  Úř. věst. L 78, 17.3.2014, s. 16.

1

---

PŘÍLOHA

Seznam osob podle článku 1

| | Jméno | Identifikační údaje | Odůvodnění | Datum zařazení na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „161. | Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV
  (Дмитрий Владимирович Овсянников) | Datum narození: 21.2.1977
  Místo narození: Omsk, SSSR | „Gubernátor Sevastopolu“.
  Ovsjannikov byl ve volbách dne 10. září 2017 uspořádaných Ruskou federací v nezákonně anektovaném městě Sevastopol zvolen „gubernátorem Sevastopolu“.
  Dne 28. července 2016 jej prezident Putin jmenoval úřadujícím „gubernátorem Sevastopolu“. Ve své funkci usiloval o další začlenění nezákonně anektovaného Krymského poloostrova do Ruské federace a jako takový nese odpovědnost za aktivní podporu nebo provádění činností nebo politik, jež narušují nebo ohrožují územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny.
  V roce 2017 učinil veřejná prohlášení na podporu nezákonné anexe Krymu a Sevastopolu a v den výročí nezákonného „krymského referenda“ vyznamenal veterány tzv. „jednotek domobrany“, jež usnadnily rozmístění ruských sil na Krymském poloostrově před jeho nezákonnou anexí Ruskou federací, a vyzval k učinění Sevastopolu jižním hlavním městem Ruské federace. | 21.11.2017“ |

Jméno

Identifikační údaje

Odůvodnění

Datum zařazení na seznam

„161.

Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV

(Дмитрий Владимирович Овсянников)

Datum narození: 21.2.1977

Místo narození: Omsk, SSSR

„Gubernátor Sevastopolu“.

Ovsjannikov byl ve volbách dne 10. září 2017 uspořádaných Ruskou federací v nezákonně anektovaném městě Sevastopol zvolen „gubernátorem Sevastopolu“.

Dne 28. července 2016 jej prezident Putin jmenoval úřadujícím „gubernátorem Sevastopolu“. Ve své funkci usiloval o další začlenění nezákonně anektovaného Krymského poloostrova do Ruské federace a jako takový nese odpovědnost za aktivní podporu nebo provádění činností nebo politik, jež narušují nebo ohrožují územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny.

V roce 2017 učinil veřejná prohlášení na podporu nezákonné anexe Krymu a Sevastopolu a v den výročí nezákonného „krymského referenda“ vyznamenal veterány tzv. „jednotek domobrany“, jež usnadnily rozmístění ruských sil na Krymském poloostrově před jeho nezákonnou anexí Ruskou federací, a vyzval k učinění Sevastopolu jižním hlavním městem Ruské federace.

21.11.2017“

---

| 21.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 304/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 304/53

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/2164,

ze dne 17. listopadu 2017

o uznání nepovinného režimu „RTRS EU RED“ pro prokázání souladu s kritérii udržitelnosti podle směrnic Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES a 2009/28/ES

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES ze dne 13. října 1998 o jakosti benzinu a motorové nafty a o změně směrnice Rady 93/12/EHS (1), a zejména na čl. 7c odst. 4 druhý pododstavec uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (2), a zejména na čl. 18 odst. 4 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Články 7b a 7c a příloha IV směrnice 98/70/ES a články 17 a 18 a příloha V směrnice 2009/28/ES stanoví podobná kritéria udržitelnosti pro biopaliva a biokapaliny a podobné postupy ověřování souladu s těmito kritérii. |
| --- | --- |

(1)

Články 7b a 7c a příloha IV směrnice 98/70/ES a články 17 a 18 a příloha V směrnice 2009/28/ES stanoví podobná kritéria udržitelnosti pro biopaliva a biokapaliny a podobné postupy ověřování souladu s těmito kritérii.

| (2) | Pokud se mají pro účely uvedené v čl. 17 odst. 1 písm. a), b) a c) směrnice 2009/28/ES zohlednit biopaliva a biokapaliny, měly by členské státy uložit hospodářským subjektům povinnost prokázat, že biopaliva a biokapaliny splňují kritéria udržitelnosti stanovená v čl. 17 odst. 2 až 5 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(2)

Pokud se mají pro účely uvedené v čl. 17 odst. 1 písm. a), b) a c) směrnice 2009/28/ES zohlednit biopaliva a biokapaliny, měly by členské státy uložit hospodářským subjektům povinnost prokázat, že biopaliva a biokapaliny splňují kritéria udržitelnosti stanovená v čl. 17 odst. 2 až 5 uvedené směrnice.

| (3) | Komise může rozhodnout, že nepovinné vnitrostátní nebo mezinárodní režimy stanovující normy pro výrobu produktů z biomasy obsahují přesné údaje pro účely čl. 17 odst. 2 směrnice 2009/28/ES a/nebo prokazují, že dodávky biopaliv nebo biokapalin splňují kritéria udržitelnosti stanovená v čl. 17 odst. 3, 4 a 5 a/nebo že žádné materiály nebyly záměrně modifikovány nebo vyřazeny tak, aby se na dodávku nebo její část vztahovala příloha IX. Předloží-li některý hospodářský subjekt doklady nebo údaje získané v souladu s nepovinným režimem uznaným Komisí, nesmí členský stát v rozsahu příslušného rozhodnutí o uznání od dodavatele vyžadovat poskytnutí dalších důkazů o splnění kritérií udržitelnosti. |
| --- | --- |

(3)

Komise může rozhodnout, že nepovinné vnitrostátní nebo mezinárodní režimy stanovující normy pro výrobu produktů z biomasy obsahují přesné údaje pro účely čl. 17 odst. 2 směrnice 2009/28/ES a/nebo prokazují, že dodávky biopaliv nebo biokapalin splňují kritéria udržitelnosti stanovená v čl. 17 odst. 3, 4 a 5 a/nebo že žádné materiály nebyly záměrně modifikovány nebo vyřazeny tak, aby se na dodávku nebo její část vztahovala příloha IX. Předloží-li některý hospodářský subjekt doklady nebo údaje získané v souladu s nepovinným režimem uznaným Komisí, nesmí členský stát v rozsahu příslušného rozhodnutí o uznání od dodavatele vyžadovat poskytnutí dalších důkazů o splnění kritérií udržitelnosti.

| (4) | Žádost o uznání toho, že nepovinný režim „RTRS EU RED“ prokazuje, že dodávky biopaliva splňují kritéria udržitelnosti stanovená ve směrnicích 98/70/ES a 2009/28/ES, byla Komisi předložena dne 14. června 2017. Režim pro město La Paz 353 PISO3 OF 307. C1426AGE Buenos Aires, Argentina, zahrnuje biopaliva vyrobená ze sóji. Dokumenty v rámci uznaného režimu by měly být zpřístupněny v rámci platformy pro transparentnost vytvořené podle směrnice 2009/28/ES. |
| --- | --- |

(4)

Žádost o uznání toho, že nepovinný režim „RTRS EU RED“ prokazuje, že dodávky biopaliva splňují kritéria udržitelnosti stanovená ve směrnicích 98/70/ES a 2009/28/ES, byla Komisi předložena dne 14. června 2017. Režim pro město La Paz 353 PISO3 OF 307. C1426AGE Buenos Aires, Argentina, zahrnuje biopaliva vyrobená ze sóji. Dokumenty v rámci uznaného režimu by měly být zpřístupněny v rámci platformy pro transparentnost vytvořené podle směrnice 2009/28/ES.

| (5) | Při posuzování nepovinného režimu „RTRS EU RED“ Komise zjistila, že režim v odpovídající míře zahrnuje kritéria udržitelnosti podle směrnic 98/70/ES a 2009/28/ES a rovněž uplatňuje metodiku hmotnostní bilance v souladu s požadavky čl. 7c odst. 1 směrnice 98/70/ES a čl. 18 odst. 1 směrnice 2009/28/ES. |
| --- | --- |

(5)

Při posuzování nepovinného režimu „RTRS EU RED“ Komise zjistila, že režim v odpovídající míře zahrnuje kritéria udržitelnosti podle směrnic 98/70/ES a 2009/28/ES a rovněž uplatňuje metodiku hmotnostní bilance v souladu s požadavky čl. 7c odst. 1 směrnice 98/70/ES a čl. 18 odst. 1 směrnice 2009/28/ES.

| (6) | Posouzením nepovinného režimu „RTRS EU RED“ bylo zjištěno, že režim splňuje přiměřené normy spolehlivosti, transparentnosti a nezávislého auditu a že rovněž splňuje metodické požadavky přílohy IV směrnice 98/70/ES a přílohy V směrnice 2009/28/ES. |
| --- | --- |

(6)

Posouzením nepovinného režimu „RTRS EU RED“ bylo zjištěno, že režim splňuje přiměřené normy spolehlivosti, transparentnosti a nezávislého auditu a že rovněž splňuje metodické požadavky přílohy IV směrnice 98/70/ES a přílohy V směrnice 2009/28/ES.

| (7) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro udržitelnost biopaliv a biokapalin, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro udržitelnost biopaliv a biokapalin,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Nepovinný režim „RTRS EU RED“ (dále jen „režim“), jenž byl Komisi předložen k uznání dne 14. června 2017, prokazuje, že dodávky biopaliv a biokapalin vyrobených v souladu s normami pro výrobu biopaliv a biokapalin stanovenými v režimu splňují kritéria udržitelnosti stanovená v čl. 7b odst. 3, 4 a 5 směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3, 4 a 5 směrnice 2009/28/ES.

Režim rovněž obsahuje přesné údaje pro účely čl. 17 odst. 2 směrnice 2009/28/ES a čl. 7b odst. 2 směrnice 98/70/ES.

Článek 2

Pokud se obsah režimu, který byl Komisi předložen k uznání dne 14. června 2017, změní způsobem, jenž by mohl mít vliv na podstatu tohoto rozhodnutí, oznámí se tyto změny neprodleně Komisi. Komise oznámené změny posoudí a stanoví, zda režim stále odpovídajícím způsobem splňuje kritéria udržitelnosti, pro něž je uznán.

Článek 3

Komise může rozhodnout, že toto rozhodnutí zruší, a to mimo jiné za následujících okolností:

| a) | pokud se jednoznačně prokáže, že v režimu nebyly provedeny prvky, jež se pro toto rozhodnutí považují za rozhodující, nebo pokud dojde k závažnému a strukturálnímu porušení těchto prvků; |
| --- | --- |

a)

pokud se jednoznačně prokáže, že v režimu nebyly provedeny prvky, jež se pro toto rozhodnutí považují za rozhodující, nebo pokud dojde k závažnému a strukturálnímu porušení těchto prvků;

| b) | pokud režim nepředloží Komisi výroční zprávy podle čl. 7c odst. 6 směrnice 98/70/ES a čl. 18 odst. 6 směrnice 2009/28/ES; |
| --- | --- |

b)

pokud režim nepředloží Komisi výroční zprávy podle čl. 7c odst. 6 směrnice 98/70/ES a čl. 18 odst. 6 směrnice 2009/28/ES;

| c) | pokud režim neprovede normy pro nezávislý audit upřesněné v prováděcích aktech zmíněných v čl. 7c odst. 5 třetím pododstavci směrnice 98/70/ES a čl. 18 odst. 5 třetím pododstavci směrnice 2009/28/ES nebo zlepšení jiných prvků režimu považovaná za rozhodující pro to, aby byl režim i nadále uznán. |
| --- | --- |

c)

pokud režim neprovede normy pro nezávislý audit upřesněné v prováděcích aktech zmíněných v čl. 7c odst. 5 třetím pododstavci směrnice 98/70/ES a čl. 18 odst. 5 třetím pododstavci směrnice 2009/28/ES nebo zlepšení jiných prvků režimu považovaná za rozhodující pro to, aby byl režim i nadále uznán.

Článek 4

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se do 12. prosince 2022.

V Bruselu dne 17. listopadu 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 350, 28.12.1998, s. 58.

1

(2)  
  Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16.

2

---

| 21.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 304/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 304/55

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/2165

ze dne 17. listopadu 2017,

kterým se schvaluje plán eradikace afrického moru prasat v populaci volně žijících prasat v některých oblastech České republiky

(oznámeno pod číslem C(2017) 7536)

(Pouze české znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2002/60/ES ze dne 27. června 2002, kterou se stanoví zvláštní ustanovení pro tlumení afrického moru prasat a kterou se mění směrnice 92/119/EHS, pokud jde o těšínskou chorobu prasat a africký mor prasat (1), a zejména na čl. 16 odst. 1 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 2002/60/ES stanoví minimální opatření Unie, která musí být přijata pro tlumení afrického moru prasat, včetně opatření, která mají být uplatněna v případě, že se potvrdí jakýkoliv případ výskytu afrického moru prasat u volně žijících prasat. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 2002/60/ES stanoví minimální opatření Unie, která musí být přijata pro tlumení afrického moru prasat, včetně opatření, která mají být uplatněna v případě, že se potvrdí jakýkoliv případ výskytu afrického moru prasat u volně žijících prasat.

| (2) | V roce 2017 oznámila Česká republika Komisi případy výskytu afrického moru prasat u volně žijících prasat a přijala opatření pro tlumení nákazy stanovená ve směrnici 2002/60/ES. |
| --- | --- |

(2)

V roce 2017 oznámila Česká republika Komisi případy výskytu afrického moru prasat u volně žijících prasat a přijala opatření pro tlumení nákazy stanovená ve směrnici 2002/60/ES.

| (3) | S ohledem na epizootologickou situaci a v souladu se směrnicí 2002/60/ES předložila Česká republika Komisi plán eradikace afrického moru prasat (dále jen „eradikační plán“). |
| --- | --- |

(3)

S ohledem na epizootologickou situaci a v souladu se směrnicí 2002/60/ES předložila Česká republika Komisi plán eradikace afrického moru prasat (dále jen „eradikační plán“).

| (4) | K tomu, aby bylo možné zavést příslušná veterinární opatření a předejít dalšímu šíření této nákazy, byl v příloze prováděcího rozhodnutí Komise 2014/709/EU stanoven seznam Unie, v němž jsou uvedeny vysoce rizikové oblasti (2). Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU byla nedávno změněna prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2017/1850 (3), a to zejména s ohledem na nedávné případy výskytu afrického moru prasat u volně žijících prasat v České republice. Části I a II uvedené přílohy nyní obsahují seznam infikovaných oblastí na území České republiky. |
| --- | --- |

(4)

K tomu, aby bylo možné zavést příslušná veterinární opatření a předejít dalšímu šíření této nákazy, byl v příloze prováděcího rozhodnutí Komise 2014/709/EU stanoven seznam Unie, v němž jsou uvedeny vysoce rizikové oblasti (2). Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU byla nedávno změněna prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2017/1850 (3), a to zejména s ohledem na nedávné případy výskytu afrického moru prasat u volně žijících prasat v České republice. Části I a II uvedené přílohy nyní obsahují seznam infikovaných oblastí na území České republiky.

| (5) | Eradikační plán byl posouzen Komisí a bylo shledáno, že je v souladu s požadavky stanovenými v článku 16 směrnice 2002/60/ES. Tento plán by proto měl být odpovídajícím způsobem schválen. |
| --- | --- |

(5)

Eradikační plán byl posouzen Komisí a bylo shledáno, že je v souladu s požadavky stanovenými v článku 16 směrnice 2002/60/ES. Tento plán by proto měl být odpovídajícím způsobem schválen.

| (6) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Schvaluje se plán eradikace afrického moru prasat v populaci volně žijících prasat, který předložila Česká republika dne 24. října 2017, v infikovaných oblastech na českém území.

Článek 2

Česká republika uvede v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro provedení eradikačního plánu uvedeného v článku 1 do 1. prosince 2017.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno České republice.

V Bruselu dne 17. listopadu 2017.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 192, 20.7.2002, s. 27.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU ze dne 9. října 2014 o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech a o zrušení prováděcího rozhodnutí 2014/178/EU (Úř. věst. L 295, 11.10.2014, s. 63).

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1850, ze dne 11. října 2017, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech (Úř. věst. L 264, 13.10.2017, s. 7).

3

---

| 21.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 304/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 304/57

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/2166

ze dne 17. listopadu 2017,

kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech

(oznámeno pod číslem C(2017) 7540)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 89/662/EHS ze dne 11. prosince 1989 o veterinárních kontrolách v obchodu uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (2), a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (3), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU (4) stanoví veterinární opatření pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech. Příloha zmíněného prováděcího rozhodnutí obsahuje v částech I až IV vymezení a výčet některých oblastí těchto členských států, které jsou rozlišeny podle úrovně rizika na základě epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu. Uvedený výčet zahrnuje některé oblasti Estonska, Lotyšska, Litvy a Polska. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU (4) stanoví veterinární opatření pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech. Příloha zmíněného prováděcího rozhodnutí obsahuje v částech I až IV vymezení a výčet některých oblastí těchto členských států, které jsou rozlišeny podle úrovně rizika na základě epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu. Uvedený výčet zahrnuje některé oblasti Estonska, Lotyšska, Litvy a Polska.

| (2) | V září a říjnu 2017 se objevilo několik případů výskytu afrického moru prasat u prasat divokých v Kuldīgas novads v Lotyšsku, v Jurbarko rajono savivaldybė v Litvě a územně správních celcích gmina Bargłów, Kościelny, Płaska, Sejny a Stary Brus v Polsku, v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Tyto případy představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v příloze uvedeného prováděcího rozhodnutí. |
| --- | --- |

(2)

V září a říjnu 2017 se objevilo několik případů výskytu afrického moru prasat u prasat divokých v Kuldīgas novads v Lotyšsku, v Jurbarko rajono savivaldybė v Litvě a územně správních celcích gmina Bargłów, Kościelny, Płaska, Sejny a Stary Brus v Polsku, v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Tyto případy představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v příloze uvedeného prováděcího rozhodnutí.

| (3) | V září a říjnu 2017 se objevilo několik ohnisek afrického moru prasat u prasat domácích v Lääne-Nigula vald v Estonsku, v Neretas novads v Lotyšsku, v Anykščių rajono savivaldybė, Kavarsko seniūnija v Litvě a územně správním celku gmina Lipsk v Polsku. Tato ohniska se objevila v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny v části I a II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Tato ohniska představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v příloze uvedeného prováděcího rozhodnutí. |
| --- | --- |

(3)

V září a říjnu 2017 se objevilo několik ohnisek afrického moru prasat u prasat domácích v Lääne-Nigula vald v Estonsku, v Neretas novads v Lotyšsku, v Anykščių rajono savivaldybė, Kavarsko seniūnija v Litvě a územně správním celku gmina Lipsk v Polsku. Tato ohniska se objevila v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny v části I a II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Tato ohniska představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v příloze uvedeného prováděcího rozhodnutí.

| (4) | V některých oblastech Lotyšska, které jsou v současnosti uvedeny v části III dané přílohy, nebylo od října 2016 oznámeno žádné ohnisko afrického moru prasat u prasat domácích. Navíc byl uspokojivě prováděn dohled nad opatřeními biologické bezpečnosti v hospodářstvích v uvedených oblastech na základě vnitrostátních programů pro biologickou bezpečnost zaměřených na předcházení šíření tohoto viru. To naznačuje, že se epizootologická situace v Lotyšsku zlepšila. |
| --- | --- |

(4)

V některých oblastech Lotyšska, které jsou v současnosti uvedeny v části III dané přílohy, nebylo od října 2016 oznámeno žádné ohnisko afrického moru prasat u prasat domácích. Navíc byl uspokojivě prováděn dohled nad opatřeními biologické bezpečnosti v hospodářstvích v uvedených oblastech na základě vnitrostátních programů pro biologickou bezpečnost zaměřených na předcházení šíření tohoto viru. To naznačuje, že se epizootologická situace v Lotyšsku zlepšila.

| (5) | V některých oblastech Litvy, které jsou v současnosti uvedeny v části III dané přílohy a ve kterých se nenachází žádná nekomerční hospodářství s chovem prasat, nebylo od července 2017 oznámeno žádné ohnisko afrického moru prasat u prasat domácích. Navíc byl uspokojivě prováděn dohled nad opatřeními biologické bezpečnosti v hospodářstvích v uvedených oblastech. To naznačuje, že se epizootologická situace v Litvě zlepšila. |
| --- | --- |

(5)

V některých oblastech Litvy, které jsou v současnosti uvedeny v části III dané přílohy a ve kterých se nenachází žádná nekomerční hospodářství s chovem prasat, nebylo od července 2017 oznámeno žádné ohnisko afrického moru prasat u prasat domácích. Navíc byl uspokojivě prováděn dohled nad opatřeními biologické bezpečnosti v hospodářstvích v uvedených oblastech. To naznačuje, že se epizootologická situace v Litvě zlepšila.

| (6) | Při posuzování rizika pro zdraví zvířat vyplývajícího z nové nákazové situace v případě afrického moru prasat v Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku by měl být zohledněn vývoj současné epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu u dotčených populací domácích a volně žijících prasat v Unii. Aby bylo možné provádět cílená veterinární opatření pro tlumení stanovená v prováděcím rozhodnutí 2014/709/EU a předejít dalšímu šíření afrického moru prasat a zároveň i zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a aby se rovněž zamezilo neopodstatněným překážkám pro obchod ze strany třetích zemí, je třeba změnit seznam Unie obsahující oblasti podléhající veterinárním opatřením stanovený v příloze uvedeného prováděcího rozhodnutí tak, aby odrážel změny epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu v Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku. |
| --- | --- |

(6)

Při posuzování rizika pro zdraví zvířat vyplývajícího z nové nákazové situace v případě afrického moru prasat v Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku by měl být zohledněn vývoj současné epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu u dotčených populací domácích a volně žijících prasat v Unii. Aby bylo možné provádět cílená veterinární opatření pro tlumení stanovená v prováděcím rozhodnutí 2014/709/EU a předejít dalšímu šíření afrického moru prasat a zároveň i zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a aby se rovněž zamezilo neopodstatněným překážkám pro obchod ze strany třetích zemí, je třeba změnit seznam Unie obsahující oblasti podléhající veterinárním opatřením stanovený v příloze uvedeného prováděcího rozhodnutí tak, aby odrážel změny epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu v Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku.

| (7) | Oblasti zasažené posledními případy afrického moru prasat u prasat divokých v Lotyšsku, Litvě a Polsku, které jsou v současnosti uvedeny v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU, by proto nyní měly být uvedeny v části II zmíněné přílohy. |
| --- | --- |

(7)

Oblasti zasažené posledními případy afrického moru prasat u prasat divokých v Lotyšsku, Litvě a Polsku, které jsou v současnosti uvedeny v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU, by proto nyní měly být uvedeny v části II zmíněné přílohy.

| (8) | Kromě toho by oblasti zasažené posledními ohnisky afrického moru prasat u prasat domácích v Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku, které jsou v současnosti uvedeny v části I a II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU, měly být nyní uvedeny v části III zmíněné přílohy. |
| --- | --- |

(8)

Kromě toho by oblasti zasažené posledními ohnisky afrického moru prasat u prasat domácích v Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku, které jsou v současnosti uvedeny v části I a II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU, měly být nyní uvedeny v části III zmíněné přílohy.

| (9) | Kromě toho by určité oblasti Lotyšska, které jsou v současnosti uvedeny v části III přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU a kde nebyla v nedávné době hlášena žádná ohniska afrického moru prasat, měly být místo toho uvedeny v části II zmíněné přílohy. |
| --- | --- |

(9)

Kromě toho by určité oblasti Lotyšska, které jsou v současnosti uvedeny v části III přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU a kde nebyla v nedávné době hlášena žádná ohniska afrického moru prasat, měly být místo toho uvedeny v části II zmíněné přílohy.

| (10) | Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(10)

Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (11) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 17. listopadu 2017.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  Úř. věst. L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU ze dne 9. října 2014 o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech a o zrušení prováděcího rozhodnutí 2014/178/EU (Úř. věst. L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

---

PŘÍLOHA

Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA

ČÁST I

1.   Česká republika

Tyto oblasti v České republice:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín. |
| --- | --- |

—

okres Vsetín.

2.   Estonsko

Tyto oblasti v Estonsku:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Lotyšsko

Tyto oblasti v Lotyšsku:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Auces novada Bēnes, Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta, |
| --- | --- |

—

Auces novada Bēnes, Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta,

| — | Dobeles novada Penkules pagasts, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Penkules pagasts,

| — | Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Gudenieku, Turlavas, Kurmāles, Snēpeles, Laidu pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Gudenieku, Turlavas, Kurmāles, Snēpeles, Laidu pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | Rundāles novada Svitenes un Viesturu pagasts, |
| --- | --- |

—

Rundāles novada Svitenes un Viesturu pagasts,

| — | Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

4.   Litva

Tyto oblasti v Litvě:

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto Jurbarkų ir Viešvilės seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 146, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto Jurbarkų ir Viešvilės seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 146,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos seniūnija į šiaurę nuo kelio Nr A1, Ariogalos miesto, Betygalos seniūnijos, Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto, Šiluvos ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos seniūnija į šiaurę nuo kelio Nr A1, Ariogalos miesto, Betygalos seniūnijos, Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto, Šiluvos ir Viduklės seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė.

5.   Polsko

Tyto oblasti v Polsku:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim,

| gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim,

| gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim. |
| --- |

gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim.

| w województwie podlaskim:





  gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| gminy Augustów z miastem Augustów, Nowinka i część gminy Sztabin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 664 w powiecie augustowskim, |
| --- |

gminy Augustów z miastem Augustów, Nowinka i część gminy Sztabin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 664 w powiecie augustowskim,

| gminy Dąbrowa Białostocka, Janów, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim, |
| --- |

gminy Dąbrowa Białostocka, Janów, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim,

| gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat miejski Suwałki. |
| --- |

powiat miejski Suwałki.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim, |
| --- |

gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim,

| powiat ostrowski. |
| --- |

powiat ostrowski.

| w województwie lubelskim:





  gminy Cyców, Ludwin i Puchaczów w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Cyców, Ludwin i Puchaczów w powiecie łęczyńskim,

| gminy Borki, Czemierniki, miasto Radzyń Podlaski i Ulan-Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Borki, Czemierniki, miasto Radzyń Podlaski i Ulan-Majorat w powiecie radzyńskim,

| gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim,

| gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów |
| --- |

gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów

| w powiecie lubartowskim. |
| --- |

w powiecie lubartowskim.

ČÁST II

1.   Česká republika

Tyto oblasti v České republice:

| — | okres Zlín. |
| --- | --- |

—

okres Zlín.

2.   Estonsko

Tyto oblasti v Estonsku:

| — | Haapsalu linn, |
| --- | --- |

—

Haapsalu linn,

| — | Hanila vald, |
| --- | --- |

—

Hanila vald,

| — | Harju maakond, |
| --- | --- |

—

Harju maakond,

| — | Ida-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond,

| — | Jõgeva maakond, |
| --- | --- |

—

Jõgeva maakond,

| — | Järva maakond, |
| --- | --- |

—

Järva maakond,

| — | Kihelkonna vald, |
| --- | --- |

—

Kihelkonna vald,

| — | Kullamaa vald, |
| --- | --- |

—

Kullamaa vald,

| — | Kuressaare linn, |
| --- | --- |

—

Kuressaare linn,

| — | Lääne-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Lääne-Viru maakond,

| — | Lääne-Saare vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Saare vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr 79),

| — | Lihula vald, |
| --- | --- |

—

Lihula vald,

| — | Martna vald, |
| --- | --- |

—

Martna vald,

| — | Muhu vald, |
| --- | --- |

—

Muhu vald,

| — | Mustjala vald, |
| --- | --- |

—

Mustjala vald,

| — | Osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr 230, |
| --- | --- |

—

Osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr 230,

| — | Nõva vald, |
| --- | --- |

—

Nõva vald,

| — | Pihtla vald, |
| --- | --- |

—

Pihtla vald,

| — | Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald), |
| --- | --- |

—

Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald),

| — | Põlva maakond, |
| --- | --- |

—

Põlva maakond,

| — | Rapla maakond, |
| --- | --- |

—

Rapla maakond,

| — | Osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr 31, |
| --- | --- |

—

Osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr 31,

| — | Ruhnu vald, |
| --- | --- |

—

Ruhnu vald,

| — | Salme vald, |
| --- | --- |

—

Salme vald,

| — | Tartu maakond, |
| --- | --- |

—

Tartu maakond,

| — | Torgu vald, |
| --- | --- |

—

Torgu vald,

| — | Valga maakond, |
| --- | --- |

—

Valga maakond,

| — | Viljandi maakond, |
| --- | --- |

—

Viljandi maakond,

| — | Vormsi vald, |
| --- | --- |

—

Vormsi vald,

| — | Võru maakond. |
| --- | --- |

—

Võru maakond.

3.   Lotyšsko

Tyto oblasti v Lotyšsku:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novada Lielauces un Īles pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Lielauces un Īles pagasts,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts,

| — | Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasti, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasti,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novada Saunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Saunas pagasts,

| — | Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20,

| — | Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novada Rundāles pagasts, |
| --- | --- |

—

Rundāles novada Rundāles pagasts,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

4.   Litva

Tyto oblasti v Litvě:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 146, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 146,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo ir Žeimelio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo ir Žeimelio seniūnijos,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnūjų, Girkalnio, Ariogalios seniūnijos į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnūjų, Girkalnio, Ariogalios seniūnijos į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

5.   Polsko

Tyto oblasti v Polsku:

| w województwie podlaskim:





  część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Bargłów Kościelny, Płaska i część gminy Sztabin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 664 w powiecie augustowskim, |
| --- |

gminy Bargłów Kościelny, Płaska i część gminy Sztabin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 664 w powiecie augustowskim,

| gminy Sokółka, Szudziałowo, Sidra, Kuźnica, Nowy Dwór i Krynki w powiecie sokólskim. |
| --- |

gminy Sokółka, Szudziałowo, Sidra, Kuźnica, Nowy Dwór i Krynki w powiecie sokólskim.

| w województwie mazowieckim:





  gmina Przesmyki w powiecie siedleckim. |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gmina Przesmyki w powiecie siedleckim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Komarówka Podlaska i Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Komarówka Podlaska i Wohyń w powiecie radzyńskim,

| gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim,

| gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim. |
| --- |

gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim.

ČÁST III

1.   Estonsko

Tyto oblasti v Estonsku:

| — | Audru vald, |
| --- | --- |

—

Audru vald,

| — | Lääne-Nigula vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Nigula vald,

| — | Laimjala vald, |
| --- | --- |

—

Laimjala vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | Osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 230, |
| --- | --- |

—

Osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 230,

| — | Orissaare vald, |
| --- | --- |

—

Orissaare vald,

| — | Pöide vald, |
| --- | --- |

—

Pöide vald,

| — | Osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr 31, |
| --- | --- |

—

Osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr 31,

| — | Tõstamaa vald, |
| --- | --- |

—

Tõstamaa vald,

| — | Valjala vald. |
| --- | --- |

—

Valjala vald.

2.   Lotyšsko

Tyto oblasti v Lotyšsku:

| — | Aglonas novada Aglonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Aglonas pagasts,

| — | Auces novada Vītiņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Vītiņu pagasts,

| — | Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Limbažu novada Vidrižu pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Vidrižu pagasts,

| — | Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932,

| — | Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20,

| — | Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta,

| — | Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2,

| — | Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Viesītes novada Rites un Saukas pagasts. |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Rites un Saukas pagasts.

3.   Litva

Tyto oblasti v Litvě:

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus-nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus-nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė.

4.   Polsko

Tyto oblasti v Polsku:

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Lipsk w powiecie augustowskim, |
| --- |

gmina Lipsk w powiecie augustowskim,

| części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim. |
| --- |

gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim,

| gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim. |
| --- |

gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Podedwórze w powiecie parczewskim. |
| --- |

gmina Podedwórze w powiecie parczewskim.

ČÁST IV

Itálie

Tyto oblasti v Itálii:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Opravy

| 21.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 304/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 304/69

---

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/141 ze dne 26. ledna 2017 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některého příslušenství (fitinků) pro trouby a trubky, pro svařování na tupo, z nerezavějící oceli, též dokončeného, pocházejícího z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu

(
  Úřední věstník Evropské unie L 22 ze dne 27. ledna 2017
  )

Strana 52, čl. 1 odst. 1:

místo:

„1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinků) pro trouby a trubky, pro svařování na tupo, z austenitické nerezavějící oceli, odpovídající typům AISI 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 a 321H a jejich ekvivalentům v jiných normách, s největším vnějším průměrem nepřesahujícím 406,4 mm a o tloušťce stěny nejvýše 16 mm, s průměrnou drsností (Ra) konečné úpravy povrchu nejméně 0,8 mikrometru, bez příruby, též dokončené, pocházející z ČLR a Tchaj-wanu. Výrobek je zařazen do kódů KN ex 7307 23 10 a ex 7307 23 90 (kódy Taric 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).“,

má být:

„1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinků) pro trouby a trubky, pro svařování na tupo, z austenitické nerezavějící oceli, odpovídající typům AISI 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 a 321H a jejich ekvivalentům v jiných normách, s největším vnějším průměrem nepřesahujícím 406,4 mm a o tloušťce stěny nejvýše 16 mm, s průměrnou drsností (Ra) vnitřního povrchu nejméně 0,8 mikrometru, bez příruby, též dokončené, pocházející z ČLR a Tchaj-wanu. Výrobek je zařazen do kódů KN ex 7307 23 10 a ex 7307 23 90 (kódy Taric 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).“

---

| 21.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 304/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 304/69

---

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/659 ze dne 6. dubna 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/141 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některého příslušenství (fitinků) pro trouby a trubky, pro svařování na tupo, z nerezavějící oceli, též dokončeného, pocházejícího z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu

(
  Úřední věstník Evropské unie L 94 ze dne 7. dubna 2017
  )

Strana 9, článek 1, text, kterým se nahrazuje znění čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/141:

místo:

„1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinků) pro trouby a trubky, pro svařování na tupo, z austenitické nerezavějící oceli, odpovídající typům AISI 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 a 321H a jejich ekvivalentům v jiných normách, s největším vnějším průměrem nepřesahujícím 406,4 mm a o tloušťce stěny nejvýše 16 mm, s průměrnou drsností (Ra) konečné úpravy povrchu nejméně 0,8 mikrometru, bez příruby, též dokončené, pocházející z ČLR a Tchaj-wanu. Výrobek je zařazen do kódů KN ex 7307 23 10 a ex 7307 23 90 (kódy Taric 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).“,

má být:

„1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinků) pro trouby a trubky, pro svařování na tupo, z austenitické nerezavějící oceli, odpovídající typům AISI 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 a 321H a jejich ekvivalentům v jiných normách, s největším vnějším průměrem nepřesahujícím 406,4 mm a o tloušťce stěny nejvýše 16 mm, s průměrnou drsností (Ra) vnitřního povrchu nejméně 0,8 mikrometru, bez příruby, též dokončené, pocházející z ČLR a Tchaj-wanu. Výrobek je zařazen do kódů KN ex 7307 23 10 a ex 7307 23 90 (kódy Taric 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).“

---