# Europos Sąjungos L 332/2017

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 332 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 60 metai2017m. gruodžio 14d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 332

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

60 metai2017m. gruodžio 14d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2017 m. liepos 27 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/2115 dėl pagalbos schemos Nr. SA.38393 (2016/C, ex 2015/E), kurią taikė Belgija. Belgijos uostų apmokestinimas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5174)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2017 m. liepos 27 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/2116 dėl pagalbos schemos Nr. SA.38398 (2016/C, ex 2015/E), kurią taikė Prancūzija. Uostų apmokestinimas Prancūzijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5176)

   (
  1
  ) | 24 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2017 m. liepos 27 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/2115 dėl pagalbos schemos Nr. SA.38393 (2016/C, ex 2015/E), kurią taikė Belgija. Belgijos uostų apmokestinimas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5174)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5174)

1

1

*

2017 m. liepos 27 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/2116 dėl pagalbos schemos Nr. SA.38398 (2016/C, ex 2015/E), kurią taikė Prancūzija. Uostų apmokestinimas Prancūzijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5176)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5176)

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 2017 12 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 12 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2017/2115

2017 m. liepos 27 d.

dėl pagalbos schemos Nr. SA.38393 (2016/C, ex 2015/E), kurią taikė Belgija. Belgijos uostų apmokestinimas

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5174)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų ir nyderlandų kalbomis)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pagal pirmiau nurodytus straipsnius (1) paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   KLAUSIMYNAS APIE UOSTŲ VEIKLĄ BEI APMOKESTINIMĄ IR BENDRADARBIAVIMO PROCEDŪRA

KLAUSIMYNAS APIE UOSTŲ VEIKLĄ BEI APMOKESTINIMĄ IR BENDRADARBIAVIMO PROCEDŪRA

| (1) | 2013 m. liepos 3 d. Komisijos tarnybos visoms valstybėms narėms išsiuntė klausimyną apie uostų veiklą ir apmokestinimą, kad galėtų susidaryti bendrą vaizdą šioje srityje ir išsiaiškintų uostų situaciją pagal Europos Sąjungos normas dėl valstybės pagalbos, nustatytas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 107 straipsnyje. Belgijos valdžios institucijos atsakė 2013 m. rugsėjo 30 d. ir spalio 9 d. laiškais. 2014 m. sausio 20 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos apie uostams taikomo apmokestinimo taisykles. Belgijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2014 m. kovo 13 d. raštu, o Briuselio uostas savo pastabas atsiuntė 2014 m. kovo 18 d. gautu raštu. |
| --- | --- |

(1)

2013 m. liepos 3 d. Komisijos tarnybos visoms valstybėms narėms išsiuntė klausimyną apie uostų veiklą ir apmokestinimą, kad galėtų susidaryti bendrą vaizdą šioje srityje ir išsiaiškintų uostų situaciją pagal Europos Sąjungos normas dėl valstybės pagalbos, nustatytas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 107 straipsnyje. Belgijos valdžios institucijos atsakė 2013 m. rugsėjo 30 d. ir spalio 9 d. laiškais. 2014 m. sausio 20 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos apie uostams taikomo apmokestinimo taisykles. Belgijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2014 m. kovo 13 d. raštu, o Briuselio uostas savo pastabas atsiuntė 2014 m. kovo 18 d. gautu raštu.

| (2) | 2014 m. liepos 9 d. raštu Komisija, atsižvelgdama į Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (2) (toliau – Procedūros reglamentas) 21 straipsnį, pranešė Belgijai apie savo išankstinę nuomonę, pagal kurią tam tikriems Belgijos uostams (toliau – Belgijos uostai) nustatytas atleidimas nuo pelno mokesčio yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba, pagal minėto reglamento 1 straipsnio b punktą laikytina esama pagalba. 2014 m. rugsėjo 23 d. įvyko susitikimas su Belgijos valdžios institucijomis. Valonijos regionas ir Briuselio uostas savo pastabas pateikė 2014 m. rugsėjo 30 d. raštuose, o Flandrijos regionas – 2014 m. spalio 1 d. rašte. 2015 m. birželio 1 d. raštu Komisija pranešė Belgijai, jog atsižvelgė į visus jos pateiktus argumentus, tačiau vis tiek mano, kad tam tikrųuostų atleidimas nuo pelno mokesčio yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba, jeigu arba kadangi šie uostai vykdo ekonominę veiklą. Dėl šio rašto 2015 m. rugpjūčio 3 d. pareikštas ieškinys (3), bet šis Bendrojo Teismo 2016 m. kovo 9 d. nutartimi (4) atmestas kaip nepriimtinas. |
| --- | --- |

(2)

2014 m. liepos 9 d. raštu Komisija, atsižvelgdama į Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (2) (toliau – Procedūros reglamentas) 21 straipsnį, pranešė Belgijai apie savo išankstinę nuomonę, pagal kurią tam tikriems Belgijos uostams (toliau – Belgijos uostai) nustatytas atleidimas nuo pelno mokesčio yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba, pagal minėto reglamento 1 straipsnio b punktą laikytina esama pagalba. 2014 m. rugsėjo 23 d. įvyko susitikimas su Belgijos valdžios institucijomis. Valonijos regionas ir Briuselio uostas savo pastabas pateikė 2014 m. rugsėjo 30 d. raštuose, o Flandrijos regionas – 2014 m. spalio 1 d. rašte. 2015 m. birželio 1 d. raštu Komisija pranešė Belgijai, jog atsižvelgė į visus jos pateiktus argumentus, tačiau vis tiek mano, kad tam tikrųuostų atleidimas nuo pelno mokesčio yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba, jeigu arba kadangi šie uostai vykdo ekonominę veiklą. Dėl šio rašto 2015 m. rugpjūčio 3 d. pareikštas ieškinys (3), bet šis Bendrojo Teismo 2016 m. kovo 9 d. nutartimi (4) atmestas kaip nepriimtinas.

2

3

4

1.2.   KOMISIJOS PASIŪLYMAS TAIKYTI ATITINKAMAS PRIEMONES IR BELGIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ATSAKYMAS

KOMISIJOS PASIŪLYMAS TAIKYTI ATITINKAMAS PRIEMONES IR BELGIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ATSAKYMAS

| (3) | 2016 m. sausio 21 d. raštu Komisija pakartojo savo poziciją, kad uostams taikomas atleidimas nuo pelno mokesčio yra su Sutartimi nesuderinama valstybės pagalbos schema ir, atsižvelgdama į SESV 108 straipsnio 1 dalį bei Procedūros reglamento 22 straipsnį, Belgijos valdžios institucijoms kaip atitinkamą priemonę pasiūlė panaikinti Belgijos uostams nustatytą atleidimą nuo pelno mokesčio, nes šie uostai vykdo ekonominę veiklą. Belgijos valdžios institucijos buvo paragintos teisės aktus suderinti per dešimt mėnesių nuo sprendimo priėmimo datos ir nurodyta, kad tokie pakeitimai turėtų būti taikomi iš ekonominės veiklos gautoms pajamoms vėliausiai nuo 2017-ųjų mokestinių metų pradžios. Belgijos valdžios institucijos buvo paragintos per du mėnesius nuo minėto sprendimo gavimo datos raštu pranešti Komisijai, ar Belgija pagal Procedūros reglamento 23 straipsnio 1 dalį besąlygiškai ir aiškiai pritaria visoms pasiūlytoms priemonėms. 2016 m. kovo 18 d. dėl šio pasiūlymo taikyti atitinkamas priemones pareikštas ieškinys (5), bet šis Bendrojo Teismo 2016 m. spalio 27 d. nutartimi (6) atmestas kaip nepriimtinas. |
| --- | --- |

(3)

2016 m. sausio 21 d. raštu Komisija pakartojo savo poziciją, kad uostams taikomas atleidimas nuo pelno mokesčio yra su Sutartimi nesuderinama valstybės pagalbos schema ir, atsižvelgdama į SESV 108 straipsnio 1 dalį bei Procedūros reglamento 22 straipsnį, Belgijos valdžios institucijoms kaip atitinkamą priemonę pasiūlė panaikinti Belgijos uostams nustatytą atleidimą nuo pelno mokesčio, nes šie uostai vykdo ekonominę veiklą. Belgijos valdžios institucijos buvo paragintos teisės aktus suderinti per dešimt mėnesių nuo sprendimo priėmimo datos ir nurodyta, kad tokie pakeitimai turėtų būti taikomi iš ekonominės veiklos gautoms pajamoms vėliausiai nuo 2017-ųjų mokestinių metų pradžios. Belgijos valdžios institucijos buvo paragintos per du mėnesius nuo minėto sprendimo gavimo datos raštu pranešti Komisijai, ar Belgija pagal Procedūros reglamento 23 straipsnio 1 dalį besąlygiškai ir aiškiai pritaria visoms pasiūlytoms priemonėms. 2016 m. kovo 18 d. dėl šio pasiūlymo taikyti atitinkamas priemones pareikštas ieškinys (5), bet šis Bendrojo Teismo 2016 m. spalio 27 d. nutartimi (6) atmestas kaip nepriimtinas.

5

6

| (4) | 2016 m. kovo 21 d. raštu Belgijos valdžios institucijos pateikė Komisijai savo pastabas apie siūlomas atitinkamas priemones. |
| --- | --- |

(4)

2016 m. kovo 21 d. raštu Belgijos valdžios institucijos pateikė Komisijai savo pastabas apie siūlomas atitinkamas priemones.

1.3.   OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS PRADĖJIMAS

OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS PRADĖJIMAS

| (5) | 2016 m. liepos 8 d. raštu Komisija nusprendė pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą pagal Procedūros reglamento 23 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(5)

2016 m. liepos 8 d. raštu Komisija nusprendė pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą pagal Procedūros reglamento 23 straipsnio 2 dalį.

| (6) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (7). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas apie aptariamą priemonę. 2016 m. rugpjūčio 24 d. surengtas susitikimas su kai kurių Belgijos uostų, kuriems ši priemonė taikytina, atstovais. |
| --- | --- |

(6)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (7). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas apie aptariamą priemonę. 2016 m. rugpjūčio 24 d. surengtas susitikimas su kai kurių Belgijos uostų, kuriems ši priemonė taikytina, atstovais.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

7

| (7) | Belgija savo pastabas pateikė 2016 m. rugsėjo 9 d. (federalinis finansų ministras) ir 2016 m. rugsėjo 16 d. (Valonijos regionas ir Valonijos uostai) raštais. |
| --- | --- |

(7)

Belgija savo pastabas pateikė 2016 m. rugsėjo 9 d. (federalinis finansų ministras) ir 2016 m. rugsėjo 16 d. (Valonijos regionas ir Valonijos uostai) raštais.

| (8) | Komisija gavo pastabas iš šių suinteresuotųjų šalių: Antverpeno, Gento ir Zebriugės uostus eksploatuojančios grupės „Sea Invest“ (2016 m. rugsėjo 14 d.), Roterdamo uosto, veikiančio penkių Nyderlandų valstybinių jūrų uostų vardu (2016 m. rugsėjo 16 d.), Briuselio uosto (2016 m. rugsėjo 16 d.), Flandrijos uostų komisijos (Vlaamse Havencommissie) (2016 m. rugsėjo 19 d.), o pratęsus pastabų teikimo terminą – iš Antverpeno ir Zebriugės uostų (2016 m. spalio 4 d.). |
| --- | --- |

(8)

Komisija gavo pastabas iš šių suinteresuotųjų šalių: Antverpeno, Gento ir Zebriugės uostus eksploatuojančios grupės „Sea Invest“ (2016 m. rugsėjo 14 d.), Roterdamo uosto, veikiančio penkių Nyderlandų valstybinių jūrų uostų vardu (2016 m. rugsėjo 16 d.), Briuselio uosto (2016 m. rugsėjo 16 d.), Flandrijos uostų komisijos (Vlaamse Havencommissie) (2016 m. rugsėjo 19 d.), o pratęsus pastabų teikimo terminą – iš Antverpeno ir Zebriugės uostų (2016 m. spalio 4 d.).

Vlaamse Havencommissie

| (9) | Komisija šias pastabas perdavė Belgijai, kad ji galėtų pakomentuoti. Belgijos komentarus Komisija gavo 2016 m. lapkričio 14 d. raštu. 2016 m. gruodžio 19 d. surengtas Belgijos valdžios institucijų ir Komisijos susitikimas; per jį Komisijai pateikta papildomų pastabų. 2017 m. sausio 10 d. surengtas dar vienas susitikimas tarp Belgijos federalinių ir regioninių valdžios institucijų, kai kurių aptariamos priemonės gavėjų ir Komisijos. |
| --- | --- |

(9)

Komisija šias pastabas perdavė Belgijai, kad ji galėtų pakomentuoti. Belgijos komentarus Komisija gavo 2016 m. lapkričio 14 d. raštu. 2016 m. gruodžio 19 d. surengtas Belgijos valdžios institucijų ir Komisijos susitikimas; per jį Komisijai pateikta papildomų pastabų. 2017 m. sausio 10 d. surengtas dar vienas susitikimas tarp Belgijos federalinių ir regioninių valdžios institucijų, kai kurių aptariamos priemonės gavėjų ir Komisijos.

2.   PRIEMONĖS IR PAGRINDINIŲ FAKTŲ APRAŠYMAS

PRIEMONĖS IR PAGRINDINIŲ FAKTŲ APRAŠYMAS

2.1.   BELGIJOS UOSTŲ NUOSAVYBĖ IR VALDYMAS

BELGIJOS UOSTŲ NUOSAVYBĖ IR VALDYMAS

| (10) | Belgijoje žemė, kurią užima uostas, priklauso valstybei. XX a. 10-ajame dešimtmetyje pagrindinių Belgijos uostų eksploatavimas buvo perduotas decentralizuotiems subjektams. Vienus uostus (pvz., Gento, Ostendės ir Antverpeno) eksploatuoja autonominės municipalinės uostų direkcijos, o kitus uostus eksploatuoja pagal viešąją teisę veikiantys juridiniai asmenys (pvz., autonominiai Centro ir Vakarų, Lježo, Šarlerua bei Namiūro uostai) arba pagal viešąją teisę veikianti akcinė bendrovė (tokia kaip Zebriugės uostas). |
| --- | --- |

(10)

Belgijoje žemė, kurią užima uostas, priklauso valstybei. XX a. 10-ajame dešimtmetyje pagrindinių Belgijos uostų eksploatavimas buvo perduotas decentralizuotiems subjektams. Vienus uostus (pvz., Gento, Ostendės ir Antverpeno) eksploatuoja autonominės municipalinės uostų direkcijos, o kitus uostus eksploatuoja pagal viešąją teisę veikiantys juridiniai asmenys (pvz., autonominiai Centro ir Vakarų, Lježo, Šarlerua bei Namiūro uostai) arba pagal viešąją teisę veikianti akcinė bendrovė (tokia kaip Zebriugės uostas).

| (11) | Uostus eksploatuoja viešieji subjektai ir uostų administracija. |
| --- | --- |

(11)

Uostus eksploatuoja viešieji subjektai ir uostų administracija.

2.2.   TAISYKLĖS, SUSIJUSIOS SU UOSTAMS TAIKOMU PAJAMŲ MOKESČIU

TAISYKLĖS, SUSIJUSIOS SU UOSTAMS TAIKOMU PAJAMŲ MOKESČIU

| (12) | Pagal 1992 m. konsoliduoto Pajamų mokesčio kodekso (8) (pranc. code des impôts sur les revenus, toliau – CIR) 1 straipsnį šalyje reziduojančios bendrovės moka pajamų mokestį, vadinamą bendrovių pelno mokesčiu (9) (pranc. impôt des sociétés, toliau – ISoc). O kiti šalyje reziduojantys juridiniai asmenys moka pajamų mokestį, vadinamą juridinių asmenų mokesčiu (10) (pranc. impôt des personnes morales, toliau – IPM). CIR 2 straipsnyje bendrovė apibrėžiama kaip bet kuri bendrovė, asociacija, įstaiga ar kita teisėtai įsteigta institucija, turinti juridinio asmens statusą ir užsiimanti eksploatavimo ar kita komercinio pobūdžio veikla. |
| --- | --- |

(12)

Pagal 1992 m. konsoliduoto Pajamų mokesčio kodekso (8) (pranc. code des impôts sur les revenus, toliau – CIR) 1 straipsnį šalyje reziduojančios bendrovės moka pajamų mokestį, vadinamą bendrovių pelno mokesčiu (9) (pranc. impôt des sociétés, toliau – ISoc). O kiti šalyje reziduojantys juridiniai asmenys moka pajamų mokestį, vadinamą juridinių asmenų mokesčiu (10) (pranc. impôt des personnes morales, toliau – IPM). CIR 2 straipsnyje bendrovė apibrėžiama kaip bet kuri bendrovė, asociacija, įstaiga ar kita teisėtai įsteigta institucija, turinti juridinio asmens statusą ir užsiimanti eksploatavimo ar kita komercinio pobūdžio veikla.

8

code des impôts sur les revenus

9

impôt des sociétés

ISoc

10

impôt des personnes morales

bet kuri bendrovė, asociacija, įstaiga ar kita teisėtai įsteigta institucija, turinti juridinio asmens statusą ir užsiimanti eksploatavimo ar kita komercinio pobūdžio veikla

| (13) | CIR 180 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad kai kurie Belgijos uostai neapmokestinami bendrovių pelno mokesčiu (11). CIR 220 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad juridiniai asmenys, kurie neapmokestinami ISoc pagal CIR 180 straipsnį, yra apmokestinami juridinių asmenų mokesčiu (12). Juridinių asmenų mokestis mokamas ne nuo visų pajamų ar pelno, o tik nuo tam tikro pobūdžio pajamų. Pagal CIR 221 straipsnio nuostatas apmokestinami juridiniai asmenys juridinių asmenų pajamų mokestį moka tik už kadastrines pajamas, gautas už Belgijoje esantį savo nekilnojamąjį turtą, ir už pajamas, gautas iš kapitalo ir kilnojamojo turto (13). Be to, įvairioms pajamų, kurioms taikomas juridinių asmenų mokestis, rūšims taikomas tarifas paprastai atitinka nekilnojamojo arba kilnojamojo turto mokesčio tarifą (14) ir dažniausiai yra mažesnis negu bendrovių pelno mokesčio tarifas (33,99 %). |
| --- | --- |

(13)

CIR 180 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad kai kurie Belgijos uostai neapmokestinami bendrovių pelno mokesčiu (11). CIR 220 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad juridiniai asmenys, kurie neapmokestinami ISoc pagal CIR 180 straipsnį, yra apmokestinami juridinių asmenų mokesčiu (12). Juridinių asmenų mokestis mokamas ne nuo visų pajamų ar pelno, o tik nuo tam tikro pobūdžio pajamų. Pagal CIR 221 straipsnio nuostatas apmokestinami juridiniai asmenys juridinių asmenų pajamų mokestį moka tik už kadastrines pajamas, gautas už Belgijoje esantį savo nekilnojamąjį turtą, ir už pajamas, gautas iš kapitalo ir kilnojamojo turto (13). Be to, įvairioms pajamų, kurioms taikomas juridinių asmenų mokestis, rūšims taikomas tarifas paprastai atitinka nekilnojamojo arba kilnojamojo turto mokesčio tarifą (14) ir dažniausiai yra mažesnis negu bendrovių pelno mokesčio tarifas (33,99 %).

11

ISoc

12

13

14

3.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (14) | 2016 m. liepos 8 d. rašte Komisija teigė, kad Belgijos valdžios institucijos nepritarė Komisijos 2016 m. sausio 21 d. rašte nurodytam atitinkamos priemonės įgyvendinimo grafikui ir kad Belgijos Vyriausybė neišreiškė aiškaus nepritarimo pačiam uostų apmokestinimo bendrovių pelno mokesčiu principui ir neįsipareigojo panaikinti Belgijos uostams palankios atleidimo nuo mokesčio sistemos. Todėl Komisija padarė išvadą, kad Belgijos valdžios institucijos neišreiškė besąlygiško, aiškaus nepritarimo visoms atitinkamoms priemonėms, kurias 2016 m. sausio 21 d. pasiūlė Komisija. |
| --- | --- |

(14)

2016 m. liepos 8 d. rašte Komisija teigė, kad Belgijos valdžios institucijos nepritarė Komisijos 2016 m. sausio 21 d. rašte nurodytam atitinkamos priemonės įgyvendinimo grafikui ir kad Belgijos Vyriausybė neišreiškė aiškaus nepritarimo pačiam uostų apmokestinimo bendrovių pelno mokesčiu principui ir neįsipareigojo panaikinti Belgijos uostams palankios atleidimo nuo mokesčio sistemos. Todėl Komisija padarė išvadą, kad Belgijos valdžios institucijos neišreiškė besąlygiško, aiškaus nepritarimo visoms atitinkamoms priemonėms, kurias 2016 m. sausio 21 d. pasiūlė Komisija.

| (15) | Komisija toliau laikėsi nuomonės, kad Belgijos uostams palankus atleidimas nuo bendrovių pelno mokesčio, jei šie vykdo ekonominę veiklą, yra esama valstybės pagalbos schema, be to, abejojo dėl tokios pagalbos schemos suderinamumo su vidaus rinka, todėl nusprendė pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą pagal Procedūros reglamento 23 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(15)

Komisija toliau laikėsi nuomonės, kad Belgijos uostams palankus atleidimas nuo bendrovių pelno mokesčio, jei šie vykdo ekonominę veiklą, yra esama valstybės pagalbos schema, be to, abejojo dėl tokios pagalbos schemos suderinamumo su vidaus rinka, todėl nusprendė pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą pagal Procedūros reglamento 23 straipsnio 2 dalį.

4.   PO SPRENDIMO PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ GAUTOS PASTABOS

PO SPRENDIMO PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ GAUTOS PASTABOS

4.1.   ĮMONĖS IR EKONOMINĖ VEIKLA

ĮMONĖS IR EKONOMINĖ VEIKLA

| (16) | Belgijos uostai ir Belgijos valdžios institucijos mano, kad uostai nėra įmonės pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes jų užduotys, visų pirma viešosios ir privačios srities administracinis valdymas, nėra ekonominio pobūdžio. Belgijos valdžios institucijos pabrėžia, kad uostų užduotys yra visuotinės svarbos ir šias užduotis jiems nustatė arba perdavė valstybės institucijos, kurios gali laisvai apibrėžti neekonominių visuotinės svarbos paslaugų spektrą. Belgijos valdžios institucijos atkreipia dėmesį į tai, kad uostų administracijai suteikti specialūs įgaliojimai įgyvendinti šias užduotis, ji yra kontroliuojama valdžios institucijų ir neturi tikslo gauti pelno, nes papildomos pajamos reinvestuojamos į uostų infrastruktūrą, o kai kuriuose uostuose pervedamos savivaldybei, kuri yra uosto akcininkė. |
| --- | --- |

(16)

Belgijos uostai ir Belgijos valdžios institucijos mano, kad uostai nėra įmonės pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes jų užduotys, visų pirma viešosios ir privačios srities administracinis valdymas, nėra ekonominio pobūdžio. Belgijos valdžios institucijos pabrėžia, kad uostų užduotys yra visuotinės svarbos ir šias užduotis jiems nustatė arba perdavė valstybės institucijos, kurios gali laisvai apibrėžti neekonominių visuotinės svarbos paslaugų spektrą. Belgijos valdžios institucijos atkreipia dėmesį į tai, kad uostų administracijai suteikti specialūs įgaliojimai įgyvendinti šias užduotis, ji yra kontroliuojama valdžios institucijų ir neturi tikslo gauti pelno, nes papildomos pajamos reinvestuojamos į uostų infrastruktūrą, o kai kuriuose uostuose pervedamos savivaldybei, kuri yra uosto akcininkė.

| (17) | Antverpeno bei Zebriugės uostai ir Belgijos valdžios institucijos mano, kad Teisingumo Teismo praktika, susijusi su oro uostais (byla Aéroports de Paris (15), C-82/01), netaikytina vandens uostams, nes jie pasižymi kitokia infrastruktūra. Antverpeno bei Zebriugės uostai ir Belgijos valdžios institucijos visų pirma nurodo, kad vandens uostų monopolis atsirado dėl administracinės decentralizacijos, naudingos nesiekiančiam gauti pelno viešosios teisės subjektui, o oro uostų valdymas privatiems asmenims perleidžiamas pagal ekonominės veiklos išimtinės koncesijos susitarimą, kuriuo keliama ekonominio pobūdžio veiklos rizika. Be to, Belgijos valdžios institucijos mano, kad Teisingumo Teismo nagrinėtas ieškinys byloje Aéroports de Paris nebuvo susijęs su infrastruktūros paslaugų teikimu, todėl analogija su Belgijos uostų administracijos leidimu naudotis uostų teritorija yra netinkama. |
| --- | --- |

(17)

Antverpeno bei Zebriugės uostai ir Belgijos valdžios institucijos mano, kad Teisingumo Teismo praktika, susijusi su oro uostais (byla Aéroports de Paris (15), C-82/01), netaikytina vandens uostams, nes jie pasižymi kitokia infrastruktūra. Antverpeno bei Zebriugės uostai ir Belgijos valdžios institucijos visų pirma nurodo, kad vandens uostų monopolis atsirado dėl administracinės decentralizacijos, naudingos nesiekiančiam gauti pelno viešosios teisės subjektui, o oro uostų valdymas privatiems asmenims perleidžiamas pagal ekonominės veiklos išimtinės koncesijos susitarimą, kuriuo keliama ekonominio pobūdžio veiklos rizika. Be to, Belgijos valdžios institucijos mano, kad Teisingumo Teismo nagrinėtas ieškinys byloje Aéroports de Paris nebuvo susijęs su infrastruktūros paslaugų teikimu, todėl analogija su Belgijos uostų administracijos leidimu naudotis uostų teritorija yra netinkama.

Aéroports de Paris

15

Aéroports de Paris

| (18) | Dauguma suinteresuotųjų šalių ir Belgijos valdžios institucijos neigia Komisijos sprendime pradėti procedūrą nurodytos ekonominį veiklos, visų pirma leidimo laivams naudotis uostų infrastruktūra ir žemės bei infrastruktūros nuomos įmonėms, pobūdį ir patikslina, kad žemės nuomos, infrastruktūros perleidimo ir prieigos prie uosto infrastruktūros tarifai (uosto mokesčiai) yra vieši, nediskriminaciniai, iš anksto vienašališkai nustatyti uostų administracijos ir nepriklauso nuo pasiūlos santykio su paklausa. Visų pirma minimas 2015 m. lapkričio 19 d. Belgijos Konstitucinio Teismo sprendimas (16), kuriame pripažįstama, kad uosto mokesčiai yra trečiųjų šalių mokamas grynas atlygis už uosto administracijos paslaugas. Taip pat nurodomas 1999 m. kovo 2 d. Flandrijos Vyriausybės nutarimas dėl vandens uostų politikos ir valdymo (17) (toliau – 1999 m. kovo 2 d. Flandrijos Vyriausybės nutarimas dėl uostų), kuriame nustatyta, kad uosto mokesčiai turi būti pagrįstai proporcingi atlygio vertei. Nurodoma, kad kuo didesnė žemės sklypų pridėtinė vertė, tuo mažesnės koncesijos rinkliavos už juos, apskaičiuotos remiantis objektyviais parametrais (susijusiais su atitinkamais žemės sklypais) ir atspindinčios teikiamos paslaugos sukuriamą vidinę vertę. Be to, Valonijos regionas ir Valonijos uostai mano, jog rinkliavų už naudojimąsi infrastruktūra mokėjimas nebūtinai rodo uostų veiklos ekonominį pobūdį, nes tai, kad šios rinkliavos nepadengia investuoto kapitalo atkūrimo, rodo, jog uostų veikla yra visuotinės svarbos paslauga. |
| --- | --- |

(18)

Dauguma suinteresuotųjų šalių ir Belgijos valdžios institucijos neigia Komisijos sprendime pradėti procedūrą nurodytos ekonominį veiklos, visų pirma leidimo laivams naudotis uostų infrastruktūra ir žemės bei infrastruktūros nuomos įmonėms, pobūdį ir patikslina, kad žemės nuomos, infrastruktūros perleidimo ir prieigos prie uosto infrastruktūros tarifai (uosto mokesčiai) yra vieši, nediskriminaciniai, iš anksto vienašališkai nustatyti uostų administracijos ir nepriklauso nuo pasiūlos santykio su paklausa. Visų pirma minimas 2015 m. lapkričio 19 d. Belgijos Konstitucinio Teismo sprendimas (16), kuriame pripažįstama, kad uosto mokesčiai yra trečiųjų šalių mokamas grynas atlygis už uosto administracijos paslaugas. Taip pat nurodomas 1999 m. kovo 2 d. Flandrijos Vyriausybės nutarimas dėl vandens uostų politikos ir valdymo (17) (toliau – 1999 m. kovo 2 d. Flandrijos Vyriausybės nutarimas dėl uostų), kuriame nustatyta, kad uosto mokesčiai turi būti pagrįstai proporcingi atlygio vertei. Nurodoma, kad kuo didesnė žemės sklypų pridėtinė vertė, tuo mažesnės koncesijos rinkliavos už juos, apskaičiuotos remiantis objektyviais parametrais (susijusiais su atitinkamais žemės sklypais) ir atspindinčios teikiamos paslaugos sukuriamą vidinę vertę. Be to, Valonijos regionas ir Valonijos uostai mano, jog rinkliavų už naudojimąsi infrastruktūra mokėjimas nebūtinai rodo uostų veiklos ekonominį pobūdį, nes tai, kad šios rinkliavos nepadengia investuoto kapitalo atkūrimo, rodo, jog uostų veikla yra visuotinės svarbos paslauga.

16

grynas atlygis

17

pagrįstai proporcingi

| (19) | Suinteresuotosios šalys ir Belgijos valdžios institucijos teigia, kad pagrindine uostuose vykdoma ekonomine veikla užsiima koncesininkai, kurie užtikrina prekių krovimą (pakrovimą ir iškrovimą), o uostų administracija neturi nieko bendra su komercinėmis sutartimis tarp koncesiją gavusių įmonių ir laivų savininkų. Tai reiškia, kad uostus komerciškai eksploatuoja ne uostų administracija, o bendrovės, kurioms perleista infrastruktūra ir kurios pačios turi statyti prekių krovimo paslaugoms reikalingas antžemines konstrukcijas (kranus, angarus). |
| --- | --- |

(19)

Suinteresuotosios šalys ir Belgijos valdžios institucijos teigia, kad pagrindine uostuose vykdoma ekonomine veikla užsiima koncesininkai, kurie užtikrina prekių krovimą (pakrovimą ir iškrovimą), o uostų administracija neturi nieko bendra su komercinėmis sutartimis tarp koncesiją gavusių įmonių ir laivų savininkų. Tai reiškia, kad uostus komerciškai eksploatuoja ne uostų administracija, o bendrovės, kurioms perleista infrastruktūra ir kurios pačios turi statyti prekių krovimo paslaugoms reikalingas antžemines konstrukcijas (kranus, angarus).

| (20) | Taip pat priduriama, kad uostų administracija vis daugiau turi finansuoti ne tik regionų kompetencijai priklausančią neekonominę veiklą, bet net su uosto eksploatacija nesusijusią veiklą (18). Suinteresuotosios šalys ir Belgijos valdžios institucijos nurodo keletą Komisijos ir Teisingumo Teismo sprendimų, kurie, jų manymu, rodo, kad nei leidimas naudotis infrastruktūra visiems potencialiems naudotojams vienodomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis, nei valdžios institucijoms priklausančios žemės valdymas ir eksploatavimas siekiant plėtoti pramoninę ir komercinę veiklą privačiam sektoriui nėra ekonominė veikla. |
| --- | --- |

(20)

Taip pat priduriama, kad uostų administracija vis daugiau turi finansuoti ne tik regionų kompetencijai priklausančią neekonominę veiklą, bet net su uosto eksploatacija nesusijusią veiklą (18). Suinteresuotosios šalys ir Belgijos valdžios institucijos nurodo keletą Komisijos ir Teisingumo Teismo sprendimų, kurie, jų manymu, rodo, kad nei leidimas naudotis infrastruktūra visiems potencialiems naudotojams vienodomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis, nei valdžios institucijoms priklausančios žemės valdymas ir eksploatavimas siekiant plėtoti pramoninę ir komercinę veiklą privačiam sektoriui nėra ekonominė veikla.

18

| (21) | Be to, suinteresuotosios šalys ir Belgijos valdžios institucijos mano, kad tokia uostų ekonominė veikla kaip kėlimo (kranų paslaugos) ir tempimo paslaugos yra tik papildoma veikla. |
| --- | --- |

(21)

Be to, suinteresuotosios šalys ir Belgijos valdžios institucijos mano, kad tokia uostų ekonominė veikla kaip kėlimo (kranų paslaugos) ir tempimo paslaugos yra tik papildoma veikla.

4.2.   VALSTYBINIAIS IŠTEKLIAIS SUTEIKTAS EKONOMINIS PRANAŠUMAS

VALSTYBINIAIS IŠTEKLIAIS SUTEIKTAS EKONOMINIS PRANAŠUMAS

| (22) | Flandrijos uostų komisija teigia, kad uostų administracija vis daugiau turi finansuoti regionų kompetencijai priklausančią neekonominę infrastruktūrą, todėl atleidimas nuo bendrovių pelno mokesčio nėra pranašumas. |
| --- | --- |

(22)

Flandrijos uostų komisija teigia, kad uostų administracija vis daugiau turi finansuoti regionų kompetencijai priklausančią neekonominę infrastruktūrą, todėl atleidimas nuo bendrovių pelno mokesčio nėra pranašumas.

| (23) | Roterdamo uostas nurodo, kad Antverpeno, Zebriugės ir Gento uostų realus mokesčio tarifas už deklaruotą pelną yra mažesnis už 1 % |
| --- | --- |

(23)

Roterdamo uostas nurodo, kad Antverpeno, Zebriugės ir Gento uostų realus mokesčio tarifas už deklaruotą pelną yra mažesnis už 1 %

| (24) | Belgijos valdžios institucijų teigimu, uostai moka juridinių asmenų mokestį, todėl sąlyga, pagal kurią pranašumas turi būti suteiktas iš valstybinių išteklių, nėra įvykdyta. |
| --- | --- |

(24)

Belgijos valdžios institucijų teigimu, uostai moka juridinių asmenų mokestį, todėl sąlyga, pagal kurią pranašumas turi būti suteiktas iš valstybinių išteklių, nėra įvykdyta.

4.3.   ATRANKUMAS

ATRANKUMAS

| (25) | Dauguma suinteresuotųjų šalių ir Belgijos valdžios institucijos mano, kad atskaitos sistema juridinių asmenų apmokestinimo srityje yra ne bendrovių pelno mokestis (kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą), bet CIR 1 straipsnis, kuriame lygiagrečiai nustatytos dvi šalyje reziduojančių juridinių asmenų apmokestinimo sistemos (ISoc ir IPM), taikomos atsižvelgiant į CIR 2 straipsnio kriterijus (juridinis asmuo užsiima ar neužsiima eksploatavimo arba komercinio pobūdžio veikla). Minėtos šalys ir institucijos priduria, kad CIR 180 straipsnis, kuriame nustatyta, jog uostai neapmokestinami ISoc, tik patikslina CIR 1 straipsnio taikymą. Kai kurios suinteresuotosios šalys ir Belgijos valdžios institucijos taip pat mano, kad IPM yra atskaitos sistema uostams, kurie nėra „bendrovės“ pagal CIR 2 straipsnio nuostatas, o CIR 180 straipsnio 2 dalimi ne pažeidžiamos bendrųjų juridinių asmenų apmokestinimo taisyklės, bet tik pritaikomos šios bendrosios taisyklės. Todėl minėtos šalys ir institucijos teigia, kad net jei 180 straipsnio 2 dalis būtų panaikinta, uostai nebūtinai būtų apmokestinami ISoc, nes administracija turėtų individualiai išnagrinėti kiekvieno iš jų padėtį pagal CIR 1 ir 2 straipsnių bendruosius kriterijus, o kadangi uostai nėra „bendrovės“ pagal CIR 2 straipsnio nuostatas, jie nebūtų apmokestinami ISoc. |
| --- | --- |

(25)

Dauguma suinteresuotųjų šalių ir Belgijos valdžios institucijos mano, kad atskaitos sistema juridinių asmenų apmokestinimo srityje yra ne bendrovių pelno mokestis (kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą), bet CIR 1 straipsnis, kuriame lygiagrečiai nustatytos dvi šalyje reziduojančių juridinių asmenų apmokestinimo sistemos (ISoc ir IPM), taikomos atsižvelgiant į CIR 2 straipsnio kriterijus (juridinis asmuo užsiima ar neužsiima eksploatavimo arba komercinio pobūdžio veikla). Minėtos šalys ir institucijos priduria, kad CIR 180 straipsnis, kuriame nustatyta, jog uostai neapmokestinami ISoc, tik patikslina CIR 1 straipsnio taikymą. Kai kurios suinteresuotosios šalys ir Belgijos valdžios institucijos taip pat mano, kad IPM yra atskaitos sistema uostams, kurie nėra „bendrovės“ pagal CIR 2 straipsnio nuostatas, o CIR 180 straipsnio 2 dalimi ne pažeidžiamos bendrųjų juridinių asmenų apmokestinimo taisyklės, bet tik pritaikomos šios bendrosios taisyklės. Todėl minėtos šalys ir institucijos teigia, kad net jei 180 straipsnio 2 dalis būtų panaikinta, uostai nebūtinai būtų apmokestinami ISoc, nes administracija turėtų individualiai išnagrinėti kiekvieno iš jų padėtį pagal CIR 1 ir 2 straipsnių bendruosius kriterijus, o kadangi uostai nėra „bendrovės“ pagal CIR 2 straipsnio nuostatas, jie nebūtų apmokestinami ISoc.

ISoc

ISoc

ISoc

ISoc

| (26) | Valonijos regionas ir Valonijos uostai taip pat pažymi, jog toks dvilypumas (dviejų pajamų apmokestinimo sistemų, t. y. ISoc ir IPM, egzistavimas) yra svarbi ir neatskiriama pajamų apmokestinimo dalis ir kyla iš Belgijos Konstitucijos. Be to, pagal Belgijos Konstituciją teisės aktų leidėjas negali būti įpareigotas apmokestinti tam tikros veiklos, o kalbant apie viešąją administraciją (valstybę, bendruomenes, regionus, provincijas ir savivaldybes) viešosioms paslaugoms skirtas viešosios ar privačios srities turtas neapmokestinamas pagal bendrąjį teisės principą. Belgijos valdžios institucijos taip pat nurodo, kad pagal nacionalinių teismų praktiką viešosios paslaugos, užduotys ir turtas nėra apmokestinami, jei tai nėra aiškiai nustatyta įstatyme. |
| --- | --- |

(26)

Valonijos regionas ir Valonijos uostai taip pat pažymi, jog toks dvilypumas (dviejų pajamų apmokestinimo sistemų, t. y. ISoc ir IPM, egzistavimas) yra svarbi ir neatskiriama pajamų apmokestinimo dalis ir kyla iš Belgijos Konstitucijos. Be to, pagal Belgijos Konstituciją teisės aktų leidėjas negali būti įpareigotas apmokestinti tam tikros veiklos, o kalbant apie viešąją administraciją (valstybę, bendruomenes, regionus, provincijas ir savivaldybes) viešosioms paslaugoms skirtas viešosios ar privačios srities turtas neapmokestinamas pagal bendrąjį teisės principą. Belgijos valdžios institucijos taip pat nurodo, kad pagal nacionalinių teismų praktiką viešosios paslaugos, užduotys ir turtas nėra apmokestinami, jei tai nėra aiškiai nustatyta įstatyme.

ISoc

| (27) | Antverpeno bei Zebriugės uostų administracijos ir Belgijos valdžios institucijų manymu, tokie subjektai kaip uostai, kurie nepaskirsto savo pelno, o jį reinvestuoja, arba kurie siekia ne tik savo individualių interesų, yra apmokestinami IPM, o tai atitinka sistemos logiką. |
| --- | --- |

(27)

Antverpeno bei Zebriugės uostų administracijos ir Belgijos valdžios institucijų manymu, tokie subjektai kaip uostai, kurie nepaskirsto savo pelno, o jį reinvestuoja, arba kurie siekia ne tik savo individualių interesų, yra apmokestinami IPM, o tai atitinka sistemos logiką.

| (28) | Jos taip pat mano, kad jų padėtis yra kitokia negu kitų ISoc apmokestintų įmonių. Nepaisant tam tikros turimos autonomijos ir galimos ekonominės veiklos, uostų administracija priklauso valdžios institucijoms ir užtikrina visuotinės svarbos užduočių įgyvendinimą nesiekdama pelno, kaip nurodyta jos įstatuose. Ji nenaudoja pramoninių ir komercinių metodų, o jos veikla nesiekiama investicijų grąžos per trumpą laiką. Koncesijos rinkliavos ir uosto mokesčiai ne visuomet padengia patiriamas išlaidas. Ji vykdo visuotinės svarbos užduotis, kurių grynosios sąnaudos negali būti išskaičiuotos iš bendrovių pelno mokesčio bazės pagal CIR 49 straipsnį, dėl to apmokestinimas ISoc būtų diskriminacinis kitų įmonių atžvilgiu ir sumažintų uostų galimybes investuoti. |
| --- | --- |

(28)

Jos taip pat mano, kad jų padėtis yra kitokia negu kitų ISoc apmokestintų įmonių. Nepaisant tam tikros turimos autonomijos ir galimos ekonominės veiklos, uostų administracija priklauso valdžios institucijoms ir užtikrina visuotinės svarbos užduočių įgyvendinimą nesiekdama pelno, kaip nurodyta jos įstatuose. Ji nenaudoja pramoninių ir komercinių metodų, o jos veikla nesiekiama investicijų grąžos per trumpą laiką. Koncesijos rinkliavos ir uosto mokesčiai ne visuomet padengia patiriamas išlaidas. Ji vykdo visuotinės svarbos užduotis, kurių grynosios sąnaudos negali būti išskaičiuotos iš bendrovių pelno mokesčio bazės pagal CIR 49 straipsnį, dėl to apmokestinimas ISoc būtų diskriminacinis kitų įmonių atžvilgiu ir sumažintų uostų galimybes investuoti.

ISoc

ISoc

| (29) | Belgijos valdžios institucijos nurodo, kad Belgijos Konstitucinis Teismas 2016 m. gruodžio 1 d. sprendime (19) patvirtino teisės aktų leidėjo pasirinkimą atleisti uostus nuo ISoc. |
| --- | --- |

(29)

Belgijos valdžios institucijos nurodo, kad Belgijos Konstitucinis Teismas 2016 m. gruodžio 1 d. sprendime (19) patvirtino teisės aktų leidėjo pasirinkimą atleisti uostus nuo ISoc.

19

ISoc

4.4.   KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMAS IR POVEIKIS TARPUSAVIO PREKYBAI

KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMAS IR POVEIKIS TARPUSAVIO PREKYBAI

| (30) | Flandrijos uostų komisija teigia, kad kitose valstybėse narėse, visų pirma Nyderlanduose, tokią pačią uostų veiklą taip pat finansuoja valstybės institucijos, todėl konkurencijos sąlygos neiškraipomos. |
| --- | --- |

(30)

Flandrijos uostų komisija teigia, kad kitose valstybėse narėse, visų pirma Nyderlanduose, tokią pačią uostų veiklą taip pat finansuoja valstybės institucijos, todėl konkurencijos sąlygos neiškraipomos.

| (31) | Antverpeno ir Zebriugės uostų administracija pateikia nuorodą į Komisijos pranešimo dėl valstybės pagalbos sąvokos (20) (toliau – 2016 m. liepos 19 d. pranešimas) 188 straipsnį ir teigia, kad kiekvienas uostas savo teritorijoje naudojasi teisėtu monopoliu ir šiuo monopoliu ne tik panaikinama konkurencija rinkoje, bet ir konkurencija dėl rinkos. Todėl ji daro išvadą, kad priemonė neiškraipo konkurencijos. Ji taip pat pateikia Nyderlandų konkurencijos institucijos nuomonę (21), kurioje teigiama, kad Roterdamo uostas nekonkuruoja su kitų uostų veiklos vykdytojais, nes uosto mokesčiai sudaro tik nedidelę dalį laivų savininkų patiriamų gabenimo sąnaudų, todėl tokių tarifų padidinimas ar sumažinimas neturėtų poveikio laivų eismui. |
| --- | --- |

(31)

Antverpeno ir Zebriugės uostų administracija pateikia nuorodą į Komisijos pranešimo dėl valstybės pagalbos sąvokos (20) (toliau – 2016 m. liepos 19 d. pranešimas) 188 straipsnį ir teigia, kad kiekvienas uostas savo teritorijoje naudojasi teisėtu monopoliu ir šiuo monopoliu ne tik panaikinama konkurencija rinkoje, bet ir konkurencija dėl rinkos. Todėl ji daro išvadą, kad priemonė neiškraipo konkurencijos. Ji taip pat pateikia Nyderlandų konkurencijos institucijos nuomonę (21), kurioje teigiama, kad Roterdamo uostas nekonkuruoja su kitų uostų veiklos vykdytojais, nes uosto mokesčiai sudaro tik nedidelę dalį laivų savininkų patiriamų gabenimo sąnaudų, todėl tokių tarifų padidinimas ar sumažinimas neturėtų poveikio laivų eismui.

20

ne tik panaikinama konkurencija rinkoje, bet ir konkurencija dėl rinkos

21

| (32) | Ji nurodo, kad pagal 2016 m. liepos 19 d. pranešimą tam tikroje tinklo infrastruktūroje įvairūs tinklo objektai papildo vienas kitą, o ne konkuruoja (211 punktas ir 311 išnaša), todėl konkurencija negali būti iškraipyta. Ji pažymi, kad šiame Komisijos pranešime toks principas taikomas geležinkelių infrastruktūros statybai (219 punktas) ir kelių infrastruktūros, įskaitant mokamus kelius, statybai (220 punktas), bet ji mano, jog šis principas taikytinas ir uostams. |
| --- | --- |

(32)

Ji nurodo, kad pagal 2016 m. liepos 19 d. pranešimą tam tikroje tinklo infrastruktūroje įvairūs tinklo objektai papildo vienas kitą, o ne konkuruoja (211 punktas ir 311 išnaša), todėl konkurencija negali būti iškraipyta. Ji pažymi, kad šiame Komisijos pranešime toks principas taikomas geležinkelių infrastruktūros statybai (219 punktas) ir kelių infrastruktūros, įskaitant mokamus kelius, statybai (220 punktas), bet ji mano, jog šis principas taikytinas ir uostams.

| (33) | Valonijos regionas ir Valonijos uostai visų pirma nurodo, kad nuo ISoc atleisti vidaus vandenų uostai nekonkuruoja su kitais privačiais vidaus vandenų uostais, kurie leistų naudotis tokia pat visuomenei prieinama infrastruktūra. Federalinės valdžios institucijos taip pat nurodo, kad vidaus vandenų uostai, kurie paprastai yra nedideli, papildo kitus uostus ir gali konkuruoti tik su kelių transportu. |
| --- | --- |

(33)

Valonijos regionas ir Valonijos uostai visų pirma nurodo, kad nuo ISoc atleisti vidaus vandenų uostai nekonkuruoja su kitais privačiais vidaus vandenų uostais, kurie leistų naudotis tokia pat visuomenei prieinama infrastruktūra. Federalinės valdžios institucijos taip pat nurodo, kad vidaus vandenų uostai, kurie paprastai yra nedideli, papildo kitus uostus ir gali konkuruoti tik su kelių transportu.

ISoc

| (34) | Roterdamo uostas nurodo, kad Nyderlandų valstybiniai uostai konkuruoja visų pirma su Antverpeno, Zebriugės ir Gento uostais. |
| --- | --- |

(34)

Roterdamo uostas nurodo, kad Nyderlandų valstybiniai uostai konkuruoja visų pirma su Antverpeno, Zebriugės ir Gento uostais.

4.5.   SUDERINAMUMAS

SUDERINAMUMAS

| (35) | Valonijos regionas ir Valonijos uostai teigia, kad SESV 106 straipsnio 2 dalis yra tinkamas pagrindas vertinant priemonės suderinamumą: uostai atlieka aiškią teisėtą užduotį, be to, atitinka visas šiame straipsnyje nustatytas sąlygas. Valonijos regionas ir Valonijos uostai pabrėžia, kad suderinamumas pagal SESV 93 straipsnį, kuriame į taikymo sąlygas neįtraukiamas poveikio prekybai nebuvimas, turi būti vertinamas plačiau. |
| --- | --- |

(35)

Valonijos regionas ir Valonijos uostai teigia, kad SESV 106 straipsnio 2 dalis yra tinkamas pagrindas vertinant priemonės suderinamumą: uostai atlieka aiškią teisėtą užduotį, be to, atitinka visas šiame straipsnyje nustatytas sąlygas. Valonijos regionas ir Valonijos uostai pabrėžia, kad suderinamumas pagal SESV 93 straipsnį, kuriame į taikymo sąlygas neįtraukiamas poveikio prekybai nebuvimas, turi būti vertinamas plačiau.

| (36) | Antverpeno ir Zebriugės uostų administracija mano, kad Komisija nepakankamai argumentuotai atsakė į pateiktus komentarus dėl priemonės suderinamumo. Ji taip pat nurodo, jog SESV 93 straipsnis galėtų būti taikomas kaip priemonės suderinamumo pagrindas, nes uostai turi finansuoti savo infrastruktūrą, kuri prisideda prie europinių transporto tinklų. |
| --- | --- |

(36)

Antverpeno ir Zebriugės uostų administracija mano, kad Komisija nepakankamai argumentuotai atsakė į pateiktus komentarus dėl priemonės suderinamumo. Ji taip pat nurodo, jog SESV 93 straipsnis galėtų būti taikomas kaip priemonės suderinamumo pagrindas, nes uostai turi finansuoti savo infrastruktūrą, kuri prisideda prie europinių transporto tinklų.

4.6.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO POREIKIS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO POREIKIS

| (37) | Belgijos valdžios institucijos prašo Komisijos suteikti pereinamąjį laikotarpį uostams ISoc apmokestinti. Jos pabrėžia, kad 2016 m. liepos 8 d. sprendime pradėti procedūrą nustatytas terminas (uostų apmokestinimas bendrovių pelno mokesčiu nuo 2017 m. sausio 1 d.) yra pernelyg trumpas, palyginti su Nyderlandams suteiktu terminu pagalbos priemonės Nr. SA.25338 atveju. Šios institucijos atkreipia dėmesį į tai, kad dėl CIR 180 straipsnio 2 dalies panaikinimo turi būti pradėta teisėkūros procedūra, kuri paprastai trunka mažiausiai nuo trijų iki šešių mėnesių. Jų manymu, reikėtų imtis daug sudėtingesnių nei tik CIR 180 straipsnio 2 dalies panaikinimas įstatymo pakeitimų, nes: i) toks panaikinimas nebūtinai reikš uostų apmokestinimą ISoc, ii) kuriant naują uostų apmokestinimo schemą turi būti atsižvelgta į konstitucinį lygybės principą, be to, iii) perėjimas nuo juridinių asmenų mokamo IPM prie ISoc nėra aiškiai nustatytas Belgijos mokesčių teisėje. Jos taip pat teigia, jog pasibaigus galimai esamos pagalbos schemos laikui Komisija turėtų gerbti valstybės narės teisėtus interesus, kad pagalbos gavėjams būtų užtikrintas teisinis saugumas. |
| --- | --- |

(37)

Belgijos valdžios institucijos prašo Komisijos suteikti pereinamąjį laikotarpį uostams ISoc apmokestinti. Jos pabrėžia, kad 2016 m. liepos 8 d. sprendime pradėti procedūrą nustatytas terminas (uostų apmokestinimas bendrovių pelno mokesčiu nuo 2017 m. sausio 1 d.) yra pernelyg trumpas, palyginti su Nyderlandams suteiktu terminu pagalbos priemonės Nr. SA.25338 atveju. Šios institucijos atkreipia dėmesį į tai, kad dėl CIR 180 straipsnio 2 dalies panaikinimo turi būti pradėta teisėkūros procedūra, kuri paprastai trunka mažiausiai nuo trijų iki šešių mėnesių. Jų manymu, reikėtų imtis daug sudėtingesnių nei tik CIR 180 straipsnio 2 dalies panaikinimas įstatymo pakeitimų, nes: i) toks panaikinimas nebūtinai reikš uostų apmokestinimą ISoc, ii) kuriant naują uostų apmokestinimo schemą turi būti atsižvelgta į konstitucinį lygybės principą, be to, iii) perėjimas nuo juridinių asmenų mokamo IPM prie ISoc nėra aiškiai nustatytas Belgijos mokesčių teisėje. Jos taip pat teigia, jog pasibaigus galimai esamos pagalbos schemos laikui Komisija turėtų gerbti valstybės narės teisėtus interesus, kad pagalbos gavėjams būtų užtikrintas teisinis saugumas.

ISoc

mažiausiai nuo trijų iki šešių mėnesių

ISoc

ISoc

| (38) | Roterdamo uostas prašo Komisijos atidėti Nyderlandų uostų apmokestinimą bendrovių pelno mokesčiu iki tol, kol bus atliktas sektoriaus tyrimas ir tuo mokesčiu vienu metu bus apmokestinti visi Šiaurinės pakrantės jūrų uostai, arba bent jau greitai ir vienu metu apmokestinti Belgijos ir Prancūzijos uostus bendrovių pelno mokesčiu. |
| --- | --- |

(38)

Roterdamo uostas prašo Komisijos atidėti Nyderlandų uostų apmokestinimą bendrovių pelno mokesčiu iki tol, kol bus atliktas sektoriaus tyrimas ir tuo mokesčiu vienu metu bus apmokestinti visi Šiaurinės pakrantės jūrų uostai, arba bent jau greitai ir vienu metu apmokestinti Belgijos ir Prancūzijos uostus bendrovių pelno mokesčiu.

5.   PRIEMONIŲ VERTINIMAS

PRIEMONIŲ VERTINIMAS

5.1.   VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS PAGAL SESV 107 STRAIPSNIO 1 DALĮ

VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS PAGAL SESV 107 STRAIPSNIO 1 DALĮ

| (39) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalies nuostatas valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(39)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalies nuostatas valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

5.1.1.   ĮMONĖS IR EKONOMINĖ VEIKLA

5.1.1.1.   
  Bendroji informacija

Bendroji informacija

| (40) | Pagal Teisingumo Teismo praktiką bet kokia veikla, susijusi su prekių tiekimu ir paslaugų teikimu konkrečioje rinkoje, yra ekonominė veikla (22). Be to,
  „įmonės“ sąvoka apima bet kurį subjektą, kuris vykdo ekonominę veiklą, kad ir koks būtų jo teisinis statusas ir finansavimo būdas (23). |
| --- | --- |

(40)

Pagal Teisingumo Teismo praktiką bet kokia veikla, susijusi su prekių tiekimu ir paslaugų teikimu konkrečioje rinkoje, yra ekonominė veikla (22). Be to,
  „įmonės“ sąvoka apima bet kurį subjektą, kuris vykdo ekonominę veiklą, kad ir koks būtų jo teisinis statusas ir finansavimo būdas (23).

bet kokia veikla, susijusi su prekių tiekimu ir paslaugų teikimu konkrečioje rinkoje, yra ekonominė veikla

22

„įmonės“ sąvoka apima bet kurį subjektą, kuris vykdo ekonominę veiklą, kad ir koks būtų jo teisinis statusas ir finansavimo būdas

23

| (41) | Be to, remdamasi ES teismų praktika dėl infrastruktūros eksploatavimo ekonominio pobūdžio (24), Komisija daugelyje savo sprendimų nustatė, kad uosto eksploatavimas komerciniais tikslais ir uosto infrastruktūros statyba yra ekonominė veikla (25). Pavyzdžiui, uosto terminalo, kuriuo naudotojams leidžiama naudotis už tam tikrą mokestį, eksploatavimas komerciniais tikslais yra ekonominė veikla (26). Be to, Teisingumo Teismas netiesiogiai, bet aiškiai jau pripažino ekonominį tam tikrų uosto veiksmų, visų pirma prekių ar bet kokių įrenginių pakrovimo, iškrovimo, perkrovimo, sandėliavimo ir apskritai prekių judėjimo uoste (27), pobūdį. Komisija šias taisykles taiko ne tik jūrų, bet ir vidaus vandenų uostams (28). |
| --- | --- |

(41)

Be to, remdamasi ES teismų praktika dėl infrastruktūros eksploatavimo ekonominio pobūdžio (24), Komisija daugelyje savo sprendimų nustatė, kad uosto eksploatavimas komerciniais tikslais ir uosto infrastruktūros statyba yra ekonominė veikla (25). Pavyzdžiui, uosto terminalo, kuriuo naudotojams leidžiama naudotis už tam tikrą mokestį, eksploatavimas komerciniais tikslais yra ekonominė veikla (26). Be to, Teisingumo Teismas netiesiogiai, bet aiškiai jau pripažino ekonominį tam tikrų uosto veiksmų, visų pirma prekių ar bet kokių įrenginių pakrovimo, iškrovimo, perkrovimo, sandėliavimo ir apskritai prekių judėjimo uoste (27), pobūdį. Komisija šias taisykles taiko ne tik jūrų, bet ir vidaus vandenų uostams (28).

24

25

26

prekių ar bet kokių įrenginių pakrovimo, iškrovimo,

, sandėliavimo ir apskritai prekių judėjimo uoste

27

28

| (42) | Šiuo požiūriu, priešingai nei Belgijos valdžios institucijos ir kai kurios suinteresuotosios šalys, Komisija mano, kad su oro uostais susijusi Teisingumo Teismo praktika turi būti taikoma vandens uostams, kurie yra tiesiog kitas infrastruktūros tipas. Kai kurių suinteresuotųjų šalių nurodyti vandens ir oro uostų skirtumai – visų pirma teisinės struktūros skirtumai arba tai, kad vandens uostai yra pelno nesiekiantys viešosios teisės subjektai – nėra esminiai kalbant apie bendrąjį kriterijų dėl prekės ar paslaugos pasiūlos rinkoje, kuriuo grindžiama Teisingumo Teismo praktika. Be to, Komisija nurodo, kad Teisingumo Teismo sprendimo Aéroports de Paris 90 punkte teigiama, jog teismas nustatė, kad aptariami komerciniai mokesčiai yra atlygis už oro uosto įrenginių valdymo paslaugas; taigi būtų neteisinga tvirtinti, kad ši byla nesusijusi su infrastruktūros paslaugų teikimu, kaip tvirtina Belgijos valdžios institucijos ir kai kurios suinteresuotosios šalys. |
| --- | --- |

(42)

Šiuo požiūriu, priešingai nei Belgijos valdžios institucijos ir kai kurios suinteresuotosios šalys, Komisija mano, kad su oro uostais susijusi Teisingumo Teismo praktika turi būti taikoma vandens uostams, kurie yra tiesiog kitas infrastruktūros tipas. Kai kurių suinteresuotųjų šalių nurodyti vandens ir oro uostų skirtumai – visų pirma teisinės struktūros skirtumai arba tai, kad vandens uostai yra pelno nesiekiantys viešosios teisės subjektai – nėra esminiai kalbant apie bendrąjį kriterijų dėl prekės ar paslaugos pasiūlos rinkoje, kuriuo grindžiama Teisingumo Teismo praktika. Be to, Komisija nurodo, kad Teisingumo Teismo sprendimo Aéroports de Paris 90 punkte teigiama, jog teismas nustatė, kad aptariami komerciniai mokesčiai yra atlygis už oro uosto įrenginių valdymo paslaugas; taigi būtų neteisinga tvirtinti, kad ši byla nesusijusi su infrastruktūros paslaugų teikimu, kaip tvirtina Belgijos valdžios institucijos ir kai kurios suinteresuotosios šalys.

Aéroports de Paris

teismas nustatė, kad aptariami komerciniai mokesčiai yra atlygis už oro uosto įrenginių valdymo paslaugas

| (43) | Siekiant nustatyti, ar Belgijos uostai yra įmonės, nebūtina vertinti ekonominio arba neekonominio kiekvienos jų vykdomos veiklos pobūdžio. Pakanka nustatyti, kad aptariamoje priemonėje nurodyti subjektai iš tiesų vykdo vieną ar kelias ekonomines veiklas, dėl kurių vykdymo jie gali būti laikomi įmone. Šiuo požiūriu dėl to, kad tam tikras subjektas vykdo vieną ar kelias suverenias arba neekonomines veiklas, negalima apskritai atmesti to subjekto vertinimo kaip įmonės. |
| --- | --- |

(43)

Siekiant nustatyti, ar Belgijos uostai yra įmonės, nebūtina vertinti ekonominio arba neekonominio kiekvienos jų vykdomos veiklos pobūdžio. Pakanka nustatyti, kad aptariamoje priemonėje nurodyti subjektai iš tiesų vykdo vieną ar kelias ekonomines veiklas, dėl kurių vykdymo jie gali būti laikomi įmone. Šiuo požiūriu dėl to, kad tam tikras subjektas vykdo vieną ar kelias suverenias arba neekonomines veiklas, negalima apskritai atmesti to subjekto vertinimo kaip įmonės.

| (44) | Belgijos uostai gali vykdyti įvairaus pobūdžio ekonominę veiklą, susijusią su įvairių paslaugų teikimu įvairiose rinkose. Pirma, uostai savo naudotojams (daugiausia laivų savininkams, o apskritai – visiems laivų operatoriams) teikia bendrąją paslaugą, t. y. suteikia laivams galimybę naudotis uosto infrastruktūra mainais už atlygį, paprastai vadinamą „uosto mokesčiu“ (29). Antra, kai kurie uostai laivams teikia išskirtines paslaugas, tokias kaip laivavedyba, kėlimas, prekių krovimas ar švartavimas, taip pat mainais už atlygį (30). Trečia, mainais už atlygį uostai leidžia įmonėms naudotis tam tikra infrastruktūra ar tam tikrus žemės plotus, o šios tas erdves naudoja savo poreikiams arba tam, kad galėtų laivams teikti kai kurias iš pirmiau minėtų išskirtinių paslaugų. |
| --- | --- |

(44)

Belgijos uostai gali vykdyti įvairaus pobūdžio ekonominę veiklą, susijusią su įvairių paslaugų teikimu įvairiose rinkose. Pirma, uostai savo naudotojams (daugiausia laivų savininkams, o apskritai – visiems laivų operatoriams) teikia bendrąją paslaugą, t. y. suteikia laivams galimybę naudotis uosto infrastruktūra mainais už atlygį, paprastai vadinamą „uosto mokesčiu“ (29). Antra, kai kurie uostai laivams teikia išskirtines paslaugas, tokias kaip laivavedyba, kėlimas, prekių krovimas ar švartavimas, taip pat mainais už atlygį (30). Trečia, mainais už atlygį uostai leidžia įmonėms naudotis tam tikra infrastruktūra ar tam tikrus žemės plotus, o šios tas erdves naudoja savo poreikiams arba tam, kad galėtų laivams teikti kai kurias iš pirmiau minėtų išskirtinių paslaugų.

bendrąją

29

išskirtines

30

išskirtinių

| (45) | Tai, kad trečiųjų asmenų įmonės naudoja tam tikrus uosto sklypus ir infrastruktūras tam, kad laivų savininkams ir laivams galėtų teikti paslaugas, neleidžia atmesti tikimybės, jog uosto administracijos vykdoma valdymo veikla, visų pirma susijusi su minėtų sklypų ir infrastruktūrų nuoma šioms trečiųjų asmenų įmonėms, taip pat yra ekonominio pobūdžio veikla. |
| --- | --- |

(45)

Tai, kad trečiųjų asmenų įmonės naudoja tam tikrus uosto sklypus ir infrastruktūras tam, kad laivų savininkams ir laivams galėtų teikti paslaugas, neleidžia atmesti tikimybės, jog uosto administracijos vykdoma valdymo veikla, visų pirma susijusi su minėtų sklypų ir infrastruktūrų nuoma šioms trečiųjų asmenų įmonėms, taip pat yra ekonominio pobūdžio veikla.

| (46) | Be to, Komisija teigia, kad pačioje Belgijos nacionalinėje teisėje minimas pramoninis ir (arba) komercinis uostų veiklos pobūdis (31). Visų pirma oficialiame CIR komentare nurodoma, kad uostai būtinai turi eksploatuoti kokią nors pramoninę, komercinę ar žemės ūkio įmonę (32) arba, net jei nesiekia pelno, vykdyti nuolatinę profesinę veiklą, kuri <...> kartojama pakankamai dažnai, kad galėtų būti laikoma „užsiėmimu“, pramoninio, komercinio arba žemės ūkio pobūdžio veiksmus [ir] įgyvendinti pramoninius ar komercinius metodus (33) (34). |
| --- | --- |

(46)

Be to, Komisija teigia, kad pačioje Belgijos nacionalinėje teisėje minimas pramoninis ir (arba) komercinis uostų veiklos pobūdis (31). Visų pirma oficialiame CIR komentare nurodoma, kad uostai būtinai turi eksploatuoti kokią nors pramoninę, komercinę ar žemės ūkio įmonę (32) arba, net jei nesiekia pelno, vykdyti nuolatinę profesinę veiklą, kuri <...> kartojama pakankamai dažnai, kad galėtų būti laikoma „užsiėmimu“, pramoninio, komercinio arba žemės ūkio pobūdžio veiksmus [ir] įgyvendinti pramoninius ar komercinius metodus (33) (34).

31

kokią nors pramoninę, komercinę ar žemės ūkio įmonę

32

nuolatinę profesinę veiklą, kuri <...> kartojama pakankamai dažnai, kad galėtų būti laikoma „užsiėmimu“, pramoninio, komercinio arba žemės ūkio pobūdžio veiksmus [ir] įgyvendinti pramoninius ar komercinius metodus

33

34

| (47) | Beje, Komisija neprieštarauja, kad tam tikra uostų veikla, visų pirma tam tikros uosto valdymo tarnybų teikiamos paslaugos, pvz., laivų eismo kontrolė ir apsauga (35) arba užterštumo stebėjimas (36), gali būti neekonominio pobūdžio. Tačiau šiuo atveju veikla, kurią Komisija vertina kaip ekonominę, skiriasi nuo ankstesniame sakinyje nurodytų (kitų) veiklų. |
| --- | --- |

(47)

Beje, Komisija neprieštarauja, kad tam tikra uostų veikla, visų pirma tam tikros uosto valdymo tarnybų teikiamos paslaugos, pvz., laivų eismo kontrolė ir apsauga (35) arba užterštumo stebėjimas (36), gali būti neekonominio pobūdžio. Tačiau šiuo atveju veikla, kurią Komisija vertina kaip ekonominę, skiriasi nuo ankstesniame sakinyje nurodytų (kitų) veiklų.

35

36

| (48) | Komisija taip pat pabrėžia, kad tai, jog nacionalinės valdžios institucijos turi didelę veiksmų laisvę teikiant, pavedant teikti ar organizuojant kuo labiau vartotojų poreikius atitinkančias bendrus ekonominius interesus tenkinančias paslaugas (37), nereiškia, kad tokia veikla nėra ekonominio pobūdžio. Be to, iš nusistovėjusios teismų praktikos matyti, kad pati „ekonominės veiklos“ sąvoka priklauso nuo faktinių aplinkybių, visų pirma nuo atitinkamų paslaugų rinkos buvimo (38), ir nepriklauso nuo šalies pasirinkimo ar vertinimo. Todėl Komisija mano, kad tam tikrą uostų veiklą reikėtų vertinti kaip ekonominę veiklą, net jei nacionalinės valdžios institucijos teigia, jog ši veikla yra neekonominio pobūdžio visuotinės svarbos paslaugos. |
| --- | --- |

(48)

Komisija taip pat pabrėžia, kad tai, jog nacionalinės valdžios institucijos turi didelę veiksmų laisvę teikiant, pavedant teikti ar organizuojant kuo labiau vartotojų poreikius atitinkančias bendrus ekonominius interesus tenkinančias paslaugas (37), nereiškia, kad tokia veikla nėra ekonominio pobūdžio. Be to, iš nusistovėjusios teismų praktikos matyti, kad pati „ekonominės veiklos“ sąvoka priklauso nuo faktinių aplinkybių, visų pirma nuo atitinkamų paslaugų rinkos buvimo (38), ir nepriklauso nuo šalies pasirinkimo ar vertinimo. Todėl Komisija mano, kad tam tikrą uostų veiklą reikėtų vertinti kaip ekonominę veiklą, net jei nacionalinės valdžios institucijos teigia, jog ši veikla yra neekonominio pobūdžio visuotinės svarbos paslaugos.

didelę veiksmų laisvę teikiant, pavedant teikti ar organizuojant kuo labiau vartotojų poreikius atitinkančias bendrus ekonominius interesus tenkinančias paslaugas

37

38

| (49) | Be to, ekonominiu ar neekonominiu vykdomos veiklos pobūdžiu neleidžia suabejoti toliau pateikti teiginiai:






  — | Tai, kad uostų vykdomos užduotys yra visuotinės svarbos paslaugos, kurias vykdyti įpareigojo ar pavedė valstybės institucijos: iš tiesų kalbama apie visas visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (toliau – VESP), kurios vis dėlto laikomos ekonomine veikla. Apskritai tai, kad institucija konkrečią paslaugą teikia pati, neturi įtakos ekonominiam veiklos pobūdžiui
   (39). Tačiau į visuotinės svarbos pobūdį gali būti atsižvelgta prireikus siekiant įvertinti valstybės teikiamos pagalbos, skirtos įmonės ekonominei veiklai paremti, suderinamumą. |
| --- | --- | --- |

(49)

Be to, ekonominiu ar neekonominiu vykdomos veiklos pobūdžiu neleidžia suabejoti toliau pateikti teiginiai:

—

Tai, kad uostų vykdomos užduotys yra visuotinės svarbos paslaugos, kurias vykdyti įpareigojo ar pavedė valstybės institucijos: iš tiesų kalbama apie visas visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (toliau – VESP), kurios vis dėlto laikomos ekonomine veikla. Apskritai tai, kad institucija konkrečią paslaugą teikia pati, neturi įtakos ekonominiam veiklos pobūdžiui
   (39). Tačiau į visuotinės svarbos pobūdį gali būti atsižvelgta prireikus siekiant įvertinti valstybės teikiamos pagalbos, skirtos įmonės ekonominei veiklai paremti, suderinamumą.

tai, kad institucija konkrečią paslaugą teikia pati, neturi įtakos ekonominiam veiklos pobūdžiui

39

| — | Tai, kad uosto administracija turi specialius įgaliojimus vykdyti šias užduotis (40): tokie specialūs įgaliojimai nereiškia, jog uosto administracija negali vykdyti ekonominės veiklos tiekdama prekes ar teikdama paslaugas rinkoje. Šiuo atveju tokie įgaliojimai gali būti intervencijos į minėtą rinką priemonė. |
| --- | --- |

—

Tai, kad uosto administracija turi specialius įgaliojimus vykdyti šias užduotis (40): tokie specialūs įgaliojimai nereiškia, jog uosto administracija negali vykdyti ekonominės veiklos tiekdama prekes ar teikdama paslaugas rinkoje. Šiuo atveju tokie įgaliojimai gali būti intervencijos į minėtą rinką priemonė.

40

| — | Tai, kad uosto administracija vis labiau turi pati finansuoti regionų kompetencijai priklausančią neekonominę veiklą ar net su uosto eksploatavimu nesusijusią veiklą: toks apibūdinimas nereiškia, jog uostų veikla, kurią sudaro prekių ir paslaugų pasiūla rinkoje, negali būti ekonominio pobūdžio. Tai, kad valstybė nekompensuoja ar nepakankamai kompensuoja išlaidas, susijusias su neekonomine veikla, kurią vykdyti įpareigojo valstybė, labiau patvirtina negu paneigia faktą, jog uostai, be tam tikros neekonominės veiklos, vykdo ir ekonominę veiklą. Mokestinis pranašumas, kurį uostas gauna iš aptariamos schemos, proporcingas to uosto gautam pelnui ir niekaip nesusijęs su neekonominės veiklos, kurią vykdyti galimai įpareigojo valstybė, išlaidomis (nekompensuojamomis). Todėl Komisija negali į tai atsižvelgti vertindama schemą. |
| --- | --- |

—

Tai, kad uosto administracija vis labiau turi pati finansuoti regionų kompetencijai priklausančią neekonominę veiklą ar net su uosto eksploatavimu nesusijusią veiklą: toks apibūdinimas nereiškia, jog uostų veikla, kurią sudaro prekių ir paslaugų pasiūla rinkoje, negali būti ekonominio pobūdžio. Tai, kad valstybė nekompensuoja ar nepakankamai kompensuoja išlaidas, susijusias su neekonomine veikla, kurią vykdyti įpareigojo valstybė, labiau patvirtina negu paneigia faktą, jog uostai, be tam tikros neekonominės veiklos, vykdo ir ekonominę veiklą. Mokestinis pranašumas, kurį uostas gauna iš aptariamos schemos, proporcingas to uosto gautam pelnui ir niekaip nesusijęs su neekonominės veiklos, kurią vykdyti galimai įpareigojo valstybė, išlaidomis (nekompensuojamomis). Todėl Komisija negali į tai atsižvelgti vertindama schemą.

| — | Faktas, net jei jis įrodytas (41), kad uostai nesiekia pelno ir sistemingai reinvestuoja gautą pelną: iš nusistovėjusios teismų praktikos matyti, jog pelno nesiekimas kalbant apie paslaugos teikimą nerodo, kad ta paslauga yra neekonominio pobūdžio (42). Be to, sistemingas pelno investavimas į veiklą nėra lemiamas veiksnys siekiant atskirti ekonominę veiklą nuo neekonominės. Kiekviena įmonė gali rinktis paskirstyti arba investuoti visą ar dalį gauto pelno. |
| --- | --- |

—

Faktas, net jei jis įrodytas (41), kad uostai nesiekia pelno ir sistemingai reinvestuoja gautą pelną: iš nusistovėjusios teismų praktikos matyti, jog pelno nesiekimas kalbant apie paslaugos teikimą nerodo, kad ta paslauga yra neekonominio pobūdžio (42). Be to, sistemingas pelno investavimas į veiklą nėra lemiamas veiksnys siekiant atskirti ekonominę veiklą nuo neekonominės. Kiekviena įmonė gali rinktis paskirstyti arba investuoti visą ar dalį gauto pelno.

41

42

5.1.1.2.   
  Dėl taikomų tarifų

Dėl taikomų tarifų

| (50) | Kalbant apie įmonės vertinimą nesvarbus ir Belgijos valdžios institucijų bei kai kurių suinteresuotųjų šalių pateikiamas argumentas, kad uosto administracijos teikiamų paslaugų tarifai yra vieši, nediskriminaciniai, iš anksto vienašališkai nustatyti uosto administracijos ir tiesiogiai nepriklauso nuo pasiūlos ir paklausos veiksnių (43). |
| --- | --- |

(50)

Kalbant apie įmonės vertinimą nesvarbus ir Belgijos valdžios institucijų bei kai kurių suinteresuotųjų šalių pateikiamas argumentas, kad uosto administracijos teikiamų paslaugų tarifai yra vieši, nediskriminaciniai, iš anksto vienašališkai nustatyti uosto administracijos ir tiesiogiai nepriklauso nuo pasiūlos ir paklausos veiksnių (43).

43

| (51) | Komisija visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad uostų taikomų tarifų apibūdinimas (viešumas, nediskriminacinis pobūdis ir pan.) panašus į VESP (44), kurios laikomos ekonomine veikla ir kurioms taikoma valstybės pagalbos teisė, atveju taikomų tarifų apibūdinimą. Be to, kalbant apie daugumą ekonominių veiklų kainos taip pat yra viešos, nediskriminacinės ir iš anksto vienašališkai nustatomos paslaugos teikėjo. |
| --- | --- |

(51)

Komisija visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad uostų taikomų tarifų apibūdinimas (viešumas, nediskriminacinis pobūdis ir pan.) panašus į VESP (44), kurios laikomos ekonomine veikla ir kurioms taikoma valstybės pagalbos teisė, atveju taikomų tarifų apibūdinimą. Be to, kalbant apie daugumą ekonominių veiklų kainos taip pat yra viešos, nediskriminacinės ir iš anksto vienašališkai nustatomos paslaugos teikėjo.

44

| (52) | Nors išlaidų, susijusių su veikla, kurios pajamos gaunamos iš naudotojų, proporcija arba, atvirkščiai, išlaidų, susijusių su mokamais mokesčiais, proporcija kai kuriais atvejais gali būti laikoma rinkos buvimo ir ekonominės veiklos rodikliu, tačiau pats kainų nustatymo būdas šiuo požiūriu negali būti lemiamas veiksnys. |
| --- | --- |

(52)

Nors išlaidų, susijusių su veikla, kurios pajamos gaunamos iš naudotojų, proporcija arba, atvirkščiai, išlaidų, susijusių su mokamais mokesčiais, proporcija kai kuriais atvejais gali būti laikoma rinkos buvimo ir ekonominės veiklos rodikliu, tačiau pats kainų nustatymo būdas šiuo požiūriu negali būti lemiamas veiksnys.

| (53) | Beje, neneigiama, kad uostų naudotojų ir klientų mokama kaina (bendrieji ir išskirtiniai uosto mokesčiai, koncesijos rinkliavos) padengia didžiąją dalį uostų administracijos patiriamų išlaidų, susijusių su paslaugų teikimu rinkoje (45). |
| --- | --- |

(53)

Beje, neneigiama, kad uostų naudotojų ir klientų mokama kaina (bendrieji ir išskirtiniai uosto mokesčiai, koncesijos rinkliavos) padengia didžiąją dalį uostų administracijos patiriamų išlaidų, susijusių su paslaugų teikimu rinkoje (45).

45

| (54) | Be to, nors Valonijos regionas ir Valonijos uostai nurodo, kad mokesčiai už naudojimąsi infrastruktūra nepadengia investuoto kapitalo atkūrimo, jie nepateikia jokių faktinių duomenų savo argumentui pagrįsti. |
| --- | --- |

(54)

Be to, nors Valonijos regionas ir Valonijos uostai nurodo, kad mokesčiai už naudojimąsi infrastruktūra nepadengia investuoto kapitalo atkūrimo, jie nepateikia jokių faktinių duomenų savo argumentui pagrįsti.

| (55) | Šis argumentas iš esmės pateikiamas siekiant parodyti uostų veiklos visuotinės svarbos pobūdį, tačiau pats savaime nėra svarbus norint nustatyti uostų veiklos ekonominį ar neekonominį pobūdį. Komisija taip pat atkreipia dėmesį, jog iš esmės VESP (kurios laikomos ekonomine veikla) išlaidas paprastai nevisiškai padengia iš naudotojų gautos pajamos, taigi finansavimo nebuvimas nebūtinai reiškia, kad nevykdoma ekonominė veikla pagal SESV 107 straipsnio nuostatas. |
| --- | --- |

(55)

Šis argumentas iš esmės pateikiamas siekiant parodyti uostų veiklos visuotinės svarbos pobūdį, tačiau pats savaime nėra svarbus norint nustatyti uostų veiklos ekonominį ar neekonominį pobūdį. Komisija taip pat atkreipia dėmesį, jog iš esmės VESP (kurios laikomos ekonomine veikla) išlaidas paprastai nevisiškai padengia iš naudotojų gautos pajamos, taigi finansavimo nebuvimas nebūtinai reiškia, kad nevykdoma ekonominė veikla pagal SESV 107 straipsnio nuostatas.

| (56) | Be to, tai, kad kainas nustato uosto administracija, nereiškia, jog neatsižvelgiama į paklausą. Priešingai, nustatydama tarifus, visų pirma uosto mokesčius, uosto administracija tikrai atsižvelgia į rinkos aplinkybes (pasiūlą ir paklausą, visų pirma konkurentų taikomas kainas, ir naudotojų bei klientų paklausos pokyčius) (46). Kalbant apie koncesijos rinkliavas, Antverpeno ir Zebriugės uostai nurodo, kad tarifai nustatomi atsižvelgiant į objektyvius parametrus, susijusius su sklypo pobūdžiu arba atitinkama veikla, ir atspindi sukuriamą „realią vertę“ ir „pridėtinę vertę“. Todėl tarifai yra susiję su uostų teikiamų paslaugų savybėmis ir įmonių ar veiklos, kurias uostas siekia pritraukti, savybėmis. Šiuo požiūriu tarifai iš tiesų yra svarbi komercinės politikos priemonė, kurią uostai įgyvendina siekdami paskatinti laivų savininkus ir krovėjus naudotis uosto infrastruktūra, o įmones – kurtis uoste ir plėtoti savo gamybos ar paslaugų teikimo paslaugas. |
| --- | --- |

(56)

Be to, tai, kad kainas nustato uosto administracija, nereiškia, jog neatsižvelgiama į paklausą. Priešingai, nustatydama tarifus, visų pirma uosto mokesčius, uosto administracija tikrai atsižvelgia į rinkos aplinkybes (pasiūlą ir paklausą, visų pirma konkurentų taikomas kainas, ir naudotojų bei klientų paklausos pokyčius) (46). Kalbant apie koncesijos rinkliavas, Antverpeno ir Zebriugės uostai nurodo, kad tarifai nustatomi atsižvelgiant į objektyvius parametrus, susijusius su sklypo pobūdžiu arba atitinkama veikla, ir atspindi sukuriamą „realią vertę“ ir „pridėtinę vertę“. Todėl tarifai yra susiję su uostų teikiamų paslaugų savybėmis ir įmonių ar veiklos, kurias uostas siekia pritraukti, savybėmis. Šiuo požiūriu tarifai iš tiesų yra svarbi komercinės politikos priemonė, kurią uostai įgyvendina siekdami paskatinti laivų savininkus ir krovėjus naudotis uosto infrastruktūra, o įmones – kurtis uoste ir plėtoti savo gamybos ar paslaugų teikimo paslaugas.

46

| (57) | Taigi leidimas naudotis tiek uosto infrastruktūra, tiek sklypais už tam tikrą atlygį laikomas rinkoje teikiama paslauga, todėl tai yra ekonominė veikla. |
| --- | --- |

(57)

Taigi leidimas naudotis tiek uosto infrastruktūra, tiek sklypais už tam tikrą atlygį laikomas rinkoje teikiama paslauga, todėl tai yra ekonominė veikla.

5.1.1.3.   
  Dėl leidimo laivų savininkams naudotis uosto infrastruktūra už tam tikrą atlygį ir uosto administracijos už tam tikrą atlygį laivų savininkams teikiamų išskirtinių paslaugų

Dėl leidimo laivų savininkams naudotis uosto infrastruktūra už tam tikrą atlygį ir uosto administracijos už tam tikrą atlygį laivų savininkams teikiamų išskirtinių paslaugų

| (58) | Dėl uostų paslaugų, teikiamų mainais už uosto mokesčius (paprastai už prieigą prie uosto infrastruktūros ir galimas išskirtines paslaugas), Komisija pažymi, jog 2015 m. lapkričio 19 d. Belgijos Konstitucinio Teismo sprendimas (Nr. 162/2015), kuriame pripažįstama, kad uosto mokesčiai yra grynas atlygis, kurį tretieji asmenys moka už uosto administracijos paslaugas, ir pastabos 1999 m. kovo 2 d. Flandrijos Vyriausybės nutarimo dėl uostų, kuriame nustatoma, kad uosto mokesčiai turi būtipagrįstai proporcingi atlygio vertei, patvirtina faktą, jog uostai už tam tikrą atlygį teikia paslaugas rinkoje. Prielaida, kad toks atlygis turėtų teisingai padengti pajamų vertę, leidžia a priori atmesti, kad uostų naudotojams teikiamos paslaugos finansuojamos iš mokesčio, o ne iš realaus atlygio už paslaugą, gaunamo iš minėtų naudotojų, o tai dar kartą patvirtina ekonominį požiūrį, kuriuo remiasi Belgija kalbant apie uostų ir jų naudotojų santykius, taip pat ekonominį aptariamos priemonės pobūdį. |
| --- | --- |

(58)

Dėl uostų paslaugų, teikiamų mainais už uosto mokesčius (paprastai už prieigą prie uosto infrastruktūros ir galimas išskirtines paslaugas), Komisija pažymi, jog 2015 m. lapkričio 19 d. Belgijos Konstitucinio Teismo sprendimas (Nr. 162/2015), kuriame pripažįstama, kad uosto mokesčiai yra grynas atlygis, kurį tretieji asmenys moka už uosto administracijos paslaugas, ir pastabos 1999 m. kovo 2 d. Flandrijos Vyriausybės nutarimo dėl uostų, kuriame nustatoma, kad uosto mokesčiai turi būtipagrįstai proporcingi atlygio vertei, patvirtina faktą, jog uostai už tam tikrą atlygį teikia paslaugas rinkoje. Prielaida, kad toks atlygis turėtų teisingai padengti pajamų vertę, leidžia a priori atmesti, kad uostų naudotojams teikiamos paslaugos finansuojamos iš mokesčio, o ne iš realaus atlygio už paslaugą, gaunamo iš minėtų naudotojų, o tai dar kartą patvirtina ekonominį požiūrį, kuriuo remiasi Belgija kalbant apie uostų ir jų naudotojų santykius, taip pat ekonominį aptariamos priemonės pobūdį.

grynas atlygis

pagrįstai proporcingi

a priori

| (59) | Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad Belgijos Konstituciniame Teisme Flandrijos Vyriausybė nurodė, jog bendruosius uosto mokesčius (bendrąsias pajamas už naudojimąsi uosto infrastruktūra) galima palyginti su kelių mokesčiu, kurį reikia mokėti norint važiuoti mokamu keliu arba tuneliu (47). Vis dėlto iš Komisijos sprendimų priėmimo praktikos matyti, kad mokamo kelio ar tunelio eksploatavimas laikomas ekonomine veikla (48). Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad Belgijoje uosto mokesčiai, kaip ir kitų paslaugų teikimas, apmokestinami PVM (49). |
| --- | --- |

(59)

Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad Belgijos Konstituciniame Teisme Flandrijos Vyriausybė nurodė, jog bendruosius uosto mokesčius (bendrąsias pajamas už naudojimąsi uosto infrastruktūra) galima palyginti su kelių mokesčiu, kurį reikia mokėti norint važiuoti mokamu keliu arba tuneliu (47). Vis dėlto iš Komisijos sprendimų priėmimo praktikos matyti, kad mokamo kelio ar tunelio eksploatavimas laikomas ekonomine veikla (48). Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad Belgijoje uosto mokesčiai, kaip ir kitų paslaugų teikimas, apmokestinami PVM (49).

kelių mokesčiu, kurį reikia mokėti norint važiuoti mokamu

arba tuneliu

47

48

49

| (60) | Suinteresuotųjų šalių ir Belgijos valdžios institucijų nurodyti Komisijos ir Teisingumo Teismo sprendimai neleidžia suabejoti tokia išvada. Byloje N110/2008 „JadeWeserPort“ (50) Komisija neišsprendė aptariamos veiklos ekonominio ar neekonominio pobūdžio klausimo, o suinteresuotosios šalys ir Belgijos valdžios institucijos savo teiginiams pagrįsti pateikia konstatuojamąsias dalis (sprendimo 52–63 konstatuojamosios dalys), po kurių eina konstatuojamosios dalys, nurodančios, kad veikla gali būti laikoma ekonominio pobūdžio (sprendimo 64–66 konstatuojamosios dalys). Kalbant apie bylą N390/2005 dėl perkrovimo įrangos statybų darbų geležinkelio linijoje Lanakenas– Mastrichtas (51) ir bylą N478/2004 Coras Iompair Eireann (52), Komisija atkreipia dėmesį, kad šios bylos susijusios su geležinkelio infrastruktūros statybų finansavimu, o ne su leidimu naudotis uostų infrastruktūra už atlygį, ir kad bet kuriuo atveju Komisijos pozicija šiose bylose nebeatitinka nei ES teismų praktikos (53), nei dabartinės Komisijos sprendimų priėmimo praktikos, pagal kurią infrastruktūros, skirtos eksploatuoti ekonominiais tikslais, statyba laikoma ekonomine veikla. Be to, Teisingumo Teismo sprendimas Korhonen (54) (C-18/01) susijęs ne su valstybės pagalbos teise, o su Tarybos direktyva 92/50/EEB (55). |
| --- | --- |

(60)

Suinteresuotųjų šalių ir Belgijos valdžios institucijų nurodyti Komisijos ir Teisingumo Teismo sprendimai neleidžia suabejoti tokia išvada. Byloje N110/2008 „JadeWeserPort“ (50) Komisija neišsprendė aptariamos veiklos ekonominio ar neekonominio pobūdžio klausimo, o suinteresuotosios šalys ir Belgijos valdžios institucijos savo teiginiams pagrįsti pateikia konstatuojamąsias dalis (sprendimo 52–63 konstatuojamosios dalys), po kurių eina konstatuojamosios dalys, nurodančios, kad veikla gali būti laikoma ekonominio pobūdžio (sprendimo 64–66 konstatuojamosios dalys). Kalbant apie bylą N390/2005 dėl perkrovimo įrangos statybų darbų geležinkelio linijoje Lanakenas– Mastrichtas (51) ir bylą N478/2004 Coras Iompair Eireann (52), Komisija atkreipia dėmesį, kad šios bylos susijusios su geležinkelio infrastruktūros statybų finansavimu, o ne su leidimu naudotis uostų infrastruktūra už atlygį, ir kad bet kuriuo atveju Komisijos pozicija šiose bylose nebeatitinka nei ES teismų praktikos (53), nei dabartinės Komisijos sprendimų priėmimo praktikos, pagal kurią infrastruktūros, skirtos eksploatuoti ekonominiais tikslais, statyba laikoma ekonomine veikla. Be to, Teisingumo Teismo sprendimas Korhonen (54) (C-18/01) susijęs ne su valstybės pagalbos teise, o su Tarybos direktyva 92/50/EEB (55).

50

51

N478/2004 Coras Iompair Eireann

52

53

Korhonen

54

55

5.1.1.4.   
  Dėl leidimo įmonėms naudotis sklypais ir infrastruktūra už atlygį

Dėl leidimo įmonėms naudotis sklypais ir infrastruktūra už atlygį

| (61) | Komisijos sprendimas byloje SA.36346 (56), susijęs su 2016 m. liepos 19 d. pranešimo 17 punkto f papunkčiu, kurį nurodo suinteresuotosios šalys ir Belgijos valdžios institucijos, nereiškia, kad uosto teritorijos valdymas ar vertės didinimas, visų pirma sklypų ir specifinės infrastruktūros nuoma ar leidimas jais naudotis už atlygį, yra neekonominė veikla. Byla SA.36346 buvo susijusi su valstybei priklausančių teritorijų atgaivinimu, o ne sklypų ar infrastruktūros nuoma už atlygį. |
| --- | --- |

(61)

Komisijos sprendimas byloje SA.36346 (56), susijęs su 2016 m. liepos 19 d. pranešimo 17 punkto f papunkčiu, kurį nurodo suinteresuotosios šalys ir Belgijos valdžios institucijos, nereiškia, kad uosto teritorijos valdymas ar vertės didinimas, visų pirma sklypų ir specifinės infrastruktūros nuoma ar leidimas jais naudotis už atlygį, yra neekonominė veikla. Byla SA.36346 buvo susijusi su valstybei priklausančių teritorijų atgaivinimu, o ne sklypų ar infrastruktūros nuoma už atlygį.

56

| (62) | Komisija savo praktikoje jau buvo nusprendusi, kad valstybinės žemės nuoma už atlygį yra ekonominė veikla, ypač jei uosto kontrahentas uosto paslaugas teikia savo klientams (57). Be to, iš uostų administracijos paskelbtų tarifų sąlygų (58) matyti, kad koncesijos rinkliavos apmokestinamos PVM, o tai rodo jų ekonominį pobūdį. Uostų sklypų nuoma taip pat laikoma ekonomine veikla, apmokestinama PVM (59). |
| --- | --- |

(62)

Komisija savo praktikoje jau buvo nusprendusi, kad valstybinės žemės nuoma už atlygį yra ekonominė veikla, ypač jei uosto kontrahentas uosto paslaugas teikia savo klientams (57). Be to, iš uostų administracijos paskelbtų tarifų sąlygų (58) matyti, kad koncesijos rinkliavos apmokestinamos PVM, o tai rodo jų ekonominį pobūdį. Uostų sklypų nuoma taip pat laikoma ekonomine veikla, apmokestinama PVM (59).

57

58

59

| (63) | Komisija taip pat atkreipia dėmesį, jog Antverpeno ir Zebriugės uostai savo komentaruose pabrėžė, jog koncesininkai pasirenkami skelbiant konkursą, o tai patvirtina, kad šie uostai, suteikdami prieigą prie uosto infrastruktūros, tiekia prekes arba teikia paslaugas rinkoje. |
| --- | --- |

(63)

Komisija taip pat atkreipia dėmesį, jog Antverpeno ir Zebriugės uostai savo komentaruose pabrėžė, jog koncesininkai pasirenkami skelbiant konkursą, o tai patvirtina, kad šie uostai, suteikdami prieigą prie uosto infrastruktūros, tiekia prekes arba teikia paslaugas rinkoje.

skelbiant konkursą

5.1.1.5.   
  Dėl to, ar ekonominė veikla yra papildoma, ar pagrindinė veikla

Dėl to, ar ekonominė veikla yra papildoma, ar pagrindinė veikla

| (64) | Faktas, kad subjekto ekonominės veiklos apimtis yra labai maža arba ribota, palyginti su jo neekonomine veikla, iš esmės neleidžia šiai ekonominei veiklai netaikyti valstybės pagalbos taisyklių. |
| --- | --- |

(64)

Faktas, kad subjekto ekonominės veiklos apimtis yra labai maža arba ribota, palyginti su jo neekonomine veikla, iš esmės neleidžia šiai ekonominei veiklai netaikyti valstybės pagalbos taisyklių.

| (65) | Be to, iš ankstesnių teiginių matyti (tam nereikia vertinti kiekviename uoste vykdomos įvairios ekonominės veiklos proporcijos), kad labai didelė dalis veiklos, kurią suinteresuotosios šalys ir Belgijos valdžios institucijos vadina neekonomine (žemės sklypų nuoma, prieigos prie infrastruktūros teikimas už atlygį), iš tiesų yra ekonominė. Kaip nurodyta pirmiau, neginčijama, kad uosto mokesčiai ir koncesijos rinkliavos sudaro labai didelę Belgijos uostų apyvartos dalį ir šios pajamos Antverpeno uoste yra netgi didesnės už visas bendrąsias sąnaudas. |
| --- | --- |

(65)

Be to, iš ankstesnių teiginių matyti (tam nereikia vertinti kiekviename uoste vykdomos įvairios ekonominės veiklos proporcijos), kad labai didelė dalis veiklos, kurią suinteresuotosios šalys ir Belgijos valdžios institucijos vadina neekonomine (žemės sklypų nuoma, prieigos prie infrastruktūros teikimas už atlygį), iš tiesų yra ekonominė. Kaip nurodyta pirmiau, neginčijama, kad uosto mokesčiai ir koncesijos rinkliavos sudaro labai didelę Belgijos uostų apyvartos dalį ir šios pajamos Antverpeno uoste yra netgi didesnės už visas bendrąsias sąnaudas.

| (66) | Be to, nors Komisija ir sutinka, kad jei infrastruktūra beveik išimtinai naudojama neekonominei veiklai, į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį gali nepatekti visas jos finansavimas, jeigu ekonominis naudojimas lieka grynai pagalbinio pobūdžio (60), bet tai, kad uostai vykdo neekonominę veiklą nereiškia, jog pati uosto infrastruktūra beveik išimtinai naudojama neekonominei veiklai. |
| --- | --- |

(66)

Be to, nors Komisija ir sutinka, kad jei infrastruktūra beveik išimtinai naudojama neekonominei veiklai, į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį gali nepatekti visas jos finansavimas, jeigu ekonominis naudojimas lieka grynai pagalbinio pobūdžio (60), bet tai, kad uostai vykdo neekonominę veiklą nereiškia, jog pati uosto infrastruktūra beveik išimtinai naudojama neekonominei veiklai.

60

Išvada

Išvada

| (67) | Komisija mano, kad Belgijos uostų vykdoma veikla, kuriai taikoma priemonė, bent iš dalies yra ekonominė veikla. |
| --- | --- |

(67)

Komisija mano, kad Belgijos uostų vykdoma veikla, kuriai taikoma priemonė, bent iš dalies yra ekonominė veikla.

5.1.2.   EKONOMINIS PRANAŠUMAS

| (68) | Teisingumo Teismo manymu, pranašumą sudaro ne tik tiesioginės išmokos, bet ir priemonės, kuriomis įvairiais būdais mažinami įmonės mokesčiai, paprastai įtraukiami į įmonės biudžetą (61). |
| --- | --- |

(68)

Teisingumo Teismo manymu, pranašumą sudaro ne tik tiesioginės išmokos, bet ir priemonės, kuriomis įvairiais būdais mažinami įmonės mokesčiai, paprastai įtraukiami į įmonės biudžetą (61).

61

| (69) | Komisija atkreipia dėmesį, kad pagal Belgijos mokesčių įstatymus Belgijos uostų, nurodytų CIR 180 straipsnio 2 dalyje, pajamos, gautos iš ekonominės veiklos, neapmokestinamos bendrovių pelno mokesčiu. Todėl šie uostai nepatiria tokių išlaidų, kokias paprastai patiria bendrovių pelno mokesčiu apmokestinti subjektai. |
| --- | --- |

(69)

Komisija atkreipia dėmesį, kad pagal Belgijos mokesčių įstatymus Belgijos uostų, nurodytų CIR 180 straipsnio 2 dalyje, pajamos, gautos iš ekonominės veiklos, neapmokestinamos bendrovių pelno mokesčiu. Todėl šie uostai nepatiria tokių išlaidų, kokias paprastai patiria bendrovių pelno mokesčiu apmokestinti subjektai.

| (70) | Juridinių asmenų mokesčiu neapmokestinamos bendros pelno sumos. Juridinių asmenų mokesčiu apmokestinti subjektai moka mokesčius tik už dalį pajamų, gautų iš uosto veiklos, t. y. už pajamas iš Belgijoje esančio nekilnojamojo turto ir pajamas iš kapitalo bei kilnojamojo turto (62). Taigi juridinių asmenų mokesčiu apmokestinama suma neapima visų uostų gaunamų pajamų, pvz., uosto mokesčių ir rinkliavų, kurias moka klientai už uostų teikiamas paslaugas, ar rinkliavų ir nuomos mokesčių už naudojimąsi uosto infrastruktūra. Be to, šiai juridiniųasmenų mokesčiu apmokestintai pajamų daliai paprastai taikomas mažesnis tarifas (63) nei bendrovių pelno mokesčio srityje (33,99 %). Todėl už ekonominę veiklą sumokėto mokesčio suma yra mažesnė nei suma, mokėtina taikant bendrovių pelno mokesčio taisykles. |
| --- | --- |

(70)

Juridinių asmenų mokesčiu neapmokestinamos bendros pelno sumos. Juridinių asmenų mokesčiu apmokestinti subjektai moka mokesčius tik už dalį pajamų, gautų iš uosto veiklos, t. y. už pajamas iš Belgijoje esančio nekilnojamojo turto ir pajamas iš kapitalo bei kilnojamojo turto (62). Taigi juridinių asmenų mokesčiu apmokestinama suma neapima visų uostų gaunamų pajamų, pvz., uosto mokesčių ir rinkliavų, kurias moka klientai už uostų teikiamas paslaugas, ar rinkliavų ir nuomos mokesčių už naudojimąsi uosto infrastruktūra. Be to, šiai juridiniųasmenų mokesčiu apmokestintai pajamų daliai paprastai taikomas mažesnis tarifas (63) nei bendrovių pelno mokesčio srityje (33,99 %). Todėl už ekonominę veiklą sumokėto mokesčio suma yra mažesnė nei suma, mokėtina taikant bendrovių pelno mokesčio taisykles.

62

63

| (71) | Be to, Belgija nepateikė šiai Komisijos išvadai prieštaraujančių duomenų nei per 2014 m. liepos 9 d. pradėtą bendradarbiavimo procedūrą, nei savo komentaruose 2016 m. liepos 8 d. pradėjus oficialią tyrimo procedūrą. Ji taip pat nepaneigė Nyderlandų uostų pateiktų komentarų, kad Antverpeno, Zebriugės ir Gento uostams taikomas realus mokesčio tarifas yra gerokai mažesnis už Belgijos bendrovių pelno mokesčio tarifą (33,99 %). |
| --- | --- |

(71)

Be to, Belgija nepateikė šiai Komisijos išvadai prieštaraujančių duomenų nei per 2014 m. liepos 9 d. pradėtą bendradarbiavimo procedūrą, nei savo komentaruose 2016 m. liepos 8 d. pradėjus oficialią tyrimo procedūrą. Ji taip pat nepaneigė Nyderlandų uostų pateiktų komentarų, kad Antverpeno, Zebriugės ir Gento uostams taikomas realus mokesčio tarifas yra gerokai mažesnis už Belgijos bendrovių pelno mokesčio tarifą (33,99 %).

| (72) | Be to, negalima pritarti Flandrijos uostų komisijos argumentams, kad pranašumu, įgytu dėl atleidimo nuo bendrovių pelno mokesčio, iš esmės siekiama tik kompensuoti augantį uostų administracijos vykdomą neekonominės infrastruktūros, nepriklausančios jos kompetencijai, finansavimą. Nė viena nacionalinės teisės nuostata neužtikrinama, kad pranašumą teikianti suma bus apribojama tokios neekonominės infrastruktūros grynosiomis sąnaudomis (64). Todėl atleidimas nuo bendrovių pelno mokesčio, kurio suma proporcinga gautam pelnui, sudaro ekonominį pranašumą, kuris yra nesusijęs su galimomis neekonominės infrastruktūros finansavimo sąnaudomis. |
| --- | --- |

(72)

Be to, negalima pritarti Flandrijos uostų komisijos argumentams, kad pranašumu, įgytu dėl atleidimo nuo bendrovių pelno mokesčio, iš esmės siekiama tik kompensuoti augantį uostų administracijos vykdomą neekonominės infrastruktūros, nepriklausančios jos kompetencijai, finansavimą. Nė viena nacionalinės teisės nuostata neužtikrinama, kad pranašumą teikianti suma bus apribojama tokios neekonominės infrastruktūros grynosiomis sąnaudomis (64). Todėl atleidimas nuo bendrovių pelno mokesčio, kurio suma proporcinga gautam pelnui, sudaro ekonominį pranašumą, kuris yra nesusijęs su galimomis neekonominės infrastruktūros finansavimo sąnaudomis.

64

| (73) | Tad Komisija mano, kad pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį aptariamiems uostams suteikiamas ekonominis pranašumas, kurį sudaro skirtumas tarp bendrovių pelno mokesčio, kurį uostai turėtų mokėti už savo ekonominę veiklą, ir juridinių asmenų mokesčio dalies, kuri gali būti taikoma šiai ekonominei veiklai. |
| --- | --- |

(73)

Tad Komisija mano, kad pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį aptariamiems uostams suteikiamas ekonominis pranašumas, kurį sudaro skirtumas tarp bendrovių pelno mokesčio, kurį uostai turėtų mokėti už savo ekonominę veiklą, ir juridinių asmenų mokesčio dalies, kuri gali būti taikoma šiai ekonominei veiklai.

5.1.3.   VALSTYBINIAI IŠTEKLIAI IR PRISKIRTINUMAS VALSTYBĖS ATSAKOMYBEI

| (74) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį tik valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių suteikta pagalba laikoma valstybės teikiama pagalba. Iš nusistovėjusios teismų praktikos matyti, kad išteklių, kurie iš esmės turėtų būti grąžinti į valstybės biudžetą, atsisakymas laikomas valstybinių išteklių perdavimu (65). |
| --- | --- |

(74)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį tik valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių suteikta pagalba laikoma valstybės teikiama pagalba. Iš nusistovėjusios teismų praktikos matyti, kad išteklių, kurie iš esmės turėtų būti grąžinti į valstybės biudžetą, atsisakymas laikomas valstybinių išteklių perdavimu (65).

65

| (75) | Priešingai, nei teigia Belgijos valdžios institucijos, jei uostų ekonominės veiklos apmokestinimas juridinių asmenų mokesčiu reiškia mokesčių mokėtojui palankesnį nei bendrovių pelno mokesčio atveju apmokestinimą (žr. 5.1.2 skyrių dėl ekonominio pranašumo), toks apmokestinimas reiškia, kad valstybė surinks mažiau mokesčių. |
| --- | --- |

(75)

Priešingai, nei teigia Belgijos valdžios institucijos, jei uostų ekonominės veiklos apmokestinimas juridinių asmenų mokesčiu reiškia mokesčių mokėtojui palankesnį nei bendrovių pelno mokesčio atveju apmokestinimą (žr. 5.1.2 skyrių dėl ekonominio pranašumo), toks apmokestinimas reiškia, kad valstybė surinks mažiau mokesčių.

| (76) | Todėl Komisija mano, kad ši priemonė yra valstybinių išteklių perdavimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(76)

Todėl Komisija mano, kad ši priemonė yra valstybinių išteklių perdavimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

| (77) | Be to, aptariama mokesčių sistema yra nustatyta Belgijos teisės aktuose ir nėra privaloma pagal Sąjungos teisės aktus, vadinasi, ji priskirtina valstybei (66). |
| --- | --- |

(77)

Be to, aptariama mokesčių sistema yra nustatyta Belgijos teisės aktuose ir nėra privaloma pagal Sąjungos teisės aktus, vadinasi, ji priskirtina valstybei (66).

66

5.1.4.   ATRANKUMAS

| (78) | Tam, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi būti atrankinio pobūdžio, t. y. ji turi remti tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį (67). |
| --- | --- |

(78)

Tam, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi būti atrankinio pobūdžio, t. y. ji turi remti tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį (67).

67

| (79) | Pagal nusistovėjusią teismų praktiką (68) priemonės, sumažinančios išlaidas, kurios įprastai apmokamos iš įmonės biudžeto, pvz., atleidimas nuo mokesčių, materialaus atrankinio pobūdžio vertinimas apima tris etapus: pirma, būtina nustatyti atitinkamoje valstybėje narėje galiojančią bendrą arba įprastą mokesčių sistemą (vadinamą atskaitos sistema). Antra, reikia nustatyti, ar aptariama priemone nukrypstama nuo atskaitos sistemos tiek, kad pagal šią priemonę diferencijuojami ūkio subjektai, kurie, atsižvelgiant į minėtos mokesčių sistemos tikslą, yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje. Jei tai pasitvirtina, priemonė a priori laikoma atrankinio pobūdžio priemone. Trečia, svarbu nustatyti, ar išimtinę priemonę galima pateisinti atskaitos mokesčių sistemos pobūdžiu arba bendrąja schema, t. y. vidine logika (69). Kalbant apie šį trečią etapą, valstybė narė turi įrodyti, kad skirtingas apmokestinimas atsiranda tiesiogiai iš jos mokesčių sistemos pagrindinių ir svarbiausių principų (70). |
| --- | --- |

(79)

Pagal nusistovėjusią teismų praktiką (68) priemonės, sumažinančios išlaidas, kurios įprastai apmokamos iš įmonės biudžeto, pvz., atleidimas nuo mokesčių, materialaus atrankinio pobūdžio vertinimas apima tris etapus: pirma, būtina nustatyti atitinkamoje valstybėje narėje galiojančią bendrą arba įprastą mokesčių sistemą (vadinamą atskaitos sistema). Antra, reikia nustatyti, ar aptariama priemone nukrypstama nuo atskaitos sistemos tiek, kad pagal šią priemonę diferencijuojami ūkio subjektai, kurie, atsižvelgiant į minėtos mokesčių sistemos tikslą, yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje. Jei tai pasitvirtina, priemonė a priori laikoma atrankinio pobūdžio priemone. Trečia, svarbu nustatyti, ar išimtinę priemonę galima pateisinti atskaitos mokesčių sistemos pobūdžiu arba bendrąja schema, t. y. vidine logika (69). Kalbant apie šį trečią etapą, valstybė narė turi įrodyti, kad skirtingas apmokestinimas atsiranda tiesiogiai iš jos mokesčių sistemos pagrindinių ir svarbiausių principų (70).

68

a priori

69

70

| (80) | Per procedūrą Belgijos valdžios institucijos gynė dvi tezes. Atsakymuose į Komisijos tarnybų 2013 m. liepos 3 d. išsiųstą klausimyną Belgijos valdžios institucijos visų pirma nurodė, kad CIR 180 straipsnio 2 dalis yra teisėtas uostų atleidimo nuo bendrovių pelno mokesčio pagrindas. Bet savo 2016 m. gruodžio 19 d. komentaruose Belgijos valdžios institucijos teigia, kad uostai bendrovių pelno mokesčiu neapmokestinami pagal bendrąsias CIR taisykles, nustatytas CIR 1 ir 2 straipsniuose, nes jie nėra bendrovės pagal CIR 2 straipsnio nuostatas. |
| --- | --- |

(80)

Per procedūrą Belgijos valdžios institucijos gynė dvi tezes. Atsakymuose į Komisijos tarnybų 2013 m. liepos 3 d. išsiųstą klausimyną Belgijos valdžios institucijos visų pirma nurodė, kad CIR 180 straipsnio 2 dalis yra teisėtas uostų atleidimo nuo bendrovių pelno mokesčio pagrindas. Bet savo 2016 m. gruodžio 19 d. komentaruose Belgijos valdžios institucijos teigia, kad uostai bendrovių pelno mokesčiu neapmokestinami pagal bendrąsias CIR taisykles, nustatytas CIR 1 ir 2 straipsniuose, nes jie nėra bendrovės pagal CIR 2 straipsnio nuostatas.

| (81) | Valstybės pagalbos sąvoka yra objektyvi sąvoka ir reikia atsižvelgti tik į priemonės poveikį. Neprieštaraujama, kad Belgijos uostai nemoka ISoc, bet ISoc nemokėjimo pagrindas, Belgijos valdžios institucijų manymu, gali būti arba CIR 180 straipsnio 2 dalis, arba CIR 1 ir 2 straipsniai. |
| --- | --- |

(81)

Valstybės pagalbos sąvoka yra objektyvi sąvoka ir reikia atsižvelgti tik į priemonės poveikį. Neprieštaraujama, kad Belgijos uostai nemoka ISoc, bet ISoc nemokėjimo pagrindas, Belgijos valdžios institucijų manymu, gali būti arba CIR 180 straipsnio 2 dalis, arba CIR 1 ir 2 straipsniai.

ISoc

ISoc

5.1.4.1.   
  Atrankumo vertinimas, jei CIR 1 ir 2 straipsniai sudaro teisinį pagrindą Belgijos uostams nemokėti ISoc

Atrankumo vertinimas, jei CIR 1 ir 2 straipsniai sudaro teisinį pagrindą Belgijos uostams nemokėti ISoc

| (82) | 2016 m. gruodžio 19 d. komentaruose Belgijos valdžios institucijos teigia, kad CIR 180 straipsnio 2 dalis neturi teisinės reikšmės ir yra grynai deklaratyvaus pobūdžio. Panaikinus šį straipsnį uostų padėtis ISoc atžvilgiu niekaip nepasikeistų. Belgijos valdžios institucijų teigimu, uostai būtų atleisti nuo ISoc mokėjimo pagal CIR 1 bei 2 straipsnius ir Belgijos mokesčių sistemos bendruosius kriterijus. Belgijos valdžios institucijos iš tiesų mano, kad uostai nėra „bendrovės“ pagal CIR 1 ir 2 straipsnius. |
| --- | --- |

(82)

2016 m. gruodžio 19 d. komentaruose Belgijos valdžios institucijos teigia, kad CIR 180 straipsnio 2 dalis neturi teisinės reikšmės ir yra grynai deklaratyvaus pobūdžio. Panaikinus šį straipsnį uostų padėtis ISoc atžvilgiu niekaip nepasikeistų. Belgijos valdžios institucijų teigimu, uostai būtų atleisti nuo ISoc mokėjimo pagal CIR 1 bei 2 straipsnius ir Belgijos mokesčių sistemos bendruosius kriterijus. Belgijos valdžios institucijos iš tiesų mano, kad uostai nėra „bendrovės“ pagal CIR 1 ir 2 straipsnius.

ISoc

ISoc

| (83) | Tokiu atveju atskaitos sistemą sudaro CIR 1 ir 2 straipsniai, kuriuose nurodyta, kad bendrovės apmokestinamos ISoc, o šalyje įsteigti juridiniai asmenys, išskyrus bendroves, apmokestinami IPM. Belgijos valdžios institucijų teigimu, uostai nėra bendrovės, todėl privalo mokėti IPM. Pasak Belgijos valdžios institucijų, CIR 180 straipsnio 2 dalis tik atspindi 1 ir 2 straipsniuose nustatytas bendrąsias taisykles, todėl negali būti laikoma nukrypstančia nuo atskaitos sistemos, priešingai, ji yra šios sistemos dalis. Kadangi uostai nėra bendrovės, taisyklės, susijusios su IPM, taip pat gali būti laikomos siauresnės apimties atskaitos sistema. |
| --- | --- |

(83)

Tokiu atveju atskaitos sistemą sudaro CIR 1 ir 2 straipsniai, kuriuose nurodyta, kad bendrovės apmokestinamos ISoc, o šalyje įsteigti juridiniai asmenys, išskyrus bendroves, apmokestinami IPM. Belgijos valdžios institucijų teigimu, uostai nėra bendrovės, todėl privalo mokėti IPM. Pasak Belgijos valdžios institucijų, CIR 180 straipsnio 2 dalis tik atspindi 1 ir 2 straipsniuose nustatytas bendrąsias taisykles, todėl negali būti laikoma nukrypstančia nuo atskaitos sistemos, priešingai, ji yra šios sistemos dalis. Kadangi uostai nėra bendrovės, taisyklės, susijusios su IPM, taip pat gali būti laikomos siauresnės apimties atskaitos sistema.

ISoc

| (84) | Toks aiškinimas iš esmės grindžiamas prielaida, kad uostų vykdomos veiklos pobūdis neleidžia uostų laikyti bendrovėmis (šalyje įsteigtų juridinių asmenų) pajamų mokesčio reikmėms, tačiau uostai yra įmonės pagal SESV 107 straipsnį, kaip buvo nurodyta pirmiau. Nei Belgijos, nei trečiųjų šalių pastabose nepateikiama įtikinamų duomenų dėl šios prielaidos pagrįstumo. |
| --- | --- |

(84)

Toks aiškinimas iš esmės grindžiamas prielaida, kad uostų vykdomos veiklos pobūdis neleidžia uostų laikyti bendrovėmis (šalyje įsteigtų juridinių asmenų) pajamų mokesčio reikmėms, tačiau uostai yra įmonės pagal SESV 107 straipsnį, kaip buvo nurodyta pirmiau. Nei Belgijos, nei trečiųjų šalių pastabose nepateikiama įtikinamų duomenų dėl šios prielaidos pagrįstumo.

| (85) | Tačiau Komisija mano, kad uostai dėl jų vykdomos pagrindinės veiklos iš esmės yra bendrovės pajamų mokesčio tikslais, be to, jie vykdo ekonominę veiklą, kuri leidžia juos laikyti įmonėmis pagal SESV 107 straipsnį. Be to, nė vienoje nacionalinės teisės nuostatoje neabejojama tokiu bendrovių vertinimu. |
| --- | --- |

(85)

Tačiau Komisija mano, kad uostai dėl jų vykdomos pagrindinės veiklos iš esmės yra bendrovės pajamų mokesčio tikslais, be to, jie vykdo ekonominę veiklą, kuri leidžia juos laikyti įmonėmis pagal SESV 107 straipsnį. Be to, nė vienoje nacionalinės teisės nuostatoje neabejojama tokiu bendrovių vertinimu.

| (86) | Komisija atkreipia dėmesį, kad prielaida, kuria grindžiami Belgijos valdžios institucijų argumentai, prieštarauja oficialiam CIR komentarui, kitiems nacionaliniams dokumentams ir oficialiai Belgijos Vyriausybės pozicijai. Oficialiame CIR komentare nurodyta, kad juridiniai asmenys, kurie besąlygiškai neapmokestinami ISoc (visų pirma uostai pagal CIR 180 straipsnio 2 dalį), turėtų būti iš esmės laikomi ISoc apmokestintais mokesčių mokėtojais (71). Dėl savo teisinės formos (ir su ta teisine forma paprastai susijusių savybių) dauguma CIR 180 straipsnio 2 dalyje išvardytų uostų, kurie yra akcinės bendrovės, uždarosios akcinės bendrovės arba autonominės municipalinės direkcijos, taip pat iš esmės turėtų būti apmokestinti ISoc (72). Be to, 1999 m. kovo 2 d. Flandrijos Vyriausybės nutarime dėl uostų pateiktos nuorodos dėl uostų veiklos pramoninio (73) ir (arba) komercinio (74) pobūdžio, vadinasi, ir dėl uostų laikymo bendrovėmis pagal CIR 2 straipsnį, o tai reiškia, kad uostai turi būti apmokestinami ISoc. Be to, Belgijos valdžios institucijos Belgijos Konstituciniame Teisme teigė, kad uostai, kaip ir kitos bendrovės ir juridiniai asmenys, nustatyti CIR 180 straipsnyje ir 220 straipsnio 2 dalyje, iš tiesų yra juridiniai asmenys, vykdantys eksploatavimo veiklą arba komercinio pobūdžio veiklą pagal CIR 2 straipsnį (75). Belgijos Atstovų Rūmuose Ministro Pirmininko pavaduotojas ir finansų bei užsienio prekybos ministras taip pat teigė, kad Belgijos uostai yra viešosios įmonės, kurios, jei nebūtų besąlygiškai atleistos nuo mokesčio pagal CIR 180 straipsnį, būtų apmokestintos ISoc pagal CIR 1, 2 ir 179 straipsnius (76). Be to, uostai nėra natūraliai ir tiesiogiai apmokestinti IPM mokesčiu, jie šiuo mokesčiu apmokestinti todėl, kad yra išskirtinai atleisti nuo ISoc mokėjimo pagal CIR 180 straipsnio 2 dalį ir 220 straipsnio 2 dalies nuostatas, o tai prieštarauja Belgijos valdžios institucijų aiškinimui, jog uostai nemoka ISoc, nes jie natūraliai apmokestinami IPM kaip šalyje reziduojantys juridiniai asmenys, išskyrus bendroves. |
| --- | --- |

(86)

Komisija atkreipia dėmesį, kad prielaida, kuria grindžiami Belgijos valdžios institucijų argumentai, prieštarauja oficialiam CIR komentarui, kitiems nacionaliniams dokumentams ir oficialiai Belgijos Vyriausybės pozicijai. Oficialiame CIR komentare nurodyta, kad juridiniai asmenys, kurie besąlygiškai neapmokestinami ISoc (visų pirma uostai pagal CIR 180 straipsnio 2 dalį), turėtų būti iš esmės laikomi ISoc apmokestintais mokesčių mokėtojais (71). Dėl savo teisinės formos (ir su ta teisine forma paprastai susijusių savybių) dauguma CIR 180 straipsnio 2 dalyje išvardytų uostų, kurie yra akcinės bendrovės, uždarosios akcinės bendrovės arba autonominės municipalinės direkcijos, taip pat iš esmės turėtų būti apmokestinti ISoc (72). Be to, 1999 m. kovo 2 d. Flandrijos Vyriausybės nutarime dėl uostų pateiktos nuorodos dėl uostų veiklos pramoninio (73) ir (arba) komercinio (74) pobūdžio, vadinasi, ir dėl uostų laikymo bendrovėmis pagal CIR 2 straipsnį, o tai reiškia, kad uostai turi būti apmokestinami ISoc. Be to, Belgijos valdžios institucijos Belgijos Konstituciniame Teisme teigė, kad uostai, kaip ir kitos bendrovės ir juridiniai asmenys, nustatyti CIR 180 straipsnyje ir 220 straipsnio 2 dalyje, iš tiesų yra juridiniai asmenys, vykdantys eksploatavimo veiklą arba komercinio pobūdžio veiklą pagal CIR 2 straipsnį (75). Belgijos Atstovų Rūmuose Ministro Pirmininko pavaduotojas ir finansų bei užsienio prekybos ministras taip pat teigė, kad Belgijos uostai yra viešosios įmonės, kurios, jei nebūtų besąlygiškai atleistos nuo mokesčio pagal CIR 180 straipsnį, būtų apmokestintos ISoc pagal CIR 1, 2 ir 179 straipsnius (76). Be to, uostai nėra natūraliai ir tiesiogiai apmokestinti IPM mokesčiu, jie šiuo mokesčiu apmokestinti todėl, kad yra išskirtinai atleisti nuo ISoc mokėjimo pagal CIR 180 straipsnio 2 dalį ir 220 straipsnio 2 dalies nuostatas, o tai prieštarauja Belgijos valdžios institucijų aiškinimui, jog uostai nemoka ISoc, nes jie natūraliai apmokestinami IPM kaip šalyje reziduojantys juridiniai asmenys, išskyrus bendroves.

ISoc

iš esmės laikomi ISoc apmokestintais mokesčių mokėtojais

71

ISoc

72

73

74

ISoc

iš tiesų yra juridiniai asmenys, vykdantys eksploatavimo veiklą arba komercinio pobūdžio veiklą pagal CIR 2 straipsnį

75

ISoc

76

ISoc

ISoc

| (87) | Taigi Komisija nemano, kad net ir panaikinus 180 straipsnio 2 dalį uostai nebūtų apmokestinti ISoc pagal CIR 1 ir 2 straipsnių bendruosius kriterijus. Atsižvelgdama į ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje pateiktas detales, Komisija mano, kad pagal Belgijos nacionalinės teisės bendrąsias taisykles uostai, kurie yra bendrovės pagal CIR 2 straipsnį, turėtų būti apmokestinti ISoc, jei jie formaliai ir besąlygiškai nėra nuo jo atleisti pagal CIR 180 straipsnio 2 dalį. Dėl tų pačių priežasčių Komisija nepritaria, kad uostų apmokestinimo atskaitos sistema būtų laikomos su IPM susijusios taisyklės. |
| --- | --- |

(87)

Taigi Komisija nemano, kad net ir panaikinus 180 straipsnio 2 dalį uostai nebūtų apmokestinti ISoc pagal CIR 1 ir 2 straipsnių bendruosius kriterijus. Atsižvelgdama į ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje pateiktas detales, Komisija mano, kad pagal Belgijos nacionalinės teisės bendrąsias taisykles uostai, kurie yra bendrovės pagal CIR 2 straipsnį, turėtų būti apmokestinti ISoc, jei jie formaliai ir besąlygiškai nėra nuo jo atleisti pagal CIR 180 straipsnio 2 dalį. Dėl tų pačių priežasčių Komisija nepritaria, kad uostų apmokestinimo atskaitos sistema būtų laikomos su IPM susijusios taisyklės.

ISoc

ISoc

| (88) | Savo komentaruose Belgijos valdžios institucijos ir kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad uostų atleidimas nuo ISoc susijęs ne tik su CIR bendrosiomis taisyklėmis (1 ir 2 straipsniais), bet ir su kitomis nacionalinės teisės bendrosiomis taisyklėmis (bendruoju teisės principu, jurisprudencijos taisykle, pagal kurią viešosios paslaugos, užduotys ir turtas neapmokestinami, jei įstatyme ar net Belgijos Konstitucijoje tai nėra aiškiai nustatyta). |
| --- | --- |

(88)

Savo komentaruose Belgijos valdžios institucijos ir kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad uostų atleidimas nuo ISoc susijęs ne tik su CIR bendrosiomis taisyklėmis (1 ir 2 straipsniais), bet ir su kitomis nacionalinės teisės bendrosiomis taisyklėmis (bendruoju teisės principu, jurisprudencijos taisykle, pagal kurią viešosios paslaugos, užduotys ir turtas neapmokestinami, jei įstatyme ar net Belgijos Konstitucijoje tai nėra aiškiai nustatyta).

ISoc

| (89) | Dėl pirmiau nurodytos informacijos Komisija mano, kad Belgijos teisės bendrąsias nuostatas taikant įprastai uostai būtų apmokestinti ISoc pagal jų pajamas iš ekonominės veiklos. |
| --- | --- |

(89)

Dėl pirmiau nurodytos informacijos Komisija mano, kad Belgijos teisės bendrąsias nuostatas taikant įprastai uostai būtų apmokestinti ISoc pagal jų pajamas iš ekonominės veiklos.

ISoc

| (90) | Beje, nors, priešingai, negu įrodė Komisija, aptariamos nacionalinės taisyklės – arba administracijos pateikiamas jų aiškinimas – galėtų būti priežastimi Belgijos uostams nemokėti ISoc, šios taisyklės sukeltų diskriminaciją tarp įmonių, vykdančių veiklą pagal SESV 107 straipsnio nuostatas (žr. ankstesnį 5.1.1 skyrių). Komisija toliau pateiktoje savo analizėje mano, kad šios taisyklės arba Belgijos visų pajamų apmokestinimo sistema, kaip ir CIR 180 straipsnio 2 dalis, tam tikroms įmonėms, visų pirma uostams, suteiktų pranašumą, nors tos įmonės, kalbant apie pajamas iš ekonominės veiklos, yra panašioje padėtyje kaip ir kitos įmonės (šalyje reziduojantys juridiniai asmenys), kurios yra apmokestintos ISoc atsižvelgiant į šalyje reziduojančių juridinių asmenų pajamų mokesčio tikslą, t. y. apmokestinti pajamas. Komisijos manymu, uostams netaikomi „konkretūs veikimo principai, juos aiškiai išskiriantys iš kitų ūkio subjektų“, apmokestintų ISoc (77). Visų pirma tai, kad uostai nesiekia pelno (78) nėra pakankama priežastis manyti, jog jie yra skirtingoje negu kiti ISoc apmokestinti ūkio subjektai padėtyje. Tokiu atveju pati Belgijos sistema yra atrankinio pobūdžio (79). |
| --- | --- |

(90)

Beje, nors, priešingai, negu įrodė Komisija, aptariamos nacionalinės taisyklės – arba administracijos pateikiamas jų aiškinimas – galėtų būti priežastimi Belgijos uostams nemokėti ISoc, šios taisyklės sukeltų diskriminaciją tarp įmonių, vykdančių veiklą pagal SESV 107 straipsnio nuostatas (žr. ankstesnį 5.1.1 skyrių). Komisija toliau pateiktoje savo analizėje mano, kad šios taisyklės arba Belgijos visų pajamų apmokestinimo sistema, kaip ir CIR 180 straipsnio 2 dalis, tam tikroms įmonėms, visų pirma uostams, suteiktų pranašumą, nors tos įmonės, kalbant apie pajamas iš ekonominės veiklos, yra panašioje padėtyje kaip ir kitos įmonės (šalyje reziduojantys juridiniai asmenys), kurios yra apmokestintos ISoc atsižvelgiant į šalyje reziduojančių juridinių asmenų pajamų mokesčio tikslą, t. y. apmokestinti pajamas. Komisijos manymu, uostams netaikomi „konkretūs veikimo principai, juos aiškiai išskiriantys iš kitų ūkio subjektų“, apmokestintų ISoc (77). Visų pirma tai, kad uostai nesiekia pelno (78) nėra pakankama priežastis manyti, jog jie yra skirtingoje negu kiti ISoc apmokestinti ūkio subjektai padėtyje. Tokiu atveju pati Belgijos sistema yra atrankinio pobūdžio (79).

ISoc

ISoc

konkretūs veikimo principai, juos aiškiai išskiriantys iš kitų ūkio subjektų

ISoc

77

78

ISoc

79

| (91) | Todėl net jei CIR 1 ir 2 straipsniai sukuria teisinę bazę Belgijos uostams nemokėti ISoc, toks nemokėjimas yra atrankinio pobūdžio priemonė prima facie kalbant apie uostų ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

(91)

Todėl net jei CIR 1 ir 2 straipsniai sukuria teisinę bazę Belgijos uostams nemokėti ISoc, toks nemokėjimas yra atrankinio pobūdžio priemonė prima facie kalbant apie uostų ekonominę veiklą.

ISoc

prima facie

5.1.4.2.   
  Atrankumo vertinimas, jeigu CIR 180 straipsnio 2 dalis sukuria teisinį pagrindą Belgijos uostams nemokėti ISoc

Atrankumo vertinimas, jeigu CIR 180 straipsnio 2 dalis sukuria teisinį pagrindą Belgijos uostams nemokėti ISoc

| (92) | Kaip matyti iš ankstesnių argumentų, Komisija mano, kad CIR 180 straipsnio 2 dalis yra vienintelis teisinis pagrindas Belgijos uostams nemokėti ISoc ir kad nesant tokios nuostatos uostai mokėtų ISoc kaip visos kitos bendrovės ar įmonės, gaunančios apmokestinamųjų pajamų iš ekonominės veiklos. |
| --- | --- |

(92)

Kaip matyti iš ankstesnių argumentų, Komisija mano, kad CIR 180 straipsnio 2 dalis yra vienintelis teisinis pagrindas Belgijos uostams nemokėti ISoc ir kad nesant tokios nuostatos uostai mokėtų ISoc kaip visos kitos bendrovės ar įmonės, gaunančios apmokestinamųjų pajamų iš ekonominės veiklos.

ISoc

ISoc

5.1.4.2.1.   Atskaitos sistema ir nukrypimas nuo jos

Atskaitos sistema ir nukrypimas nuo jos

| (93) | Komisija mano, kad atskaitos sistemą šiuo atveju sudaro bendrosios mokesčių taisyklės, nustatytos CIR 1 ir 2 straipsniuose. Pagal CIR 1 straipsnį Belgijoje reziduojantiems juridiniams asmenims nustatyta dvejopa pajamų apmokestinimo sistema: bendrovės apmokestinamos ISoc, o juridiniai asmenys, išskyrus bendroves apmokestinami IPM. CIR 2 straipsnyje nurodyti kriterijai, leidžiantys apibūdinti bendroves ir nustatyti, kurie juridiniai asmenys bus apmokestinti ISoc ir atitinkamai kurių pajamos bus apmokestintos IPM. 179 straipsnyje patvirtinama, kad ISoc apmokestinami mokesčių mokėtojai yra reziduojančios bendrovės. |
| --- | --- |

(93)

Komisija mano, kad atskaitos sistemą šiuo atveju sudaro bendrosios mokesčių taisyklės, nustatytos CIR 1 ir 2 straipsniuose. Pagal CIR 1 straipsnį Belgijoje reziduojantiems juridiniams asmenims nustatyta dvejopa pajamų apmokestinimo sistema: bendrovės apmokestinamos ISoc, o juridiniai asmenys, išskyrus bendroves apmokestinami IPM. CIR 2 straipsnyje nurodyti kriterijai, leidžiantys apibūdinti bendroves ir nustatyti, kurie juridiniai asmenys bus apmokestinti ISoc ir atitinkamai kurių pajamos bus apmokestintos IPM. 179 straipsnyje patvirtinama, kad ISoc apmokestinami mokesčių mokėtojai yra reziduojančios bendrovės.

atskaitos sistemą

ISoc

ISoc

ISoc

| (94) | CIR 180 straipsnio 2 dalis yra nukrypimas nuo šių bendrųjų mokesčių taisyklių. Pagal šią nuostatą uostai besąlygiškai atleidžiami nuo ISoc netaikant bendrųjų ISoc ir IPM atskyrimo kriterijų, nustatytų 1 ir 2 straipsniuose, t. y. neatsižvelgiant į minėtų uostų laikymą (arba nelaikymą) bendrovėmis (80). |
| --- | --- |

(94)

CIR 180 straipsnio 2 dalis yra nukrypimas nuo šių bendrųjų mokesčių taisyklių. Pagal šią nuostatą uostai besąlygiškai atleidžiami nuo ISoc netaikant bendrųjų ISoc ir IPM atskyrimo kriterijų, nustatytų 1 ir 2 straipsniuose, t. y. neatsižvelgiant į minėtų uostų laikymą (arba nelaikymą) bendrovėmis (80).

nukrypimas

ISoc

ISoc

80

| (95) | Kadangi dėl 86 konstatuojamojoje dalyje pateiktų priežasčių uostai yra bendrovės pagal CIR 1 straipsnį, uostų pajamų apmokestinimo atskaitos sistema gali būti apibūdinama siauriau, visų pirma kaip visuma su bendrovių pelno mokesčiu (ISoc) susijusių taisyklių, t. y. kaip CIR 1 ir 179 straipsniai, kuriuose nustatyta, kad reziduojančios bendrovės apmokestinamos ISoc, kuris apibūdinamas kaip bendras pajamų mokestis. |
| --- | --- |

(95)

Kadangi dėl 86 konstatuojamojoje dalyje pateiktų priežasčių uostai yra bendrovės pagal CIR 1 straipsnį, uostų pajamų apmokestinimo atskaitos sistema gali būti apibūdinama siauriau, visų pirma kaip visuma su bendrovių pelno mokesčiu (ISoc) susijusių taisyklių, t. y. kaip CIR 1 ir 179 straipsniai, kuriuose nustatyta, kad reziduojančios bendrovės apmokestinamos ISoc, kuris apibūdinamas kaip bendras pajamų mokestis.

ISoc

ISoc

bendras pajamų mokestis

| (96) | Pagal šią atskaitos sistemą CIR 180 straipsnio 2 dalis aiškiai yra nukrypti leidžianti nuostata (toks jos tikslas), nes pagal šią sistemą uostai nepatenka į 179 straipsnio ir ISoc taikymo sritį, nors jie ir apmokestinami IPM pagal CIR 220 straipsnio 2 dalį. Be tokio aiškaus ir konkretaus CIR 180 straipsnio 2 dalyje nustatyto atleidimo nuo mokesčio Belgijos uostai – kaip ir kitos reziduojančios bendrovės – būtų teisėtai apmokestinti ISoc. |
| --- | --- |

(96)

Pagal šią atskaitos sistemą CIR 180 straipsnio 2 dalis aiškiai yra nukrypti leidžianti nuostata (toks jos tikslas), nes pagal šią sistemą uostai nepatenka į 179 straipsnio ir ISoc taikymo sritį, nors jie ir apmokestinami IPM pagal CIR 220 straipsnio 2 dalį. Be tokio aiškaus ir konkretaus CIR 180 straipsnio 2 dalyje nustatyto atleidimo nuo mokesčio Belgijos uostai – kaip ir kitos reziduojančios bendrovės – būtų teisėtai apmokestinti ISoc.

ISoc

ISoc

5.1.4.2.2.   Nukrypimas nuo atskaitos sistemos, dėl kurio taikomas skirtingas požiūris į ekonominės veiklos vykdytojus, kurių faktinė ir teisinė padėtis atsižvelgiant į atskaitos mokesčių schema siekiamą tikslą yra panaši

Nukrypimas nuo atskaitos sistemos, dėl kurio taikomas skirtingas požiūris į ekonominės veiklos vykdytojus, kurių faktinė ir teisinė padėtis atsižvelgiant į atskaitos mokesčių schema siekiamą tikslą yra panaši

| (97) | Iš pirmiau pateiktos informacijos matyti, kad CIR 180 straipsnio 2 dalis nukrypsta nuo bendrovių pajamų apmokestinimo bendrųjų taisyklių (tiek CIR 1 ir 2 straipsniuose nustatytų bendrųjų taisyklių, tiek CIR 179 straipsnyje nustatytų mažiau bendrų taisyklių atžvilgiu) ir pagal ją taikomas skirtingas požiūris į ekonominės veiklos vykdytojus, kurių faktinė ir teisinė padėtis atsižvelgiant į atskaitos mokesčių schemos siekiamo tikslo yra panaši. Kad ir kokia būtų pasirinkta sistema (ISoc ar apskritai reziduojančių juridinių asmenų apmokestinimas), pajamų mokesčio tikslas yra apmokestinti pajamas, o šio tikslo atžvilgiu visos įmonės, gaunančios pajamų iš savo ekonominės veiklos, yra tokioje pačioje faktinėje ir teisinėje padėtyje. |
| --- | --- |

(97)

Iš pirmiau pateiktos informacijos matyti, kad CIR 180 straipsnio 2 dalis nukrypsta nuo bendrovių pajamų apmokestinimo bendrųjų taisyklių (tiek CIR 1 ir 2 straipsniuose nustatytų bendrųjų taisyklių, tiek CIR 179 straipsnyje nustatytų mažiau bendrų taisyklių atžvilgiu) ir pagal ją taikomas skirtingas požiūris į ekonominės veiklos vykdytojus, kurių faktinė ir teisinė padėtis atsižvelgiant į atskaitos mokesčių schemos siekiamo tikslo yra panaši. Kad ir kokia būtų pasirinkta sistema (ISoc ar apskritai reziduojančių juridinių asmenų apmokestinimas), pajamų mokesčio tikslas yra apmokestinti pajamas, o šio tikslo atžvilgiu visos įmonės, gaunančios pajamų iš savo ekonominės veiklos, yra tokioje pačioje faktinėje ir teisinėje padėtyje.

ISoc

| (98) | Tai, kad uostai nesiekia pelno ar mažiau dėmesio skiria investicijų grąžai per trumpą laiką, negali pakeisti tokio vertinimo. Nustatyta, kad ekonominę veiklą vykdančių pelno nesiekiančių įmonių atleidimas nuo mokesčių apskritai laikomas atrankiniu, nors toks atleidimas ir suteikiamas dėl nacionalinio įstatymų leidėjo noro taikyti lengvatas organizacijoms, kurias jis laiko socialiai nusipelniusiomis (81). Faktas, kad Belgijos uostus išlaiko ir kontroliuoja valdžios institucijos ar kad, be ekonominės veiklos, jie vykdo ir neekonominę veiklą, pvz., viešosios valdžios užduotis, nereiškia, jog jie yra skirtingoje faktinėje ir teisinėje padėtyje kalbant apie bendrovių pajamų mokesčio taikymą jų pajamoms iš ekonominės veiklos. |
| --- | --- |

(98)

Tai, kad uostai nesiekia pelno ar mažiau dėmesio skiria investicijų grąžai per trumpą laiką, negali pakeisti tokio vertinimo. Nustatyta, kad ekonominę veiklą vykdančių pelno nesiekiančių įmonių atleidimas nuo mokesčių apskritai laikomas atrankiniu, nors toks atleidimas ir suteikiamas dėl nacionalinio įstatymų leidėjo noro taikyti lengvatas organizacijoms, kurias jis laiko socialiai nusipelniusiomis (81). Faktas, kad Belgijos uostus išlaiko ir kontroliuoja valdžios institucijos ar kad, be ekonominės veiklos, jie vykdo ir neekonominę veiklą, pvz., viešosios valdžios užduotis, nereiškia, jog jie yra skirtingoje faktinėje ir teisinėje padėtyje kalbant apie bendrovių pajamų mokesčio taikymą jų pajamoms iš ekonominės veiklos.

81

| (99) | Todėl aptariama priemonė yra prima facie atrankinio pobūdžio kalbant apie uostų ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

(99)

Todėl aptariama priemonė yra prima facie atrankinio pobūdžio kalbant apie uostų ekonominę veiklą.

prima facie

5.1.4.3.   
  Pateisinimas mokesčių sistemos pobūdžiu arba bendra struktūra

Pateisinimas mokesčių sistemos pobūdžiu arba bendra struktūra

| (100) | Kaip nurodyta pirmiau, valstybė narė turi įrodyti, kad toks nukrypimas pateisinamas atskaitos mokesčių sistemos pobūdžiu arba bendra struktūra. Paskutiniame iš trijų analizės etapų matyti, kad skirtingą požiūrį galima pateisinti tik atskaitos mokesčių sistemai būdingomis savybėmis. |
| --- | --- |

(100)

Kaip nurodyta pirmiau, valstybė narė turi įrodyti, kad toks nukrypimas pateisinamas atskaitos mokesčių sistemos pobūdžiu arba bendra struktūra. Paskutiniame iš trijų analizės etapų matyti, kad skirtingą požiūrį galima pateisinti tik atskaitos mokesčių sistemai būdingomis savybėmis.

| (101) | Priemonės suderinamumas su nacionaline teise negali pats savaime būti laikomas pateisinimu sistemos struktūra, kol neįrodyta, kad toks pateisinimas kyla iš atskaitos mokesčių sistemai būdingų savybių (82). |
| --- | --- |

(101)

Priemonės suderinamumas su nacionaline teise negali pats savaime būti laikomas pateisinimu sistemos struktūra, kol neįrodyta, kad toks pateisinimas kyla iš atskaitos mokesčių sistemai būdingų savybių (82).

82

| (102) | Šiuo požiūriu 2016 m. gruodžio 1 d. Belgijos Konstitucinio Teismo sprendimas Nr. 151/2016 bet kuriuo atveju nėra toks svarbus, kaip aiškina Belgijos valdžios institucijos. Šiame sprendime kalbama ne apie uostams naudingą atleidimą nuo ISoc žvelgiant pro valstybės pagalbos teisės prizmę, bet apie savivaldybių grupių, bendradarbiavimo struktūrų ir konkrečiam projektui įsteigtų asociacijų apmokestinimą ISoc remiantis lygybės ir nediskriminavimo principais taip, kad diskriminavimo nebuvimas nacionalinėje teisėje nepažeistų atrankumo nebuvimo kriterijaus pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(102)

Šiuo požiūriu 2016 m. gruodžio 1 d. Belgijos Konstitucinio Teismo sprendimas Nr. 151/2016 bet kuriuo atveju nėra toks svarbus, kaip aiškina Belgijos valdžios institucijos. Šiame sprendime kalbama ne apie uostams naudingą atleidimą nuo ISoc žvelgiant pro valstybės pagalbos teisės prizmę, bet apie savivaldybių grupių, bendradarbiavimo struktūrų ir konkrečiam projektui įsteigtų asociacijų apmokestinimą ISoc remiantis lygybės ir nediskriminavimo principais taip, kad diskriminavimo nebuvimas nacionalinėje teisėje nepažeistų atrankumo nebuvimo kriterijaus pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

ISoc

ISoc

| (103) | Be to, kriterijus, pagal kurį nustatomas apmokestinimas ISoc arba IPM, yra nagrinėjamo subjekto vykdoma eksploatavimo veikla arba komercinio pobūdžio veikla (žr. CIR 2 straipsnį), todėl pateiktų argumentų, kad uostai turi būti atleisti nuo ISoc, nes jie savo pelno nepaskirsto, o jį reinvestuoja, kad jų siekiamas tikslas didesnis už individualius interesus, kad pelno siekimas nėra nustatytas jų teisės aktuose, kad jie priklauso valdžios institucijoms ir kad jie vykdo visuotinės svarbos užduotis, nepakanka norint, atsižvelgiant į mokesčių sistemos pagrindinius principus, pateisinti palankesnį finansinį požiūrį į uostus negu į kitas reziduojančias bendroves. Kitos įmonės taip patreinvestuoja savo pelną, siekia tikslų ar poveikio ekonomikai, kurie yra didesni už jų individualius interesus (83), bet dėl šių priežasčių jos nėra atleidžiamos nuo ISoc. Be to, valdžios institucijoms nepriklausantys subjektai (pvz., pelno nesiekiančios asociacijos) gali būti apmokestinami IPM, jei jie atitinka CIR 2 straipsnyje nustatytą pagrindinį kriterijų, todėl priklausymas viešajam sektoriui taip pat negali būti svarstytinas nacionalinių taisyklių atžvilgiu. Tokios asociacijos, nepaisant to, kad pagal savo įstatus nesiekia pelno, gali būti apmokestintos ISoc pagal CIR 1 ir 2 straipsnių bendruosius kriterijus, jei jos vykdo eksploatavimo veiklą arba komercinio pobūdžio veiklą. |
| --- | --- |

(103)

Be to, kriterijus, pagal kurį nustatomas apmokestinimas ISoc arba IPM, yra nagrinėjamo subjekto vykdoma eksploatavimo veikla arba komercinio pobūdžio veikla (žr. CIR 2 straipsnį), todėl pateiktų argumentų, kad uostai turi būti atleisti nuo ISoc, nes jie savo pelno nepaskirsto, o jį reinvestuoja, kad jų siekiamas tikslas didesnis už individualius interesus, kad pelno siekimas nėra nustatytas jų teisės aktuose, kad jie priklauso valdžios institucijoms ir kad jie vykdo visuotinės svarbos užduotis, nepakanka norint, atsižvelgiant į mokesčių sistemos pagrindinius principus, pateisinti palankesnį finansinį požiūrį į uostus negu į kitas reziduojančias bendroves. Kitos įmonės taip patreinvestuoja savo pelną, siekia tikslų ar poveikio ekonomikai, kurie yra didesni už jų individualius interesus (83), bet dėl šių priežasčių jos nėra atleidžiamos nuo ISoc. Be to, valdžios institucijoms nepriklausantys subjektai (pvz., pelno nesiekiančios asociacijos) gali būti apmokestinami IPM, jei jie atitinka CIR 2 straipsnyje nustatytą pagrindinį kriterijų, todėl priklausymas viešajam sektoriui taip pat negali būti svarstytinas nacionalinių taisyklių atžvilgiu. Tokios asociacijos, nepaisant to, kad pagal savo įstatus nesiekia pelno, gali būti apmokestintos ISoc pagal CIR 1 ir 2 straipsnių bendruosius kriterijus, jei jos vykdo eksploatavimo veiklą arba komercinio pobūdžio veiklą.

ISoc

eksploatavimo veikla

komercinio pobūdžio veikla

ISoc

83

ISoc

ISoc

eksploatavimo veiklą

komercinio pobūdžio veiklą

| (104) | Pateiktas argumentas, jog uostai ne visada padengia sąnaudas iš savo išteklių, negali būti laikomas atleidimo nuo bendrovių pelno mokesčio pateisinimu dėl to, kad tuo atveju, jei nėra pelno, pagal įprastą pajamų apmokestinimo sistemą neturi būti taikomas joks mokestis, ir dėl to, kad nuostoliai gali būti perkelti ir išskaičiuojami iš būsimo pelno, galimai gauto iš ekonominės veiklos, todėl atleidimas nuo mokesčio yra perteklinė priemonė ir turi pasekmių tik tuo atveju, jei uostai gauna apmokestinamojo pelno. Komisija nustatė, kad 2004–2014 m. (vienuolika finansinių metų) Antverpeno, Gento, Zebriugės ir Ostendės uostų rezultatai beveik visada buvo teigiami (neigiamas rezultatas 2011 m. užregistruotas Antverpene, o 2013 m. – Ostendėje), todėl nurodytas argumentas yra teorinis ir net prieštarauja faktams. Be to, kitoms bendrovėms, kurių sąnaudos nepadengiamos iš nuosavų išteklių, nenumatytas joks į uostams taikomą palankų atleidimą nuo ISoc panašus atleidimas. |
| --- | --- |

(104)

Pateiktas argumentas, jog uostai ne visada padengia sąnaudas iš savo išteklių, negali būti laikomas atleidimo nuo bendrovių pelno mokesčio pateisinimu dėl to, kad tuo atveju, jei nėra pelno, pagal įprastą pajamų apmokestinimo sistemą neturi būti taikomas joks mokestis, ir dėl to, kad nuostoliai gali būti perkelti ir išskaičiuojami iš būsimo pelno, galimai gauto iš ekonominės veiklos, todėl atleidimas nuo mokesčio yra perteklinė priemonė ir turi pasekmių tik tuo atveju, jei uostai gauna apmokestinamojo pelno. Komisija nustatė, kad 2004–2014 m. (vienuolika finansinių metų) Antverpeno, Gento, Zebriugės ir Ostendės uostų rezultatai beveik visada buvo teigiami (neigiamas rezultatas 2011 m. užregistruotas Antverpene, o 2013 m. – Ostendėje), todėl nurodytas argumentas yra teorinis ir net prieštarauja faktams. Be to, kitoms bendrovėms, kurių sąnaudos nepadengiamos iš nuosavų išteklių, nenumatytas joks į uostams taikomą palankų atleidimą nuo ISoc panašus atleidimas.

ISoc

| (105) | Lygiai taip pat pateisinti uostų atleidimo nuo ISoc neleidžia pateisinti argumentas, kad kai kurios su bendrovės tikslu nesusijusios įmonės sąnaudos nebūtų atskaitomos iš ISoc pagal CIR 49 straipsnį. CIR 49 straipsnyje nustatyta, kad atskaitomos išlaidos, kurias mokesčių mokėtojas padarė ar patyrė per mokestinį laikotarpį siekdamas gauti ar išsaugoti apmokestinamąsias pajamas. Visų pirma uostams palankus atleidimas nuo ISoc nereiškia, kad pagal CIR 49 straipsnį uostai būtų finansiškai susilpninti: atleidimas nuo ISoc apima visas gautas pajamas ir neapsiriboja pajamomis, susijusiomis su galimybės atskaityti tam tikras išlaidas pagal CIR 49 straipsnį nebuvimu. Uostų atleidimas nuo ISoc nepateisinamas Belgijos mokesčių sistemos pagrindine taisykle, net jei daroma prielaida, kad CIR 49 straipsnyje nustatyta tokia pagrindinė taisyklė. Be to, nei Belgijos valdžios institucijos, nei suinteresuotosios šalys neparodo, kaip, atsižvelgiant į priemonės tikslą (84) ir jos aprašymą, tokia nuostata iš esmės galėtų sutrukdyti atskaityti uostų visuotinės svarbos neekonominės veiklos sąnaudas. Antverpeno ir Zebriugės uostai šią problemą pateikia tik kaip riziką, o ne kaip patvirtintą faktą. |
| --- | --- |

(105)

Lygiai taip pat pateisinti uostų atleidimo nuo ISoc neleidžia pateisinti argumentas, kad kai kurios su bendrovės tikslu nesusijusios įmonės sąnaudos nebūtų atskaitomos iš ISoc pagal CIR 49 straipsnį. CIR 49 straipsnyje nustatyta, kad atskaitomos išlaidos, kurias mokesčių mokėtojas padarė ar patyrė per mokestinį laikotarpį siekdamas gauti ar išsaugoti apmokestinamąsias pajamas. Visų pirma uostams palankus atleidimas nuo ISoc nereiškia, kad pagal CIR 49 straipsnį uostai būtų finansiškai susilpninti: atleidimas nuo ISoc apima visas gautas pajamas ir neapsiriboja pajamomis, susijusiomis su galimybės atskaityti tam tikras išlaidas pagal CIR 49 straipsnį nebuvimu. Uostų atleidimas nuo ISoc nepateisinamas Belgijos mokesčių sistemos pagrindine taisykle, net jei daroma prielaida, kad CIR 49 straipsnyje nustatyta tokia pagrindinė taisyklė. Be to, nei Belgijos valdžios institucijos, nei suinteresuotosios šalys neparodo, kaip, atsižvelgiant į priemonės tikslą (84) ir jos aprašymą, tokia nuostata iš esmės galėtų sutrukdyti atskaityti uostų visuotinės svarbos neekonominės veiklos sąnaudas. Antverpeno ir Zebriugės uostai šią problemą pateikia tik kaip riziką, o ne kaip patvirtintą faktą.

ISoc

ISoc

atskaitomos išlaidos, kurias mokesčių mokėtojas padarė ar patyrė per mokestinį laikotarpį siekdamas gauti ar išsaugoti apmokestinamąsias pajamas

ISoc

ISoc

ISoc

84

| (106) | Teiginys, jog uostų atleidimas nuo ISoc, kaip ir tam tikrų viešųjų asmenų, susijusių su viešąja paslauga, atleidimas nuo viešosios arba privačiosios srities turto mokesčio, kyla iš bendrojo teisės principo ar pačios Belgijos Konstitucijos, darant prielaidą, kad toks atleidimas ten įtvirtintas (85), nebūtinai gali pateisinti tokį atleidimą mokesčių sistemos pobūdžiu arba bendra struktūra, nes steigiamosios valdžios ar nacionalinių teismų priimti sprendimai gali paveikti tinkamą mokesčių sistemos veikimą ar pagrindinius šios sistemos principus. |
| --- | --- |

(106)

Teiginys, jog uostų atleidimas nuo ISoc, kaip ir tam tikrų viešųjų asmenų, susijusių su viešąja paslauga, atleidimas nuo viešosios arba privačiosios srities turto mokesčio, kyla iš bendrojo teisės principo ar pačios Belgijos Konstitucijos, darant prielaidą, kad toks atleidimas ten įtvirtintas (85), nebūtinai gali pateisinti tokį atleidimą mokesčių sistemos pobūdžiu arba bendra struktūra, nes steigiamosios valdžios ar nacionalinių teismų priimti sprendimai gali paveikti tinkamą mokesčių sistemos veikimą ar pagrindinius šios sistemos principus.

ISoc

85

| (107) | Be to, Belgijos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių argumentai dėl nacionalinių teismų išplėtotų kriterijų, pagal kuriuos vertinama, ar juridinis asmuo yra bendrovė pagal CIR 1 ir 2 straipsnius (visų pirma pramoninių ir komercinių metodų naudojimas arba nenaudojimas), nėra tinkami siekiant pateisinti priemonę mokesčių sistemos vidine logika, nes šiais kriterijais iš tiesų siekiama įrodyti, kad uostai nėra bendrovės – tokiu atveju apmokestinimo ISoc nebuvimas yra atrankinio pobūdžio dėl to, kad pasirinkti kriterijai naudojami atskaitos sistemos riboms nustatyti (žr. pirmiau), o ne dėl nukrypimo nuo atskaitos sistemos, kuris galėtų būti pateisinamas. |
| --- | --- |

(107)

Be to, Belgijos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių argumentai dėl nacionalinių teismų išplėtotų kriterijų, pagal kuriuos vertinama, ar juridinis asmuo yra bendrovė pagal CIR 1 ir 2 straipsnius (visų pirma pramoninių ir komercinių metodų naudojimas arba nenaudojimas), nėra tinkami siekiant pateisinti priemonę mokesčių sistemos vidine logika, nes šiais kriterijais iš tiesų siekiama įrodyti, kad uostai nėra bendrovės – tokiu atveju apmokestinimo ISoc nebuvimas yra atrankinio pobūdžio dėl to, kad pasirinkti kriterijai naudojami atskaitos sistemos riboms nustatyti (žr. pirmiau), o ne dėl nukrypimo nuo atskaitos sistemos, kuris galėtų būti pateisinamas.

ISoc

5.1.5.   KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMAS IR POVEIKIS TARPUSAVIO PREKYBAI

| (108) | Tam, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi daryti poveikį Sąjungos valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipyti konkurenciją arba kelti grėsmę ją iškraipyti. Šie du kriterijai glaudžiai susiję. |
| --- | --- |

(108)

Tam, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi daryti poveikį Sąjungos valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipyti konkurenciją arba kelti grėsmę ją iškraipyti. Šie du kriterijai glaudžiai susiję.

| (109) | Pagal ES teismų praktiką konkurencijos iškraipymas paprastai nustatomas tuomet, kai valstybė suteikia įmonei finansinį pranašumą liberalizuotame sektoriuje, kuriame yra arba galėtų būti konkurencija (86). Neginčytina, kad uostų sektoriuje konkurencija yra ir ją didina gabenimo, visų pirma jūros ir vidaus vandens keliais, pobūdis ir savybės. Uostų teikiamos gabenimo paslaugos, bent jau tam tikra prasme, konkuruoja su paslaugomis, kurias teikia kiti Belgijos ar kitų valstybių narių uostai arba gabenimo paslaugų teikėjai. |
| --- | --- |

(109)

Pagal ES teismų praktiką konkurencijos iškraipymas paprastai nustatomas tuomet, kai valstybė suteikia įmonei finansinį pranašumą liberalizuotame sektoriuje, kuriame yra arba galėtų būti konkurencija (86). Neginčytina, kad uostų sektoriuje konkurencija yra ir ją didina gabenimo, visų pirma jūros ir vidaus vandens keliais, pobūdis ir savybės. Uostų teikiamos gabenimo paslaugos, bent jau tam tikra prasme, konkuruoja su paslaugomis, kurias teikia kiti Belgijos ar kitų valstybių narių uostai arba gabenimo paslaugų teikėjai.

86

| (110) | Antai viešose konsultacijose su suinteresuotosiomis šalimis dėl Uostų reglamento projekto visos suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad Europos Sąjungoje būtina užtikrinti stabilias ir sąžiningas konkurencijos tarp uostų <...> sąlygas (87). Be to, uostai, visų pirma vidaus vandenų uostai, ypač gabenimo vandens keliais paslauga, kurios grandis jie yra, konkuruoja su kitomis gabenimo formomis. Konkurencija ypač didelė tarp Belgijos ir Nyderlandų pakrančių uostų (šiuo požiūriu dažnai kalbama apie Amsterdamo, Roterdamo ir Antverpeno zoną). |
| --- | --- |

(110)

Antai viešose konsultacijose su suinteresuotosiomis šalimis dėl Uostų reglamento projekto visos suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad Europos Sąjungoje būtina užtikrinti stabilias ir sąžiningas konkurencijos tarp uostų <...> sąlygas (87). Be to, uostai, visų pirma vidaus vandenų uostai, ypač gabenimo vandens keliais paslauga, kurios grandis jie yra, konkuruoja su kitomis gabenimo formomis. Konkurencija ypač didelė tarp Belgijos ir Nyderlandų pakrančių uostų (šiuo požiūriu dažnai kalbama apie Amsterdamo, Roterdamo ir Antverpeno zoną).

visos suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad Europos Sąjungoje būtina užtikrinti stabilias ir sąžiningas konkurencijos tarp uostų <...> sąlygas

87

| (111) | Sustiprindama priemonės gavėjų padėtį tarptautinėje prekyboje, ši priemonė gali daryti poveikį tarpusavio prekybai Sąjungos viduje ir iškreipti konkurenciją. |
| --- | --- |

(111)

Sustiprindama priemonės gavėjų padėtį tarptautinėje prekyboje, ši priemonė gali daryti poveikį tarpusavio prekybai Sąjungos viduje ir iškreipti konkurenciją.

| (112) | Be to, dėl pateikto argumento, kad panašios valstybės pagalbos priemonės egzistuoja ir kitose valstybėse narėse, o Komisijos požiūris į šias galimas priemones nepaveikia atitinkamos priemonės vertinimo kaip valstybės pagalbos, reikia pasakyti, jog Belgijos uostams naudinga priemonė, nustatyta CIR 180 straipsnio 2 dalyje, pagerina šių uostų konkurencinę padėtį atsižvelgiant į atskaitos padėtį, nes šiuo atžvilgiu jie būtų apmokestinti įprastomis bendrovių pelno mokesčio sistemos sąlygomis (88). |
| --- | --- |

(112)

Be to, dėl pateikto argumento, kad panašios valstybės pagalbos priemonės egzistuoja ir kitose valstybėse narėse, o Komisijos požiūris į šias galimas priemones nepaveikia atitinkamos priemonės vertinimo kaip valstybės pagalbos, reikia pasakyti, jog Belgijos uostams naudinga priemonė, nustatyta CIR 180 straipsnio 2 dalyje, pagerina šių uostų konkurencinę padėtį atsižvelgiant į atskaitos padėtį, nes šiuo atžvilgiu jie būtų apmokestinti įprastomis bendrovių pelno mokesčio sistemos sąlygomis (88).

88

| (113) | Be to, net jei galima manyti, jog uostai naudojasi teisėta monopolija, kad teiktų paslaugas savo eksploatuojamų uostų viduje, jų teikiamos gabenimo paslaugos bent tam tikru mastu konkuruoja su kitų gabenimo paslaugų teikėjų teikiamomis paslaugomis, visų pirma su kitų valstybių narių uostų paslaugomis. |
| --- | --- |

(113)

Be to, net jei galima manyti, jog uostai naudojasi teisėta monopolija, kad teiktų paslaugas savo eksploatuojamų uostų viduje, jų teikiamos gabenimo paslaugos bent tam tikru mastu konkuruoja su kitų gabenimo paslaugų teikėjų teikiamomis paslaugomis, visų pirma su kitų valstybių narių uostų paslaugomis.

| (114) | Suinteresuotųjų šalių nurodyta Nyderlandų konkurencijos institucijos nuomonė šios valstybės pagalbos procedūros atveju nesvarstytina. Ši nuomonė nesusijusi su schemos vertinimu pagal SESV 107 straipsnį, kuriam reikalingas konkretus konkurencinės padėties tyrimas. 1999 m. kovo 2 d. Flandrijos Vyriausybės nutarimo dėl uostų 25 straipsnyje nurodyta, kad uostų taikomi tarifai turi poveikį jų konkurencinei padėčiai (89). Konkurencijos tarp Europos uostų buvimą taip pat patvirtina Nyderlandų valstybinių uostų komentarai. |
| --- | --- |

(114)

Suinteresuotųjų šalių nurodyta Nyderlandų konkurencijos institucijos nuomonė šios valstybės pagalbos procedūros atveju nesvarstytina. Ši nuomonė nesusijusi su schemos vertinimu pagal SESV 107 straipsnį, kuriam reikalingas konkretus konkurencinės padėties tyrimas. 1999 m. kovo 2 d. Flandrijos Vyriausybės nutarimo dėl uostų 25 straipsnyje nurodyta, kad uostų taikomi tarifai turi poveikį jų konkurencinei padėčiai (89). Konkurencijos tarp Europos uostų buvimą taip pat patvirtina Nyderlandų valstybinių uostų komentarai.

89

| (115) | Be to, nuorodos į 2016 m. liepos 19 d. pranešimo 211, 219 ir 220 punktus šiuo atveju nesvarstytinos, nes jos nesusijusios su uosto infrastruktūra, kuri nurodyta 215 punkte. Šiame punkte nurodyta, kad skiriant viešąjį finansavimą uosto infrastruktūrai remiama ekonominė veikla, todėl jam iš principo taikomos valstybės pagalbos taisyklės ir kad uostai gali konkuruoti tarpusavyje, todėl uosto infrastruktūros finansavimas taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Be to, minėto pranešimo 219 ir 220 punktuose nurodyta, kad pagalba nagrinėjamosinfrastruktūros statybai gali neturėti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir konkurencijai, tačiau šioje procedūroje aptariama priemonė yra ne pagalba infrastruktūros statybai, o veiklos pagalba, susijusi su pelnu, gaunamu iš tos infrastruktūros eksploatavimo. |
| --- | --- |

(115)

Be to, nuorodos į 2016 m. liepos 19 d. pranešimo 211, 219 ir 220 punktus šiuo atveju nesvarstytinos, nes jos nesusijusios su uosto infrastruktūra, kuri nurodyta 215 punkte. Šiame punkte nurodyta, kad skiriant viešąjį finansavimą uosto infrastruktūrai remiama ekonominė veikla, todėl jam iš principo taikomos valstybės pagalbos taisyklės ir kad uostai gali konkuruoti tarpusavyje, todėl uosto infrastruktūros finansavimas taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Be to, minėto pranešimo 219 ir 220 punktuose nurodyta, kad pagalba nagrinėjamosinfrastruktūros statybai gali neturėti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir konkurencijai, tačiau šioje procedūroje aptariama priemonė yra ne pagalba infrastruktūros statybai, o veiklos pagalba, susijusi su pelnu, gaunamu iš tos infrastruktūros eksploatavimo.

skiriant viešąjį finansavimą uosto infrastruktūrai remiama ekonominė veikla, todėl jam iš principo taikomos valstybės pagalbos taisyklės

uostai gali konkuruoti tarpusavyje, todėl uosto infrastruktūros finansavimas taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai

5.1.6.   IŠVADA

| (116) | Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus Belgijos uostų atleidimas nuo mokesčių, nustatytas CIR 180 straipsnio 2 dalyje, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes pajamos, kurioms taikomas atleidimas nuo mokesčių, gaunamos iš uostų vykdomos ekonominės veiklos. |
| --- | --- |

(116)

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus Belgijos uostų atleidimas nuo mokesčių, nustatytas CIR 180 straipsnio 2 dalyje, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes pajamos, kurioms taikomas atleidimas nuo mokesčių, gaunamos iš uostų vykdomos ekonominės veiklos.

5.2.   PRIEMONĖS SUDERINAMUMAS SU VIDAUS RINKA

PRIEMONĖS SUDERINAMUMAS SU VIDAUS RINKA

| (117) | Atitinkama valstybė narė turi įrodyti, kad valstybės pagalbos priemonės gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka. Įvairiose savo nuomonėse, atsakymuose ir komentaruose Belgijos valdžios institucijos nepateikė nė vieno argumento dėl priemonės suderinamumo. Valonijos regionai ir Valonijos uostai mano, kad SESV 93 straipsnis ir 106 straipsnio 2 dalis gali būti laikomi tinkamu pagrindu kalbant apie suderinamumą. Antverpeno ir Zebriugės uostų administracija taip mano apie SESV 93 straipsnį. |
| --- | --- |

(117)

Atitinkama valstybė narė turi įrodyti, kad valstybės pagalbos priemonės gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka. Įvairiose savo nuomonėse, atsakymuose ir komentaruose Belgijos valdžios institucijos nepateikė nė vieno argumento dėl priemonės suderinamumo. Valonijos regionai ir Valonijos uostai mano, kad SESV 93 straipsnis ir 106 straipsnio 2 dalis gali būti laikomi tinkamu pagrindu kalbant apie suderinamumą. Antverpeno ir Zebriugės uostų administracija taip mano apie SESV 93 straipsnį.

| (118) | Visų pirma SESV 106 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad kompensacija už viešąją paslaugą gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji atitinka tam tikras sąlygas (90). Vis dėlto Komisija atkreipia dėmesį, jog aptariama priemonė, pagal kurią pagalbos suma susiejama su gaunamu pelnu, nėra susijusi ir neapsiriboja viešųjų paslaugų vykdymo grynosiomis sąnaudomis (91), nors tai būtina sąlyga, kad pagalba būtų pripažinta suderinama pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį. Todėl ši pagalba negali būti laikoma su vidaus rinka suderinama kompensacija už viešąją paslaugą ir nėra suderinama pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(118)

Visų pirma SESV 106 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad kompensacija už viešąją paslaugą gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji atitinka tam tikras sąlygas (90). Vis dėlto Komisija atkreipia dėmesį, jog aptariama priemonė, pagal kurią pagalbos suma susiejama su gaunamu pelnu, nėra susijusi ir neapsiriboja viešųjų paslaugų vykdymo grynosiomis sąnaudomis (91), nors tai būtina sąlyga, kad pagalba būtų pripažinta suderinama pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį. Todėl ši pagalba negali būti laikoma su vidaus rinka suderinama kompensacija už viešąją paslaugą ir nėra suderinama pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį.

90

91

| (119) | Antra, SESV 93 straipsnyje nustatyta, kad pagalba, jei ji skirta transporto koordinavimo reikmėms arba jei ji kompensuoja tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka, taip pat gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Nors uostai atlieka svarbų vaidmenį daugiarūšio transporto plėtros srityje, ne visos uostų investicijos patenka į SESV 93 straipsnio, kuris apsiriboja tik pagalba, skiriama transporto koordinavimo reikmėms, taikymo sritį. Taigi atleidimas nuo bendrovių pelno mokesčio yra ne pagalba investicijoms, o veiklos pagalba, nesusijusi su konkrečiomis investicijomis. Šia priemone skatinamos įmonės, gaunančios daugiausia pelno ir a priori turinčios didesnes vidines galimybes finansuoti investicijas. Ji nėra skirta tam tikriems įsipareigojimams, siejamiems su viešosios paslaugos sąvoka, kaip nurodyta pirmiau, kompensuoti. Be to, ši priemonė, t. y. atleidimas nuo mokesčio, suteikia neribotą privalumą, kad ir kokios būtų sąnaudos. Jos neriboja transporto koordinavimui užtikrinti reikalinga suma nei tam tikrų įsipareigojimų, siejamų su viešosios paslaugos sąvoka, kompensacija, todėl neužtikrinamas proporcingumo principo laikymasis. Ši priemonė taip pat neturi nustatyto skatinamojo poveikio. Todėl SESV 93 straipsnis netaikytinas. |
| --- | --- |

(119)

Antra, SESV 93 straipsnyje nustatyta, kad pagalba, jei ji skirta transporto koordinavimo reikmėms arba jei ji kompensuoja tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka, taip pat gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Nors uostai atlieka svarbų vaidmenį daugiarūšio transporto plėtros srityje, ne visos uostų investicijos patenka į SESV 93 straipsnio, kuris apsiriboja tik pagalba, skiriama transporto koordinavimo reikmėms, taikymo sritį. Taigi atleidimas nuo bendrovių pelno mokesčio yra ne pagalba investicijoms, o veiklos pagalba, nesusijusi su konkrečiomis investicijomis. Šia priemone skatinamos įmonės, gaunančios daugiausia pelno ir a priori turinčios didesnes vidines galimybes finansuoti investicijas. Ji nėra skirta tam tikriems įsipareigojimams, siejamiems su viešosios paslaugos sąvoka, kaip nurodyta pirmiau, kompensuoti. Be to, ši priemonė, t. y. atleidimas nuo mokesčio, suteikia neribotą privalumą, kad ir kokios būtų sąnaudos. Jos neriboja transporto koordinavimui užtikrinti reikalinga suma nei tam tikrų įsipareigojimų, siejamų su viešosios paslaugos sąvoka, kompensacija, todėl neužtikrinamas proporcingumo principo laikymasis. Ši priemonė taip pat neturi nustatyto skatinamojo poveikio. Todėl SESV 93 straipsnis netaikytinas.

a priori

| (120) | Trečia, nors nei Belgija, nei suinteresuotosios šalys nenurodė SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto, Komisija nagrinėja, ar aptariama priemonė gali skatinti tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrą netrikdydama prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Dėl jau pirmiau nurodytų priežasčių (proporcingumo nebuvimas, skatinamojo poveikio nebuvimas ir ryšio su nustatytu bendruoju tikslu nebuvimas) Komisija mano, kad SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas netaikytinas. |
| --- | --- |

(120)

Trečia, nors nei Belgija, nei suinteresuotosios šalys nenurodė SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto, Komisija nagrinėja, ar aptariama priemonė gali skatinti tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrą netrikdydama prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Dėl jau pirmiau nurodytų priežasčių (proporcingumo nebuvimas, skatinamojo poveikio nebuvimas ir ryšio su nustatytu bendruoju tikslu nebuvimas) Komisija mano, kad SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas netaikytinas.

tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrą

5.3.   ESAMA AR NAUJA PAGALBA

ESAMA AR NAUJA PAGALBA

| (121) | Belgijos valdžios institucijos paaiškino, kad uostai juridinių asmenų mokesčiu apmokestinami nuo XX a. 7-ojo dešimtmečio, o prieš tai jie būdavo apmokestinami pajamų mokesčiu, kuris yra panašus į juridinių asmenų mokestį. Mokestinis požiūris į uostus taip pat buvo susijęs su uostų teisiniu statusu, kuris bėgant laikui kito. Pasak Belgijos valdžios institucijų, juridinių asmenų mokesčio sistema uostams buvo taikoma prieš 1958 m. įsigaliojant Romos sutarčiai. Iš gautos informacijos matyti, kad uostai visada buvo atleisti nuo bendrovių pelno mokesčio. |
| --- | --- |

(121)

Belgijos valdžios institucijos paaiškino, kad uostai juridinių asmenų mokesčiu apmokestinami nuo XX a. 7-ojo dešimtmečio, o prieš tai jie būdavo apmokestinami pajamų mokesčiu, kuris yra panašus į juridinių asmenų mokestį. Mokestinis požiūris į uostus taip pat buvo susijęs su uostų teisiniu statusu, kuris bėgant laikui kito. Pasak Belgijos valdžios institucijų, juridinių asmenų mokesčio sistema uostams buvo taikoma prieš 1958 m. įsigaliojant Romos sutarčiai. Iš gautos informacijos matyti, kad uostai visada buvo atleisti nuo bendrovių pelno mokesčio.

| (122) | Pagal Procedūros reglamento 1 straipsnio b punkto i papunktį pagalbos sistemos, įgyvendintos iki Sutarties įsigaliojimo, laikomos esama valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(122)

Pagal Procedūros reglamento 1 straipsnio b punkto i papunktį pagalbos sistemos, įgyvendintos iki Sutarties įsigaliojimo, laikomos esama valstybės pagalba.

| (123) | Remiantis turima informacija, uostų atleidimas nuo bendrovių pelno mokesčio taikomas iki 1958 m. ir nuo to laiko iš esmės nebuvo keistas. Todėl ši priemonė laikoma esama pagalbos schema. |
| --- | --- |

(123)

Remiantis turima informacija, uostų atleidimas nuo bendrovių pelno mokesčio taikomas iki 1958 m. ir nuo to laiko iš esmės nebuvo keistas. Todėl ši priemonė laikoma esama pagalbos schema.

6.   DĖL BELGIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PRAŠYMO BELGIJOS UOSTAMS SUTEIKTI PEREINAMĄJĮ LAIKOTARPĮ

DĖL BELGIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PRAŠYMO BELGIJOS UOSTAMS SUTEIKTI PEREINAMĄJĮ LAIKOTARPĮ

| (124) | Kalbant apie pereinamąjį laikotarpį, kurio prašo Belgijos valdžios institucijos, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad šiame procedūros dėl esamos pagalbos etape pereinamasis laikotarpis iš esmės negali būti suteiktas, išskyrus išimtinių aplinkybių atvejus. Galutiniame sprendime Komisija atitinkamai valstybei narei gali suteikti tik reikiamiems pakeitimams įgyvendinti reikalingą protingą terminą. |
| --- | --- |

(124)

Kalbant apie pereinamąjį laikotarpį, kurio prašo Belgijos valdžios institucijos, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad šiame procedūros dėl esamos pagalbos etape pereinamasis laikotarpis iš esmės negali būti suteiktas, išskyrus išimtinių aplinkybių atvejus. Galutiniame sprendime Komisija atitinkamai valstybei narei gali suteikti tik reikiamiems pakeitimams įgyvendinti reikalingą protingą terminą.

| (125) | Komisija taip pat primena, kad nuo 2014 m. liepos 9 d. pradėtos bendradarbiavimo procedūros pradžios Belgijos valdžios institucijoms jau buvo suteiktas tam tikras terminas pradėti diskusijas dėl galimų teisės aktų pakeitimų. Ji taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad nekalbama apie uostų apmokestinimą bendrovių pelno mokesčiu nuo 2017 m. sausio 1 d., kaip baiminasi Belgijos valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(125)

Komisija taip pat primena, kad nuo 2014 m. liepos 9 d. pradėtos bendradarbiavimo procedūros pradžios Belgijos valdžios institucijoms jau buvo suteiktas tam tikras terminas pradėti diskusijas dėl galimų teisės aktų pakeitimų. Ji taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad nekalbama apie uostų apmokestinimą bendrovių pelno mokesčiu nuo 2017 m. sausio 1 d., kaip baiminasi Belgijos valdžios institucijos.

| (126) | Atsižvelgdama į SESV 107 ir 108 straipsniais jai suteiktą įpareigojantį vaidmenį, Komisija turi tuoj pat nutraukti su vidaus rinka nesuderinamą valstybės pagalbą ir atkurti teisingos konkurencijos sąlygas. Jeigu šiame procedūros etape Komisija mano, kad tam tikroms įmonėms teikiama nesuderinama pagalba, ji iš esmės negali sustabdyti aptariamos valstybės pagalbos procedūros ar suteikti pereinamąjį laikotarpį, nes tai reikštų leidimą ilgesnį laiką teikti pagalbą, nesuderinamą su vidaus rinka, o tai būtų neteisinga ir konkurentų, kurie negauna pagalbos arba gauna mažesnę pagalbą, atžvilgiu. Šiuo klausimu Komisija atkreipia dėmesį, kad Nyderlandų uostai, kurie nuo 2017 m. sausio 1 d. apmokestinami bendrovių pelno mokesčiu, prašo Komisijos skubiai apmokestinti Belgijos uostus bendrovių pelno mokesčiu. |
| --- | --- |

(126)

Atsižvelgdama į SESV 107 ir 108 straipsniais jai suteiktą įpareigojantį vaidmenį, Komisija turi tuoj pat nutraukti su vidaus rinka nesuderinamą valstybės pagalbą ir atkurti teisingos konkurencijos sąlygas. Jeigu šiame procedūros etape Komisija mano, kad tam tikroms įmonėms teikiama nesuderinama pagalba, ji iš esmės negali sustabdyti aptariamos valstybės pagalbos procedūros ar suteikti pereinamąjį laikotarpį, nes tai reikštų leidimą ilgesnį laiką teikti pagalbą, nesuderinamą su vidaus rinka, o tai būtų neteisinga ir konkurentų, kurie negauna pagalbos arba gauna mažesnę pagalbą, atžvilgiu. Šiuo klausimu Komisija atkreipia dėmesį, kad Nyderlandų uostai, kurie nuo 2017 m. sausio 1 d. apmokestinami bendrovių pelno mokesčiu, prašo Komisijos skubiai apmokestinti Belgijos uostus bendrovių pelno mokesčiu.

| (127) | Kaip nurodyta pirmiau, galimos valstybės pagalbos kitų valstybių narių uostuose buvimas nepateisina procedūros sustabdymo ar nacionalinių priemonių, skirtų Komisijos sprendimui įgyvendinti, įsigaliojimo atidėjimo. Dėl tokio atidėjimo prasitęstų tarp Šiaurės Europos uostų, visų pirma Belgijos, jau minėtų Nyderlandų ir Prancūzijos uostų, esami konkurencijos iškraipymai, nes dėl šių uostų priimtas panašus sprendimas, kuriuo panaikinamas šiuo metu jiems taikomas atleidimas nuo mokesčių. |
| --- | --- |

(127)

Kaip nurodyta pirmiau, galimos valstybės pagalbos kitų valstybių narių uostuose buvimas nepateisina procedūros sustabdymo ar nacionalinių priemonių, skirtų Komisijos sprendimui įgyvendinti, įsigaliojimo atidėjimo. Dėl tokio atidėjimo prasitęstų tarp Šiaurės Europos uostų, visų pirma Belgijos, jau minėtų Nyderlandų ir Prancūzijos uostų, esami konkurencijos iškraipymai, nes dėl šių uostų priimtas panašus sprendimas, kuriuo panaikinamas šiuo metu jiems taikomas atleidimas nuo mokesčių.

| (128) | Tai, kad Komisija Nyderlandams galimai suteikė ilgesnį įgyvendinimo laikotarpį byloje SA.25338 (92), šiuo atveju nėra svarstytina norint pagrįsti pereinamojo laikotarpio prašymą. Komisija visas valstybės nares vertina vienodai, o kiekvieną atvejį vertina atsižvelgdama į jam būdingas savybes, tačiau Nyderlandų atvejo negalima lyginti su Belgijos atveju. Galutiniame sprendime Komisija aiškiai atsisakė suteikti Nyderlandams pereinamąjį laikotarpį, nors panašios priemonės vis dar galioja kitose valstybėse narėse. Taip pat reikia atkreipti dėmesį į tai, kad Nyderlandai nagrinėjamas mokesčio lengvatas turėjo nutraukti anksčiau už Belgiją, o tai negalėjo suteikti pranašumo jų uostams. |
| --- | --- |

(128)

Tai, kad Komisija Nyderlandams galimai suteikė ilgesnį įgyvendinimo laikotarpį byloje SA.25338 (92), šiuo atveju nėra svarstytina norint pagrįsti pereinamojo laikotarpio prašymą. Komisija visas valstybės nares vertina vienodai, o kiekvieną atvejį vertina atsižvelgdama į jam būdingas savybes, tačiau Nyderlandų atvejo negalima lyginti su Belgijos atveju. Galutiniame sprendime Komisija aiškiai atsisakė suteikti Nyderlandams pereinamąjį laikotarpį, nors panašios priemonės vis dar galioja kitose valstybėse narėse. Taip pat reikia atkreipti dėmesį į tai, kad Nyderlandai nagrinėjamas mokesčio lengvatas turėjo nutraukti anksčiau už Belgiją, o tai negalėjo suteikti pranašumo jų uostams.

92

| (129) | Be to, šiuo atveju Belgijos valdžios institucijų pateikti argumentai dėl įgyvendinimo nacionalinėje teisėje sunkumų nėra išskirtinės aplinkybės, galinčios pateisinti pereinamąjį laikotarpį. Visų pirma, kaip Komisija nurodė pirmiau, CIR 180 straipsnio 2 dalies panaikinimo iš esmės turėtų pakakti, kad uostai būtų apmokestinti ISoc. Be to, tai, kad juridinio asmens perėjimas nuo IPM prie ISoc nėra aiškiai reglamentuojamas pagal Belgijos mokesčių įstatymus, nėra pakankamas argumentas; Belgijos mokesčių administratorius turi galimybę (ir ja naudojasi) nesantteisinės priemonės organizuoti tokį perėjimą ir perkvalifikuoti IPM apmokestinto subjekto veiklą, kad galėtų jį apmokestinti ISoc. Belgijos valdžios institucijos nepaaiškina, kaip besąlygiško uostų atleidimo nuo ISoc panaikinimas prieštarautų lygybės principui, netgi darant prielaidą, kad ši nacionalinės teisės aplinkybė yra tinkama pereinamajam laikotarpiui suteikti. Priešingai, neseniai įvykdytą reformą, kuria siekiama Belgijos savivaldybių grupes apmokestinti ISoc, nors iki tol jos buvo atleistos nuo ISoc ir apmokestintos IPM (kaip yra ir uostų atveju), Belgijos Vyriausybė pristatė kaip reformą, skirtą vienodam požiūriui skatinti (93). |
| --- | --- |

(129)

Be to, šiuo atveju Belgijos valdžios institucijų pateikti argumentai dėl įgyvendinimo nacionalinėje teisėje sunkumų nėra išskirtinės aplinkybės, galinčios pateisinti pereinamąjį laikotarpį. Visų pirma, kaip Komisija nurodė pirmiau, CIR 180 straipsnio 2 dalies panaikinimo iš esmės turėtų pakakti, kad uostai būtų apmokestinti ISoc. Be to, tai, kad juridinio asmens perėjimas nuo IPM prie ISoc nėra aiškiai reglamentuojamas pagal Belgijos mokesčių įstatymus, nėra pakankamas argumentas; Belgijos mokesčių administratorius turi galimybę (ir ja naudojasi) nesantteisinės priemonės organizuoti tokį perėjimą ir perkvalifikuoti IPM apmokestinto subjekto veiklą, kad galėtų jį apmokestinti ISoc. Belgijos valdžios institucijos nepaaiškina, kaip besąlygiško uostų atleidimo nuo ISoc panaikinimas prieštarautų lygybės principui, netgi darant prielaidą, kad ši nacionalinės teisės aplinkybė yra tinkama pereinamajam laikotarpiui suteikti. Priešingai, neseniai įvykdytą reformą, kuria siekiama Belgijos savivaldybių grupes apmokestinti ISoc, nors iki tol jos buvo atleistos nuo ISoc ir apmokestintos IPM (kaip yra ir uostų atveju), Belgijos Vyriausybė pristatė kaip reformą, skirtą vienodam požiūriui skatinti (93).

ISoc

ISoc

ISoc

ISoc

ISoc

ISoc

93

| (130) | Be to, Komisija niekada nepatvirtino nagrinėjamos priemonės, apie kurią Belgijos valdžios institucijos niekada nepranešė. Todėl teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių principai šiuo atveju netaikytini, juo labiau kad ši priemonė yra esama pagalba, todėl Komisija negali priimti sprendimo išieškoti praeityje suteiktą pagalbą. |
| --- | --- |

(130)

Be to, Komisija niekada nepatvirtino nagrinėjamos priemonės, apie kurią Belgijos valdžios institucijos niekada nepranešė. Todėl teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių principai šiuo atveju netaikytini, juo labiau kad ši priemonė yra esama pagalba, todėl Komisija negali priimti sprendimo išieškoti praeityje suteiktą pagalbą.

7.   DĖL NYDERLANDŲ UOSTŲ PRAŠYMO

DĖL NYDERLANDŲ UOSTŲ PRAŠYMO

| (131) | Kalbant apie Nyderlandų uostų prašymą atidėti jų apmokestinimą bendrovių pelno mokesčiu, Komisija primena, kad ši procedūra susijusi ne su Nyderlandų, o su Belgijos uostais. Galutiniame sprendime dėl Nyderlandų uostų SA.25338 atveju (94) Komisija atidėti Nyderlandų uostų apmokestinimą bendrovių pelno mokesčiu atsisakė dėl tokių pat esminių priežasčių, kurios nurodytos šiame sprendime. Beje, Nyderlandų uostų apmokestinimas bendrovių pelno mokesčiu kyla iš Nyderlandų nacionalinės teisės, o Komisija pagal SESV 107 straipsnį bet kuriuo atveju negali priversti valstybės narės pakeisti teisės aktų, kad valstybės pagalba būtų teikiama tam tikriems veiklos vykdytojams. |
| --- | --- |

(131)

Kalbant apie Nyderlandų uostų prašymą atidėti jų apmokestinimą bendrovių pelno mokesčiu, Komisija primena, kad ši procedūra susijusi ne su Nyderlandų, o su Belgijos uostais. Galutiniame sprendime dėl Nyderlandų uostų SA.25338 atveju (94) Komisija atidėti Nyderlandų uostų apmokestinimą bendrovių pelno mokesčiu atsisakė dėl tokių pat esminių priežasčių, kurios nurodytos šiame sprendime. Beje, Nyderlandų uostų apmokestinimas bendrovių pelno mokesčiu kyla iš Nyderlandų nacionalinės teisės, o Komisija pagal SESV 107 straipsnį bet kuriuo atveju negali priversti valstybės narės pakeisti teisės aktų, kad valstybės pagalba būtų teikiama tam tikriems veiklos vykdytojams.

94

8.   IŠVADA

IŠVADA

| (132) | Belgijos uostų, nurodytų CIR 180 straipsnio 2 dalyje, atleidimas nuo bendrovių pelno mokesčio yra su vidaus rinka nesuderinama esama valstybės pagalbos sistema. |
| --- | --- |

(132)

Belgijos uostų, nurodytų CIR 180 straipsnio 2 dalyje, atleidimas nuo bendrovių pelno mokesčio yra su vidaus rinka nesuderinama esama valstybės pagalbos sistema.

| (133) | Todėl Belgijos valdžios institucijos turėtų panaikinti aptariamą sprendimą atleisti aptariamus subjektus nuo bendrovių pelno mokesčio ir juos apmokestinti bendrovių pelno mokesčiu. Ši priemonė turi būti priimta iki einamųjų kalendorinių metų pabaigos ir taikoma iš ekonominės veiklos gaunamoms pajamoms vėliausiai nuo po priemonės priėmimo einančių mokestinių metų pradžios, |
| --- | --- |

(133)

Todėl Belgijos valdžios institucijos turėtų panaikinti aptariamą sprendimą atleisti aptariamus subjektus nuo bendrovių pelno mokesčio ir juos apmokestinti bendrovių pelno mokesčiu. Ši priemonė turi būti priimta iki einamųjų kalendorinių metų pabaigos ir taikoma iš ekonominės veiklos gaunamoms pajamoms vėliausiai nuo po priemonės priėmimo einančių mokestinių metų pradžios,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

CIR 180 straipsnio 2 dalyje nurodytų Belgijos uostų atleidimas nuo bendrovių pelno mokesčio yra su vidaus rinka nesuderinama esama valstybės pagalbos schema.

2 straipsnis

1.   Belgija turi panaikinti 1 straipsnyje nurodytą sprendimą atleisti aptariamus subjektus nuo bendrovių pelno mokesčio ir tokiu mokesčiu apmokestinti subjektus, kuriems taikomas toks atleidimas.

2.   Priemonė, kurią Belgija turi įgyvendinti pagal 1 dalyje nustatytus įpareigojimus, turi būti priimta iki einamųjų kalendorinių metų, kuriais pranešta apie šį sprendimą, pabaigos. Ši priemonė turi būti taikoma iš ekonominės veiklos gaunamoms pajamoms vėliausiai nuo po priemonės priėmimo einančių mokestinių metų pradžios.

3 straipsnis

Belgija per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos informuoja Komisiją apie priemones, kurių ėmėsi šiam sprendimui įvykdyti.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2017 m. liepos 27 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 302, 2016 8 19, p. 5.

1

(2)  
  2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9).

2

(3)  
  OL C 156, 2016 5 2, p. 46.

3

(4)  
  2016 m. kovo 9 d. Nutartis Port Autonome du Centre et de l'Ouest SCRL ir kt./Komisija, T-438/15, ECLI:EU:T:2016:142.

4

Port Autonome du Centre et de l'Ouest SCRL ir kt./Komisija

(5)  
  OL C 175, 2016 5 17, p. 23.

5

(6)  
  2016 m. spalio 27 d. Nutartis Port Autonome du Centre et de l'Ouest SCRL ir kt./Komisija, T-116/16, ECLI:EU:T:2016:656.

6

Port Autonome du Centre et de l'Ouest SCRL ir kt./Komisija

(7)  
  OL C 302, 2016 8 19, p. 5.

7

(8)  CIR 1 straipsnio 1 dalyje nurodyta:Nustatyti tokie pajamų mokesčiai:

8

Nustatyti tokie pajamų mokesčiai:

| 1) | bendras Belgijos Karalystės gyventojų pajamų mokestis, vadinamas fizinių asmenų mokesčiu; |
| --- | --- |

1)

1)

bendras Belgijos Karalystės gyventojų pajamų mokestis, vadinamas fizinių asmenų mokesčiu;

bendras Belgijos Karalystės gyventojų pajamų mokestis, vadinamas fizinių asmenų mokesčiu;

| 2) | bendras šalyje reziduojančių bendrovių pajamų mokestis, vadinamas bendrovių pelno mokesčiu; |
| --- | --- |

2)

2)

bendras šalyje reziduojančių bendrovių pajamų mokestis, vadinamas bendrovių pelno mokesčiu;

bendras šalyje reziduojančių bendrovių pajamų mokestis, vadinamas bendrovių pelno mokesčiu;

| 3) | Belgijos juridinių asmenų, išskyrus bendroves, pajamų mokestis, vadinamas juridinių asmenų mokesčiu; |
| --- | --- |

3)

3)

Belgijos juridinių asmenų, išskyrus bendroves, pajamų mokestis, vadinamas juridinių asmenų mokesčiu;

Belgijos juridinių asmenų, išskyrus bendroves, pajamų mokestis, vadinamas juridinių asmenų mokesčiu;

| 4) | nerezidentų pajamų mokestis, vadinamas nerezidentų mokesčiu. |
| --- | --- |

4)

4)

nerezidentų pajamų mokestis, vadinamas nerezidentų mokesčiu.

nerezidentų pajamų mokestis, vadinamas nerezidentų mokesčiu.

(9)  Ši CIR 1 straipsnyje nustatyta taisyklė pakartojama jo 179 straipsnyje. Su ISoc susijusios taisyklės nustatytos CIR III antraštinės dalies 179–219bis straipsniuose.

9

ISoc

bis

(10)  Su IPM susijusios taisyklės nustatytos CIR IV antraštinės dalies 220–226 straipsniuose.

10

(11)  CIR 180 straipsnio 2 dalyje nurodyti šie subjektai: SCRL (ribotos atsakomybės kooperatinė bendrovė) „Port autonome du Centre et de l'Ouest“, „Compagnie des installations maritimes de Bruges“ (Briugės jūros konstrukcijų kompanija), Briuselio uostas, autonominės municipalinės Antverpeno, Ostendės ir Gento uostų direkcijos, autonominiai Lježo, Šarlerua ir Namiūro uostai, akcinės bendrovės „Waterwegen en Zeekanaal“ ir „De Scheepvaart“. 2016 m. gruodžio 18 d. Įstatymo, kuriuo pripažįstamas sutelktinis finansavimas bei nustatoma jo tvarka ir kuriame pateikiamos įvairios finansų srities nuostatos (Moniteur belge, 2016 m. gruodžio 20 d., Numac: 2016003460) 110 straipsnyje dėl CIR 180 straipsnio 2 dalies nustatyta, kad: <...> tekstas „autonominės municipalinės Antverpeno ir Ostendės uostų direkcijos, viešosios teisės akcinė bendrovė „Havenbedrijf Gent“
  “ pakeičiamas taip: „autonominė municipalinė Ostendės uosto direkcija, viešosios teisės akcinė bendrovė „Havenbedrijf Antwerpen en Havenbedrijf Gent“.“

11

Moniteur belge

<...> tekstas „autonominės municipalinės Antverpeno ir Ostendės uostų direkcijos, viešosios teisės akcinė bendrovė „Havenbedrijf Gent“
  “ pakeičiamas taip: „autonominė municipalinė Ostendės uosto direkcija, viešosios teisės akcinė bendrovė „Havenbedrijf Antwerpen en Havenbedrijf Gent“.“

(12)  CIR 220 straipsnyje nurodyta: Juridinių asmenų mokesčiu apmokestinami: <...> 2) juridiniai asmenys, kurie pagal 180 straipsnį neapmokestinami bendrovių pelno mokesčiu; <...>

12

Juridinių asmenų mokesčiu apmokestinami: <...> 2) juridiniai asmenys, kurie pagal 180 straipsnį neapmokestinami bendrovių pelno mokesčiu; <...>

(13)  CIR 221 straipsnyje nustatyta: Juridinių asmenų mokesčiu apmokestinami juridiniai asmenys yra apmokestinami tik už:

13

Juridinių asmenų mokesčiu apmokestinami juridiniai asmenys yra apmokestinami tik už:

| 1) | kadastrines pajamas, gautas už Belgijoje esantį savo nekilnojamąjį turtą <...>; |
| --- | --- |

1)

1)

kadastrines pajamas, gautas už Belgijoje esantį savo nekilnojamąjį turtą <...>;

kadastrines pajamas, gautas už Belgijoje esantį savo nekilnojamąjį turtą <...>;

| 2) | pajamas, gautas iš kapitalo ir kilnojamojo turto, įskaitant pirmąją pajamų dalį, nustatytą 21 straipsnio 5, 6 ir 10 dalyse, ir palūkanas, nustatytas 21 straipsnio 13 dalyje, taip pat įvairias pajamas, nustatytas 90 straipsnio 5–7 ir 11 dalyse. |
| --- | --- |

2)

2)

pajamas, gautas iš kapitalo ir kilnojamojo turto, įskaitant pirmąją pajamų dalį, nustatytą 21 straipsnio 5, 6 ir 10 dalyse, ir palūkanas, nustatytas 21 straipsnio 13 dalyje, taip pat įvairias pajamas, nustatytas 90 straipsnio 5–7 ir 11 dalyse.

pajamas, gautas iš kapitalo ir kilnojamojo turto, įskaitant pirmąją pajamų dalį, nustatytą 21 straipsnio 5, 6 ir 10 dalyse, ir palūkanas, nustatytas 21 straipsnio 13 dalyje, taip pat įvairias pajamas, nustatytas 90 straipsnio 5–7 ir 11 dalyse.

(14)  CIR 225 straipsnyje nurodyta: Mokestis, taikomas 221 straipsnyje nustatytoms pajamoms, lygus nekilnojamojo ir kilnojamojo turto mokesčiams. <...>

14

Mokestis, taikomas 221 straipsnyje nustatytoms pajamoms, lygus nekilnojamojo ir kilnojamojo turto mokesčiams. <...>

(15)  
  2002 m. spalio 24 d. Teisingumo Teismo sprendimas Aéroports de Paris/Komisija, C-82/01, ECLI:ES:C:2002:617.

15

Aéroports de Paris/Komisija

(16)  Konstitucinis Teismas, 2015 m. lapkričio 19 d., Nr. 162/2015; Moniteur belge, 2016 m. vasario 5 d.; Numac: 2015205632.

16

Moniteur belge

(17)  
  Moniteur belge, 1999 m. balandžio 8 d.; Numac: 1999035415. Žr. 13 straipsnio 3 dalį: Uosto mokesčius autonomiškai nustato uostų direkcijos ir jie turi būti pagrįstai proporcingi atlygio vertei <...>.

17

Moniteur belge

Uosto mokesčius autonomiškai nustato uostų direkcijos ir jie turi būti pagrįstai proporcingi atlygio vertei <...>.

(18)  Tokį argumentą pateikia ir Flandrijos uostų komisija. Ji patikslina, kad jūros prieigos infrastruktūroms (visų pirma kalbant apie šliuzų veikimą ir dugno gilinimą kai kurių uostų laivybos keliuose), pagrindinei uostų infrastruktūrai ir uostų valdymo tarnyboms skiriamas Vyriausybės finansavimas pastaraisiais metais sumažėjo.

18

(19)  Konstitucinis Teismas, 2016 m. gruodžio 1 d., Nr. 151/2016; Moniteur belge, 2017 m. sausio 12 d.; Numac: 2016206080.

19

Moniteur belge

(20)  
  OL C 262, 2016 7 19, p. 1.

20

(21)  Nyderlandų konkurencijos institucijos ataskaita apie Roterdamo uosto valdymą, 2005 m., P_600019/255.R261, p. 2.

21

(22)  
  1987 m. birželio 16 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija/Italija, 118/85, ECLI:ES:C:1987:283, 7 punktas; 1998 m. birželio 18 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija/Italija, C-35/96, ECLI:ES:C:1998:303, 36 punktas.

22

Komisija/Italija

Komisija/Italija

(23)  
  2000 m. rugsėjo 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Pavlov ir kt., sujungtos bylos C-180/98–C-184/98, ECLI:ES:C:2000:428, 74 punktas.

23

Pavlov ir kt.

(24)  
  2011 m. kovo 24 d. Bendrojo Teismo sprendimas Freistaat Sachsen bei Land Sachsen-Anhalt ir kt./Komisija, sujungtos bylos T-443/08 ir T-455/08, ECLI:ES:T:2011:117, pirmiausia jo 93 ir 94 punktai, po ieškinio pateikimo patvirtintas 2012 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimu Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle/Komisija, C-288/11 P, ECLI:ES:C:2012:821, pirmiausia jo 40–43 ir 47 punktai. 2000 m. gruodžio 12 d. Bendrojo Teismo sprendimo Aéroports de Paris/Komisija, T-128/98, ECLI:ES:C:2000:290, 125 punktas, po ieškinio pateikimo patvirtintas 2002 m. spalio 24 d. Teisingumo Teismo sprendimu Aéroports de Paris/Komisija, C-82/01 P, ECLI:ES:C:2002:617.

24

Freistaat Sachsen bei Land Sachsen-Anhalt ir kt./Komisija

Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle/Komisija

Aéroports de Paris/Komisija

Aéroports de Paris/Komisija

(25)  Žr., pvz., 2009 m. gruodžio 15 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje N 385/2009 – Ventspilio uosto infrastruktūros viešasis finansavimas (OL C 62, 2010 3 13, p. 7); 2011 m. birželio 15 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje 44/2010 – Latvijos Respublika – Krievu salos uosto infrastruktūros viešasis finansavimas (OL C 215, 2011 7 21, p. 21); 2012 m. vasario 22 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje SA.30742 (N/2010) – Lietuva – Klaipėdos keleivių ir krovinių terminalo infrastruktūros statyba (OL C 121, 2012 4 26, p. 1); 2013 m. liepos 2 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje SA.35418 (2012/N) – Graikija – Pirėjo uosto plėtra (OL C 256, 2013 9 5, p. 2); 2013 m. rugsėjo 18 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje SA.36953 (2013/N) – Ispanija – Kadiso įlankos uosto administracija (OL C 335, 2013 11 16, p. 1).

25

(26)  Žr., pvz., 2013 m. rugsėjo 18 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje SA.36953 (2013/N) – Ispanija – Kadiso įlankos uosto administracija (OL C 335, 2013 11 16, p. 1).

26

(27)  
  1991 m. gruodžio 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Merci Convenzionali Porto di Genova, C-179/90, ECLI:ES:C:1991:464, 3 ir 27 punktai; 1997 m. liepos 17 d. Teisingumo Teismo sprendimo GT-Link A/S/de Danske Statsbaner, C-242/95, ECLI:ES:C:1997:376, 52 punktas: Tačiau tai nereiškia, kad bet kurio komercinio uosto eksploatavimas susijęs su visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimu ar juo labiau kad visos tokiame uoste teikiamos paslaugos susijusios su šia užduotimi.

27

Merci Convenzionali Porto di Genova

GT-Link A/S/de Danske Statsbaner

Tačiau tai nereiškia, kad bet kurio komercinio uosto eksploatavimas susijęs su visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimu ar juo labiau kad visos tokiame uoste teikiamos paslaugos susijusios su šia užduotimi.

(28)  Žr., pvz., 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje SA.37402 – Budapešto laisvasis uostas (OL C 141, 2014 5 9, p. 1); 2012 m. spalio 17 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje SA.34501 – Kėnigs Vusterhauzeno/Vildau vidaus vandenų uosto plėtra (OL C 176, 2013 6 21, p. 1); 2014 m. spalio 1 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje SA.38478 – Dero-Goniu valstybinio uosto plėtra (OL C 418, 2014 11 21, p. 1).

28

(29)  Žr. 1999 m. kovo 2 d. Flandrijos Vyriausybės nutarimo dėl uostų 15 straipsnio 1 dalį (dėl bendrųjų uosto mokesčių).

29

(30)  Žr. 1999 m. kovo 2 d. Flandrijos Vyriausybės nutarimo dėl uostų 15 straipsnio 2 dalį (dėl išskirtinių uosto mokesčių).

30

(31)  Žr. 1999 m. kovo 2 d. Flandrijos Vyriausybės nutarimo dėl uostų 25 straipsnio 2 dalį (Flandrijos Vyriausybė įgaliota steigti taikinimo komitetą. Nustatomas pramonės ekonomikos modeliu pagrįstas penkmečio skatinimo planas) ir 26 straipsnio 1 dalį (Ginčus tarp uosto įmonių dėl eksploatavimo, visų pirma dėl uostų įmonių komercinės veiklos <...>, sprendžia uosto ginčų sprendimo komisija <...>). Taip pat žr. 1999 m. balandžio 1 d. Dekreto dėl Vidurio ir Vakarų autonominio uosto sukūrimo (pranc.décret relatif à la création du Port autonome du Centre et de l'Ouest) 3 straipsnį (Uosto veikla laikoma veikla, susijusi su Bendrovės funkcijomis, t. y. prekių pakrovimu, iškrovimu, sandėliavimu ir gabenimu, taip pat pramoninė bei komercinė veikla ir paslaugų teikimas.).

31

Flandrijos Vyriausybė įgaliota steigti taikinimo komitetą. Nustatomas pramonės ekonomikos modeliu pagrįstas penkmečio skatinimo planas

Ginčus tarp uosto įmonių dėl eksploatavimo, visų pirma dėl uostų įmonių komercinės veiklos <...>, sprendžia uosto ginčų sprendimo komisija <...>

décret relatif à la création du Port autonome du Centre et de l'Ouest

Uosto veikla laikoma veikla, susijusi su Bendrovės funkcijomis, t. y. prekių pakrovimu, iškrovimu, sandėliavimu ir gabenimu, taip pat pramoninė bei komercinė veikla ir paslaugų teikimas.

(32)  CIR komentaras Nr. 179/10 (žr. toliau).

32

(33)  CIR komentaras Nr. 179/11 (žr. toliau).

33

(34)  CIR komentarai Nr. 2/4, 179/10 ir 179/11.

34

| — | Nr. 2/4: Bendrove vadinama bet kuri bendrovė, asociacija, įstaiga ar organizacija, kuri:








  a) | yra teisėtai įsteigta; |
| --- | --- | --- |

—

Nr. 2/4: Bendrove vadinama bet kuri bendrovė, asociacija, įstaiga ar organizacija, kuri:

Bendrove vadinama bet kuri bendrovė, asociacija, įstaiga ar organizacija, kuri:

a)

a)

yra teisėtai įsteigta;

yra teisėtai įsteigta;

| b) | turi juridinio asmens statusą; |
| --- | --- |

b)

b)

turi juridinio asmens statusą;

turi juridinio asmens statusą;

| c) | vykdo eksploatavimo veiklą arba atlieka komercinio pobūdžio veiksmus (CIR 92 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto pirma pastraipa). |
| --- | --- |

c)

c)

vykdo eksploatavimo veiklą arba atlieka komercinio pobūdžio veiksmus (CIR 92 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto pirma pastraipa).

vykdo eksploatavimo veiklą arba atlieka komercinio pobūdžio veiksmus (CIR 92 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto pirma pastraipa).

Dėl platesnio paaiškinimo apie sąvokas, nurodytas a, b ir c punktuose, žr. komentarus Nr. 179/6–179/20.

Dėl platesnio paaiškinimo apie sąvokas, nurodytas a, b ir c punktuose, žr. komentarus Nr. 179/6–179/20.

| — | Nr. 179/10: Žodžius „vykdo eksploatavimo veiklą“ reikėtų suprasti taip: eksploatuoja bet kurią pramoninę, komercinę ar žemės ūkio įmonę, kurios pelną sudaro fizinių asmenų mokesčiu apmokestinamos šios srities profesinės pajamos, jeigu tokią eksploatavimo veiklą vykdo fizinis asmuo, bendrovė ir pan., neturintys juridinio asmens statuso (CIR 92 23 straipsnio 1 dalies 1 punktas ir 24 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Nr. 179/10: Žodžius „vykdo eksploatavimo veiklą“ reikėtų suprasti taip: eksploatuoja bet kurią pramoninę, komercinę ar žemės ūkio įmonę, kurios pelną sudaro fizinių asmenų mokesčiu apmokestinamos šios srities profesinės pajamos, jeigu tokią eksploatavimo veiklą vykdo fizinis asmuo, bendrovė ir pan., neturintys juridinio asmens statuso (CIR 92 23 straipsnio 1 dalies 1 punktas ir 24 straipsnis).

Žodžius „vykdo eksploatavimo veiklą“ reikėtų suprasti taip: eksploatuoja bet kurią pramoninę, komercinę ar žemės ūkio įmonę, kurios pelną sudaro fizinių asmenų mokesčiu apmokestinamos šios srities profesinės pajamos, jeigu tokią eksploatavimo veiklą vykdo fizinis asmuo, bendrovė ir pan., neturintys juridinio asmens statuso (CIR 92 23 straipsnio 1 dalies 1 punktas ir 24 straipsnis).

| — | Nr. 179/11: Kalbant apie žodžius „atlieka komercinio pobūdžio veiksmus“, šie veiksmai apima:








  1) | komercinio pobūdžio darbą (CIR 92 23 straipsnio 1 dalies 2 punktas ir 27 straipsnis), kuris teismų praktikoje aiškinamas kaip komercinio pobūdžio užsiėmimas; |
| --- | --- | --- |

—

Nr. 179/11: Kalbant apie žodžius „atlieka komercinio pobūdžio veiksmus“, šie veiksmai apima:

Kalbant apie žodžius „atlieka komercinio pobūdžio veiksmus“, šie veiksmai apima:

1)

1)

komercinio pobūdžio darbą (CIR 92 23 straipsnio 1 dalies 2 punktas ir 27 straipsnis), kuris teismų praktikoje aiškinamas kaip komercinio pobūdžio užsiėmimas;

komercinio pobūdžio darbą (CIR 92 23 straipsnio 1 dalies 2 punktas ir 27 straipsnis), kuris teismų praktikoje aiškinamas kaip komercinio pobūdžio užsiėmimas;

| 2) | komercinio pobūdžio, bet pelno nesiekiantį darbą, kurį apibūdina nuolatinė profesinė veikla, apimanti:








  a) | veiklą, kuri kartojama pakankamai dažnai, kad galėtų būti laikoma užsiėmimu, pramoninio, komercinio arba žemės ūkio pobūdžio veiksmus; |
| --- | --- | --- |

2)

2)

komercinio pobūdžio, bet pelno nesiekiantį darbą, kurį apibūdina nuolatinė profesinė veikla, apimanti:

komercinio pobūdžio, bet pelno nesiekiantį darbą, kurį apibūdina nuolatinė profesinė veikla, apimanti:

a)

a)

veiklą, kuri kartojama pakankamai dažnai, kad galėtų būti laikoma užsiėmimu, pramoninio, komercinio arba žemės ūkio pobūdžio veiksmus;

veiklą, kuri kartojama pakankamai dažnai, kad galėtų būti laikoma užsiėmimu, pramoninio, komercinio arba žemės ūkio pobūdžio veiksmus;

| b) | pramoninių ar komercinių metodų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

b)

b)

pramoninių ar komercinių metodų įgyvendinimą.

pramoninių ar komercinių metodų įgyvendinimą.

Taigi 2 dalyje nurodytas toks darbas, už kurį iš esmės dažniausiai gaunamas pelnas arba pajamos, net jei šį darbą atliekantis juridinis asmuo, atsižvelgdamas į savo įstatus ar iš esmės, nesiekia jokio pelno.

Taigi 2 dalyje nurodytas toks darbas, už kurį iš esmės dažniausiai gaunamas pelnas arba pajamos, net jei šį darbą atliekantis juridinis asmuo, atsižvelgdamas į savo įstatus ar iš esmės, nesiekia jokio pelno.

(35)  
  2002 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimas byloje N 438/02 – Belgija – Subsidijos uostų valdytojams viešosios valdžios funkcijoms vykdyti (OL C 284, 2002 11 21, p. 2).

35

(36)  
  1997 m. kovo 18 d. Teisingumo Teismo sprendimo Calì & Figli, C-343/95, ECLI:ES:C:1997:160, 22 punktas.

36

Calì & Figli,

(37)  Protokolas (Nr. 26) dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų (pridėtas prie SESV).

37

(38)  
  1995 m. lapkričio 16 d. Teisingumo Teismo sprendimo FFSA ir kt., C-244/94, ECLI:ES:C:1995:392, 21 punktas; 2008 m. liepos 1 d. Teisingumo Teismo sprendimo MOTOE, C-49/07, ECLI:ES:C:2008:376, 27 ir 28 punktai.

38

FFSA ir kt.

MOTOE

(39)  Žr. 2016 m. liepos 19 d. pranešimo 14 punktą.

39

(40)  
  2008 m. liepos 1 d. Teisingumo Teismo sprendimo MOTOE, C-49/07, ECLI:ES:C:2008:376, 25 punktas; 2002 m. spalio 24 d. Teisingumo Teismo sprendimo Aéroports de Paris, C-82/01 P, 74 ir 77 punktai.

40

MOTOE

Aéroports de Paris

(41)  Komisija visų pirma pažymi, kad, Belgijos valdžios institucijų teigimu, kai kurie Belgijos uostai dalį pelno perveda savo akcininkams.

41

(42)  
  1980 m. spalio 29 d. Teisingumo Teismo sprendimo Van Landewyck, sujungtos bylos 209/78–215/78 ir 218/78, ECLI:ES:C:1980:248, 88 punktas; 1995 m. lapkričio 16 d. Teisingumo Teismo sprendimo FFSA ir kt., C-244/94, ECLI:ES:C:1995:392, 21 punktas; 2008 m. liepos 1 d. Teisingumo Teismo sprendimo MOTOE, C-49/07, ECLI:ES:C:2008:376, 27 ir 28 punktai; 2006 m. sausio 10 d. Teisingumo Teismo sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze ir kt., C-222/04, ECLI:ES:C:2006:8, 122 ir 123 punktai.

42

Van Landewyck

FFSA ir kt.

MOTOE

Cassa di Risparmio di Firenze ir kt.

(43)  
  2002 m. spalio 24 d. Teisingumo Teismo sprendimo Aéroports de Paris/Komisija, C-82/01 P, ECLI:ES:C:2002:617, 78 punktas.

43

Aéroports de Paris/Komisija

(44)  VESP apima paslaugų, kurių įmonė neprisiimtų arba prisiimtų ne tokiu pat mastu ar ne tokiomis pat sąlygomis, jei paisytų savo komercinio intereso, teikimą, o kalbant apie sąlygas visų pirma reikia paminėti kainą ir kokybę (žr. Komisijos komunikato dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą 47 ir 48 punktus, OL C 8, 2012 1 11, p. 4).

44

paslaugų, kurių įmonė neprisiimtų arba prisiimtų ne tokiu pat mastu ar ne tokiomis pat sąlygomis, jei paisytų savo komercinio intereso, teikimą

(45)  2015 m. Antverpeno uoste įvairūs uosto mokesčiai sudarė 290,3 mln. EUR, t. y. maždaug 84 % eksploatavimo pajamų (įskaitant Flandrijos Vyriausybės dotacijas veiklai) ir 113 % eksploatavimo išlaidų (žr. Annual Report 2015, p. 61–62).

45

(46)  
  1999 m. kovo 2 d. Flandrijos Vyriausybės nutarimo dėl uostų 25 straipsnio 3 dalyje nustatyta, jog Flandrijos Vyriausybė ir uostų įmonės kuria iniciatyvas, kad galėtų įgyvendinti <...> harmoningą tarifų struktūrą Flandrijos jūrų uostuose ir Flandrijos jūrų uostams užtikrintų sąžiningą konkurencinę padėtį. Iš dokumentų, pridėtų prie Briuselio uosto pateiktų komentarų (p. 102), taip pat matyti, kad kainos (ir nuolaidos) laikomos priemone paveikti paklausos pokyčius: Uostas siekia aktyviai plėtoti judėjimą vandens keliais ir skatinti transporto rūšių keitimą į vandens transportą taikydamas tokias priemones: Uostas vykdo skatinamųjų tarifų, t. y. 0,00025 EUR/tkm dydžio laivybos mokesčio, ir atleidimo nuo švartavimosi mokesčių laivų eismo, naujų maršrutų bei didėjančio eismo srityje politiką. Regionas skirs uostui kompensaciją už su šia priemone susijusių pajamų netekimą. <...> Šioje srityje uostas taiko nuolaidas sklypų perleidimo daugiausiai vandens keliais besinaudojančioms įmonėms mokesčiams. <...>

46

Flandrijos Vyriausybė ir uostų įmonės kuria iniciatyvas, kad galėtų įgyvendinti <...> harmoningą tarifų struktūrą Flandrijos jūrų uostuose ir Flandrijos jūrų uostams užtikrintų sąžiningą konkurencinę padėtį

Uostas siekia aktyviai plėtoti judėjimą vandens keliais ir skatinti transporto rūšių keitimą į vandens transportą taikydamas tokias priemones: Uostas vykdo skatinamųjų tarifų, t. y. 0,00025 EUR/tkm dydžio laivybos mokesčio, ir atleidimo nuo švartavimosi mokesčių laivų eismo, naujų maršrutų bei didėjančio eismo srityje politiką. Regionas skirs uostui kompensaciją už su šia priemone susijusių pajamų netekimą. <...> Šioje srityje uostas taiko nuolaidas sklypų perleidimo daugiausiai vandens keliais besinaudojančioms įmonėms mokesčiams. <...>

(47)  
  2015 m. lapkričio 19 d. Konstitucinio Teismo sprendimo Nr. 162/2015 A.2.2 punktas.

47

(48)  Žr. 2016 m. liepos 19 d. pranešimo 220 punktą.

48

(49)  Su vidaus laivyba susiję uosto mokesčiai apmokestinami PVM. Žr. Antverpeno uosto vidaus laivybos tarifų taisyklių 5 straipsnį (Tariff regulations for inland shipping, p. 11). Tačiau PVM direktyvos (2006 m. lapkričio 28 d. Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos, OL L 347, 2006 12 11, p. 1) 139 straipsnyje, kurio nuostatos pakartotos Belgijos PVM kodekso 42 straipsnio 1 dalies 5 punkte dėl nustatyto specialaus neapmokestinimo, uosto mokesčiai, susiję su tarptautiniu gabenimu, neapmokestinami PVM (Antverpeno uosto jūrų laivybos tarifuose nėra nuorodos į PVM). Išskirtinio neapmokestinimo poreikis rodo, kad įprastomis sąlygomis aptariamos paslaugos patektų į PVM taikymo sritį kaip paslaugų teikimas pagal PVM direktyvos 2 straipsnio 1 dalies c punkto nuostatas.

49

(50)  
  2008 m. gruodžio 10 d. sprendimas (OL C 137, 2009 6 17).

50

(51)  
  2006 m. liepos 4 d. sprendimas (OL C 276, 2006 11 14).

51

(52)  
  2006 m. birželio 7 d. sprendimas (OL C 207, 2006 8 31).

52

(53)  Pirmiau minėtas 2011 m. kovo 24 d. Bendrojo Teismo sprendimas Freistaat Sachsen ir kt./Komisija, sujungtos bylos T-443/08 ir T-455/08.

53

Freistaat Sachsen ir kt./Komisija

(54)  
  2003 m. gegužės 22 d. Teisingumo Teismo sprendimas Korhonen, C-18/01, ECLI:ES:C:2003:300.

54

Korhonen

(55)  
  1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva 92/50/EEB dėl viešojo paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos koordinavimo (OL L 209, 1992 7 24, p. 1).

55

(56)  
  2014 m. kovo 27 d. Sprendimas GRW land development scheme for industrial and commercial use (OL C 141, 2014 5 9, p. 1).

56

GRW land development scheme for industrial and commercial use

(57)  Žr. Komisijos sprendimo valstybės pagalbos byloje SA.36953 (2013/N) – Kadiso įlankos uosto administracija – 29 konstatuojamąją dalį (OL C 335, 2013 11 16, p. 1), Komisijos sprendimo valstybės pagalbos byloje SA.30742 (N/2010) – Klaipėdos keleivių ir krovinių terminalo infrastruktūros statyba – 8 ir 9 konstatuojamąsias dalis (OL C 121, 2012 4 26, p. 1), Komisijos sprendimo valstybės pagalbos byloje N 44/2010 – Krievu salos uosto infrastruktūros viešasis finansavimas – 67 konstatuojamąją dalį (OL C 215, 2011 7 21, p. 21), Komisijos sprendimo valstybės pagalbos byloje C 39/09 (ex N 385/09) – Ventspilio uosto infrastruktūros viešasis finansavimas – 30, 57 ir 58 konstatuojamąsias dalis (OL C 62, 2010 3 13, p. 7).

57

(58)  Žr., pvz., dokumento General terms and conditions for concessions in the Antwerp port area 2.7 punktą. Taip pat žr. Lježo uosto tarifų sąlygas.

58

General terms and conditions for concessions in the Antwerp port area

(59)  Atsakymas į 2013 m. gegužės 7 d. Willem-Frederik Schiltz pateiktą Parlamento klausimą Nr. 397 (Atstovų Rūmai, Klausimai ir atsakymai, 2012–2013 m., QRVA 53/128, 2013 m. rugsėjo 9 d., p. 86); atsakymas į 2011 m. gegužės 11 d. Servais Verherstraeten pateiktą Parlamento klausimą žodžiu Nr. 4288 (Analitinė ataskaita Nr. 53, Finansų ir biudžeto komitetas, Nr. 229, 2011 m. gegužės 11 d., p. 22). Teisingumo Teismas taip pat mano, kad ši veikla yra ekonominė veikla pagal PVM direktyvos nuostatas (žr. 2007 m. spalio 25 d. Teisingumo Teismo sprendimo Ministero delle Finanze – Ufficio IVA di Milano prieš CO.GE.P. Srl, C-174/06, ECLI:ES:C:2007:634, 31–35 punktus).

59

Ministero delle Finanze – Ufficio IVA di Milano prieš CO.GE.P. Srl

(60)  Žr. 2016 m. liepos 19 d. pranešimo 207 punktą.

60

(61)  
  2001 m. lapkričio 8 d. Teisingumo Teismo sprendimas Adria-Wien Pipeline, C-143/99, ECLI:ES:C:2001:598.

61

Adria-Wien Pipeline

(62)  Žr. CIR 221 straipsnį.

62

(63)  Žr. CIR 225 straipsnį.

63

(64)  Žr. 2016 m. liepos 19 d. pranešimo 206 punktą, o dėl VESP – 2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismo sprendimo Altmark Trans, C-280/00, ECLI:ES:C:2003:415, 87–95 punktus.

64

Altmark Trans

(65)  
  2000 m. gegužės 16 d. Teisingumo Teismo sprendimo Prancūzija/Ladbroke Racing ir Komisija, C-83/98 P, ECLI:ES:C:2000:248, 48–51 punktai.

65

Prancūzija/Ladbroke Racing ir Komisija

(66)  
  2006 m. birželio 22 d. Teisingumo Teismo sprendimas Belgija ir Forum 187/Komisija, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ES:C:2006:416, 128 punktas.

66

Belgija ir Forum 187/Komisija

(67)  
  2005 m. gruodžio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimo Italija/Komisija, C-66/02, ES:C:2005:768, 94 punktas.

67

Italija/Komisija

(68)  
  2006 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimo Portugalija/Komisija, C-88/03, ECLI:ES:C:2006:511, 56 punktas; 2011 m. rugsėjo 8 d. Teisingumo Teismo sprendimo Paint Graphos ir kt., sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:ES:C:2011:550, 49 punktas.

68

Portugalija/Komisija

Paint Graphos ir kt.

(69)  Tai atvejis, kai priemonė tiesiogiai kyla iš vidinių atskaitos sistemos pagrindinių ar svarbiausių principų arba kai ji kyla iš mokesčių sistemai būdingų mechanizmų, kurie yra būtini šios sistemos veikimui ir veiksmingumui užtikrinti (žr. 2011 m. rugsėjo 8 d. Teisingumo Teismo sprendimo Paint Graphos ir kt., sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:ES:C:2011:550, 69 punktą).

69

Paint Graphos ir kt.

(70)  
  2006 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimo Portugalija/Komisija, C-88/03, ECLI:ES:C:2006:511, 81 punktas; 2011 m. rugsėjo 8 d. Teisingumo Teismo sprendimo Paint Graphos ir kt., sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:ES:C:2011:550, 65 punktas.

70

Portugalija/Komisija

Paint Graphos ir kt.

(71)  Žr. 179/2 komentarą: „
  Jau dabar galima atkreipti dėmesį į tai, kad, nors iš principo turėtų būti laikomi apmokestinamais ISoc, tačiau pagal CIR 92 180–182 straipsnius nuo ISoc atleidžiami: 1) juridiniai asmenys, kurie besąlygiškai atleidžiami nuo ISoc (žr. CIR 92 180 straipsnio komentarą); <...>
  “

71

Jau dabar galima atkreipti dėmesį į tai, kad, nors iš principo turėtų būti laikomi apmokestinamais ISoc, tačiau pagal CIR 92 180–182 straipsnius nuo ISoc atleidžiami: 1) juridiniai asmenys, kurie besąlygiškai atleidžiami nuo ISoc (žr. CIR 92 180 straipsnio komentarą); <...>

(72)  Žr. komentarą Nr. 179/16: Komercinės Belgijos bendrovės (akcinės bendrovės, ribotos atsakomybės akcinės bendrovės, paprastosios komanditinės ūkinės bendrijos, uždarosios akcinės bendrovės, komanditinės ūkinės bendrijos ir neribotos bei solidarios atsakomybės kooperatinės bendrovės) iš esmės įsteigtos komercinei veiklai vykdyti. Paprastai jos užsiima pramoninio, komercinio ar ūkinio eksploatavimo veikla – tai gali būti viena arba iškart dvi pelningos veiklos, o visas jų įprastai gaunamas pelnas turi būti laikomas iš tos veiklos gautu pelnu. Taip pat žr. 2012 m. gruodžio 6 d. Konstitucinio Teismo sprendimo Nr. 148/2012 A.2.1 ir B3.1 punktus (M. B., 2013 m. sausio 29 d.). Atsakydamas į Parlamento klausimą finansų ministras pareiškė, kad kalbant apie autonomines municipalines direkcijas reikėtų kiekvienu atveju atskirai išnagrinėti, ar jos pagal savo atitinkamos veiklos pobūdį turėtų būti apmokestintos ISoc, ar IPM. Atsižvelgiant į tai, kad pagal 1995 m. balandžio 10 d. Karaliaus dekretą tokia veikla turi būti pramoninio arba komercinio pobūdžio, ministro manymu, galima laikyti, jog autonominės municipalinės direkcijos iš esmės turėtų būti apmokestintos ISoc (Raštiški klausimai ir atsakymai, Atstovų Rūmai, 1996–1997 m., Nr. 86, 1997 m. birželio 16 d., p. 11749–11750; Raštiški klausimai ir atsakymai, Atstovų Rūmai, 2001–2002 m., 2002 m. kovo 26 d., integrali ataskaita Nr. 50, Komisijos posėdis 702, p. 8–9).

72

Komercinės Belgijos bendrovės (akcinės bendrovės, ribotos atsakomybės akcinės bendrovės, paprastosios komanditinės ūkinės bendrijos, uždarosios akcinės bendrovės, komanditinės ūkinės bendrijos ir neribotos bei solidarios atsakomybės kooperatinės bendrovės) iš esmės įsteigtos komercinei veiklai vykdyti. Paprastai jos užsiima pramoninio, komercinio ar ūkinio eksploatavimo veikla – tai gali būti viena arba iškart dvi pelningos veiklos, o visas jų įprastai gaunamas pelnas turi būti laikomas iš tos veiklos gautu pelnu.

ISoc

ISoc

(73)  Žr. 25 straipsnio 2 dalį: Flandrijos Vyriausybei leidžiama kurti taikinimo komitetą. Nustatomas pramoninės ekonomikos modeliu pagrįstas penkerių metų skatinimo planas.

73

Flandrijos Vyriausybei leidžiama kurti taikinimo komitetą. Nustatomas pramoninės ekonomikos modeliu pagrįstas penkerių metų skatinimo planas.

(74)  Žr. 26 straipsnio 1 dalį: Uostų valdytojų ginčai dėl eksploatavimo, visų pirma dėl uostų valdytojų komercinės veiklos <...>, sprendžiami uostų ginčų sprendimų komisijoje <...>.

74

Uostų valdytojų ginčai dėl eksploatavimo, visų pirma dėl uostų valdytojų komercinės veiklos <...>, sprendžiami uostų ginčų sprendimų komisijoje <...>.

(75)  Žr. 1998 m. gruodžio 16 d. sprendimo Nr. 136/98 (Moniteur belge, 1999 m. sausio 6 d., p. 261) A.7.1 punktą: Ministrų tarybos manymu, bendrovės ir CIR 220 straipsnio 2 dalyje nustatyti juridiniai asmenys yra panašioje padėtyje. Nors pagal CIR 180 straipsnį minėti juridiniai asmenys atleidžiami nuo bendrovių pelno mokesčio, bet tai yra juridiniai asmenys, kurie vykdo eksploatavimo veiklą arba komercinio pobūdžio veiklą pagal CIR 2 straipsnio 2 dalies 1 ir 2 punktus. Taip pat žr. A.7.2 punktą: Tarp juridinių asmenų, nurodytų 220 straipsnio 1 ir 3 dalyse, ir juridinių asmenų, nurodytų 220 straipsnio 2 dalyje [t. y. uostų], yra objektyvus skiriamasis kriterijus, susijęs su tuo, kad tik pastaroji kategorija vykdo komercinio pobūdžio veiklą. <...>

75

Moniteur belge

Ministrų tarybos manymu, bendrovės ir CIR 220 straipsnio 2 dalyje nustatyti juridiniai asmenys yra panašioje padėtyje. Nors pagal CIR 180 straipsnį minėti juridiniai asmenys atleidžiami nuo bendrovių pelno mokesčio, bet tai yra juridiniai asmenys, kurie vykdo eksploatavimo veiklą arba komercinio pobūdžio veiklą pagal CIR 2 straipsnio 2 dalies 1 ir 2 punktus.

Tarp juridinių asmenų, nurodytų 220 straipsnio 1 ir 3 dalyse, ir juridinių asmenų, nurodytų 220 straipsnio 2 dalyje [t. y. uostų], yra objektyvus skiriamasis kriterijus, susijęs su tuo, kad tik pastaroji kategorija vykdo komercinio pobūdžio veiklą. <...>

(76)  
  1997 m. sausio 29 d. (trečiadienio) viešas posėdis, Finansų ir biudžeto komisija, Jacques Simonet Ministro Pirmininko pavaduotojui ir finansų bei užsienio prekybos ministrui pateikta interpeliacija dėl Belgijos uostų apmokestinimo juridinių asmenų mokesčiu (Nr. 1017). Žr. http://www3.dekamer.be/digidocanha/K0112/K01120466/K01120466.PDF, p. 5.

76

(77)  
  2011 m. rugsėjo 8 d. Teisingumo Teismas savo sprendime (Sprendimas Paint Graphos ir kt., sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:ES:C:2011:550, 55 ir paskesni punktai) nurodė, kad konkrečius veikimo principus sudaro asmens pirmumo principas, „vieno žmogaus – vieno balso“ taisyklė, taip pat valdymas siekiant aptariamo subjekto narių naudos, tačiau uostų atveju tokių principų nėra.

77

Paint Graphos ir kt.

(78)  
  2006 m. sausio 10 d. Teisingumo Teismo sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze ir kt., C-222/04, ECLI:ES:C:2006:8, 136 ir 137 punktai.

78

Cassa di Risparmio di Firenze ir kt.

(79)  Žr. 2011 m. lapkričio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija ir Ispanija/Government of Gibraltar ir Jungtinė Karalystė, sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/09 P, ECLI:ES:C:2011:732, 101 ir paskesni punktai.

79

Komisija ir Ispanija/Government of Gibraltar ir Jungtinė Karalystė

(80)  Aiškinimas, jog pagal CIR 180 straipsnio 2 dalį uostams taikomos tik bendrosios taisyklės atsižvelgiant į tai, kad jie nėra bendrovės, pateikiamas toliau.

80

(81)  
  2006 m. sausio 10 d. Teisingumo Teismo sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze ir kt., C-222/04, ECLI:ES:C:2006:8, 136 ir 137 punktai.

81

Cassa di Risparmio di Firenze ir kt.

(82)  Nacionalinėje teisėje gali būti nuspręsta dėl priemonės suderinamumo su viršesnėmis normomis atsižvelgiant į kitus kriterijus negu tinkamas mokesčių sistemos veikimas.

82

(83)  Kai kurie subjektai, pvz., neseniai Belgijoje ISoc apmokestintos savivaldybių grupės, taip pat užtikrina visuotinės svarbos užduočių vykdymą. Žr. 2016 m. gruodžio 1 d. Belgijos Konstitucinio Teismo sprendimo Nr. 151/2016 19.1 punktą, kuriame primenama, kad savivaldybių grupės įsteigtos viešojo intereso tikslais ir vykdo savivaldybei priskiriamas užduotis.

83

ISoc

įsteigtos viešojo intereso tikslais

vykdo savivaldybei priskiriamas užduotis

(84)  Pagal CIR 49 straipsnio oficialaus komentaro 11 punktą galimybės atskaityti nebuvimas susijęs tik su privačiomis operacijomis, o šioje procedūroje teigiama, kad su visuotinės svarbos paslaugomis susijusios išlaidos nebūtų atskaitomos.

84

tik su privačiomis operacijomis

(85)  Komisijos gautuose komentaruose kalbama apie CIR 220 straipsnio 1 dalyje nurodytą valdžios institucijų turtą, būtent: valstybę, bendruomenes, regionus, provincijas, aglomeracijas, savivaldybių federacijas, savivaldybes, socialinius savivaldybių centrus, viešąsias kultūros įstaigas, taip pat polderius ir jų statinius, o ne apie uostų turtą: šiame straipsnyje nekalbama nei apie autonomines municipalines direkcijas, nei apie kitus Belgijos uostų tipus, nurodytus 13 konstatuojamojoje dalyje ir 12 puslapio išnašoje.

85

valstybę, bendruomenes, regionus, provincijas, aglomeracijas, savivaldybių federacijas, savivaldybes, socialinius savivaldybių centrus, viešąsias kultūros įstaigas, taip pat polderius ir jų statinius

(86)  Žr. 2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismo sprendimą Altmark Trans, C-280/00, ECLI:ES:C:2003:415.

86

Altmark Trans

(87)  Žr. Pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma patekimo į uosto paslaugų rinką ir finansinio uostų skaidrumo sistema, COM(2013) 296 final (OL C 327, 2013 11 12, p. 111) 2.1 punktą. Taip pat žr. Komisijos komunikato dėl Europos uostams skirtos politikos {SEC(2007)1339} {SEC(2007)1340}, KOM (2007) 616 galutinis, II.4.2 punktą.

87

final

(88)  
  1969 m. gruodžio 10 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija/Prancūzija, sujungtos bylos 6/69 ir 11/69, ECLI:ES:C:1969:68, 21 punktas; 1977 m. kovo 22 d. Teisingumo Teismo sprendimo Steinike & Weinlig, 78/76, ECLI:ES:C:1977:52, 24 punktas; 1998 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimo Vlaamse Gewest/Komisija, T-214/95, ECLI:ES:T:1998:77, 54 punktas ir 1999 m. gegužės 19 d. Teisingumo Teismo sprendimo Italija/Komisija, C-6/97, ECLI:ES:C:1999:251, 21 punktas.

88

Komisija/Prancūzija

Steinike & Weinlig

Vlaamse Gewest/Komisija

Italija/Komisija

(89)  25 straipsnio 3 dalis: Flandrijos Vyriausybė ir uostų įmonės kuria iniciatyvas, kad galėtų įgyvendinti <...> harmoningą tarifų struktūrą Flandrijos jūrų uostuose ir Flandrijos jūrų uostams užtikrintų sąžiningą konkurencinę padėtį. 25 straipsnio 4 dalis: Jeigu tarifai <...> nesuderinami su viešuoju interesu arba prieštarauja sąžiningai konkurencijai tarp uosto įmonių, regioninė uosto komisija savo sprendimus turi pateikti Taikinimo komitetui. <...>

89

Flandrijos Vyriausybė ir uostų įmonės kuria iniciatyvas, kad galėtų įgyvendinti <...> harmoningą tarifų struktūrą Flandrijos jūrų uostuose ir Flandrijos jūrų uostams užtikrintų sąžiningą konkurencinę padėtį.

Jeigu tarifai <...> nesuderinami su viešuoju interesu arba prieštarauja sąžiningai konkurencijai tarp uosto įmonių, regioninė uosto komisija savo sprendimus turi pateikti Taikinimo komitetui. <...>

(90)  Žr. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą (2012/C 8/02) (OL C 8, 2012 1 11, p. 4). Taip pat žr. 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimą 2012/21/ES dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (OL L 7, 2012 1 11, p. 3).

90

(91)  Žr. generalinės advokatės J. Kokott išvados byloje Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania/Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, ECLI:ES:C:2017:135, 75 punktą.

91

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania/Ayuntamiento de Getafe

(92)  Žr. 2016 m. sausio 21 d. Komisijos sprendimą (ES) 2016/634 dėl pagalbos priemonės Nr. SA.25338 (2014/C) (ex E 3/2008 ir ex CP 115/2004) kurią įgyvendino Nyderlandai – Valstybinių įmonių atleidimas nuo pelno mokesčio (OL L 113, 2016 4 27, p. 148).

92

(93)  Žr. Parlamento dokumentą, Atstovų Rūmai, Nr. 54, 0672/001, p. 8.

93

(94)  Žr. 92 išnašą.

94

---

| 2017 12 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 12 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/24

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2017/2116

2017 m. liepos 27 d.

dėl pagalbos schemos Nr. SA.38398 (2016/C, ex 2015/E), kurią taikė Prancūzija. Uostų apmokestinimas Prancūzijoje

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5176)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pagal pirmiau nurodytų straipsnių nuostatas (1) paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2013 m. liepos 3 d. Komisijos tarnybos visoms valstybėms narėms išsiuntė klausimyną apie jų uostų veikimą ir apmokestinimą, siekdama susidaryti bendrą šios srities vaizdą ir išsiaiškinti, kaip uostams taikomos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklės. Prancūzijos valdžios institucijos pateikė atsakymą 2013 m. spalio 25 d. raštu. 2014 m. vasario 3 d. raštu Komisijos tarnybos paprašė papildomos informacijos apie taisykles, susijusias su uostams taikytinomis Prancūzijos pelno mokesčio taisyklėmis. Prancūzijos institucijos pateikė atsakymą 2014 m. balandžio 1 d. raštu. |
| --- | --- |

(1)

2013 m. liepos 3 d. Komisijos tarnybos visoms valstybėms narėms išsiuntė klausimyną apie jų uostų veikimą ir apmokestinimą, siekdama susidaryti bendrą šios srities vaizdą ir išsiaiškinti, kaip uostams taikomos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklės. Prancūzijos valdžios institucijos pateikė atsakymą 2013 m. spalio 25 d. raštu. 2014 m. vasario 3 d. raštu Komisijos tarnybos paprašė papildomos informacijos apie taisykles, susijusias su uostams taikytinomis Prancūzijos pelno mokesčio taisyklėmis. Prancūzijos institucijos pateikė atsakymą 2014 m. balandžio 1 d. raštu.

| (2) | 2014 m. liepos 9 d. raštu Komisija, remdamasi Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (2) (toliau – procedūros reglamentas) 21 straipsniu, pranešė Prancūzijos institucijoms, kaip preliminariai vertina Prancūzijos taisykles, susijusias su uostų apmokestinimu. Šiame rašte buvo nurodyta, kad Komisija šias taisykles laiko esama valstybės pagalba, ir išvardytos priežastys, dėl kurių ji jas laikė nesuderinamomis su vidaus rinka. Komisija Prancūzijos institucijoms suteikė galimybę pateikti pastabų dėl šio preliminaraus vertinimo. 2014 m. lapkričio 7 d. rašte Prancūzijos institucijos pateikė savo pastabas. 2014 m. gruodžio 12 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Prancūzijos institucijų susitikimas. 2015 m. sausio 15 d. Prancūzijos institucijos Komisijai atsiuntė papildomų pastabų. 2015 m. birželio 1 d. rašte Prancūzijos institucijoms Komisijos tarnybos nurodė, kad jos tuo metu vis dar laikėsi išankstiniame vertinime išdėstyto požiūrio, pateikto 2014 m. liepos 9 d. rašte. |
| --- | --- |

(2)

2014 m. liepos 9 d. raštu Komisija, remdamasi Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (2) (toliau – procedūros reglamentas) 21 straipsniu, pranešė Prancūzijos institucijoms, kaip preliminariai vertina Prancūzijos taisykles, susijusias su uostų apmokestinimu. Šiame rašte buvo nurodyta, kad Komisija šias taisykles laiko esama valstybės pagalba, ir išvardytos priežastys, dėl kurių ji jas laikė nesuderinamomis su vidaus rinka. Komisija Prancūzijos institucijoms suteikė galimybę pateikti pastabų dėl šio preliminaraus vertinimo. 2014 m. lapkričio 7 d. rašte Prancūzijos institucijos pateikė savo pastabas. 2014 m. gruodžio 12 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Prancūzijos institucijų susitikimas. 2015 m. sausio 15 d. Prancūzijos institucijos Komisijai atsiuntė papildomų pastabų. 2015 m. birželio 1 d. rašte Prancūzijos institucijoms Komisijos tarnybos nurodė, kad jos tuo metu vis dar laikėsi išankstiniame vertinime išdėstyto požiūrio, pateikto 2014 m. liepos 9 d. rašte.

2

| (3) | 2016 m. sausio 21 d. rašte Komisija patvirtino savo poziciją ir pasiūlė Prancūzijos institucijoms pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 1 dalį ir procedūros reglamento 22 straipsnį imtis atitinkamų priemonių ir nuo 2017 mokestinių metų pradžios uostų pelnui iš jų ekonominės veiklos nebetaikyti atleidimo nuo pelno mokesčio. Prancūzijos institucijos buvo raginamos per du mėnesius besąlygiškai ir vienareikšmiškai pareikšti nuomonę dėl Komisijos pasiūlymo pagal procedūros reglamento 23 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(3)

2016 m. sausio 21 d. rašte Komisija patvirtino savo poziciją ir pasiūlė Prancūzijos institucijoms pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 1 dalį ir procedūros reglamento 22 straipsnį imtis atitinkamų priemonių ir nuo 2017 mokestinių metų pradžios uostų pelnui iš jų ekonominės veiklos nebetaikyti atleidimo nuo pelno mokesčio. Prancūzijos institucijos buvo raginamos per du mėnesius besąlygiškai ir vienareikšmiškai pareikšti nuomonę dėl Komisijos pasiūlymo pagal procedūros reglamento 23 straipsnio 1 dalį.

| (4) | 2016 m. balandžio 11 d. raštu Prancūzijos institucijos Komisijai pateikė savo pastabas. 2016 m. birželio 27 d. įvyko Prancūzijos institucijų ir Komisijos tarnybų susitikimas. |
| --- | --- |

(4)

2016 m. balandžio 11 d. raštu Prancūzijos institucijos Komisijai pateikė savo pastabas. 2016 m. birželio 27 d. įvyko Prancūzijos institucijų ir Komisijos tarnybų susitikimas.

| (5) | Kadangi Prancūzijos institucijų atsakyme nebuvo besąlygiškai ir vienareikšmiškai pritarta pasiūlymui dėl atitinkamų priemonių, Komisija, vadovaudamasi procedūros reglamento 23 straipsnio 2 dalimi, 2016 m. liepos 8 d. raštu nusprendė pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija paprašė Prancūzijos pateikti pastabų dėl sprendimo turinio. Ji taip pat paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų dėl šios priemonės. |
| --- | --- |

(5)

Kadangi Prancūzijos institucijų atsakyme nebuvo besąlygiškai ir vienareikšmiškai pritarta pasiūlymui dėl atitinkamų priemonių, Komisija, vadovaudamasi procedūros reglamento 23 straipsnio 2 dalimi, 2016 m. liepos 8 d. raštu nusprendė pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija paprašė Prancūzijos pateikti pastabų dėl sprendimo turinio. Ji taip pat paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų dėl šios priemonės.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

3

| (6) | Prancūzija savo pastabas Komisijai pateikė 2016 m. rugsėjo 19 d. raštu. |
| --- | --- |

(6)

Prancūzija savo pastabas Komisijai pateikė 2016 m. rugsėjo 19 d. raštu.

| (7) | Komisija gavo šių suinteresuotųjų šalių pastabas: didžiųjų žemyninės Prancūzijos uostų (Havro, Ruano, Diunkerko) ir didžiųjų užjūrio uostų (Gvianos, Gvadelupos), Prekybos ir pramonės rūmų (toliau – PPR), uostus valdančių įstaigų (Bresto PPR, Baskų krašto Bajonos savivaldybės PPR), uostų ir bendros jūrininkystės srities profesinių asociacijų ar atstovų (Prancūzijos vidaus uostų asociacijos (toliau – AFPI), Susisiekimo vandens keliais skatinimo ryšių palaikymo komiteto „Provoideau“, Prancūzijos uostų sąjungos (toliau – UPF), Prancūzijos jūrų instituto), teritorinių bendrijų (Gvadelupos departamento, Gvadelupos regiono, Bretanės regiono) ir Roterdamo uosto, pateikusio pastabas penkių viešųjų Nyderlandų jūrų uostų vardu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija gavo šių suinteresuotųjų šalių pastabas: didžiųjų žemyninės Prancūzijos uostų (Havro, Ruano, Diunkerko) ir didžiųjų užjūrio uostų (Gvianos, Gvadelupos), Prekybos ir pramonės rūmų (toliau – PPR), uostus valdančių įstaigų (Bresto PPR, Baskų krašto Bajonos savivaldybės PPR), uostų ir bendros jūrininkystės srities profesinių asociacijų ar atstovų (Prancūzijos vidaus uostų asociacijos (toliau – AFPI), Susisiekimo vandens keliais skatinimo ryšių palaikymo komiteto „Provoideau“, Prancūzijos uostų sąjungos (toliau – UPF), Prancūzijos jūrų instituto), teritorinių bendrijų (Gvadelupos departamento, Gvadelupos regiono, Bretanės regiono) ir Roterdamo uosto, pateikusio pastabas penkių viešųjų Nyderlandų jūrų uostų vardu.

| (8) | Komisija šias pastabas perdavė Prancūzijai ir suteikė jai galimybę jas pakomentuoti. Prancūzijos pastabas ji gavo 2016 m. lapkričio 3 d. raštu. 2016 m. lapkričio 16 d. įvyko Prancūzijos institucijų ir Komisijos tarnybų susitikimas. |
| --- | --- |

(8)

Komisija šias pastabas perdavė Prancūzijai ir suteikė jai galimybę jas pakomentuoti. Prancūzijos pastabas ji gavo 2016 m. lapkričio 3 d. raštu. 2016 m. lapkričio 16 d. įvyko Prancūzijos institucijų ir Komisijos tarnybų susitikimas.

2.   PRIEMONĖS IR JOS KONTEKSTO APRAŠYMAS

PRIEMONĖS IR JOS KONTEKSTO APRAŠYMAS

2.1.   Prancūzijos uostų nuosavybės teisė ir eksploatavimas

Prancūzijos uostų nuosavybės teisė ir eksploatavimas

| (9) | Prancūzijos uostų (žvejybos uostų, prekybos uostų ir pramoginių laivų prieplaukų) sistemą sudaro valstybei nuosavybės teise priklausantys uostai (didieji jūrų uostai (toliau – DJU), anksčiau vadinti autonominiais uostais, ir didieji upių uostai, t. y. autonominiai Paryžiaus ir Strasbūro uostai), ir teritorinėms bendrijoms priklausantys uostai. Nors Prancūzija nurodo, kad pagrindinis ginčijamos priemonės objektas yra žvejybos ir prekybos uostai, pramoginių laivų prieplaukas taip pat gali eksploatuoti nuo pajamų mokesčio atleistos įstaigos (tokios kaip PPR), todėl procedūra joms irgi taikoma. |
| --- | --- |

(9)

Prancūzijos uostų (žvejybos uostų, prekybos uostų ir pramoginių laivų prieplaukų) sistemą sudaro valstybei nuosavybės teise priklausantys uostai (didieji jūrų uostai (toliau – DJU), anksčiau vadinti autonominiais uostais, ir didieji upių uostai, t. y. autonominiai Paryžiaus ir Strasbūro uostai), ir teritorinėms bendrijoms priklausantys uostai. Nors Prancūzija nurodo, kad pagrindinis ginčijamos priemonės objektas yra žvejybos ir prekybos uostai, pramoginių laivų prieplaukas taip pat gali eksploatuoti nuo pajamų mokesčio atleistos įstaigos (tokios kaip PPR), todėl procedūra joms irgi taikoma.

| (10) | DJU, vadinti autonominiais uostais iki 2008 m. reformos (4), buvo viešosios valstybinės įstaigos. Jie vykdo daugiau kaip 80 % Prancūzijos krovininio jūrų transporto. Pasak Prancūzijos, DJU vykdo šiuos įgaliojimus: laivų eismo reguliavimo ir policijos uostų teritorijoje ir jos prieigose (šie įgaliojimai suteikti uostų dispečerinėms), uosto infrastruktūros planavimo ir priežiūros, uostų teritorijos valdymo ir eksploatavimo, bendro uostų veiklos skatinimo, uostų paslaugų pasiūlos ir susisiekimo su uostais geležinkeliais ir vandens keliais plėtros. Tai yra finansiškai nepriklausomos įstaigos. |
| --- | --- |

(10)

DJU, vadinti autonominiais uostais iki 2008 m. reformos (4), buvo viešosios valstybinės įstaigos. Jie vykdo daugiau kaip 80 % Prancūzijos krovininio jūrų transporto. Pasak Prancūzijos, DJU vykdo šiuos įgaliojimus: laivų eismo reguliavimo ir policijos uostų teritorijoje ir jos prieigose (šie įgaliojimai suteikti uostų dispečerinėms), uosto infrastruktūros planavimo ir priežiūros, uostų teritorijos valdymo ir eksploatavimo, bendro uostų veiklos skatinimo, uostų paslaugų pasiūlos ir susisiekimo su uostais geležinkeliais ir vandens keliais plėtros. Tai yra finansiškai nepriklausomos įstaigos.

4

| (11) | DJU eksploatacija tenka valstybei. Jiems priskirtas valstybės apskaitininkas ir juos tikrina valstybės atstovai. Prancūzija nurodo, kad nuo 2008 m. reformos, kuria krovimo veikla buvo perduota privačiajam sektoriui, DJU įgaliojimai buvo sutelkti, viena vertus, į uostų saugumą, apsaugą ir policijos darbą, kita vertus, į uostų teritorijos planavimo funkcijas. Nuo šiol uostų teritorija nuosavybės teise priklauso patiems uostams. |
| --- | --- |

(11)

DJU eksploatacija tenka valstybei. Jiems priskirtas valstybės apskaitininkas ir juos tikrina valstybės atstovai. Prancūzija nurodo, kad nuo 2008 m. reformos, kuria krovimo veikla buvo perduota privačiajam sektoriui, DJU įgaliojimai buvo sutelkti, viena vertus, į uostų saugumą, apsaugą ir policijos darbą, kita vertus, į uostų teritorijos planavimo funkcijas. Nuo šiol uostų teritorija nuosavybės teise priklauso patiems uostams.

| (12) | Autonominius upių uostus, t. y. Paryžiaus ir Strasbūro autonominius uostus, eksploatuoja viešosios valstybinės įstaigos. Kitus upių uostus tvarko koncesininkai (paprastai PPR). |
| --- | --- |

(12)

Autonominius upių uostus, t. y. Paryžiaus ir Strasbūro autonominius uostus, eksploatuoja viešosios valstybinės įstaigos. Kitus upių uostus tvarko koncesininkai (paprastai PPR).

| (13) | Teritorinėms bendrijoms priklausančius uostus, vadinamus decentralizuotais uostais, kontroliuoja bendrijos; juos eksploatuoti paprastai būna patikėta PPR arba jūrų prekybos rūmams (5). Pasak Prancūzijos, šie uostai paprastai būna nedideli ir yra svarbūs vietiniu mastu. |
| --- | --- |

(13)

Teritorinėms bendrijoms priklausančius uostus, vadinamus decentralizuotais uostais, kontroliuoja bendrijos; juos eksploatuoti paprastai būna patikėta PPR arba jūrų prekybos rūmams (5). Pasak Prancūzijos, šie uostai paprastai būna nedideli ir yra svarbūs vietiniu mastu.

5

2.2.   Uostams taikytinos pelno mokesčio taisyklės

Uostams taikytinos pelno mokesčio taisyklės

| (14) | Pagal Bendrojo mokesčių kodekso (pranc. santrumpa – CGI) 205 straipsnį ir 206 straipsnio 1 punktą bei 1654 straipsnį privatinės ar viešosios teisės juridiniams asmenims, užsiimantiems veikla ar vykdantiems operacijas, kuriomis siekiama pelno, taikomas pelno mokestis. Be to, pagal Bendrojo mokesčių kodekso 4 priedo 165 straipsnį pramoninio ar komercinio pobūdžio viešosios įstaigos gali būti apmokestinamos visais tiesioginiais mokesčiais ir kitais panašioms privačiosioms įmonėms taikytinais mokesčiais. To paties kodekso 4 priedo 167 straipsnyje nurodyta, kad šios nuostatos taikomos būtent prekybos ir pramonės rūmams bei autonominiams uostams (kurie 2008 m. tapo didžiaisiais jūrų uostais, išskyrus kai kuriuos uostus, tokius kaip Paryžiaus ir Strasbūro autonominiai upių uostai). |
| --- | --- |

(14)

Pagal Bendrojo mokesčių kodekso (pranc. santrumpa – CGI) 205 straipsnį ir 206 straipsnio 1 punktą bei 1654 straipsnį privatinės ar viešosios teisės juridiniams asmenims, užsiimantiems veikla ar vykdantiems operacijas, kuriomis siekiama pelno, taikomas pelno mokestis. Be to, pagal Bendrojo mokesčių kodekso 4 priedo 165 straipsnį pramoninio ar komercinio pobūdžio viešosios įstaigos gali būti apmokestinamos visais tiesioginiais mokesčiais ir kitais panašioms privačiosioms įmonėms taikytinais mokesčiais. To paties kodekso 4 priedo 167 straipsnyje nurodyta, kad šios nuostatos taikomos būtent prekybos ir pramonės rūmams bei autonominiams uostams (kurie 2008 m. tapo didžiaisiais jūrų uostais, išskyrus kai kuriuos uostus, tokius kaip Paryžiaus ir Strasbūro autonominiai upių uostai).

prekybos ir pramonės rūmams

autonominiams uostams

| (15) | Tačiau 1942 m. rugpjūčio 11 d. ir 1943 m. balandžio 27 d. ministro sprendimais (6) nuo pelno mokesčio buvo atleisti autonominiai uostai, jūrų prekybos rūmai, uostų įrangą administruojantys prekybos ir pramonės rūmai, valstybei nuosavybės teise priklausančių jūrų uostų viešosios įrangos naudojimo koncesiją turinčios savivaldybės ir vietoj jų šią įrangą eksploatuojančios įmonės. Šis atleidimas nuo mokesčio apskritai taikomas visiems pastatams ir paslaugoms, kurie reikalingi uostams eksploatuoti ir tiesiogiai priklauso nuo šio eksploatavimo. Mokesčių dokumentuose patikslinta, kad minėtas sprendimas [1942 m. rugpjūčio 11 d. sprendimas] turi būti taikomas laisvai ir atleidimas nuo mokesčio turi būti išlaikomas ne tik paslaugoms, kurių sąsaja su jūrininkyste yra neginčijama, bet ir jūrininkystės prekybos rūmų įrenginiams, kurie, nors ir nėra uostų įrenginiai tiesiogine to žodžio prasme, vis dėlto yra susiję su uosto, be kurio jų nebūtų, eksploatavimu ir kad pelno mokestis taip pat netaikomas autonominių uostų bei jūrininkystės prekybos ir pramonės rūmų gaunamoms pajamoms iš jūrininkystės pramoninių ir prekybos įrenginių eksploatavimo sumų investavimo. |
| --- | --- |

(15)

Tačiau 1942 m. rugpjūčio 11 d. ir 1943 m. balandžio 27 d. ministro sprendimais (6) nuo pelno mokesčio buvo atleisti autonominiai uostai, jūrų prekybos rūmai, uostų įrangą administruojantys prekybos ir pramonės rūmai, valstybei nuosavybės teise priklausančių jūrų uostų viešosios įrangos naudojimo koncesiją turinčios savivaldybės ir vietoj jų šią įrangą eksploatuojančios įmonės. Šis atleidimas nuo mokesčio apskritai taikomas visiems pastatams ir paslaugoms, kurie reikalingi uostams eksploatuoti ir tiesiogiai priklauso nuo šio eksploatavimo. Mokesčių dokumentuose patikslinta, kad minėtas sprendimas [1942 m. rugpjūčio 11 d. sprendimas] turi būti taikomas laisvai ir atleidimas nuo mokesčio turi būti išlaikomas ne tik paslaugoms, kurių sąsaja su jūrininkyste yra neginčijama, bet ir jūrininkystės prekybos rūmų įrenginiams, kurie, nors ir nėra uostų įrenginiai tiesiogine to žodžio prasme, vis dėlto yra susiję su uosto, be kurio jų nebūtų, eksploatavimu ir kad pelno mokestis taip pat netaikomas autonominių uostų bei jūrininkystės prekybos ir pramonės rūmų gaunamoms pajamoms iš jūrininkystės pramoninių ir prekybos įrenginių eksploatavimo sumų investavimo.

6

autonominiai uostai, jūrų prekybos rūmai, uostų įrangą administruojantys prekybos ir pramonės rūmai, valstybei nuosavybės teise priklausančių jūrų uostų viešosios įrangos naudojimo koncesiją turinčios savivaldybės ir vietoj jų šią įrangą eksploatuojančios įmonės

pastatams ir paslaugoms, kurie reikalingi uostams eksploatuoti ir tiesiogiai priklauso nuo šio eksploatavimo

kad minėtas sprendimas [1942 m. rugpjūčio 11 d. sprendimas] turi būti taikomas laisvai ir atleidimas nuo mokesčio turi būti išlaikomas ne tik paslaugoms, kurių sąsaja su jūrininkyste yra neginčijama, bet ir jūrininkystės prekybos rūmų įrenginiams, kurie, nors ir nėra uostų įrenginiai tiesiogine to žodžio prasme, vis dėlto yra susiję su uosto, be kurio jų nebūtų, eksploatavimu

autonominių uostų bei jūrininkystės prekybos ir pramonės rūmų gaunamoms pajamoms iš jūrininkystės pramoninių ir prekybos įrenginių eksploatavimo sumų investavimo

3.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (16) | 2016 m. liepos 8 d. rašte Komisija pažymėjo, kad Prancūzijos institucijos nepritarė jos 2016 m. sausio 21 d. rašte nurodytų atitinkamų priemonių įgyvendinimo tvarkaraščiui ir kad nors įžangoje jos teigė, jog iš principo neginčija Komisijos pasiūlytų priemonių, atrodė, kad jos abejoja Komisijos išvada, jog mažiesiems uostams buvo teikiama valstybės pagalba. Komisijos nuomone, Prancūzijos institucijos besąlygiškai ir vienareikšmiškai neišreiškė nepritarimo visoms 2016 m. sausio 21 d. Komisijos pasiūlytoms atitinkamoms priemonėms. |
| --- | --- |

(16)

2016 m. liepos 8 d. rašte Komisija pažymėjo, kad Prancūzijos institucijos nepritarė jos 2016 m. sausio 21 d. rašte nurodytų atitinkamų priemonių įgyvendinimo tvarkaraščiui ir kad nors įžangoje jos teigė, jog iš principo neginčija Komisijos pasiūlytų priemonių, atrodė, kad jos abejoja Komisijos išvada, jog mažiesiems uostams buvo teikiama valstybės pagalba. Komisijos nuomone, Prancūzijos institucijos besąlygiškai ir vienareikšmiškai neišreiškė nepritarimo visoms 2016 m. sausio 21 d. Komisijos pasiūlytoms atitinkamoms priemonėms.

| (17) | Kadangi Komisija vis dar laikėsi nuomonės, kad pelno mokesčio netaikymas uostų ekonominei veiklai buvo esamos valstybės pagalbos schema, ir kadangi ji abejojo dėl šios pagalbos schemos suderinamumo su vidaus rinka, ji nusprendė pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą, taikydama procedūros reglamento 23 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(17)

Kadangi Komisija vis dar laikėsi nuomonės, kad pelno mokesčio netaikymas uostų ekonominei veiklai buvo esamos valstybės pagalbos schema, ir kadangi ji abejojo dėl šios pagalbos schemos suderinamumo su vidaus rinka, ji nusprendė pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą, taikydama procedūros reglamento 23 straipsnio 2 dalį.

4.   PRANCŪZIJOS INSTITUCIJŲ IR SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS PRADĖJUS OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

PRANCŪZIJOS INSTITUCIJŲ IR SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS PRADĖJUS OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

4.1.   Įmonės ir (arba) ekonominė veikla

Įmonės ir (arba) ekonominė veikla

| (18) | Kai kurių Prancūzijos jūrų uostų operatorių ir uostus valdančių įstaigų atstovų, daugiausia Havro DJU, Bresto PPR ir UPF, nuomone, uostai nėra įmonės pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Prancūzijos institucijos irgi yra šios nuomonės ir priduria, kad uostai yra ne tokios įmonės kaip kitos, o kitoms įmonėms padedantys veiklos vykdytojai ir kad aplinkybė, jog Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo numatytas ad hoc [93] straipsnis, susijęs su valstybės pagalba transporto sektoriui, parodo, jog Europos teisės aktų leidėjas norėjo atsižvelgti į šį ypatumą. |
| --- | --- |

(18)

Kai kurių Prancūzijos jūrų uostų operatorių ir uostus valdančių įstaigų atstovų, daugiausia Havro DJU, Bresto PPR ir UPF, nuomone, uostai nėra įmonės pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Prancūzijos institucijos irgi yra šios nuomonės ir priduria, kad uostai yra ne tokios įmonės kaip kitos, o kitoms įmonėms padedantys veiklos vykdytojai ir kad aplinkybė, jog Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo numatytas ad hoc [93] straipsnis, susijęs su valstybės pagalba transporto sektoriui, parodo, jog Europos teisės aktų leidėjas norėjo atsižvelgti į šį ypatumą.

yra ne tokios įmonės kaip kitos

kitoms įmonėms padedantys veiklos vykdytojai

aplinkybė, jog Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo numatytas

[93] straipsnis, susijęs su valstybės pagalba transporto sektoriui, parodo, jog Europos teisės aktų leidėjas norėjo atsižvelgti į šį ypatumą.

4.1.1.   Visuotinės svarbos veikla arba veikla, susijusi su esminėmis valstybės funkcijomis

Visuotinės svarbos veikla arba veikla, susijusi su esminėmis valstybės funkcijomis

| (19) | Pasak Bresto PPR, uostai teikia neekonominę visuotinės svarbos paslaugas (VSP) ir tik valstybės institucija yra kompetentinga apibrėžti visuotinės svarbos veiklos mastą. SESV 107 straipsnio 1 dalis netaikoma, kai valstybė vykdo savo viešosios valdžios funkcijas. Būtent taip ir yra uostų atveju, nes jie vykdo valstybės teisėtai jiems pavestą veiklą. Pasak Bresto PPR, 1942 m. rugpjūčio 11 d. ir 1943 m. balandžio 27 d. ministro sprendimais įgyvendinamas Bendrojo mokesčių kodekso 4 priedo 165 straipsnis ir pripažįstama, kad uostų veikla nėra siekiama pelno. |
| --- | --- |

(19)

Pasak Bresto PPR, uostai teikia neekonominę visuotinės svarbos paslaugas (VSP) ir tik valstybės institucija yra kompetentinga apibrėžti visuotinės svarbos veiklos mastą. SESV 107 straipsnio 1 dalis netaikoma, kai valstybė vykdo savo viešosios valdžios funkcijas. Būtent taip ir yra uostų atveju, nes jie vykdo valstybės teisėtai jiems pavestą veiklą. Pasak Bresto PPR, 1942 m. rugpjūčio 11 d. ir 1943 m. balandžio 27 d. ministro sprendimais įgyvendinamas Bendrojo mokesčių kodekso 4 priedo 165 straipsnis ir pripažįstama, kad uostų veikla nėra siekiama pelno.

viešosios valdžios funkcijas

| (20) | UPF ir Havro DJU priduria, kad kai kurie Prancūzijos uostai yra kritinės svarbos įrenginiai, kurių nebuvimas galėtų labai sumažinti karinį ar ekonominį potencialą, saugumą ar tautos išlikimo potencialą pagal Gynybos kodekso L. 1332–1 straipsnį, todėl tai yra infrastruktūra, skirta veiklai, susijusiai su esminėmis valstybės funkcijomis. |
| --- | --- |

(20)

UPF ir Havro DJU priduria, kad kai kurie Prancūzijos uostai yra kritinės svarbos įrenginiai, kurių nebuvimas galėtų labai sumažinti karinį ar ekonominį potencialą, saugumą ar tautos išlikimo potencialą pagal Gynybos kodekso L. 1332–1 straipsnį, todėl tai yra infrastruktūra, skirta veiklai, susijusiai su esminėmis valstybės funkcijomis.

kurių nebuvimas galėtų labai sumažinti karinį ar ekonominį potencialą, saugumą ar tautos išlikimo potencialą

| (21) | Minėdamas bylą C-276/97, Havro DJU pabrėžia, kad DJU yra viešosios teisės subjektai, vykdantys veiklą tik pagal jiems būdingą tvarką, taikomą jų steigimui, kontrolei, valdymui ir pajamoms. Kaip viešosios teisės subjektai, vykdantys veiklą kaip valdžios institucijos, DJU esą atitinka atleidimo nuo PVM, numatyto šeštosios PVM direktyvos 4 straipsnio 5 dalyje, sąlygas. |
| --- | --- |

(21)

Minėdamas bylą C-276/97, Havro DJU pabrėžia, kad DJU yra viešosios teisės subjektai, vykdantys veiklą tik pagal jiems būdingą tvarką, taikomą jų steigimui, kontrolei, valdymui ir pajamoms. Kaip viešosios teisės subjektai, vykdantys veiklą kaip valdžios institucijos, DJU esą atitinka atleidimo nuo PVM, numatyto šeštosios PVM direktyvos 4 straipsnio 5 dalyje, sąlygas.

viešosios teisės subjektai

kaip valdžios institucijos

| (22) | Galiausiai Prancūzijos institucijos ir kelios uostus valdančios įstaigos mano, kad dugno gilinimas tiek uostuose, tiek už jų ribų yra neekonominio pobūdžio ir kad Komisija tai yra konstatavusi 2004 m. spalio 20 d. sprendime byloje N520/200[3] (***) (7) (toliau – 2004 m. spalio 20 d. sprendimas). Jie aiškina, kad ši veikla suteikia galimybę užtikrinti susisiekimą su visais terminalais ir yra būtina siekiant visiems veiklos vykdytojams, kuriems gali to prireikti, užtikrinti prieigą prie uosto laivakelių ir vandens plotų, vadinasi, ji užtikrina laisvą visų laivų eismą. Dugno gilinimas esą yra naudingas visiems be išimties teritorijoje, su kuria užtikrinamas susisiekimas, veiklą vykdantiems subjektams, vadinasi, ir visai jūrų laivybos bendruomenei. |
| --- | --- |

(22)

Galiausiai Prancūzijos institucijos ir kelios uostus valdančios įstaigos mano, kad dugno gilinimas tiek uostuose, tiek už jų ribų yra neekonominio pobūdžio ir kad Komisija tai yra konstatavusi 2004 m. spalio 20 d. sprendime byloje N520/200[3] (***) (7) (toliau – 2004 m. spalio 20 d. sprendimas). Jie aiškina, kad ši veikla suteikia galimybę užtikrinti susisiekimą su visais terminalais ir yra būtina siekiant visiems veiklos vykdytojams, kuriems gali to prireikti, užtikrinti prieigą prie uosto laivakelių ir vandens plotų, vadinasi, ji užtikrina laisvą visų laivų eismą. Dugno gilinimas esą yra naudingas visiems be išimties teritorijoje, su kuria užtikrinamas susisiekimas, veiklą vykdantiems subjektams, vadinasi, ir visai jūrų laivybos bendruomenei.

***

7

4.1.2.   Veikla, kuri nėra ekonominė

Veikla, kuri nėra ekonominė

| (23) | Havro DJU nurodo, kad uostų mokesčių struktūra nustatoma šalies mastu ir kad Teisingumo Teismas byloje C-343/95 aplinkybę, kad rinkliavas patvirtina valstybės institucija, laiko svarbia. Jis mano, kad visi Transporto kodekso L. 5312–2 straipsniu DJU suteikti įgaliojimai yra neekonominio pobūdžio, remiantis Komisijos sprendimų praktika, ypač 2004 m. spalio 20 d. sprendimu ir 2016 m. liepos 19 d. Komisijos komunikato dėl valstybės pagalbos sąvokos (8) (toliau – 2016 m. liepos 19 d. Komunikatas) 17 punkto a ir f papunkčiuose nurodytais sprendimais. Jo nuomone, nuo 2008 m. reformos DJU gali tik išskirtiniu atveju naudotis viešąja įranga – tai yra vienintelė veikla, kurią galbūt būtų galima laikyti ekonomine. |
| --- | --- |

(23)

Havro DJU nurodo, kad uostų mokesčių struktūra nustatoma šalies mastu ir kad Teisingumo Teismas byloje C-343/95 aplinkybę, kad rinkliavas patvirtina valstybės institucija, laiko svarbia. Jis mano, kad visi Transporto kodekso L. 5312–2 straipsniu DJU suteikti įgaliojimai yra neekonominio pobūdžio, remiantis Komisijos sprendimų praktika, ypač 2004 m. spalio 20 d. sprendimu ir 2016 m. liepos 19 d. Komisijos komunikato dėl valstybės pagalbos sąvokos (8) (toliau – 2016 m. liepos 19 d. Komunikatas) 17 punkto a ir f papunkčiuose nurodytais sprendimais. Jo nuomone, nuo 2008 m. reformos DJU gali tik išskirtiniu atveju naudotis viešąja įranga – tai yra vienintelė veikla, kurią galbūt būtų galima laikyti ekonomine.

8

| (24) | Havro DJU ir Bresto PPR mano, kad bet kokia likusi uostų ekonominė veikla bet kokiu atveju turėtų būti laikoma papildoma, todėl 2016 m. liepos 19 d. Komunikato 18 ir 207 punktus neturėtų būti laikoma ekonomine. |
| --- | --- |

(24)

Havro DJU ir Bresto PPR mano, kad bet kokia likusi uostų ekonominė veikla bet kokiu atveju turėtų būti laikoma papildoma, todėl 2016 m. liepos 19 d. Komunikato 18 ir 207 punktus neturėtų būti laikoma ekonomine.

| (25) | AFPI nurodo, kad užtikrinti uostų investicijų grąžą (tai yra esminis klasikinės įmonės tikslas renkantis, kur investuoti) yra antraeilis siekis po visuotinės svarbos. AFPI mano, kad Komisija pati 2004 m. spalio 20 d. sprendime pripažino, jog uostų infrastruktūros projektai niekada negalėtų būti vykdomi tik dėl komercinių priežasčių. Ji priduria, kad konkurencijos teisė turi būti taikoma tik pelno siekiančioms ar komercinėms įmonėms ir kad vidaus vandenų (upių) uostų, kurie neturi akcininkų, gautas pelnas yra nuolat reinvestuojamas. |
| --- | --- |

(25)

AFPI nurodo, kad užtikrinti uostų investicijų grąžą (tai yra esminis klasikinės įmonės tikslas renkantis, kur investuoti) yra antraeilis siekis po visuotinės svarbos. AFPI mano, kad Komisija pati 2004 m. spalio 20 d. sprendime pripažino, jog uostų infrastruktūros projektai niekada negalėtų būti vykdomi tik dėl komercinių priežasčių. Ji priduria, kad konkurencijos teisė turi būti taikoma tik pelno siekiančioms ar komercinėms įmonėms ir kad vidaus vandenų (upių) uostų, kurie neturi akcininkų, gautas pelnas yra nuolat reinvestuojamas.

niekada negalėtų būti vykdomi tik dėl komercinių priežasčių

4.2.   Ekonominis pranašumas

Ekonominis pranašumas

| (26) | Kai kurie Prancūzijos jūrų uostų operatoriai ir vidaus vandenų uostų operatorių atstovai mano, kad nagrinėjama priemonė kompensuoja uostams valdžios institucijos suteiktų įgaliojimų vykdymą. Diunkerko DJU teigia, jog šių įgaliojimų vykdymo kaina nuolat viršija teorinį pelno mokesčio dydį. Vadinasi, atleidimas nuo mokesčio uostams nesuteikia ekonominio pranašumo. |
| --- | --- |

(26)

Kai kurie Prancūzijos jūrų uostų operatoriai ir vidaus vandenų uostų operatorių atstovai mano, kad nagrinėjama priemonė kompensuoja uostams valdžios institucijos suteiktų įgaliojimų vykdymą. Diunkerko DJU teigia, jog šių įgaliojimų vykdymo kaina nuolat viršija teorinį pelno mokesčio dydį. Vadinasi, atleidimas nuo mokesčio uostams nesuteikia ekonominio pranašumo.

4.3.   Atrankumas

Atrankumas

| (27) | Prancūzijos institucijos ir kai kurie Prancūzijos jūrų uostų operatoriai mano, jog priemonė nėra atranki, nes ji taikoma visiems Prancūzijos uostams ir yra neatskiriama Prancūzijos mokesčių sistemos dalis jau daugiau kaip 70 metų. |
| --- | --- |

(27)

Prancūzijos institucijos ir kai kurie Prancūzijos jūrų uostų operatoriai mano, jog priemonė nėra atranki, nes ji taikoma visiems Prancūzijos uostams ir yra neatskiriama Prancūzijos mokesčių sistemos dalis jau daugiau kaip 70 metų.

| (28) | Jie priduria, kad Komisija nebūtų galėjusi įrodyti, kaip uostų faktinė ir teisinė padėtis yra panaši į kitų bendrovių, ir nurodo, jog uostai pagal nacionalinę teisę transporto operatoriams užtikrina jų įgaliojimams vykdyti būtinas veiklos sąlygas su jais nekonkuruodami ir jų nepakeisdami. Jie taip pat turi užtikrinti, kad būtų vykdomi viešieji įsipareigojimai arba valdžios institucijos prerogatyvos. Havro DJU patikslina, kad nuo kitų veiklos vykdytojų juos skiria tai, kad didelę dalį uostų biudžeto sudaro uosto mokesčiai, taip pat DJU valstybės kontrolės mastas ir tai, kad nėra veiklos vykdytojų, vykdančių veiklą įprastomis ekonominėmis sąlygomis [...], atsižvelgiant į DJU turimą teisėtą uostų valdymo monopolį. Tai, kad kai kuriuos nedidelius uostus Bretanės regione valdo PPR, rodo, jog jų padėtis kitokia. |
| --- | --- |

(28)

Jie priduria, kad Komisija nebūtų galėjusi įrodyti, kaip uostų faktinė ir teisinė padėtis yra panaši į kitų bendrovių, ir nurodo, jog uostai pagal nacionalinę teisę transporto operatoriams užtikrina jų įgaliojimams vykdyti būtinas veiklos sąlygas su jais nekonkuruodami ir jų nepakeisdami. Jie taip pat turi užtikrinti, kad būtų vykdomi viešieji įsipareigojimai arba valdžios institucijos prerogatyvos. Havro DJU patikslina, kad nuo kitų veiklos vykdytojų juos skiria tai, kad didelę dalį uostų biudžeto sudaro uosto mokesčiai, taip pat DJU valstybės kontrolės mastas ir tai, kad nėra veiklos vykdytojų, vykdančių veiklą įprastomis ekonominėmis sąlygomis [...], atsižvelgiant į DJU turimą teisėtą uostų valdymo monopolį. Tai, kad kai kuriuos nedidelius uostus Bretanės regione valdo PPR, rodo, jog jų padėtis kitokia.

veiklos vykdytojų, vykdančių veiklą įprastomis ekonominėmis sąlygomis [...], atsižvelgiant į DJU turimą teisėtą uostų valdymo monopolį

| (29) | Bresto PPR, Bresto uostą valdanti įstaiga, ir Havro DJU nurodo, kad atleidimo nuo pelno mokesčio pagrindas uostams esą yra Bendrojo mokesčių kodekso 4 priedo 165 straipsnis, nes uostai nevykdo veiklos, kuria būtų siekiama pelno ir kuriai būtų galima taikyti pelno mokestį. Todėl 1942 m. rugpjūčio 11 d. ir 1943 m. balandžio 27 d. ministro sprendimai tik patvirtina Bendrojo mokesčių kodekso 4 priedo 165 straipsnio ir 205 bei 206 straipsnių bendrųjų nuostatų taikymą uostams. |
| --- | --- |

(29)

Bresto PPR, Bresto uostą valdanti įstaiga, ir Havro DJU nurodo, kad atleidimo nuo pelno mokesčio pagrindas uostams esą yra Bendrojo mokesčių kodekso 4 priedo 165 straipsnis, nes uostai nevykdo veiklos, kuria būtų siekiama pelno ir kuriai būtų galima taikyti pelno mokestį. Todėl 1942 m. rugpjūčio 11 d. ir 1943 m. balandžio 27 d. ministro sprendimai tik patvirtina Bendrojo mokesčių kodekso 4 priedo 165 straipsnio ir 205 bei 206 straipsnių bendrųjų nuostatų taikymą uostams.

| (30) | Remdamiesi Prancūzijos Konstitucinio Teismo nuomone, kad nuo lygybės prieš mokesčius principo galima nukrypti, jei teisės aktų leidėjas traktavimo skirtumus grindžia objektyviais ir racionaliais kriterijais, atsižvelgdamas į priemone siekiamus tikslus, ir jei šia priemone nėra akivaizdžiai pažeidžiamas lygybės principas prieš viešuosius mokesčius (2012 m. balandžio 20 d. Sprendimas Nr. 2012–238 dėl prioritetinio atitikties Konstitucijai klausimo (pranc. santrumpa – QPC)) (9), įvairūs Prancūzijos jūros uostų operatoriai pritaria, kad nagrinėjama priemone nėra akivaizdžiai pažeidžiamas lygybės prieš viešuosius mokesčius principas. |
| --- | --- |

(30)

Remdamiesi Prancūzijos Konstitucinio Teismo nuomone, kad nuo lygybės prieš mokesčius principo galima nukrypti, jei teisės aktų leidėjas traktavimo skirtumus grindžia objektyviais ir racionaliais kriterijais, atsižvelgdamas į priemone siekiamus tikslus, ir jei šia priemone nėra akivaizdžiai pažeidžiamas lygybės principas prieš viešuosius mokesčius (2012 m. balandžio 20 d. Sprendimas Nr. 2012–238 dėl prioritetinio atitikties Konstitucijai klausimo (pranc. santrumpa – QPC)) (9), įvairūs Prancūzijos jūros uostų operatoriai pritaria, kad nagrinėjama priemone nėra akivaizdžiai pažeidžiamas lygybės prieš viešuosius mokesčius principas.

9

4.4.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis tarpusavio prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis tarpusavio prekybai

| (31) | Prancūzijos institucijos ir keli Prancūzijos jūros uostų operatoriai mini, kad Komisija neįrodo konkurencijos iškraipymo, nors konkuruojančio transporto apimtis yra nedidelė, o uosto patrauklumas matuojamas labai dideliu skaičiumi parametrų (kitų logistikos grandžių našumu), kuriems tai, kad pelno mokestis bus taikomas uostams, neturės jokios įtakos. AFPI mano, kad, priešingai nei jūrų uostai, vidaus vandenų uostai nekonkuruoja vieni su kitais, nes jų atokesni regionai yra gerokai mažesni ir skirtingi. |
| --- | --- |

(31)

Prancūzijos institucijos ir keli Prancūzijos jūros uostų operatoriai mini, kad Komisija neįrodo konkurencijos iškraipymo, nors konkuruojančio transporto apimtis yra nedidelė, o uosto patrauklumas matuojamas labai dideliu skaičiumi parametrų (kitų logistikos grandžių našumu), kuriems tai, kad pelno mokestis bus taikomas uostams, neturės jokios įtakos. AFPI mano, kad, priešingai nei jūrų uostai, vidaus vandenų uostai nekonkuruoja vieni su kitais, nes jų atokesni regionai yra gerokai mažesni ir skirtingi.

| (32) | Prancūzijos institucijos ir keli Prancūzijos jūrų uostų operatoriai mano, kad mažų uostų (t. y. tokių, kurie nepriklauso transeuropiniams transporto tinklams) veikla neturi įtakos konkurencijai dėl šios veiklos masto ir iš esmės vietinio jų poveikio pobūdžio, ypač atsižvelgiant į tai, kad bendra mažų Prancūzijos uostų veikla sudaro tik 1 % viso Sąjungos eismo. Komisija esą pati pripažino, kad pagal visiškai nusistovėjusią praktiką pagalba uostų, kurių atitinkama rinkos dalis yra mažesnė nei 5 % keleivių ar prekių transporto, infrastruktūrai nedaro neigiamos įtakos konkurencijai ir prekybai tarp valstybių narių (2016 m. balandžio 11 d. sprendimas byloje SA.43975 dėl Funšalio uosto) (10). |
| --- | --- |

(32)

Prancūzijos institucijos ir keli Prancūzijos jūrų uostų operatoriai mano, kad mažų uostų (t. y. tokių, kurie nepriklauso transeuropiniams transporto tinklams) veikla neturi įtakos konkurencijai dėl šios veiklos masto ir iš esmės vietinio jų poveikio pobūdžio, ypač atsižvelgiant į tai, kad bendra mažų Prancūzijos uostų veikla sudaro tik 1 % viso Sąjungos eismo. Komisija esą pati pripažino, kad pagal visiškai nusistovėjusią praktiką pagalba uostų, kurių atitinkama rinkos dalis yra mažesnė nei 5 % keleivių ar prekių transporto, infrastruktūrai nedaro neigiamos įtakos konkurencijai ir prekybai tarp valstybių narių (2016 m. balandžio 11 d. sprendimas byloje SA.43975 dėl Funšalio uosto) (10).

pagal visiškai nusistovėjusią praktiką pagalba uostų, kurių atitinkama rinkos dalis yra mažesnė nei 5 % keleivių ar prekių transporto, infrastruktūrai nedaro neigiamos įtakos konkurencijai ir prekybai tarp valstybių narių

10

| (33) | Kai kurios suinteresuotosios šalys mano, kad užjūrio uostai negali daryti įtakos kitų valstybių narių uostų konkurencingumui. |
| --- | --- |

(33)

Kai kurios suinteresuotosios šalys mano, kad užjūrio uostai negali daryti įtakos kitų valstybių narių uostų konkurencingumui.

| (34) | Prancūzijos institucijų ir įvairių suinteresuotųjų šalių nuomone, šiandien taikyti pelno mokestį Prancūzijos uostams reikštų iškraipyti konkurenciją tarp Europos uostų, nes uostams valstybės taiko skirtingą apmokestinimo lygį. Jos priduria, kad nemažai valstybių finansiškai remia savo uostus įvairiais – tiek mokestiniais, tiek nemokestiniais – būdais. |
| --- | --- |

(34)

Prancūzijos institucijų ir įvairių suinteresuotųjų šalių nuomone, šiandien taikyti pelno mokestį Prancūzijos uostams reikštų iškraipyti konkurenciją tarp Europos uostų, nes uostams valstybės taiko skirtingą apmokestinimo lygį. Jos priduria, kad nemažai valstybių finansiškai remia savo uostus įvairiais – tiek mokestiniais, tiek nemokestiniais – būdais.

| (35) | Roterdamo uosto nuomone, pelno mokestis Nyderlandų uostams 2017 m. sudarys didelę dalį išlaidų, kurių nepatirs jų konkurentai, t. y. Diunkerko ir Havro uostai. |
| --- | --- |

(35)

Roterdamo uosto nuomone, pelno mokestis Nyderlandų uostams 2017 m. sudarys didelę dalį išlaidų, kurių nepatirs jų konkurentai, t. y. Diunkerko ir Havro uostai.

4.5.   Suderinamumas

Suderinamumas

| (36) | Prancūzijos institucijų ir įvairių Prancūzijos uostų operatorių nuomone, nagrinėjamas atleidimas nuo mokesčio bet kuriuo atveju esąs suderinamas su vidaus rinka, nes suteikia galimybę kompensuoti kai kuriuos uostų finansuojamus įgaliojimus, kurie yra valdžios institucijos prerogatyva (įgaliojimai, susiję su uosto administracijomis, uostų įplaukų dugno gilinimu, gynybos statinių priežiūra, sausumos prieigomis, aplinkosauga, taip pat saugumu ar apsauga). Pasak jų, jei pelno mokesčio suma, kurios nė uostas nemoka, neviršija mokesčių, susijusių su valdžios institucijos prerogatyvomis, dydžio ar net yra už juos gerokai mažesnė, šis atleidimas nuo mokesčio yra suderinamas su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(36)

Prancūzijos institucijų ir įvairių Prancūzijos uostų operatorių nuomone, nagrinėjamas atleidimas nuo mokesčio bet kuriuo atveju esąs suderinamas su vidaus rinka, nes suteikia galimybę kompensuoti kai kuriuos uostų finansuojamus įgaliojimus, kurie yra valdžios institucijos prerogatyva (įgaliojimai, susiję su uosto administracijomis, uostų įplaukų dugno gilinimu, gynybos statinių priežiūra, sausumos prieigomis, aplinkosauga, taip pat saugumu ar apsauga). Pasak jų, jei pelno mokesčio suma, kurios nė uostas nemoka, neviršija mokesčių, susijusių su valdžios institucijos prerogatyvomis, dydžio ar net yra už juos gerokai mažesnė, šis atleidimas nuo mokesčio yra suderinamas su vidaus rinka.

| (37) | Vidaus vandenų uostus valdančių įstaigų atstovai pabrėžia, kad vidaus vandenų uostai atlieka svarbų vaidmenį plėtojant daugiarūšį transportą, kad uostų investicijos patenka į SESV 93 straipsnio (transporto koordinavimas) taikymo sritį ir kad pelno mokesčio netaikymas taip pat patenka į SESV 107 straipsnio 3 dalies b punkto taikymo sritį dėl Europos interesams svarbių projektų, tokių kaip kanalas Sena–Šiaurės Europa ir transeuropiniai transporto koridoriai. AFPI patikslina, kad galėtų būti taikomas SESV 93 straipsnis, nes jame numatyta, kad pagalba gali kompensuoti tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka. |
| --- | --- |

(37)

Vidaus vandenų uostus valdančių įstaigų atstovai pabrėžia, kad vidaus vandenų uostai atlieka svarbų vaidmenį plėtojant daugiarūšį transportą, kad uostų investicijos patenka į SESV 93 straipsnio (transporto koordinavimas) taikymo sritį ir kad pelno mokesčio netaikymas taip pat patenka į SESV 107 straipsnio 3 dalies b punkto taikymo sritį dėl Europos interesams svarbių projektų, tokių kaip kanalas Sena–Šiaurės Europa ir transeuropiniai transporto koridoriai. AFPI patikslina, kad galėtų būti taikomas SESV 93 straipsnis, nes jame numatyta, kad pagalba gali kompensuoti tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka.

tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka

| (38) | Prancūzijos institucijų ir kai kurių užjūrio suinteresuotųjų asmenų nuomone, užjūrio uostams skirtos priemonės suderinamumas turėtų būti nagrinėjamas atsižvelgiant būtent į SESV 349 straipsnį. Kadangi rinkos mažos, o teritorijos išsidėsčiusios salose arba yra izoliuotos ir nutolusios nuo visų kitų Europos uostų, panašu, kad nagrinėjama priemonė nėra reikšminga konkurencijai. Gvadelupos DJU mini pasiūlymą įtraukti pagalbą, kuria siekiama užtikrinti užjūrio transporto veikimą, į Komisijos reglamentą (ES) Nr. 651/2014 (11) (toliau – BBIR). Gvianos DJU teigia vykdantis visuotinės svarbos (visuomenės saugumo, šalies gynybos, aprūpinimo) įgaliojimą nedarydamas įtakos prekybos sąlygoms, nes uostas yra vienintelis tiekimo būdas. Dėl didelių sąnaudų krovinių gabenimas į teritoriją oro transportu iš tiesų sudaro vos 1 % viso krovininio transporto. Suinteresuotosios šalys mano, kad, panaikinus atleidimą nuo pelno mokesčio, pabrangtų prekių tiekimas į teritoriją, o tai savo ruožtu lemtų didesnes prekių kainas galutiniams klientams ir investavimo galimybių sumažėjimą. Jos pabrėžia, kad atleidimo nuo mokesčio panaikinimas prieštarautų kitoms leidžiančioms nukrypti mokestinėms nuostatoms, kurioms Komisija pritaria, pvz., investicinėms dotacijoms arba nulinio tarifo PVM, kuriuo galima sumažinti vartojimo srautų sąnaudas. |
| --- | --- |

(38)

Prancūzijos institucijų ir kai kurių užjūrio suinteresuotųjų asmenų nuomone, užjūrio uostams skirtos priemonės suderinamumas turėtų būti nagrinėjamas atsižvelgiant būtent į SESV 349 straipsnį. Kadangi rinkos mažos, o teritorijos išsidėsčiusios salose arba yra izoliuotos ir nutolusios nuo visų kitų Europos uostų, panašu, kad nagrinėjama priemonė nėra reikšminga konkurencijai. Gvadelupos DJU mini pasiūlymą įtraukti pagalbą, kuria siekiama užtikrinti užjūrio transporto veikimą, į Komisijos reglamentą (ES) Nr. 651/2014 (11) (toliau – BBIR). Gvianos DJU teigia vykdantis visuotinės svarbos (visuomenės saugumo, šalies gynybos, aprūpinimo) įgaliojimą nedarydamas įtakos prekybos sąlygoms, nes uostas yra vienintelis tiekimo būdas. Dėl didelių sąnaudų krovinių gabenimas į teritoriją oro transportu iš tiesų sudaro vos 1 % viso krovininio transporto. Suinteresuotosios šalys mano, kad, panaikinus atleidimą nuo pelno mokesčio, pabrangtų prekių tiekimas į teritoriją, o tai savo ruožtu lemtų didesnes prekių kainas galutiniams klientams ir investavimo galimybių sumažėjimą. Jos pabrėžia, kad atleidimo nuo mokesčio panaikinimas prieštarautų kitoms leidžiančioms nukrypti mokestinėms nuostatoms, kurioms Komisija pritaria, pvz., investicinėms dotacijoms arba nulinio tarifo PVM, kuriuo galima sumažinti vartojimo srautų sąnaudas.

11

4.6.   Procedūros tvarkaraštis

Procedūros tvarkaraštis

| (39) | Keli Prancūzijos jūrų uostų operatoriai Komisijos prašo sustabdyti vykdomą procedūrą, kol bus užbaigta dabartinė Europos uostų programa, ypač BBIR peržiūra ir reglamento, kuriuo nustatoma patekimo į uosto paslaugų rinką sistema ir uostų finansinis skaidrumas, pasiūlymas (toliau – reglamento dėl uostų paslaugų pasiūlymas) (12). Jie stebisi tuo, kaip greitai procedūra vykdoma prieš Prancūziją, nors Komisija su Nyderlandais keitėsi informacija apie dvidešimt metų prieš priimdama galutinį sprendimą. |
| --- | --- |

(39)

Keli Prancūzijos jūrų uostų operatoriai Komisijos prašo sustabdyti vykdomą procedūrą, kol bus užbaigta dabartinė Europos uostų programa, ypač BBIR peržiūra ir reglamento, kuriuo nustatoma patekimo į uosto paslaugų rinką sistema ir uostų finansinis skaidrumas, pasiūlymas (toliau – reglamento dėl uostų paslaugų pasiūlymas) (12). Jie stebisi tuo, kaip greitai procedūra vykdoma prieš Prancūziją, nors Komisija su Nyderlandais keitėsi informacija apie dvidešimt metų prieš priimdama galutinį sprendimą.

12

| (40) | Roterdamo uostas Komisijos prašo nukelti pelno mokesčio taikymą Nyderlandų uostams, kol bus atliktas sektoriaus tyrimas ir visiems Šiaurės Europos zonoje esantiems jūrų uostams (Šiaurės jūros pietų pakrantėje esantiems uostams) bus tuo pačiu metu taikomas mokestis, arba mokestį visiems Belgijos ir Prancūzijos uostams pradėti taikyti bent tuo pačiu metu ir greitai. |
| --- | --- |

(40)

Roterdamo uostas Komisijos prašo nukelti pelno mokesčio taikymą Nyderlandų uostams, kol bus atliktas sektoriaus tyrimas ir visiems Šiaurės Europos zonoje esantiems jūrų uostams (Šiaurės jūros pietų pakrantėje esantiems uostams) bus tuo pačiu metu taikomas mokestis, arba mokestį visiems Belgijos ir Prancūzijos uostams pradėti taikyti bent tuo pačiu metu ir greitai.

5.   PRIEMONIŲ VERTINIMAS

PRIEMONIŲ VERTINIMAS

5.1.   Valstybės pagalbos buvimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

Valstybės pagalbos buvimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

| (41) | SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(41)

SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

5.1.1.   Įmonės ir (arba) ekonominė veikla

Įmonės ir (arba) ekonominė veikla

5.1.1.1.   Bendroji informacija

Bendroji informacija

| (42) | Remiantis nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, įmone vadinamas bet kuris subjektas, kuris vykdo ekonominę veiklą, nepaisant jo teisinio statuso ir finansavimo būdo (13). Pasak Teisingumo Teismo, bet kokia veikla, susijusi su prekių ir paslaugų siūlymu rinkoje, yra ekonominė veikla (14). |
| --- | --- |

(42)

Remiantis nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, įmone vadinamas bet kuris subjektas, kuris vykdo ekonominę veiklą, nepaisant jo teisinio statuso ir finansavimo būdo (13). Pasak Teisingumo Teismo, bet kokia veikla, susijusi su prekių ir paslaugų siūlymu rinkoje, yra ekonominė veikla (14).

įmone vadinamas bet kuris subjektas, kuris vykdo ekonominę veiklą, nepaisant jo teisinio statuso ir finansavimo būdo

13

bet kokia veikla, susijusi su prekių ir paslaugų siūlymu rinkoje, yra ekonominė veikla

14

| (43) | Remdamasi teismo praktika (15), Komisija keliuose sprendimuose nustatė, kad uostų infrastruktūros komercinis eksploatavimas ir statyba yra ekonominė veikla (16). Pvz., komercinis uosto terminalo eksploatavimas, leidžiant juo naudotis už tam tikrą rinkliavą, yra ekonominė veikla (17). Be to, Teisingumo Teismas jau yra netiesiogiai, bet užtikrintai pripažinęs, kad kai kurios uostų operacijos yra ekonominio pobūdžio, ypač prekių ir bet kokių priemonių pakrovimas, iškrovimas, perkrovimas, sandėliavimas ir bendras transportavimas uoste (18). Šie principai taikomi ne tik jūrų, bet ir vidaus vandenų uostams (19). |
| --- | --- |

(43)

Remdamasi teismo praktika (15), Komisija keliuose sprendimuose nustatė, kad uostų infrastruktūros komercinis eksploatavimas ir statyba yra ekonominė veikla (16). Pvz., komercinis uosto terminalo eksploatavimas, leidžiant juo naudotis už tam tikrą rinkliavą, yra ekonominė veikla (17). Be to, Teisingumo Teismas jau yra netiesiogiai, bet užtikrintai pripažinęs, kad kai kurios uostų operacijos yra ekonominio pobūdžio, ypač prekių ir bet kokių priemonių pakrovimas, iškrovimas, perkrovimas, sandėliavimas ir bendras transportavimas uoste (18). Šie principai taikomi ne tik jūrų, bet ir vidaus vandenų uostams (19).

15

16

17

prekių ir bet kokių priemonių pakrovimas, iškrovimas, perkrovimas, sandėliavimas ir bendras transportavimas uoste

18

19

| (44) | Komisija neginčija, kad uostams gali būti pavesta vykdyti tam tikras valdžios institucijos ar neekonominio pobūdžio užduotis, tokias kaip laivų eismo kontrolė ir sauga (20) ar taršos stebėsena (21), ir kad vykdydami šias užduotis uostai nėra įmonės pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Komisija šiuo atžvilgiu patikslina, kad šios procedūros metu nagrinėjamas atleidimas nuo pelno mokesčio gali būti laikomas valstybės pagalba tik jei jis susijęs su pajamomis, gautomis vykdant ekonominę veiklą. Kita vertus, to, kad įstaiga vykdo valstybinę ar neekonominę veiklą, paprastai neužtenka, kad ji nebūtų laikoma įmone. Uostas laikomas įmone jei (tiek, kiek) jis faktiškai vykdo vienos ar kelių ekonominių sričių veiklą. |
| --- | --- |

(44)

Komisija neginčija, kad uostams gali būti pavesta vykdyti tam tikras valdžios institucijos ar neekonominio pobūdžio užduotis, tokias kaip laivų eismo kontrolė ir sauga (20) ar taršos stebėsena (21), ir kad vykdydami šias užduotis uostai nėra įmonės pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Komisija šiuo atžvilgiu patikslina, kad šios procedūros metu nagrinėjamas atleidimas nuo pelno mokesčio gali būti laikomas valstybės pagalba tik jei jis susijęs su pajamomis, gautomis vykdant ekonominę veiklą. Kita vertus, to, kad įstaiga vykdo valstybinę ar neekonominę veiklą, paprastai neužtenka, kad ji nebūtų laikoma įmone. Uostas laikomas įmone jei (tiek, kiek) jis faktiškai vykdo vienos ar kelių ekonominių sričių veiklą.

20

21

| (45) | Prancūzijos uostai gali vykdyti įvairių tipų ekonominę veiklą, susijusią su visokių paslaugų teikimų įvairiose rinkose (22). Pirma, uostai teikia bendrą paslaugą laivams, už atlygį suteikdami prieigą prie uosto infrastruktūros. Antra, kai kurie uostai taip pat už atlygį teikia konkretesnes paslaugas laivams, tokias kaip vairavimo, kėlimo, krovimo, prišvartavimo. Abiem pirmais atvejais uosto gaunamas atlygis paprastai vadinamas „uosto mokesčiu“ (23). Trečia, uostai už atlygį įmonėms leidžia naudotis tam tikra infrastruktūra ar sklypais – įmonės šias erdves išnaudoja siekdamos tenkinti savo pačių reikmes arba laivams teikti tam tikras pirmiau nurodytas uostų paslaugas (24). |
| --- | --- |

(45)

Prancūzijos uostai gali vykdyti įvairių tipų ekonominę veiklą, susijusią su visokių paslaugų teikimų įvairiose rinkose (22). Pirma, uostai teikia bendrą paslaugą laivams, už atlygį suteikdami prieigą prie uosto infrastruktūros. Antra, kai kurie uostai taip pat už atlygį teikia konkretesnes paslaugas laivams, tokias kaip vairavimo, kėlimo, krovimo, prišvartavimo. Abiem pirmais atvejais uosto gaunamas atlygis paprastai vadinamas „uosto mokesčiu“ (23). Trečia, uostai už atlygį įmonėms leidžia naudotis tam tikra infrastruktūra ar sklypais – įmonės šias erdves išnaudoja siekdamos tenkinti savo pačių reikmes arba laivams teikti tam tikras pirmiau nurodytas uostų paslaugas (24).

22

23

24

| (46) | Ne visi Prancūzijos uostai vykdo visą pirmiau nurodytą veiklą. Kaip mini kai kurie iš jų, DJU iš principo nebegali eksploatuoti įrangos, naudojamos su laivais susijusiems pakrovimo, iškrovimo, krovinių tvarkymo ir sandėliavimo veiksmams (Prancūzijos Transporto kodekso L. 5312–4 straipsnis). Tačiau panašu, kad kai kurie DJU ir toliau eksploatuoja šią įrangą bei teikia atitinkamas paslaugas (25). |
| --- | --- |

(46)

Ne visi Prancūzijos uostai vykdo visą pirmiau nurodytą veiklą. Kaip mini kai kurie iš jų, DJU iš principo nebegali eksploatuoti įrangos, naudojamos su laivais susijusiems pakrovimo, iškrovimo, krovinių tvarkymo ir sandėliavimo veiksmams (Prancūzijos Transporto kodekso L. 5312–4 straipsnis). Tačiau panašu, kad kai kurie DJU ir toliau eksploatuoja šią įrangą bei teikia atitinkamas paslaugas (25).

iš principo

įrangos, naudojamos su laivais susijusiems pakrovimo, iškrovimo, krovinių tvarkymo ir sandėliavimo veiksmams

25

| (47) | Jei valstybės institucija turi plačią diskreciją apibrėždama tą ekonominę veiklą, kuri galėtų būti visuotinės ekonominės svarbos paslaugos (toliau – VESP), tai nereiškia, kad ta veikla negali būti ekonominio pobūdžio. Tačiau remiantis nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika pati sąvoka „ekonominė veikla“ išplaukia iš faktinių aplinkybių, būtent to, kad egzistuoja atitinkamų paslaugų rinka, ir nepriklauso nuo šalies sprendimų ar diskrecijos. Todėl net jei laikytume, kad jog uostų veikla pagal Bendrojo mokesčių kodekso nuostatas iš tiesų nėra siekiama pelno, to nepakaktų, kad ši veikla, remiantis valstybės pagalbą reguliuojančiais teisės aktais, nebūtų laikoma neekonomine. Be to, vien to, kad uostų vykdomus įgaliojimus jiems priskyrė valstybė, neužtenka nagrinėjamai veiklai apibūdinti neekonomine. Visos VESP iš tiesų yra įmonėms valstybės pavestos užduotys. Tačiau VESP reiškia ir tai, kad vykdoma ekonominė veikla. |
| --- | --- |

(47)

Jei valstybės institucija turi plačią diskreciją apibrėždama tą ekonominę veiklą, kuri galėtų būti visuotinės ekonominės svarbos paslaugos (toliau – VESP), tai nereiškia, kad ta veikla negali būti ekonominio pobūdžio. Tačiau remiantis nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika pati sąvoka „ekonominė veikla“ išplaukia iš faktinių aplinkybių, būtent to, kad egzistuoja atitinkamų paslaugų rinka, ir nepriklauso nuo šalies sprendimų ar diskrecijos. Todėl net jei laikytume, kad jog uostų veikla pagal Bendrojo mokesčių kodekso nuostatas iš tiesų nėra siekiama pelno, to nepakaktų, kad ši veikla, remiantis valstybės pagalbą reguliuojančiais teisės aktais, nebūtų laikoma neekonomine. Be to, vien to, kad uostų vykdomus įgaliojimus jiems priskyrė valstybė, neužtenka nagrinėjamai veiklai apibūdinti neekonomine. Visos VESP iš tiesų yra įmonėms valstybės pavestos užduotys. Tačiau VESP reiškia ir tai, kad vykdoma ekonominė veikla.

| (48) | Be to, aplinkybė, kad kai kurie uostai galėtų būti laikomi kritinės svarbos įrenginiais pagal Prancūzijos gynybos kodekso L. 1332–1, nereiškia, kad uostų veikla laikytina esmine valstybės funkcija pagal valstybės pagalbą reguliuojančius teisės aktus. Kritiškai svarbia tautos gyvenimui gali būti laikoma ir įvairi ekonominė veikla, vykdoma energetikos, telekomunikacijų ir transporto srityse, tačiau tai nereiškia, kad ji nėra ekonominio pobūdžio. Komisija taip pat pažymi, kad Gynybos kodekse (L. 1332–4, L. 1332–5 ir L. 1332–6 straipsniuose) bent keliems tiksliniams veiklos vykdytojams aiškiai taikomas įmonės apibūdinimas. |
| --- | --- |

(48)

Be to, aplinkybė, kad kai kurie uostai galėtų būti laikomi kritinės svarbos įrenginiais pagal Prancūzijos gynybos kodekso L. 1332–1, nereiškia, kad uostų veikla laikytina esmine valstybės funkcija pagal valstybės pagalbą reguliuojančius teisės aktus. Kritiškai svarbia tautos gyvenimui gali būti laikoma ir įvairi ekonominė veikla, vykdoma energetikos, telekomunikacijų ir transporto srityse, tačiau tai nereiškia, kad ji nėra ekonominio pobūdžio. Komisija taip pat pažymi, kad Gynybos kodekse (L. 1332–4, L. 1332–5 ir L. 1332–6 straipsniuose) bent keliems tiksliniams veiklos vykdytojams aiškiai taikomas įmonės apibūdinimas.

| (49) | Be to, teiginys, kad DJU esą atitinka šeštosios PVM direktyvos (26) 4 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus, kuriuos Teisingumo Teismas nagrinėjo byloje C-276/97, šiuo atveju nėra aktualus. Tame PVM direktyvos straipsnyje numatyta, kad valstybinės, regioninės ir vietinės valdžios institucijos ir viešosios teisės reguliuojamos kitos įstaigos nelaikomos apmokestinamaisiais asmenimis, kai vykdo veiklą ar sandorius, kuriuos jie vykdo kaip valdžios institucijos, net renkant mokesčius, rinkliavas, įmokas ar kitus su šia veikla ar sandoriais susijusius mokesčius, o Teisingumo Teismas mano, kad veikla, kurią subjektai vykdo kaip valdžios institucijos pagal šeštosios direktyvos 4 straipsnio 5 dalies pirmą pastraipą, yra veikla, kurią vykdo viešosios teisės subjektai pagal jiems taikomą specialią teisinę sistemą (27). Nors galima daryti prielaidą, kad uostai vykdo veiklą pagal jiems taikomą specialią teisinę sistemą, ši ypatybė savaime nereiškia, kad jiems neturi būti taikomas PVM (28). Atleidimas nuo mokesčio ne tik nepaneigia vykdomos veiklos ekonominio pobūdžio, bet ir jį patvirtina, nes toks atleidimas (kuris tiesiogiai veikia mokesčio mokėtojo statusą) turi prasmę tik jei veikla yra ekonominė (29). Svarbiausia, šis kriterijus (veiklos vykdymą pagal viešosioms įstaigoms taikomą specialią teisinę sistemą), kurį Teismas išplėtojo remdamasis PVM direktyvos 4 straipsnio 5 dalimi, neturi ekvivalento valstybės pagalbą reguliuojančiuose teisės aktuose. Priešingai – remiantis 43 konstatuojamojoje dalyje nurodyta Teismo praktika, veiklos vykdytojams taikomos teisės sistemos neužtenka, kad būtų atmesta prielaida, jog vykdoma ekonominė veikla pagal SESV 107 straipsnį. |
| --- | --- |

(49)

Be to, teiginys, kad DJU esą atitinka šeštosios PVM direktyvos (26) 4 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus, kuriuos Teisingumo Teismas nagrinėjo byloje C-276/97, šiuo atveju nėra aktualus. Tame PVM direktyvos straipsnyje numatyta, kad valstybinės, regioninės ir vietinės valdžios institucijos ir viešosios teisės reguliuojamos kitos įstaigos nelaikomos apmokestinamaisiais asmenimis, kai vykdo veiklą ar sandorius, kuriuos jie vykdo kaip valdžios institucijos, net renkant mokesčius, rinkliavas, įmokas ar kitus su šia veikla ar sandoriais susijusius mokesčius, o Teisingumo Teismas mano, kad veikla, kurią subjektai vykdo kaip valdžios institucijos pagal šeštosios direktyvos 4 straipsnio 5 dalies pirmą pastraipą, yra veikla, kurią vykdo viešosios teisės subjektai pagal jiems taikomą specialią teisinę sistemą (27). Nors galima daryti prielaidą, kad uostai vykdo veiklą pagal jiems taikomą specialią teisinę sistemą, ši ypatybė savaime nereiškia, kad jiems neturi būti taikomas PVM (28). Atleidimas nuo mokesčio ne tik nepaneigia vykdomos veiklos ekonominio pobūdžio, bet ir jį patvirtina, nes toks atleidimas (kuris tiesiogiai veikia mokesčio mokėtojo statusą) turi prasmę tik jei veikla yra ekonominė (29). Svarbiausia, šis kriterijus (veiklos vykdymą pagal viešosioms įstaigoms taikomą specialią teisinę sistemą), kurį Teismas išplėtojo remdamasis PVM direktyvos 4 straipsnio 5 dalimi, neturi ekvivalento valstybės pagalbą reguliuojančiuose teisės aktuose. Priešingai – remiantis 43 konstatuojamojoje dalyje nurodyta Teismo praktika, veiklos vykdytojams taikomos teisės sistemos neužtenka, kad būtų atmesta prielaida, jog vykdoma ekonominė veikla pagal SESV 107 straipsnį.

26

valstybinės, regioninės ir vietinės valdžios institucijos ir viešosios teisės reguliuojamos kitos įstaigos nelaikomos apmokestinamaisiais asmenimis, kai vykdo veiklą ar sandorius, kuriuos jie vykdo kaip valdžios institucijos, net renkant mokesčius, rinkliavas, įmokas ar kitus su šia veikla ar sandoriais susijusius mokesčius

veikla, kurią subjektai vykdo kaip valdžios institucijos pagal šeštosios direktyvos 4 straipsnio 5 dalies pirmą pastraipą, yra veikla, kurią vykdo viešosios teisės subjektai pagal jiems taikomą specialią teisinę sistemą

27

28

29

| (50) | Be to, aplinkybės, kad uostai vykdo veiklą ar jos nevykdo tik dėl komercinių priežasčių, siekdami kuo labiau padidinti pelną, kad jie teikia pirmenybę ar jos neteikia visuotinei svarbai, o ne investicijų grąžai, kad jie siekia ar nesiekia pelno ir kad jie nuolat reinvestuoja pelną ar jo nuolat nereinvestuoja, taip pat nepakanka, kad veikla, kurią vykdant rinkoje siūlomos prekės ar paslaugos, nebūtų laikoma ekonomine (30). Be to, Komisija pažymi, kad kai kurie Prancūzijos uostai gauna pelno, o dividendus perveda valstybei (31), vadinasi, savo pelno į infrastruktūrą nuolat nereinvestuoja. |
| --- | --- |

(50)

Be to, aplinkybės, kad uostai vykdo veiklą ar jos nevykdo tik dėl komercinių priežasčių, siekdami kuo labiau padidinti pelną, kad jie teikia pirmenybę ar jos neteikia visuotinei svarbai, o ne investicijų grąžai, kad jie siekia ar nesiekia pelno ir kad jie nuolat reinvestuoja pelną ar jo nuolat nereinvestuoja, taip pat nepakanka, kad veikla, kurią vykdant rinkoje siūlomos prekės ar paslaugos, nebūtų laikoma ekonomine (30). Be to, Komisija pažymi, kad kai kurie Prancūzijos uostai gauna pelno, o dividendus perveda valstybei (31), vadinasi, savo pelno į infrastruktūrą nuolat nereinvestuoja.

30

31

| (51) | Galiausiai, Prancūzijos institucijų argumentas, kad SESV yra specialus (93) straipsnis, susijęs su valstybės pagalba transporto sričiai, tik patvirtina, jog transporto veikla yra ekonominė (priešingu atveju tai nebūtų valstybės pagalba). |
| --- | --- |

(51)

Galiausiai, Prancūzijos institucijų argumentas, kad SESV yra specialus (93) straipsnis, susijęs su valstybės pagalba transporto sričiai, tik patvirtina, jog transporto veikla yra ekonominė (priešingu atveju tai nebūtų valstybės pagalba).

5.1.1.2.   Dėl prieigos prie uosto infrastruktūros apskritai

Dėl prieigos prie uosto infrastruktūros apskritai

| (52) | Konkrečiau kalbant apie uostų siūlomas paslaugas, kurios teikiamos už uostų mokesčius, tai, kad uostų mokesčių struktūra nustatoma šalies mastu, o rinkliavas patvirtina valstybės institucija, savaime nereiškia, kad šios paslaugos nėra ekonominio pobūdžio (32). Havro DJU minėtoje byloje C-343/95 Teisingumo Teismas daugiausia rėmėsi vykdomos veiklos pobūdžiu, siekdamas įvertinti jos ekonominį pobūdį (žr. 18 ir 23 konstatuojamąsias dalis), o papildomai – ir tuo, kad tarifai buvo patvirtinti šalies mastu. Beje, nagrinėjamuoju atveju pagal Prancūzijos Transporto kodeksą (33) uostai patys yra atsakingi už tarifų nustatymą. |
| --- | --- |

(52)

Konkrečiau kalbant apie uostų siūlomas paslaugas, kurios teikiamos už uostų mokesčius, tai, kad uostų mokesčių struktūra nustatoma šalies mastu, o rinkliavas patvirtina valstybės institucija, savaime nereiškia, kad šios paslaugos nėra ekonominio pobūdžio (32). Havro DJU minėtoje byloje C-343/95 Teisingumo Teismas daugiausia rėmėsi vykdomos veiklos pobūdžiu, siekdamas įvertinti jos ekonominį pobūdį (žr. 18 ir 23 konstatuojamąsias dalis), o papildomai – ir tuo, kad tarifai buvo patvirtinti šalies mastu. Beje, nagrinėjamuoju atveju pagal Prancūzijos Transporto kodeksą (33) uostai patys yra atsakingi už tarifų nustatymą.

32

33

| (53) | Kalbėdama apie Havro DJU pateiktą nuorodą į 2004 m. spalio 20 d. Komisijos sprendimą byloje N 520/200[3] (***), Komisija nurodo, kad jos sprendimų praktika nuo 2004 m. pasikeitė dėl pasikeitusios Teisingumo Teismas praktikos. Prieigos prie uostų infrastruktūros statyba ir priežiūra, kai šią infrastruktūrą gali naudoti visi naudotojai nediskriminuojamai ir už tai neimant atlygio, paprastai laikomos bendromis valstybės finansuojamomis priemonėmis, kurias ji taiko vykdydama jūrų transporto plėtros įsipareigojimus. Išskyrus kai dėl tam tikrų bylos ypatumų darytina priešinga išvada, Komisija iš principo mano, kad prieigos infrastruktūra už uosto ribų teikia naudą visai jūrų laivybos bendruomenei, o jos viešasis finansavimas nėra valstybės pagalba. Ir priešingai – laikoma, kad uoste esančios prieigos infrastruktūros viešasis finansavimas iš principo naudingas būtent paties uosto eksploatavimui, todėl yra valstybės pagalba (34). |
| --- | --- |

(53)

Kalbėdama apie Havro DJU pateiktą nuorodą į 2004 m. spalio 20 d. Komisijos sprendimą byloje N 520/200[3] (***), Komisija nurodo, kad jos sprendimų praktika nuo 2004 m. pasikeitė dėl pasikeitusios Teisingumo Teismas praktikos. Prieigos prie uostų infrastruktūros statyba ir priežiūra, kai šią infrastruktūrą gali naudoti visi naudotojai nediskriminuojamai ir už tai neimant atlygio, paprastai laikomos bendromis valstybės finansuojamomis priemonėmis, kurias ji taiko vykdydama jūrų transporto plėtros įsipareigojimus. Išskyrus kai dėl tam tikrų bylos ypatumų darytina priešinga išvada, Komisija iš principo mano, kad prieigos infrastruktūra už uosto ribų teikia naudą visai jūrų laivybos bendruomenei, o jos viešasis finansavimas nėra valstybės pagalba. Ir priešingai – laikoma, kad uoste esančios prieigos infrastruktūros viešasis finansavimas iš principo naudingas būtent paties uosto eksploatavimui, todėl yra valstybės pagalba (34).

34

5.1.1.3.   Dėl leidimo įmonėms naudotis tam tikrais sklypais ir infrastruktūra už atlygį

Dėl leidimo įmonėms naudotis tam tikrais sklypais ir infrastruktūra už atlygį

| (54) | Iš Komisijos sprendimo byloje SA.36346 (35), minėto 2016 m. liepos 19 d. komunikato 17 punkto f papunktyje, negalima daryti išvados, kad uostų teritorijos valdymas ar eksploatavimas, būtent sklypų ir infrastruktūros nuoma ar leidimas naudotis jais už atlygį, nėra ekonominė veikla. Byla SA.36346 buvo iš tiesų susijusi su parama viešiesiems sklypams atnaujinti, o ne su sklypų nuoma už atlygį. |
| --- | --- |

(54)

Iš Komisijos sprendimo byloje SA.36346 (35), minėto 2016 m. liepos 19 d. komunikato 17 punkto f papunktyje, negalima daryti išvados, kad uostų teritorijos valdymas ar eksploatavimas, būtent sklypų ir infrastruktūros nuoma ar leidimas naudotis jais už atlygį, nėra ekonominė veikla. Byla SA.36346 buvo iš tiesų susijusi su parama viešiesiems sklypams atnaujinti, o ne su sklypų nuoma už atlygį.

35

| (55) | Apskritai viešosios valdos nuoma už atlygį yra ekonominė veikla, ypač kai uosto sutarties šalis teikia paslaugas savo klientams (36). Beje, nagrinėjamuoju atveju Prancūzijos administracija pati jau anksčiau išreiškė nuomonę, kad sklypo nuomos pajamoms (nuomos rinkliavoms) turi būti taikomas pajamų mokestis net ir pagal nacionalinę teisę (37). Iš Viešųjų finansų generalinio direktorato paskelbtų mokesčių teisės aktų komentarų (Prancūzijos mokesčių administratoriaus oficialiosios doktrinos) (38) taip pat matyti, kad viso uosto ar jo dalies koncesijos rinkliavoms (pvz., viešosios įrangos naudojimo koncesijai) taikomas PVM, o tai yra dar vienas jų ekonominio pobūdžio įrodymas. |
| --- | --- |

(55)

Apskritai viešosios valdos nuoma už atlygį yra ekonominė veikla, ypač kai uosto sutarties šalis teikia paslaugas savo klientams (36). Beje, nagrinėjamuoju atveju Prancūzijos administracija pati jau anksčiau išreiškė nuomonę, kad sklypo nuomos pajamoms (nuomos rinkliavoms) turi būti taikomas pajamų mokestis net ir pagal nacionalinę teisę (37). Iš Viešųjų finansų generalinio direktorato paskelbtų mokesčių teisės aktų komentarų (Prancūzijos mokesčių administratoriaus oficialiosios doktrinos) (38) taip pat matyti, kad viso uosto ar jo dalies koncesijos rinkliavoms (pvz., viešosios įrangos naudojimo koncesijai) taikomas PVM, o tai yra dar vienas jų ekonominio pobūdžio įrodymas.

36

37

38

5.1.1.4.   Dėl dugno gilinimo

Dėl dugno gilinimo

| (56) | Prieigos prie uostų infrastruktūros statyba ir priežiūra, būtent upių, prieigos vandenkelių ir kanalų dugno gilinimas, kai šią infrastruktūrą gali naudoti visi naudotojai be išimties ir atlygio, paprastai laikomos bendromis valstybės finansuojamomis priemonėmis, kurias ji taiko vykdydama jūrų transporto plėtros įsipareigojimus. Paprastai Komisija skirsto atvejus pagal tai, ar prieigos infrastruktūra yra uoste, ar už jo ribų ir ar ji prieinama plačiajai visuomenei. Išskyrus kai dėl tam tikrų bylos ypatumų darytina priešinga išvada, Komisija iš principo mano, kad prieigos infrastruktūra už uosto ribų teikia naudą visai jūrų laivybos bendruomenei, o jos viešasis finansavimas nėra valstybės pagalba. Ir priešingai – laikoma, kad uoste esančios prieigos infrastruktūros viešasis finansavimas iš principo naudingas būtent paties uosto eksploatavimui, todėl yra valstybės pagalba (39). |
| --- | --- |

(56)

Prieigos prie uostų infrastruktūros statyba ir priežiūra, būtent upių, prieigos vandenkelių ir kanalų dugno gilinimas, kai šią infrastruktūrą gali naudoti visi naudotojai be išimties ir atlygio, paprastai laikomos bendromis valstybės finansuojamomis priemonėmis, kurias ji taiko vykdydama jūrų transporto plėtros įsipareigojimus. Paprastai Komisija skirsto atvejus pagal tai, ar prieigos infrastruktūra yra uoste, ar už jo ribų ir ar ji prieinama plačiajai visuomenei. Išskyrus kai dėl tam tikrų bylos ypatumų darytina priešinga išvada, Komisija iš principo mano, kad prieigos infrastruktūra už uosto ribų teikia naudą visai jūrų laivybos bendruomenei, o jos viešasis finansavimas nėra valstybės pagalba. Ir priešingai – laikoma, kad uoste esančios prieigos infrastruktūros viešasis finansavimas iš principo naudingas būtent paties uosto eksploatavimui, todėl yra valstybės pagalba (39).

39

| (57) | Antai Komisija yra paskelbusi, kad upės žiotyse vykdomas dugno gilinimas, dėl kurio pagerėtų prieiga prie upės ir tai būtų naudinga visiems upės žiotyse bei palei vidinius navigacinius kelius išsidėsčiusiems veiklos vykdytojams, yra bendra priemonė, teikianti naudą visai jūrų laivybos bendruomenei. Todėl Komisija šioje byloje laikėsi nuomonės, kad dugno gilinimas nėra ekonominė veikla (40). |
| --- | --- |

(57)

Antai Komisija yra paskelbusi, kad upės žiotyse vykdomas dugno gilinimas, dėl kurio pagerėtų prieiga prie upės ir tai būtų naudinga visiems upės žiotyse bei palei vidinius navigacinius kelius išsidėsčiusiems veiklos vykdytojams, yra bendra priemonė, teikianti naudą visai jūrų laivybos bendruomenei. Todėl Komisija šioje byloje laikėsi nuomonės, kad dugno gilinimas nėra ekonominė veikla (40).

40

5.1.1.5.   Dėl papildomo ar pagrindinio ekonominės veiklos pobūdžio

Dėl papildomo ar pagrindinio ekonominės veiklos pobūdžio

| (58) | Tai, kad kokios nors įmonės ekonominė veikla sudaro mažesnę dalį ar yra nereikšminga jos neekonominės veiklos dalis, iš principo nesuteikia teisės šiai ekonominei veiklai netaikyti valstybės pagalbos taisyklių. |
| --- | --- |

(58)

Tai, kad kokios nors įmonės ekonominė veikla sudaro mažesnę dalį ar yra nereikšminga jos neekonominės veiklos dalis, iš principo nesuteikia teisės šiai ekonominei veiklai netaikyti valstybės pagalbos taisyklių.

| (59) | Be to, net ir atskirai nevertinant, kurią kiekvieno uosto veiklos dalį sudaro ekonominė veikla, iš ankstesnių duomenų matyti, kad labai didelė dalis veiklos, kurią kai kurios suinteresuotosios šalys ir Prancūzijos institucijos laiko neekonomine, iš tiesų yra ekonominio pobūdžio. Be to, uosto mokesčiai ir koncesijų rinkliavos sudaro didžiausią dalį didžiųjų jūrų uostų pajamų (41) ir labai prisideda prie uostų formuojamos teigiamos pelno mokesčio bazės. |
| --- | --- |

(59)

Be to, net ir atskirai nevertinant, kurią kiekvieno uosto veiklos dalį sudaro ekonominė veikla, iš ankstesnių duomenų matyti, kad labai didelė dalis veiklos, kurią kai kurios suinteresuotosios šalys ir Prancūzijos institucijos laiko neekonomine, iš tiesų yra ekonominio pobūdžio. Be to, uosto mokesčiai ir koncesijų rinkliavos sudaro didžiausią dalį didžiųjų jūrų uostų pajamų (41) ir labai prisideda prie uostų formuojamos teigiamos pelno mokesčio bazės.

41

| (60) | Galiausiai Komisija pritaria, kad visam infrastruktūros finansavimui galėtų būti netaikomos valstybės pagalbos taisyklės, kai ši infrastruktūra naudojama beveik tik neekonominei veiklai ir kad naudojimas ekonominiais tikslais yra tik papildomas (42). Tačiau tai, kad uostai vykdo neekonominę veiklą užimamoje teritorijoje, nereiškia, kad pati uosto infrastruktūra yra naudojama beveik tik neekonominei veiklai ar kad ekonominė veikla papildo neekonominę veiklą. |
| --- | --- |

(60)

Galiausiai Komisija pritaria, kad visam infrastruktūros finansavimui galėtų būti netaikomos valstybės pagalbos taisyklės, kai ši infrastruktūra naudojama beveik tik neekonominei veiklai ir kad naudojimas ekonominiais tikslais yra tik papildomas (42). Tačiau tai, kad uostai vykdo neekonominę veiklą užimamoje teritorijoje, nereiškia, kad pati uosto infrastruktūra yra naudojama beveik tik neekonominei veiklai ar kad ekonominė veikla papildo neekonominę veiklą.

42

5.1.1.6.   Išvada

Išvada

| (61) | Autonominiai uostai (kurių dauguma tapo DJU, išskyrus Paryžiaus ir Strasbūro autonominius upių uostus), jūrų prekybos rūmai, uostų įrangą administruojantys prekybos ir pramonės rūmai, valstybei nuosavybės teise priklausančių jūrų uostų viešosios įrangos naudojimo koncesiją turinčios savivaldybės ir vietoj jų šią įrangą eksploatuojančios įmonės, tiesiogiai eksploatuojančios infrastruktūrą ar teikiančios paslaugas tam tikrame uoste, dėl jų vykdomos 45 konstatuojamojoje dalyje nurodytos ekonominės veiklos laikytini įmonėmis pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(61)

Autonominiai uostai (kurių dauguma tapo DJU, išskyrus Paryžiaus ir Strasbūro autonominius upių uostus), jūrų prekybos rūmai, uostų įrangą administruojantys prekybos ir pramonės rūmai, valstybei nuosavybės teise priklausančių jūrų uostų viešosios įrangos naudojimo koncesiją turinčios savivaldybės ir vietoj jų šią įrangą eksploatuojančios įmonės, tiesiogiai eksploatuojančios infrastruktūrą ar teikiančios paslaugas tam tikrame uoste, dėl jų vykdomos 45 konstatuojamojoje dalyje nurodytos ekonominės veiklos laikytini įmonėmis pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

5.1.2.   Valstybės ištekliai ir priemonės priskyrimas valstybei

Valstybės ištekliai ir priemonės priskyrimas valstybei

| (62) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės pagalba gali būti tik valstybės arba iš valstybinių išteklių suteikta pagalba. Remiantis nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, išteklių, kurie iš principo turėtų būti grąžinami į valstybės biudžetą, atsisakymas, remiantis šia nuostata, yra valstybinių išteklių perdavimas (43). |
| --- | --- |

(62)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės pagalba gali būti tik valstybės arba iš valstybinių išteklių suteikta pagalba. Remiantis nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, išteklių, kurie iš principo turėtų būti grąžinami į valstybės biudžetą, atsisakymas, remiantis šia nuostata, yra valstybinių išteklių perdavimas (43).

43

| (63) | Prancūzijos valstybė, atleidusi Prancūzijos uostų operatorius nuo mokesčio, atsisakė mokestinių pajamų, todėl šis atleidimas nuo mokesčio reiškia valstybinių išteklių perdavimą pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Kadangi šis atleidimas nuo mokesčio padarytas keliais ministro sprendimais, jis taip pat priskirtinas Prancūzijos atsakomybei. |
| --- | --- |

(63)

Prancūzijos valstybė, atleidusi Prancūzijos uostų operatorius nuo mokesčio, atsisakė mokestinių pajamų, todėl šis atleidimas nuo mokesčio reiškia valstybinių išteklių perdavimą pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Kadangi šis atleidimas nuo mokesčio padarytas keliais ministro sprendimais, jis taip pat priskirtinas Prancūzijos atsakomybei.

5.1.3.   Ekonominis pranašumas

Ekonominis pranašumas

| (64) | Kad nagrinėjama priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, gavėjui ji turi suteikti finansinį pranašumą. „Pranašumo“ sąvoka apima ne tik naudingas paslaugas, bet ir priemones, kuriomis įvairiais būdais mažinami įprasti iš įmonės biudžeto mokami mokesčiai (44). |
| --- | --- |

(64)

Kad nagrinėjama priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, gavėjui ji turi suteikti finansinį pranašumą. „Pranašumo“ sąvoka apima ne tik naudingas paslaugas, bet ir priemones, kuriomis įvairiais būdais mažinami įprasti iš įmonės biudžeto mokami mokesčiai (44).

44

| (65) | Kaip nurodyta pirmiau, Prancūzijos mokesčių teisėje teigiama, kad autonominiai uostai, jūrų prekybos rūmai, uostų įrangą administruojantys prekybos ir pramonės rūmai, valstybei nuosavybės teise priklausančių jūrų uostų viešosios įrangos naudojimo koncesiją turinčios savivaldybės ir vietoj jų šią įrangą eksploatuojančios įmonės (45) dėl savo ekonominės veiklos turėtų mokėti pelno mokestį, tačiau yra nuo jo atleisti. Todėl šios įstaigos nepatiria su pelno mokesčiu, kurį paprastai moka Prancūzijos įmonės vykdydamos ekonominę veiklą, susijusių išlaidų. Taigi jos įgyja ekonominį pranašumą pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(65)

Kaip nurodyta pirmiau, Prancūzijos mokesčių teisėje teigiama, kad autonominiai uostai, jūrų prekybos rūmai, uostų įrangą administruojantys prekybos ir pramonės rūmai, valstybei nuosavybės teise priklausančių jūrų uostų viešosios įrangos naudojimo koncesiją turinčios savivaldybės ir vietoj jų šią įrangą eksploatuojančios įmonės (45) dėl savo ekonominės veiklos turėtų mokėti pelno mokestį, tačiau yra nuo jo atleisti. Todėl šios įstaigos nepatiria su pelno mokesčiu, kurį paprastai moka Prancūzijos įmonės vykdydamos ekonominę veiklą, susijusių išlaidų. Taigi jos įgyja ekonominį pranašumą pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

autonominiai uostai, jūrų prekybos rūmai, uostų įrangą administruojantys prekybos ir pramonės rūmai, valstybei nuosavybės teise priklausančių jūrų uostų viešosios įrangos naudojimo koncesiją turinčios savivaldybės ir vietoj jų šią įrangą eksploatuojančios įmonės

45

| (66) | Be to, teiginys, kad atleidimas nuo pelno mokesčio kompensuoja papildomas išlaidas, atsirandančias vykdant valdžios institucijos suteiktus visuotinės svarbos įgaliojimus, galėtų leisti abejoti, kad įgytas pranašumas, tik jei suma, gauta įgijus pranašumą dėl atleidimo nuo mokesčio, iš tiesų būtų skirta su visuotinės svarbos įgaliojimų vykdymu susijusioms papildomoms išlaidoms kompensuoti ir apsiribotų grynomis papildomomis išlaidomis, susijusiomis su šių įgaliojimų vykdymu (būtų laikomasi kompensacijos permokos nebuvimo principo) (46). Nagrinėjamu atveju taip nėra. Iš tiesų nė vienoje nacionalinės teisės nuostatoje nėra jokio ryšio tarp atleidimo nuo pelno mokesčio ir galimų uostams suteiktų su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų (47). Nacionaline teise nėra garantuojama ir tai, kad kompensacijos dydis (t. y. nesumokėto pelno mokesčio dydis) apsiribotųdydžiu, būtinu visoms ar daliai išlaidų, atsiradusių vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus, padengti. Atleidimui nuo pelno mokesčio, kurio dydis proporcingas gautam pelnui, nėra taikoma viršutinė riba, todėl jis gali lemti pranašumą, neturintį nieko bendra su papildomomis išlaidomis, patirtomis vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus. Galiausiai Diunkerko DJU tvirtinimo, kad su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų išlaidos nuolat viršija teorinį pelno mokesčio dydį, neįrodo jokie skaičiai ar istoriniai duomenys; kadangi nėra jokios teisinės garantijos, kad kompensacijos permoka nėra (ir nebus) teikiama (net jei kompensacijos permoka nebuvo teikiama anksčiau), to neužtektų, kad būtų įvykdyta kompensacijos permokos nebuvimo sąlyga. |
| --- | --- |

(66)

Be to, teiginys, kad atleidimas nuo pelno mokesčio kompensuoja papildomas išlaidas, atsirandančias vykdant valdžios institucijos suteiktus visuotinės svarbos įgaliojimus, galėtų leisti abejoti, kad įgytas pranašumas, tik jei suma, gauta įgijus pranašumą dėl atleidimo nuo mokesčio, iš tiesų būtų skirta su visuotinės svarbos įgaliojimų vykdymu susijusioms papildomoms išlaidoms kompensuoti ir apsiribotų grynomis papildomomis išlaidomis, susijusiomis su šių įgaliojimų vykdymu (būtų laikomasi kompensacijos permokos nebuvimo principo) (46). Nagrinėjamu atveju taip nėra. Iš tiesų nė vienoje nacionalinės teisės nuostatoje nėra jokio ryšio tarp atleidimo nuo pelno mokesčio ir galimų uostams suteiktų su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų (47). Nacionaline teise nėra garantuojama ir tai, kad kompensacijos dydis (t. y. nesumokėto pelno mokesčio dydis) apsiribotųdydžiu, būtinu visoms ar daliai išlaidų, atsiradusių vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus, padengti. Atleidimui nuo pelno mokesčio, kurio dydis proporcingas gautam pelnui, nėra taikoma viršutinė riba, todėl jis gali lemti pranašumą, neturintį nieko bendra su papildomomis išlaidomis, patirtomis vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus. Galiausiai Diunkerko DJU tvirtinimo, kad su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų išlaidos nuolat viršija teorinį pelno mokesčio dydį, neįrodo jokie skaičiai ar istoriniai duomenys; kadangi nėra jokios teisinės garantijos, kad kompensacijos permoka nėra (ir nebus) teikiama (net jei kompensacijos permoka nebuvo teikiama anksčiau), to neužtektų, kad būtų įvykdyta kompensacijos permokos nebuvimo sąlyga.

46

47

5.1.4.   Atrankumas

Atrankumas

| (67) | Kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi būti atranki, t. y. ji turi teikti pirmenybę tam tikroms įmonėms ar tam tikrų prekių gamybai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį (48). |
| --- | --- |

(67)

Kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi būti atranki, t. y. ji turi teikti pirmenybę tam tikroms įmonėms ar tam tikrų prekių gamybai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį (48).

48

| (68) | Remiantis nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika (49), mokestinės priemonės, kuria sumažinami paprastai iš įmonės biudžeto mokami mokesčiai, materialinio atrankumo vertinimą sudaro trys etapai: pirma, reikia identifikuoti bendrą arba įprastą mokesčių sistemą (vadinamą atskaitos sistema), taikomą atitinkamoje valstybėje narėje. Antra, reikia nustatyti, ar nagrinėjama priemone nukrypstama nuo atskaitos sistemos taip, kad pagal šią priemonę diferencijuojami ūkio subjektai, kurie, atsižvelgiant į šios valstybės narės mokesčių sistemos tikslą, yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje. Jei taip ir yra, priemonė a priori yra atranki. Trečia, svarbu nustatyti, ar nukrypstančią priemonę galima pagrįsti tuo, kad atskaitos sistema yra bendro pobūdžio ar struktūros. Šiame trečiame etape valstybė narė privalo įrodyti, kad skirtingas mokestinis traktavimas atsiranda tiesiogiai iš pagrindinių ir svarbiausių jos mokesčių sistemos, kuri laikoma atskaitos sistema, principų (50). |
| --- | --- |

(68)

Remiantis nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika (49), mokestinės priemonės, kuria sumažinami paprastai iš įmonės biudžeto mokami mokesčiai, materialinio atrankumo vertinimą sudaro trys etapai: pirma, reikia identifikuoti bendrą arba įprastą mokesčių sistemą (vadinamą atskaitos sistema), taikomą atitinkamoje valstybėje narėje. Antra, reikia nustatyti, ar nagrinėjama priemone nukrypstama nuo atskaitos sistemos taip, kad pagal šią priemonę diferencijuojami ūkio subjektai, kurie, atsižvelgiant į šios valstybės narės mokesčių sistemos tikslą, yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje. Jei taip ir yra, priemonė a priori yra atranki. Trečia, svarbu nustatyti, ar nukrypstančią priemonę galima pagrįsti tuo, kad atskaitos sistema yra bendro pobūdžio ar struktūros. Šiame trečiame etape valstybė narė privalo įrodyti, kad skirtingas mokestinis traktavimas atsiranda tiesiogiai iš pagrindinių ir svarbiausių jos mokesčių sistemos, kuri laikoma atskaitos sistema, principų (50).

49

a priori

50

Atskaitos sistema

Atskaitos sistema

| (69) | Atskaitos sistema yra Prancūzijos pelno mokestis, paprastai renkamas nuo viso pelno ar pajamų, kuriuos gauna bendrovės ar kiti juridiniai asmenys (Bendrojo mokesčių kodekso 205 straipsnis). Pagal Bendrojo mokesčių kodekso 206 straipsnio 1 dalies ir 1654 straipsnio nuostatas pelno mokestis taikomas privatinės ar viešosios teisės juridiniams asmenims, užsiimantiems veikla ar vykdantiems operacijas, kuriomis siekiama pelno. Pagal Bendrojo mokesčių kodekso 4 priedo 165 straipsnio nuostatas pramoninio ar komercinio pobūdžio viešosios įstaigos gali būti apmokestinamos visais tiesioginiais mokesčiais ir kitais panašioms privačiosioms įmonėms taikomais mokesčiais. To paties kodekso 4 priedo 167 straipsnyje patikslinta, kad šios nuostatos taikomos būtent prekybos ir pramonės rūmams ir autonominiams uostams. Priėmus sprendimą pradėti procedūrą, šio aspekto nekomentavo nei Prancūzijos institucijos, nei suinteresuotosios trečiosios šalys. |
| --- | --- |

(69)

Atskaitos sistema yra Prancūzijos pelno mokestis, paprastai renkamas nuo viso pelno ar pajamų, kuriuos gauna bendrovės ar kiti juridiniai asmenys (Bendrojo mokesčių kodekso 205 straipsnis). Pagal Bendrojo mokesčių kodekso 206 straipsnio 1 dalies ir 1654 straipsnio nuostatas pelno mokestis taikomas privatinės ar viešosios teisės juridiniams asmenims, užsiimantiems veikla ar vykdantiems operacijas, kuriomis siekiama pelno. Pagal Bendrojo mokesčių kodekso 4 priedo 165 straipsnio nuostatas pramoninio ar komercinio pobūdžio viešosios įstaigos gali būti apmokestinamos visais tiesioginiais mokesčiais ir kitais panašioms privačiosioms įmonėms taikomais mokesčiais. To paties kodekso 4 priedo 167 straipsnyje patikslinta, kad šios nuostatos taikomos būtent prekybos ir pramonės rūmams ir autonominiams uostams. Priėmus sprendimą pradėti procedūrą, šio aspekto nekomentavo nei Prancūzijos institucijos, nei suinteresuotosios trečiosios šalys.

Nukrypimas nuo atskaitos sistemos

Nukrypimas nuo atskaitos sistemos

| (70) | Remiantis jau minėtais 1942 m. ir 1943 m. ministrų sprendimais, autonominiai uostai, jūrų prekybos rūmai, uostų įrangą administruojantys prekybos ir pramonės rūmai, valstybei nuosavybės teise priklausančių jūrų uostų viešosios įrangos naudojimo koncesiją turinčios savivaldybės ir vietoj jų šią įrangą eksploatuojančios įmonės atleidžiami nuo pelno mokesčio. Priešingai, nei teigia kai kurie Prancūzijos uostai, uostų atleidimas nuo pelno mokesčio išplaukia ne iš bendrų Bendrojo mokesčių kodekso (būtent jo 4 priedo 165 straipsnio) nuostatų ir to, kad uostų veikla nesiekiama pelno, o būtent iš 1942 m. ir 1943 m. ministrų sprendimų, kurie aiškiai nukrypsta nuo šių bendrų nuostatų ir kuriuose netiesiogiai laikoma, kad uostai vykdo ekonominę veiklą (51). Tai patvirtinta Valstybės Tarybos sprendimu, kurį cituoja suinteresuotosios šalys (52). |
| --- | --- |

(70)

Remiantis jau minėtais 1942 m. ir 1943 m. ministrų sprendimais, autonominiai uostai, jūrų prekybos rūmai, uostų įrangą administruojantys prekybos ir pramonės rūmai, valstybei nuosavybės teise priklausančių jūrų uostų viešosios įrangos naudojimo koncesiją turinčios savivaldybės ir vietoj jų šią įrangą eksploatuojančios įmonės atleidžiami nuo pelno mokesčio. Priešingai, nei teigia kai kurie Prancūzijos uostai, uostų atleidimas nuo pelno mokesčio išplaukia ne iš bendrų Bendrojo mokesčių kodekso (būtent jo 4 priedo 165 straipsnio) nuostatų ir to, kad uostų veikla nesiekiama pelno, o būtent iš 1942 m. ir 1943 m. ministrų sprendimų, kurie aiškiai nukrypsta nuo šių bendrų nuostatų ir kuriuose netiesiogiai laikoma, kad uostai vykdo ekonominę veiklą (51). Tai patvirtinta Valstybės Tarybos sprendimu, kurį cituoja suinteresuotosios šalys (52).

autonominiai uostai, jūrų prekybos rūmai, uostų įrangą administruojantys prekybos ir pramonės rūmai, valstybei nuosavybės teise priklausančių jūrų uostų viešosios įrangos naudojimo koncesiją turinčios savivaldybės ir vietoj jų šią įrangą eksploatuojančios įmonės

51

52

| (71) | Tačiau atskaitos sistemos tikslas yra apmokestinti bendrovių ir kitų juridinių asmenų pelną, todėl įstaigų, dėl kurių priimti 1942 m. ir 1943 m. ministro sprendimai, faktinė ir teisinė padėtis yra panaši į kitų bendrovių ar juridinių asmenų, kuriems taikomas šis mokestis, nes visos šios įmonės gauna pelno. Vadinasi, nagrinėjamu atleidimu nuo mokesčio nukrypstama nuo atskaitos mokesčių sistemos taisyklių. |
| --- | --- |

(71)

Tačiau atskaitos sistemos tikslas yra apmokestinti bendrovių ir kitų juridinių asmenų pelną, todėl įstaigų, dėl kurių priimti 1942 m. ir 1943 m. ministro sprendimai, faktinė ir teisinė padėtis yra panaši į kitų bendrovių ar juridinių asmenų, kuriems taikomas šis mokestis, nes visos šios įmonės gauna pelno. Vadinasi, nagrinėjamu atleidimu nuo mokesčio nukrypstama nuo atskaitos mokesčių sistemos taisyklių.

| (72) | Todėl, Komisijos nuomone, minėtų įstaigų atleidimas nuo mokesčio yra prima facie atrankus. |
| --- | --- |

(72)

Todėl, Komisijos nuomone, minėtų įstaigų atleidimas nuo mokesčio yra prima facie atrankus.

prima facie

| (73) | Tai, kad priemonė taikoma visiems Prancūzijos uostams, neleistų abejoti šia išvada, net jei laikytume, kad tai tiesa (53). Nagrinėjama priemonė iš tiesų nėra visuotinė atsižvelgiant į atskaitos sistemą, nes ji taikoma tik tam tikroms įmonėms (uostų operatoriams), nors jų faktinė ir teisinė padėtis yra panaši į kitų bendrovių ar juridinių asmenų, kuriems taikomas šis mokestis, t. y. visų pelną gaunančių įmonių. Priemonė yra bendra tik atsižvelgiant į tokią atskaitos sistemą, į kurią patektų tik patys uostai (1942 m. ir 1943 m. ministrų nutarimais sukurtos atskaitos sistemos), tačiau pirmiau šiame tekste buvo įrodyta, kad atskaitos sistemą sudaro bendros pelno mokesčio nuostatos, taikomos visų sektorių įmonėms. |
| --- | --- |

(73)

Tai, kad priemonė taikoma visiems Prancūzijos uostams, neleistų abejoti šia išvada, net jei laikytume, kad tai tiesa (53). Nagrinėjama priemonė iš tiesų nėra visuotinė atsižvelgiant į atskaitos sistemą, nes ji taikoma tik tam tikroms įmonėms (uostų operatoriams), nors jų faktinė ir teisinė padėtis yra panaši į kitų bendrovių ar juridinių asmenų, kuriems taikomas šis mokestis, t. y. visų pelną gaunančių įmonių. Priemonė yra bendra tik atsižvelgiant į tokią atskaitos sistemą, į kurią patektų tik patys uostai (1942 m. ir 1943 m. ministrų nutarimais sukurtos atskaitos sistemos), tačiau pirmiau šiame tekste buvo įrodyta, kad atskaitos sistemą sudaro bendros pelno mokesčio nuostatos, taikomos visų sektorių įmonėms.

53

| (74) | Be to, kadangi atskaitos sistemos tikslas yra visam bet kurio juridinio asmens pelnui taikyti pajamų mokestį, Prancūzijos institucijų ir suinteresuotųjų šalių minėtų ypatybių (uostams suteiktų įgaliojimų teikti paslaugas kitoms įmonėms, specialių įsipareigojimų, to, kad juos eksploatuoja PPR, konkurencijos nebuvimo, finansavimo uostų mokesčių būdu ir naudojimosi valdžios institucijos prerogatyvomis) neužtenka tam, kad būtų galima konstatuoti skirtingą faktinę ir teisinę situaciją. NET jei šios aplinkybės ir gali pagrįsti, kodėl uostų operatoriai, kuriems skirta vykdyti visuotinės svarbos įgaliojimus, yra ne tokie pelningi, todėl gauna mažiau apmokestinamų pajamų, jų neužtenka, kad gautam pelnui (neatsižvelgiant į išlaidas, atsirandančias vykdant visuotinės svarbos įgaliojimus) būtų netaikomas pelno mokestis. |
| --- | --- |

(74)

Be to, kadangi atskaitos sistemos tikslas yra visam bet kurio juridinio asmens pelnui taikyti pajamų mokestį, Prancūzijos institucijų ir suinteresuotųjų šalių minėtų ypatybių (uostams suteiktų įgaliojimų teikti paslaugas kitoms įmonėms, specialių įsipareigojimų, to, kad juos eksploatuoja PPR, konkurencijos nebuvimo, finansavimo uostų mokesčių būdu ir naudojimosi valdžios institucijos prerogatyvomis) neužtenka tam, kad būtų galima konstatuoti skirtingą faktinę ir teisinę situaciją. NET jei šios aplinkybės ir gali pagrįsti, kodėl uostų operatoriai, kuriems skirta vykdyti visuotinės svarbos įgaliojimus, yra ne tokie pelningi, todėl gauna mažiau apmokestinamų pajamų, jų neužtenka, kad gautam pelnui (neatsižvelgiant į išlaidas, atsirandančias vykdant visuotinės svarbos įgaliojimus) būtų netaikomas pelno mokestis.

| (75) | Beje, Prancūzijos administracija, atsakydama į prašymą sukurti autonomines pramoginių laivų prieplaukas valdančioms valstybinėms įmonėms palankią išimtinę mokesčių sistemą, jau pripažino, kad Europos Sąjungos konkurencijos taisyklės nenumato galimybės nukrypstančių mokestinių priemonių skirti konkrečiai veiklai (54). |
| --- | --- |

(75)

Beje, Prancūzijos administracija, atsakydama į prašymą sukurti autonomines pramoginių laivų prieplaukas valdančioms valstybinėms įmonėms palankią išimtinę mokesčių sistemą, jau pripažino, kad Europos Sąjungos konkurencijos taisyklės nenumato galimybės nukrypstančių mokestinių priemonių skirti konkrečiai veiklai (54).

Europos Sąjungos konkurencijos taisyklės nenumato galimybės nukrypstančių mokestinių priemonių skirti konkrečiai veiklai

54

Priemonės pateisinimas sistemos pobūdžiu ir struktūra

Priemonės pateisinimas sistemos pobūdžiu ir struktūra

| (76) | Prancūzijos institucijos nurodo, kad priemonė yra neatskiriama Prancūzijos mokesčių sistemos dalis jau daugiau kaip 70 metų, bet prabėgusio laiko neužtenka tam, kad nukrypimas nuo įprastų šios sistemos taisyklių būtų laikomas pateisinamu sistemos pobūdžiu ar struktūra. Tačiau prabėgęs laikas gali pateisinti procedūros taikymą esamoms pagalbos schemoms (žr. toliau). Beje, Komisija mano, kad nagrinėjamuoju atveju atskaitos sistemos pagrindas yra pelno apmokestinimas. Tačiau atleidimas nuo mokesčio, grindžiamas tik priklausymu tam tikrai įmonių kategorijai arba pripažįstamas tik tam tikroms įstatyme numatytoms įstaigoms, neatitinka šio pagrindo. |
| --- | --- |

(76)

Prancūzijos institucijos nurodo, kad priemonė yra neatskiriama Prancūzijos mokesčių sistemos dalis jau daugiau kaip 70 metų, bet prabėgusio laiko neužtenka tam, kad nukrypimas nuo įprastų šios sistemos taisyklių būtų laikomas pateisinamu sistemos pobūdžiu ar struktūra. Tačiau prabėgęs laikas gali pateisinti procedūros taikymą esamoms pagalbos schemoms (žr. toliau). Beje, Komisija mano, kad nagrinėjamuoju atveju atskaitos sistemos pagrindas yra pelno apmokestinimas. Tačiau atleidimas nuo mokesčio, grindžiamas tik priklausymu tam tikrai įmonių kategorijai arba pripažįstamas tik tam tikroms įstatyme numatytoms įstaigoms, neatitinka šio pagrindo.

| (77) | Galiausiai, vertindama kai kurių suinteresuotųjų asmenų tvirtinimą, kad nagrinėjama priemone nėra akivaizdžiai pažeidžiamas lygybės principas, Komisija pažymi, kad jei priemone ir nebūtų Prancūzijos teisėje akivaizdžiai pažeidžiamas lygybės principas, tai nereiškia, kad ji tiesiogiai kyla iš atskaitos sistemai būdingų pagrindinių ar svarbiausių principų arba [...] taikoma dėl sistemai būdingų mechanizmų, būtinų jos veikimui ir veiksmingumui užtikrinti (***) (55), remiantis valstybės pagalbai taikytina teise. Todėl, kaip matyti iš Konstitucinio Teismo sprendimo (56), vertinant lygybės principą Prancūzijos teisėje, atsižvelgiama į tikslus, kurių siekiama išimtine priemone, t. y. su mokesčiųsistema nesusijusius visuotinės svarbos tikslus, kuriais negali būti naudojamasi norint pateisinti priemonę mokesčių sistemos pobūdžiu ir struktūra. Nors į tikslus, nesusijusius su mokesčių sistema, galima atsižvelgti vertinant pagalbos suderinamumą, šie tikslai negali pateisinti nukrypti leidžiančios nuostatos atrankumo, todėl jie negali įrodyti ir valstybės pagalbos nebuvimo. Be to, Konstitucinio Teismo sprendimas, kurį mini suinteresuotosios šalys, susijęs ne su ministro sprendimais, kuriais uostai atleidžiami nuo pelno mokesčio, o su kitu teisės aktu, kuriuo sporto renginiai atleisti nuo mokesčio, kurio rinkimo pagrindas skiriasi nuo pelno mokesčio rinkimo pagrindo. |
| --- | --- |

(77)

Galiausiai, vertindama kai kurių suinteresuotųjų asmenų tvirtinimą, kad nagrinėjama priemone nėra akivaizdžiai pažeidžiamas lygybės principas, Komisija pažymi, kad jei priemone ir nebūtų Prancūzijos teisėje akivaizdžiai pažeidžiamas lygybės principas, tai nereiškia, kad ji tiesiogiai kyla iš atskaitos sistemai būdingų pagrindinių ar svarbiausių principų arba [...] taikoma dėl sistemai būdingų mechanizmų, būtinų jos veikimui ir veiksmingumui užtikrinti (***) (55), remiantis valstybės pagalbai taikytina teise. Todėl, kaip matyti iš Konstitucinio Teismo sprendimo (56), vertinant lygybės principą Prancūzijos teisėje, atsižvelgiama į tikslus, kurių siekiama išimtine priemone, t. y. su mokesčiųsistema nesusijusius visuotinės svarbos tikslus, kuriais negali būti naudojamasi norint pateisinti priemonę mokesčių sistemos pobūdžiu ir struktūra. Nors į tikslus, nesusijusius su mokesčių sistema, galima atsižvelgti vertinant pagalbos suderinamumą, šie tikslai negali pateisinti nukrypti leidžiančios nuostatos atrankumo, todėl jie negali įrodyti ir valstybės pagalbos nebuvimo. Be to, Konstitucinio Teismo sprendimas, kurį mini suinteresuotosios šalys, susijęs ne su ministro sprendimais, kuriais uostai atleidžiami nuo pelno mokesčio, o su kitu teisės aktu, kuriuo sporto renginiai atleisti nuo mokesčio, kurio rinkimo pagrindas skiriasi nuo pelno mokesčio rinkimo pagrindo.

akivaizdžiai pažeidžiamas lygybės principas

akivaizdžiai pažeidžiamas lygybės principas

tiesiogiai kyla iš atskaitos sistemai būdingų pagrindinių ar svarbiausių principų arba [...] taikoma dėl sistemai būdingų mechanizmų, būtinų jos veikimui ir veiksmingumui užtikrinti

55

56

| (78) | Todėl Komisija mano, kad atleidimas nuo pelno mokesčio negali būti pateisinamas Prancūzijos mokesčių sistemos pobūdžiu ir struktūra. |
| --- | --- |

(78)

Todėl Komisija mano, kad atleidimas nuo pelno mokesčio negali būti pateisinamas Prancūzijos mokesčių sistemos pobūdžiu ir struktūra.

5.1.5.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis tarpusavio prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis tarpusavio prekybai

| (79) | Kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipyti arba galėti iškraipyti konkurenciją. Abu kriterijai glaudžiai susiję. |
| --- | --- |

(79)

Kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipyti arba galėti iškraipyti konkurenciją. Abu kriterijai glaudžiai susiję.

| (80) | Kaip Teismas priminė SprendimeEventech (57),






  „65 | [...] pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką, siekiant nacionalinę priemonę kvalifikuoti kaip valstybės pagalbą, neprivaloma konstatuoti, kad ši pagalba turėjo realią įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai ar kad realiai iškraipė konkurenciją; reikia tik išsiaiškinti, ar tokia pagalba gali daryti poveikį šiai prekybai ir iškraipyti konkurenciją (Sprendimo Libert ir kt., C-197/11 ir C-203/11, ES:C:2013:288, 76 punktas ir jame nurodyta teismo praktika). |
| --- | --- | --- |

(80)

Kaip Teismas priminė SprendimeEventech (57),

Eventech

57

„65

[...] pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką, siekiant nacionalinę priemonę kvalifikuoti kaip valstybės pagalbą, neprivaloma konstatuoti, kad ši pagalba turėjo realią įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai ar kad realiai iškraipė konkurenciją; reikia tik išsiaiškinti, ar tokia pagalba gali daryti poveikį šiai prekybai ir iškraipyti konkurenciją (Sprendimo Libert ir kt., C-197/11 ir C-203/11, ES:C:2013:288, 76 punktas ir jame nurodyta teismo praktika).

Libert ir kt.

| 66. | Konkrečiai kalbant, kai valstybės narės suteikta pagalba sustiprina tam tikrų įmonių padėtį, palyginti su kitomis Bendrijos vidaus prekyboje konkuruojančiomis įmonėmis, manytina, kad pagalba turėjo įtakos šiai prekybai (šiuo klausimu žr. Sprendimo Libert ir kt., ES:C:2013:288, 77 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką). |
| --- | --- |

66.

Konkrečiai kalbant, kai valstybės narės suteikta pagalba sustiprina tam tikrų įmonių padėtį, palyginti su kitomis Bendrijos vidaus prekyboje konkuruojančiomis įmonėmis, manytina, kad pagalba turėjo įtakos šiai prekybai (šiuo klausimu žr. Sprendimo Libert ir kt., ES:C:2013:288, 77 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką).

Libert ir kt.

| 67. | Šiuo atžvilgiu nebūtina, kad įmonės pagalbos gavėjos pačios dalyvautų Bendrijos vidaus prekyboje. Kai valstybė narė įmonėms suteikia pagalbą, veiklos mastai valstybės viduje gali būti išlaikyti arba išaugti, ir dėl to kitose valstybėse narėse įsteigtų įmonių galimybė patekti į šios valstybės narės rinką gali sumažėti (šiuo klausimu žr. Sprendimo Libert ir kt., ES:C:2013:288, 78 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką). |
| --- | --- |

67.

Šiuo atžvilgiu nebūtina, kad įmonės pagalbos gavėjos pačios dalyvautų Bendrijos vidaus prekyboje. Kai valstybė narė įmonėms suteikia pagalbą, veiklos mastai valstybės viduje gali būti išlaikyti arba išaugti, ir dėl to kitose valstybėse narėse įsteigtų įmonių galimybė patekti į šios valstybės narės rinką gali sumažėti (šiuo klausimu žr. Sprendimo Libert ir kt., ES:C:2013:288, 78 punktą ir jame nurodytą teismo praktiką).

Libert

| 68. | Be to, pagal Teisingumo Teismo praktiką nėra ribos ar procentinio dydžio, į kurį atsižvelgiant galima teigti, kad nedaroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai. Vien tai, kad gaunamos valstybės pagalbos dydis yra santykinai mažas arba įmonė, gaunanti paramą, yra nedidelė, nereiškia, kad negali būti daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai (Sprendimo Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ES:C:2003:415, 81 punktas). |
| --- | --- |

68.

Be to, pagal Teisingumo Teismo praktiką nėra ribos ar procentinio dydžio, į kurį atsižvelgiant galima teigti, kad nedaroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai. Vien tai, kad gaunamos valstybės pagalbos dydis yra santykinai mažas arba įmonė, gaunanti paramą, yra nedidelė, nereiškia, kad negali būti daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai (Sprendimo Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ES:C:2003:415, 81 punktas).

Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg

| 69. | Taigi sąlyga, kad pagalba turi galėti daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, nepriklauso nei nuo vietinio ar regioninio teikiamų transporto paslaugų pobūdžio, nei nuo susijusios veiklos srities masto (Sprendimo Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg, ES:C:2003:415, 82 punktas).“ |
| --- | --- |

69.

Taigi sąlyga, kad pagalba turi galėti daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, nepriklauso nei nuo vietinio ar regioninio teikiamų transporto paslaugų pobūdžio, nei nuo susijusios veiklos srities masto (Sprendimo Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg, ES:C:2003:415, 82 punktas).“

Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg

| (81) | Sprendime Wam (58) jis pabrėžė:






  „53. | [...] aplinkybė, kad ekonominis sektorius buvo liberalizuotas Bendrijos lygiu, gali reikšti realų ar potencialų pagalbos poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai (minėto sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze ir kt. 142 punktas ir nurodyta Teismo praktika). |
| --- | --- | --- |

(81)

Sprendime Wam (58) jis pabrėžė:

Wam

58

„53.

[...] aplinkybė, kad ekonominis sektorius buvo liberalizuotas Bendrijos lygiu, gali reikšti realų ar potencialų pagalbos poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai (minėto sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze ir kt. 142 punktas ir nurodyta Teismo praktika).

Cassa di Risparmio di Firenze

| 54. | Dėl konkurencijos iškraipymo sąlygos reikia nurodyti, kad pagalba, kuri atleidžia įmonę nuo išlaidų, kurias įprastai ji patirtų pati valdydama ar vykdydama įprastinę veiklą, iš esmės iškraipo konkurencijos sąlygas (2000 m. rugsėjo 19 d. Sprendimo Vokietija prieš Komisiją, C1–56/98, Rink. p. I-6857, 30 punktas ir minėto sprendimo Heiser 55 punktas).“ |
| --- | --- |

54.

Dėl konkurencijos iškraipymo sąlygos reikia nurodyti, kad pagalba, kuri atleidžia įmonę nuo išlaidų, kurias įprastai ji patirtų pati valdydama ar vykdydama įprastinę veiklą, iš esmės iškraipo konkurencijos sąlygas (2000 m. rugsėjo 19 d. Sprendimo Vokietija prieš Komisiją, C1–56/98, Rink. p. I-6857, 30 punktas ir minėto sprendimo Heiser 55 punktas).“

Vokietija prieš Komisiją

Heiser

| (82) | Tačiau nagrinėjamuoju atveju susijusiems uostams taikoma mokesčio lengvata suteikia galimybę jiems nemokėti įprasto mokesčio, kurį jie paprastai turėtų mokėti. Jis suteikia jiems pranašumą, palyginti su Prancūzijos uostais, taip pat su kitose Europos Sąjungos šalyse esančiais uostais, kurie tokios lengvatos neturi. Todėl pagalbos schema gali daryti poveikį Sąjungos vidaus prekybai ir iškraipyti konkurenciją. |
| --- | --- |

(82)

Tačiau nagrinėjamuoju atveju susijusiems uostams taikoma mokesčio lengvata suteikia galimybę jiems nemokėti įprasto mokesčio, kurį jie paprastai turėtų mokėti. Jis suteikia jiems pranašumą, palyginti su Prancūzijos uostais, taip pat su kitose Europos Sąjungos šalyse esančiais uostais, kurie tokios lengvatos neturi. Todėl pagalbos schema gali daryti poveikį Sąjungos vidaus prekybai ir iškraipyti konkurenciją.

| (83) | Iš tiesų konkurencija uostų sektoriuje egzistuoja ir ją paryškina paties transporto pobūdis bei charakteristikos – būtent tai, kad tai yra jūrų ir vidaus vandenų transportas. NET jei galima laikyti, kad uostai turi teisėtą monopolį teikti uostų paslaugas jų eksploatuojamuose uostuose, jų siūlomos transporto paslaugos bent tam tikru mastu konkuruoja su kitų uostų ir kitų transporto paslaugų teikėjų paslaugomis tiek Prancūzijoje (59), tiek kitose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(83)

Iš tiesų konkurencija uostų sektoriuje egzistuoja ir ją paryškina paties transporto pobūdis bei charakteristikos – būtent tai, kad tai yra jūrų ir vidaus vandenų transportas. NET jei galima laikyti, kad uostai turi teisėtą monopolį teikti uostų paslaugas jų eksploatuojamuose uostuose, jų siūlomos transporto paslaugos bent tam tikru mastu konkuruoja su kitų uostų ir kitų transporto paslaugų teikėjų paslaugomis tiek Prancūzijoje (59), tiek kitose valstybėse narėse.

59

| (84) | Todėl viešos konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis dėl uostų srities reglamento projekto metu visos suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad Europos Sąjungoje būtina užtikrinti stabilias ir sąžiningas konkurencijos tarp uostų ir uosto viduje (konkurencijos tarp tos pačios uosto paslaugos teikėjų uoste) sąlygas [...] (60). Be to, uostai, ypač vidaus vandenų uostai, o bendrąja prasme – vandens kelių transportas, kurio dalį sudaro šie uostai, konkuruoja su kitomis transporto rūšimis. Kadangi yra ar gali būti kitų prekių gabenimo į užjūrio regionus būdų, ši priemonė, taikoma toli nuo žemyninės Prancūzijos bei kitų Europos uostų esantiems uostams, taip pat gali iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(84)

Todėl viešos konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis dėl uostų srities reglamento projekto metu visos suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad Europos Sąjungoje būtina užtikrinti stabilias ir sąžiningas konkurencijos tarp uostų ir uosto viduje (konkurencijos tarp tos pačios uosto paslaugos teikėjų uoste) sąlygas [...] (60). Be to, uostai, ypač vidaus vandenų uostai, o bendrąja prasme – vandens kelių transportas, kurio dalį sudaro šie uostai, konkuruoja su kitomis transporto rūšimis. Kadangi yra ar gali būti kitų prekių gabenimo į užjūrio regionus būdų, ši priemonė, taikoma toli nuo žemyninės Prancūzijos bei kitų Europos uostų esantiems uostams, taip pat gali iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

visos suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad Europos Sąjungoje būtina užtikrinti stabilias ir sąžiningas konkurencijos tarp uostų ir uosto viduje (konkurencijos tarp tos pačios uosto paslaugos teikėjų uoste) sąlygas [...]

60

| (85) | NET jei uosto patrauklumą sudaro įvairūs parametrai, ypač jų susisiekimas su atokiais rajonais (61), uostų paslaugų kaina (uostų mokesčiai ir kitos laivų savininkų mokamos rinkliavos) tikrai yra vienas iš uostų konkurencingumo elementų (62). Priešingai, nei teigia Prancūzijos institucijos ir kai kurios suinteresuotosios šalys, tai, kad šis elementas yra svarbesnis ar mažiau svarbus nei kiti uostų konkurencingumo elementai, neleidžia daryti išvados, jog nagrinėjama priemonė neturi įtakos konkurencijai, nes ši priemonė gali daryti įtaką uostų taikomoms kainoms ir, jei visi kiti aspektai būtų lygūs, ši kaina bus lemiamas veiksnys laivų savininkams renkantis maršrutą ar logistinį sprendimą, t. y. vieną uostą vietoj kito. |
| --- | --- |

(85)

NET jei uosto patrauklumą sudaro įvairūs parametrai, ypač jų susisiekimas su atokiais rajonais (61), uostų paslaugų kaina (uostų mokesčiai ir kitos laivų savininkų mokamos rinkliavos) tikrai yra vienas iš uostų konkurencingumo elementų (62). Priešingai, nei teigia Prancūzijos institucijos ir kai kurios suinteresuotosios šalys, tai, kad šis elementas yra svarbesnis ar mažiau svarbus nei kiti uostų konkurencingumo elementai, neleidžia daryti išvados, jog nagrinėjama priemonė neturi įtakos konkurencijai, nes ši priemonė gali daryti įtaką uostų taikomoms kainoms ir, jei visi kiti aspektai būtų lygūs, ši kaina bus lemiamas veiksnys laivų savininkams renkantis maršrutą ar logistinį sprendimą, t. y. vieną uostą vietoj kito.

61

62

| (86) | Be to, svarbu pažymėti, kad Europos uostai taip pat konkuruoja siekdami pritraukti veiklos vykdytojus (ar koncesininkus), laivų savininkams teikiančius kai kurias uostų paslaugas, kai uosto administracija pati tiesiogiai neužtikrina šių paslaugų teikimo. Uostų renkamos rinkliavos už leidimą koncesininkams naudotis sklypais ir infrastruktūra (uostų įranga) dydis taip pat yra svarbus koncesininkams sprendžiant, kuriame uoste įsikurti, ir renkantis priemones, kurias ten reikės panaudoti. Kalbant bendriau, uostai konkuruoja su kitais ekonominės veiklos vykdytojais finansų ir investicijų rinkoje, be to, kai visi kiti aspektai lygūs, investuotojams uostai, kuriems taikoma priemonė, patrauklesni nei kiti veiklos vykdytojai, kuriems ši priemonė netaikoma (į juos investuoti labiau apsimoka). |
| --- | --- |

(86)

Be to, svarbu pažymėti, kad Europos uostai taip pat konkuruoja siekdami pritraukti veiklos vykdytojus (ar koncesininkus), laivų savininkams teikiančius kai kurias uostų paslaugas, kai uosto administracija pati tiesiogiai neužtikrina šių paslaugų teikimo. Uostų renkamos rinkliavos už leidimą koncesininkams naudotis sklypais ir infrastruktūra (uostų įranga) dydis taip pat yra svarbus koncesininkams sprendžiant, kuriame uoste įsikurti, ir renkantis priemones, kurias ten reikės panaudoti. Kalbant bendriau, uostai konkuruoja su kitais ekonominės veiklos vykdytojais finansų ir investicijų rinkoje, be to, kai visi kiti aspektai lygūs, investuotojams uostai, kuriems taikoma priemonė, patrauklesni nei kiti veiklos vykdytojai, kuriems ši priemonė netaikoma (į juos investuoti labiau apsimoka).

| (87) | Be to, kadangi nagrinėjama priemonė yra pagalbos schema, taikoma labai skirtingo dydžio, geografinės padėties, tipo (vidaus vandenų, jūrų) ar veiklos uostams, siekiant nustatyti, ar nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba, nebūtina įrodyti, kad ši priemonė, taikoma kiekvienam konkrečiam uostui atskirai, iškraipo konkurenciją ir daro poveikį tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(87)

Be to, kadangi nagrinėjama priemonė yra pagalbos schema, taikoma labai skirtingo dydžio, geografinės padėties, tipo (vidaus vandenų, jūrų) ar veiklos uostams, siekiant nustatyti, ar nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba, nebūtina įrodyti, kad ši priemonė, taikoma kiekvienam konkrečiam uostui atskirai, iškraipo konkurenciją ir daro poveikį tarpusavio prekybai.

| (88) | Šiuo atžvilgiu užtenka nurodyti, kad Prancūzijos institucijos ir suinteresuotosios šalys pripažįsta, jog kai kurie didieji uostai, tokie kaip Havro, Ruano ar Marselio uostai, konkuruoja su kitais Europos Sąjungos uostais, todėl priemonė daro poveikį tarpusavio prekybai. Panašūs argumentai minimi Roterdamo uosto komentaruose. |
| --- | --- |

(88)

Šiuo atžvilgiu užtenka nurodyti, kad Prancūzijos institucijos ir suinteresuotosios šalys pripažįsta, jog kai kurie didieji uostai, tokie kaip Havro, Ruano ar Marselio uostai, konkuruoja su kitais Europos Sąjungos uostais, todėl priemonė daro poveikį tarpusavio prekybai. Panašūs argumentai minimi Roterdamo uosto komentaruose.

| (89) | Be to, nei teiginys, kad panašių valstybės pagalbos priemonių esama ir kitose valstybėse narėse, nei veiksmai, kurių Komisija ėmėsi dėl šių priemonių, neturi įtakos nagrinėjamos priemonės laikymui valstybės pagalba (63), nes Prancūzijos uostų atleidimas nuo pelno mokesčio pagerina jų konkurencinę padėtį, palyginti su situacija, kai jie būtų apmokestinti įprasta pelno mokesčio tvarka (64). Taip pat pažymėtina, kad skirtingi pelno mokesčio dydžiai valstybėse narėse egzistuoja tik todėl, kad tarp valstybių narių nėra suderintas tiesioginis apmokestinimas; jie atspindi tik suverenių valstybių narių pasirinkimą mokesčiu finansuoti tam tikras paslaugas (ar tam tikrą paslaugų lygį) mokesčių mokėtojams. |
| --- | --- |

(89)

Be to, nei teiginys, kad panašių valstybės pagalbos priemonių esama ir kitose valstybėse narėse, nei veiksmai, kurių Komisija ėmėsi dėl šių priemonių, neturi įtakos nagrinėjamos priemonės laikymui valstybės pagalba (63), nes Prancūzijos uostų atleidimas nuo pelno mokesčio pagerina jų konkurencinę padėtį, palyginti su situacija, kai jie būtų apmokestinti įprasta pelno mokesčio tvarka (64). Taip pat pažymėtina, kad skirtingi pelno mokesčio dydžiai valstybėse narėse egzistuoja tik todėl, kad tarp valstybių narių nėra suderintas tiesioginis apmokestinimas; jie atspindi tik suverenių valstybių narių pasirinkimą mokesčiu finansuoti tam tikras paslaugas (ar tam tikrą paslaugų lygį) mokesčių mokėtojams.

63

64

| (90) | Beje, nebūtina, kad konkurencijos iškraipymas ar poveikis tarpusavio prekybai būtų reikšmingas ar didelis. Todėl teiginys, kad konkuruojančio transporto apimtis esą nedidelė, toli gražu neįrodo, kad konkurencija nėra iškraipoma, o tik tai, kad yra daugmaž tvirtas konkurencinis ryšys tarp Prancūzijos ir kitų Sąjungos uostų. Be to, tai, kad bendra mažų Prancūzijos uostų veikla sudaro vos 1 % visos Sąjungos transporto apimties, nereiškia, jog jų rinkos dalis vienoje ar keliose atitinkamoje (-ose) rinkoje (-ose), daro tokį pat poveikį konkurencijos iškraipymui. Negana to, Prancūzijos institucijų ir suinteresuotųjų šalių minimas 2016 m. balandžio 11 d. sprendimas yra susijęs su investicinės pagalbos priemonės suderinamumu, o tai reiškia, kad nagrinėjama priemonė pripažįstama kaip valstybės pagalba, daranti įtaką konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(90)

Beje, nebūtina, kad konkurencijos iškraipymas ar poveikis tarpusavio prekybai būtų reikšmingas ar didelis. Todėl teiginys, kad konkuruojančio transporto apimtis esą nedidelė, toli gražu neįrodo, kad konkurencija nėra iškraipoma, o tik tai, kad yra daugmaž tvirtas konkurencinis ryšys tarp Prancūzijos ir kitų Sąjungos uostų. Be to, tai, kad bendra mažų Prancūzijos uostų veikla sudaro vos 1 % visos Sąjungos transporto apimties, nereiškia, jog jų rinkos dalis vienoje ar keliose atitinkamoje (-ose) rinkoje (-ose), daro tokį pat poveikį konkurencijos iškraipymui. Negana to, Prancūzijos institucijų ir suinteresuotųjų šalių minimas 2016 m. balandžio 11 d. sprendimas yra susijęs su investicinės pagalbos priemonės suderinamumu, o tai reiškia, kad nagrinėjama priemonė pripažįstama kaip valstybės pagalba, daranti įtaką konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai.

visos Sąjungos transporto apimties

vienoje ar keliose atitinkamoje (-ose) rinkoje (-ose)

| (91) | Be to, net jei Prancūzijos apibrėžti mažieji uostai (65) sudaro tik nedidelę dalį Sąjungos transporto, tai, kad naudą gaunanti įmonė yra nedidelio dydžio, savaime nereiškia, jog konkurencija vidaus rinkoje nėra iškraipoma ar kad nėra tokio iškraipymo rizikos, ypač kai naudos gavėjų veikla yra pasienio zonose. Beje, Baskų krašto Bajonos PPR, turinčių Bajonos prekybos uosto ir Sen Žan de Liuzo/Sibūro žvejybos uosto, t. y. „mažųjų uostų“ pagal Prancūzijos siūlomą apibrėžtį, koncesiją, pastabos iliustruoja, kaip šie uostai, esantys greta sienos, vertina veiksmingą tarpvalstybinę konkurenciją (66). Nors Komisija tam tikrais atvejais (67) pripažįsta, kad pranašumą suteikianti priemonė gali ir nedaryti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai, šiuo tikslu ji vadovaujasi ne tik naudą gaunančios įmonės dydžiu, bet ir atskirai įvertina keletą kriterijų (68). |
| --- | --- |

(91)

Be to, net jei Prancūzijos apibrėžti mažieji uostai (65) sudaro tik nedidelę dalį Sąjungos transporto, tai, kad naudą gaunanti įmonė yra nedidelio dydžio, savaime nereiškia, jog konkurencija vidaus rinkoje nėra iškraipoma ar kad nėra tokio iškraipymo rizikos, ypač kai naudos gavėjų veikla yra pasienio zonose. Beje, Baskų krašto Bajonos PPR, turinčių Bajonos prekybos uosto ir Sen Žan de Liuzo/Sibūro žvejybos uosto, t. y. „mažųjų uostų“ pagal Prancūzijos siūlomą apibrėžtį, koncesiją, pastabos iliustruoja, kaip šie uostai, esantys greta sienos, vertina veiksmingą tarpvalstybinę konkurenciją (66). Nors Komisija tam tikrais atvejais (67) pripažįsta, kad pranašumą suteikianti priemonė gali ir nedaryti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai, šiuo tikslu ji vadovaujasi ne tik naudą gaunančios įmonės dydžiu, bet ir atskirai įvertina keletą kriterijų (68).

65

66

67

68

| (92) | Komisija neatmeta galimybės, kad konkrečiu kai kurių uostų, kurie atitinka būtent jos sprendimuose nustatytas sąlygas, atveju nagrinėjama priemonė galėtų būti laikoma neturinčia poveikio tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(92)

Komisija neatmeta galimybės, kad konkrečiu kai kurių uostų, kurie atitinka būtent jos sprendimuose nustatytas sąlygas, atveju nagrinėjama priemonė galėtų būti laikoma neturinčia poveikio tarpusavio prekybai.

| (93) | Tačiau dėl pirmiau išvardytų priežasčių, kurios yra veikiau sisteminės, nagrinėjama priemonė, kaip bendra atleidimo nuo pelno mokesčio tvarka, taikoma visiems 1942 m. ir 1943 m. ministro sprendimuose nurodytiems gavėjams, daro poveikį Sąjungos tarpusavio prekybai ir iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją. |
| --- | --- |

(93)

Tačiau dėl pirmiau išvardytų priežasčių, kurios yra veikiau sisteminės, nagrinėjama priemonė, kaip bendra atleidimo nuo pelno mokesčio tvarka, taikoma visiems 1942 m. ir 1943 m. ministro sprendimuose nurodytiems gavėjams, daro poveikį Sąjungos tarpusavio prekybai ir iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją.

5.1.6.   Išvada

Išvada

| (94) | Todėl Komisija daro išvadą, kad autonominių uostų (kurių dalis tapo didžiaisiais jūrų uostais), jūrų prekybos rūmų, uostų įrangą administruojančių prekybos ir pramonės rūmų, valstybei nuosavybės teise priklausančių jūrų uostų viešosios įrangos naudojimo koncesiją turinčių savivaldybių ir vietoj jų šią įrangą eksploatuojančių įmonių atleidimas nuo mokesčio yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(94)

Todėl Komisija daro išvadą, kad autonominių uostų (kurių dalis tapo didžiaisiais jūrų uostais), jūrų prekybos rūmų, uostų įrangą administruojančių prekybos ir pramonės rūmų, valstybei nuosavybės teise priklausančių jūrų uostų viešosios įrangos naudojimo koncesiją turinčių savivaldybių ir vietoj jų šią įrangą eksploatuojančių įmonių atleidimas nuo mokesčio yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

5.2.   Priemonės suderinamumas su vidaus rinka

Priemonės suderinamumas su vidaus rinka

| (95) | Atitinkama valstybė narė privalo įrodyti, kad valstybės pagalbos priemonės gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka. Prancūzijos institucijos, siekdamos pagrįsti priemonės suderinamumą, mini tik SESV 106 straipsnio 2 dalyje ir 107 straipsnio 3 dalies a punkte numatytą kompensaciją už kai kuriuos uostų vykdomus įgaliojimus, o kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat remiasi SESV 93 straipsniu (transporto koordinavimas) ir 107 straipsnio 3 dalies b punktu (bendriems Europos interesams svarbūs projektai). |
| --- | --- |

(95)

Atitinkama valstybė narė privalo įrodyti, kad valstybės pagalbos priemonės gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka. Prancūzijos institucijos, siekdamos pagrįsti priemonės suderinamumą, mini tik SESV 106 straipsnio 2 dalyje ir 107 straipsnio 3 dalies a punkte numatytą kompensaciją už kai kuriuos uostų vykdomus įgaliojimus, o kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat remiasi SESV 93 straipsniu (transporto koordinavimas) ir 107 straipsnio 3 dalies b punktu (bendriems Europos interesams svarbūs projektai).

| (96) | Pirma, SESV 106 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad kompensacija už su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų vykdymą gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji atitinka tam tikras sąlygas (69). Šiuo tikslu Prancūzijos institucijos ir kai kurios suinteresuotosios šalys mano, kad nagrinėjama priemonė yra suderinama su vidaus rinka, nes ji suteikia galimybę kompensuoti kai kuriuos uostų finansuojamus įgaliojimus, kurios yra valdžios institucijos prerogatyva. Tačiau Komisija pažymi, kad nagrinėjama priemonė, kuria pagalbos dydis susiejamas su gautu pelnu, nėra susijusi su įgaliojimų, susijusių su viešosiomis paslaugomis, vykdymo grynosiomis sąnaudomis ar jomis ribojama (70). Ji taip pat nėra numatyta aiškiame pavedime priemonės gavėjams užtikrinti šių įgaliojimų vykdymą (71). Todėl priemonė negali būti laikoma su vidaus rinka suderinama kompensacija už viešąją paslaugą ir nėra suderinama remiantis SESV 106 straipsnio 2 dalimi. |
| --- | --- |

(96)

Pirma, SESV 106 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad kompensacija už su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų vykdymą gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji atitinka tam tikras sąlygas (69). Šiuo tikslu Prancūzijos institucijos ir kai kurios suinteresuotosios šalys mano, kad nagrinėjama priemonė yra suderinama su vidaus rinka, nes ji suteikia galimybę kompensuoti kai kuriuos uostų finansuojamus įgaliojimus, kurios yra valdžios institucijos prerogatyva. Tačiau Komisija pažymi, kad nagrinėjama priemonė, kuria pagalbos dydis susiejamas su gautu pelnu, nėra susijusi su įgaliojimų, susijusių su viešosiomis paslaugomis, vykdymo grynosiomis sąnaudomis ar jomis ribojama (70). Ji taip pat nėra numatyta aiškiame pavedime priemonės gavėjams užtikrinti šių įgaliojimų vykdymą (71). Todėl priemonė negali būti laikoma su vidaus rinka suderinama kompensacija už viešąją paslaugą ir nėra suderinama remiantis SESV 106 straipsnio 2 dalimi.

69

70

71

| (97) | Antra, SESV 93 straipsnyje nurodyta, kad pagalba, skirta transporto koordinavimo reikmėms tenkinti arba jei ji kompensuoja tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka, taip pat gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Nors, kaip pabrėžia Prancūzijos vidaus vandenų uostus valdančių įstaigų atstovai, vidaus vandenų uostai ir vaidina svarbų vaidmenį vystant daugiarūšį transportą, visos uostų investicijos nepatenka į SESV 93 straipsnio, taikomo tik transporto koordinavimo reikmėms tenkinti skirtai pagalbai, sritį. Beje, atleidimas nuo pelno mokesčio yra ne investicinė pagalba, o į investicijas neorientuota veiklos pagalba. Priemonė palanki įmonėms, kurios gauna daugiausia pelno, vadinasi, turi didesnį pajėgumą kaupti pelną ir finansuoti investicijas. Priemonė taip pat neskirta kompensuoti tam tikriems įsipareigojimams, siejamiems su viešosios paslaugos sąvoka, kaip nurodyta pirmiau. Be to, pranašumas, įgytas paprasčiausiai nesumokėjus pelno mokesčio, neapsiriboja nei suma, būtina transporto koordinavimui užtikrinti, nei tam tikrų įsipareigojimų, siejamų su viešosios paslaugos sąvoka, kompensacija, vadinasi, ji neatitinka proporcingumo principo. Jis taip pat neturi aiškiai įvardyto skatinamojo poveikio būtent todėl, kad atleidimas nuo mokesčio naudingesnis pelningiausiems uostams, kurie turi daugiausiai išteklių ir kuriuos reikia mažiausiai skatinti. Todėl SESV 93 straipsnis netaikytinas. |
| --- | --- |

(97)

Antra, SESV 93 straipsnyje nurodyta, kad pagalba, skirta transporto koordinavimo reikmėms tenkinti arba jei ji kompensuoja tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka, taip pat gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Nors, kaip pabrėžia Prancūzijos vidaus vandenų uostus valdančių įstaigų atstovai, vidaus vandenų uostai ir vaidina svarbų vaidmenį vystant daugiarūšį transportą, visos uostų investicijos nepatenka į SESV 93 straipsnio, taikomo tik transporto koordinavimo reikmėms tenkinti skirtai pagalbai, sritį. Beje, atleidimas nuo pelno mokesčio yra ne investicinė pagalba, o į investicijas neorientuota veiklos pagalba. Priemonė palanki įmonėms, kurios gauna daugiausia pelno, vadinasi, turi didesnį pajėgumą kaupti pelną ir finansuoti investicijas. Priemonė taip pat neskirta kompensuoti tam tikriems įsipareigojimams, siejamiems su viešosios paslaugos sąvoka, kaip nurodyta pirmiau. Be to, pranašumas, įgytas paprasčiausiai nesumokėjus pelno mokesčio, neapsiriboja nei suma, būtina transporto koordinavimui užtikrinti, nei tam tikrų įsipareigojimų, siejamų su viešosios paslaugos sąvoka, kompensacija, vadinasi, ji neatitinka proporcingumo principo. Jis taip pat neturi aiškiai įvardyto skatinamojo poveikio būtent todėl, kad atleidimas nuo mokesčio naudingesnis pelningiausiems uostams, kurie turi daugiausiai išteklių ir kuriuos reikia mažiausiai skatinti. Todėl SESV 93 straipsnis netaikytinas.

| (98) | Trečia, pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą pagalba, skirta bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti, taip pat gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Šiuo tikslu Prancūzijos vidaus vandenų uostus valdančių įstaigų atstovai apskritai mano, kad atleidimas nuo pelno mokesčio patenka į šio straipsnio taikymo sritį. Tačiau pritarti šiam argumentui negalima dėl tų pačių pirmiau išdėstytų priežasčių. Nagrinėjama priemonė nėra orientuota į bendriems Europos interesams svarbaus projekto vykdymą ir nėra proporcinga tokio projekto sąnaudoms. Tai – pranašumas, kurį uostai įgyja tik todėl, kad jie gauna pelno, o tai, kad jie prisideda prie bendriems Europos interesams svarbaus projekto, šiuo atžvilgiu nėra aktualu. |
| --- | --- |

(98)

Trečia, pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą pagalba, skirta bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti, taip pat gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Šiuo tikslu Prancūzijos vidaus vandenų uostus valdančių įstaigų atstovai apskritai mano, kad atleidimas nuo pelno mokesčio patenka į šio straipsnio taikymo sritį. Tačiau pritarti šiam argumentui negalima dėl tų pačių pirmiau išdėstytų priežasčių. Nagrinėjama priemonė nėra orientuota į bendriems Europos interesams svarbaus projekto vykdymą ir nėra proporcinga tokio projekto sąnaudoms. Tai – pranašumas, kurį uostai įgyja tik todėl, kad jie gauna pelno, o tai, kad jie prisideda prie bendriems Europos interesams svarbaus projekto, šiuo atžvilgiu nėra aktualu.

| (99) | Ketvirta, remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktu, su vidaus rinka gali būti laikoma suderinama pagalba, skirta būtent SESV 349 straipsnyje nurodytų regionų, atsižvelgiant į jų struktūrinę, ekonominę ir socialinę padėtį, ekonominei plėtrai skatinti. Šią nuostatą mini Prancūzijos institucijos ir įvairios užjūrio suinteresuotosios šalys, nagrinėdamos užjūrio uostų situaciją. Tačiau nagrinėjama priemonė nėra orientuota į šiuos regionus. |
| --- | --- |

(99)

Ketvirta, remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktu, su vidaus rinka gali būti laikoma suderinama pagalba, skirta būtent SESV 349 straipsnyje nurodytų regionų, atsižvelgiant į jų struktūrinę, ekonominę ir socialinę padėtį, ekonominei plėtrai skatinti. Šią nuostatą mini Prancūzijos institucijos ir įvairios užjūrio suinteresuotosios šalys, nagrinėdamos užjūrio uostų situaciją. Tačiau nagrinėjama priemonė nėra orientuota į šiuos regionus.

349 straipsnyje nurodytų regionų, atsižvelgiant į jų struktūrinę, ekonominę ir socialinę padėtį, ekonominei plėtrai skatinti

| (100) | NET jei priemonė būtų naudinga tik SESV 349 straipsnyje nurodytiems regionams, ja nėra nei siekiama šių regionų ekonominės plėtros, nei kompensuoti jų struktūriškai nepalankios padėties, nes ja yra suteikiamas sektoriaus pranašumas konkretaus tipo transporto srities įmonėms neatsižvelgiant į jų veiklą. Prancūzija neįrodo, kad priemonė turėtų poveikį importuotų prekių kainoms. Šiuo aspektu galima pažymėti, kad kai kurie užjūrio uostai gauna pajamų, perveda valstybei dividendus (72), todėl jie a priori gauna pelno, kurį gali panaudoti tam, kad sumažintų uostų mokesčius, jei jie būtų laikomi atitinkamų regionų ekonominės plėtros kliūtimi; todėl atleidimas nuo pelno mokesčio gali turėti poveikį įvairaus kapitalo (būtent dividendų) judėjimui, bet nebūtinai importuotų prekių kainai. Prancūzija šiuo atžvilgiu nemano, kad uostai yra itin nepalankioje padėtyje, palyginti su kitomis įmonėmis, esančiomis 349 straipsnyje nurodytuose regionuose. Pats priemonės pobūdis ir veikimas (kai kurioms įmonėms neatsižvelgiant į jų veiklą suteiktas pranašumas, proporcingas gautam pelnui, o ne poreikiams ir neapsiribojantis tiksliai apibrėžtu tikslu, kurį pasiekus būtų suteikiamas finansinis paskatinimas) akivaizdžiai neatitinka suinteresuotųjų šalių minimų fiskalinių veiklos pagalbos priemonių, kurioms pritaria Komisija. Investicinės dotacijos arba nulinio tarifo PVM iš tiesų yra bendros fiskalinės pagalbos priemonės, vienodai taikomos visoms įmonėms, esančioms SESV 349 straipsnyje nurodytuose regionuose. |
| --- | --- |

(100)

NET jei priemonė būtų naudinga tik SESV 349 straipsnyje nurodytiems regionams, ja nėra nei siekiama šių regionų ekonominės plėtros, nei kompensuoti jų struktūriškai nepalankios padėties, nes ja yra suteikiamas sektoriaus pranašumas konkretaus tipo transporto srities įmonėms neatsižvelgiant į jų veiklą. Prancūzija neįrodo, kad priemonė turėtų poveikį importuotų prekių kainoms. Šiuo aspektu galima pažymėti, kad kai kurie užjūrio uostai gauna pajamų, perveda valstybei dividendus (72), todėl jie a priori gauna pelno, kurį gali panaudoti tam, kad sumažintų uostų mokesčius, jei jie būtų laikomi atitinkamų regionų ekonominės plėtros kliūtimi; todėl atleidimas nuo pelno mokesčio gali turėti poveikį įvairaus kapitalo (būtent dividendų) judėjimui, bet nebūtinai importuotų prekių kainai. Prancūzija šiuo atžvilgiu nemano, kad uostai yra itin nepalankioje padėtyje, palyginti su kitomis įmonėmis, esančiomis 349 straipsnyje nurodytuose regionuose. Pats priemonės pobūdis ir veikimas (kai kurioms įmonėms neatsižvelgiant į jų veiklą suteiktas pranašumas, proporcingas gautam pelnui, o ne poreikiams ir neapsiribojantis tiksliai apibrėžtu tikslu, kurį pasiekus būtų suteikiamas finansinis paskatinimas) akivaizdžiai neatitinka suinteresuotųjų šalių minimų fiskalinių veiklos pagalbos priemonių, kurioms pritaria Komisija. Investicinės dotacijos arba nulinio tarifo PVM iš tiesų yra bendros fiskalinės pagalbos priemonės, vienodai taikomos visoms įmonėms, esančioms SESV 349 straipsnyje nurodytuose regionuose.

72

a priori

| (101) | Be to, priešingai, nei teigia Gvadelupos DJU, iš dalies pakeistas Bendrasis bendrosios išimties reglamentas (73), kuriame tam tikru mastu nagrinėjamos užjūrio transporto veiklos pagalbos priemonės, nėra taikytinas nagrinėjamai priemonei. Reglamento 15 straipsnio 4 dalis iš tiesų yra taikoma tik priemonėms, kurių dydį riboja tam tikri rodikliai (bendroji pridėtinė vertė, darbo sąnaudos, apyvarta). Atleidimui nuo pelno mokesčio šie ribojimai netaikomi. |
| --- | --- |

(101)

Be to, priešingai, nei teigia Gvadelupos DJU, iš dalies pakeistas Bendrasis bendrosios išimties reglamentas (73), kuriame tam tikru mastu nagrinėjamos užjūrio transporto veiklos pagalbos priemonės, nėra taikytinas nagrinėjamai priemonei. Reglamento 15 straipsnio 4 dalis iš tiesų yra taikoma tik priemonėms, kurių dydį riboja tam tikri rodikliai (bendroji pridėtinė vertė, darbo sąnaudos, apyvarta). Atleidimui nuo pelno mokesčio šie ribojimai netaikomi.

73

| (102) | Todėl nagrinėjama priemonė negali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(102)

Todėl nagrinėjama priemonė negali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą.

| (103) | Penkta, nors SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto neminėjo nei Prancūzija, nei suinteresuotosios šalys, Komisija siekia išsiaiškinti, ar nagrinėjama priemonė gali skatinti tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrą netrikdydama prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Vis dėlto dėl pirmiau nurodytų priežasčių (proporcingumo nesilaikymo, skatinamojo poveikio ir ryšio su nustatytu visuotinės svarbos tikslu nebuvimo) Komisija mano, kad SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas nėra taikytinas. |
| --- | --- |

(103)

Penkta, nors SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto neminėjo nei Prancūzija, nei suinteresuotosios šalys, Komisija siekia išsiaiškinti, ar nagrinėjama priemonė gali skatinti tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrą netrikdydama prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Vis dėlto dėl pirmiau nurodytų priežasčių (proporcingumo nesilaikymo, skatinamojo poveikio ir ryšio su nustatytu visuotinės svarbos tikslu nebuvimo) Komisija mano, kad SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas nėra taikytinas.

tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių

| (104) | Ir galų gale, net jei kai kurios suinteresuotosios šalys mano, kad priemonės panaikinimas turės poveikį uostų investavimo galimybėms, Komisija pabrėžia, kad nagrinėjama priemonė nėra orientuota į investicijas (74). |
| --- | --- |

(104)

Ir galų gale, net jei kai kurios suinteresuotosios šalys mano, kad priemonės panaikinimas turės poveikį uostų investavimo galimybėms, Komisija pabrėžia, kad nagrinėjama priemonė nėra orientuota į investicijas (74).

74

5.3.   Esama pagalba arba nauja pagalba

Esama pagalba arba nauja pagalba

| (105) | Remiantis procedūros reglamento 1 straipsnio b punkto i papunkčiu, pagalbos schemos, kurios buvo skiriamos iki Sutarties įsigaliojimo, yra esamos pagalbos schemos. |
| --- | --- |

(105)

Remiantis procedūros reglamento 1 straipsnio b punkto i papunkčiu, pagalbos schemos, kurios buvo skiriamos iki Sutarties įsigaliojimo, yra esamos pagalbos schemos.

| (106) | Kadangi nagrinėjamas atleidimas nuo mokesčio įsigaliojo 1942 m. ir nuo to laiko iš esmės nebuvo pakeistas, Komisija šią priemonę laiko esama pagalbos schema. |
| --- | --- |

(106)

Kadangi nagrinėjamas atleidimas nuo mokesčio įsigaliojo 1942 m. ir nuo to laiko iš esmės nebuvo pakeistas, Komisija šią priemonę laiko esama pagalbos schema.

6.   DĖL PRAŠYMO SUSTABDYTI PROCEDŪRĄ

DĖL PRAŠYMO SUSTABDYTI PROCEDŪRĄ

| (107) | Kadangi SESV 107 ir 108 straipsniais Komisijai suteiktas įgaliojimas duoti nurodymus, ji turi kuo greičiau sustabdyti valstybės pagalbą, kuri laikoma nesuderinama su vidaus rinka, ir atkurti sąžiningos konkurencijos sąlygas. |
| --- | --- |

(107)

Kadangi SESV 107 ir 108 straipsniais Komisijai suteiktas įgaliojimas duoti nurodymus, ji turi kuo greičiau sustabdyti valstybės pagalbą, kuri laikoma nesuderinama su vidaus rinka, ir atkurti sąžiningos konkurencijos sąlygas.

| (108) | Remiantis procedūros reglamento 9 straipsnio 6 dalimi, Komisija privalo priimti galutinį sprendimą iš karto, kai pašalinamos sprendime pradėti procedūrą nustatytos abejonės. Jei šiuo procedūros etapu Komisija mano, kad tam tikroms įmonėms teikiama nesuderinama pagalba, ji iš principo negali sustabdyti valstybės pagalbos tyrimo procedūros ar suteikti pereinamojo laikotarpio. Be to, tokiu žingsniu būtų dar ilgiau leidžiama teikti su vidaus rinka nesuderinamą pagalbą, o tai būtų nesąžininga prieš pagalbos negaunančius arba mažesnę pagalbą gaunančius konkurentus. Komisija šiuo tikslu pažymi, kad Nyderlandų uostai, kuriems taikomas pelno mokestis nuo 2017 m. sausio 1 d., jos prašo Prancūzijos uostus skubiai apmokestinti pelno mokesčiu. |
| --- | --- |

(108)

Remiantis procedūros reglamento 9 straipsnio 6 dalimi, Komisija privalo priimti galutinį sprendimą iš karto, kai pašalinamos sprendime pradėti procedūrą nustatytos abejonės. Jei šiuo procedūros etapu Komisija mano, kad tam tikroms įmonėms teikiama nesuderinama pagalba, ji iš principo negali sustabdyti valstybės pagalbos tyrimo procedūros ar suteikti pereinamojo laikotarpio. Be to, tokiu žingsniu būtų dar ilgiau leidžiama teikti su vidaus rinka nesuderinamą pagalbą, o tai būtų nesąžininga prieš pagalbos negaunančius arba mažesnę pagalbą gaunančius konkurentus. Komisija šiuo tikslu pažymi, kad Nyderlandų uostai, kuriems taikomas pelno mokestis nuo 2017 m. sausio 1 d., jos prašo Prancūzijos uostus skubiai apmokestinti pelno mokesčiu.

| (109) | Kaip nurodyta pirmiau, tai, kad yra kitokių valstybės pagalbos schemų, taikomų kitiems uostams kitose valstybėse narėse, nepateisina procedūros sustabdymo, nes tokiu atveju nesuderinama pagalba ir toliau būtų teikiama. Pabrėžtina, kad įvairių konkurencijos iškraipymų poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai negali neutralizuoti vienas kito; priešingai – jie yra kaupiamojo pobūdžio, vadinasi, jie didina neigiamas pasekmes bendrajai rinkai (75). Be to, sustabdyti procedūrą, kuria uždraudžiama Prancūzijos uostus atleisti nuo mokesčio, konkurencija tarp Šiaurės Europos uostų liktų ir toliau iškraipyta, kaip ir šiuo metu, nes Nyderlandų uostai šias mokesčių lengvatas uždraudė nuo 2017 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(109)

Kaip nurodyta pirmiau, tai, kad yra kitokių valstybės pagalbos schemų, taikomų kitiems uostams kitose valstybėse narėse, nepateisina procedūros sustabdymo, nes tokiu atveju nesuderinama pagalba ir toliau būtų teikiama. Pabrėžtina, kad įvairių konkurencijos iškraipymų poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai negali neutralizuoti vienas kito; priešingai – jie yra kaupiamojo pobūdžio, vadinasi, jie didina neigiamas pasekmes bendrajai rinkai (75). Be to, sustabdyti procedūrą, kuria uždraudžiama Prancūzijos uostus atleisti nuo mokesčio, konkurencija tarp Šiaurės Europos uostų liktų ir toliau iškraipyta, kaip ir šiuo metu, nes Nyderlandų uostai šias mokesčių lengvatas uždraudė nuo 2017 m. sausio 1 d.

įvairių konkurencijos iškraipymų poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai negali neutralizuoti vienas kito; priešingai – jie yra kaupiamojo pobūdžio, vadinasi, jie didina neigiamas pasekmes bendrajai rinkai

75

| (110) | Taip pat tai, kad Komisijos pradėta procedūra dėl Nyderlandų uostų mokesčių sistemos (76) truko ilgiau nei Prancūzijos uostų procedūra, nėra svarbu grindžiant pereinamojo laikotarpio prašymą šioje byloje. Komisija visus atvejus nagrinėja sąžiningai ir atsižvelgia į kiekvienos bylos ypatumus. Todėl Komisija stengiasi nustatyti tokį sprendimų įvykdymo terminą, kad valstybės narės galėtų juos įgyvendinti per pagrįstą laiką, atsižvelgiant į aplinkybes, o ne tam, kad atitinkamos įmonės galėtų ilgiau pelnytis iš pagalbos schemos, kuri buvo paskelbta nesuderinama. |
| --- | --- |

(110)

Taip pat tai, kad Komisijos pradėta procedūra dėl Nyderlandų uostų mokesčių sistemos (76) truko ilgiau nei Prancūzijos uostų procedūra, nėra svarbu grindžiant pereinamojo laikotarpio prašymą šioje byloje. Komisija visus atvejus nagrinėja sąžiningai ir atsižvelgia į kiekvienos bylos ypatumus. Todėl Komisija stengiasi nustatyti tokį sprendimų įvykdymo terminą, kad valstybės narės galėtų juos įgyvendinti per pagrįstą laiką, atsižvelgiant į aplinkybes, o ne tam, kad atitinkamos įmonės galėtų ilgiau pelnytis iš pagalbos schemos, kuri buvo paskelbta nesuderinama.

76

| (111) | Galiausiai Prancūzija nepatikslina, kodėl procedūrą reikėtų sustabdyti remiantis BBIR pakeitimu ir pasiūlymu dėl reglamento dėl uosto paslaugų. Bet kuriuo atveju atnaujinta BBIR versija, kurioje nekalbama apie paprastas atleidimo nuo pelno mokesčio priemones, buvo priimta 2017 m. gegužės 17 d. Vertinant reglamentą dėl uosto paslaugų, priimtą 2017 m. vasario 15 d. (77), nei jo dalykas, nei tikslas nėra daryti poveikį Komisijos veiksmams pagal SESV 107 ir 108 straipsnius. |
| --- | --- |

(111)

Galiausiai Prancūzija nepatikslina, kodėl procedūrą reikėtų sustabdyti remiantis BBIR pakeitimu ir pasiūlymu dėl reglamento dėl uosto paslaugų. Bet kuriuo atveju atnaujinta BBIR versija, kurioje nekalbama apie paprastas atleidimo nuo pelno mokesčio priemones, buvo priimta 2017 m. gegužės 17 d. Vertinant reglamentą dėl uosto paslaugų, priimtą 2017 m. vasario 15 d. (77), nei jo dalykas, nei tikslas nėra daryti poveikį Komisijos veiksmams pagal SESV 107 ir 108 straipsnius.

77

| (112) | Todėl sustabdyti procedūrą nėra pagrindo. |
| --- | --- |

(112)

Todėl sustabdyti procedūrą nėra pagrindo.

7.   DĖL NYDERLANDŲ UOSTŲ PRAŠYMŲ

DĖL NYDERLANDŲ UOSTŲ PRAŠYMŲ

| (113) | Nagrinėdama Nyderlandų uostų prašymą nukelti jų apmokestinimą pelno mokesčiu, Komisija primena, kad ši procedūra susijusi ne su Nyderlandų, o su [Prancūzijos] (***) uostais. Be to, savo bylos SA.25338 dėl Nyderlandų uostų galutiniame sprendime (78) Komisija atmetė prašymą nukelti Nyderlandų uostų apmokestinimą pelno mokesčiu dėl tų pačių principinių priežasčių, kurios nurodytos šiame sprendime. Beje, Nyderlandų uostų apmokestinimas pelno mokesčiu išplaukia iš nacionalinės Nyderlandų teisės, ir Komisija bet kuriuo atveju, remdamasi SESV 107 straipsniu, negali valstybės narės įpareigoti pakeisti savo teisės aktų, kad ji suteiktų valstybės pagalbą tam tikriems veiklos vykdytojams. |
| --- | --- |

(113)

Nagrinėdama Nyderlandų uostų prašymą nukelti jų apmokestinimą pelno mokesčiu, Komisija primena, kad ši procedūra susijusi ne su Nyderlandų, o su [Prancūzijos] (***) uostais. Be to, savo bylos SA.25338 dėl Nyderlandų uostų galutiniame sprendime (78) Komisija atmetė prašymą nukelti Nyderlandų uostų apmokestinimą pelno mokesčiu dėl tų pačių principinių priežasčių, kurios nurodytos šiame sprendime. Beje, Nyderlandų uostų apmokestinimas pelno mokesčiu išplaukia iš nacionalinės Nyderlandų teisės, ir Komisija bet kuriuo atveju, remdamasi SESV 107 straipsniu, negali valstybės narės įpareigoti pakeisti savo teisės aktų, kad ji suteiktų valstybės pagalbą tam tikriems veiklos vykdytojams.

78

8.   IŠVADA

IŠVADA

| (114) | 1942 m. rugpjūčio 11 d. ir 1943 m. balandžio 27 d. ministro sprendimuose nurodytų įstaigų (autonominių uostų (kurių dalis tapo didžiaisiais jūrų uostais), jūrų prekybos rūmų, uostų įrangą administruojančių prekybos ir pramonės rūmų, valstybei nuosavybės teise priklausančių jūrų uostų viešosios įrangos naudojimo koncesiją turinčių savivaldybių ir vietoj jų šią įrangą eksploatuojančių įmonių) atleidimas nuo mokesčio yra su vidaus rinka nesuderinama esama valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(114)

1942 m. rugpjūčio 11 d. ir 1943 m. balandžio 27 d. ministro sprendimuose nurodytų įstaigų (autonominių uostų (kurių dalis tapo didžiaisiais jūrų uostais), jūrų prekybos rūmų, uostų įrangą administruojančių prekybos ir pramonės rūmų, valstybei nuosavybės teise priklausančių jūrų uostų viešosios įrangos naudojimo koncesiją turinčių savivaldybių ir vietoj jų šią įrangą eksploatuojančių įmonių) atleidimas nuo mokesčio yra su vidaus rinka nesuderinama esama valstybės pagalba.

| (115) | Todėl Prancūzijos institucijos privalo nebetaikyti šio atleidimo nuo mokesčio ir šias įstaigas apmokestinti pelno mokesčiu. Ši priemonė turi būti priimta iki kalendorinių metų, kuriais priimtas šis sprendimas, pabaigos. Ji turi būti taikoma pelnui, gautam iš ekonominės veiklos ne vėliau kaip prasidėjus kitiems metams po jos priėmimo dienos. |
| --- | --- |

(115)

Todėl Prancūzijos institucijos privalo nebetaikyti šio atleidimo nuo mokesčio ir šias įstaigas apmokestinti pelno mokesčiu. Ši priemonė turi būti priimta iki kalendorinių metų, kuriais priimtas šis sprendimas, pabaigos. Ji turi būti taikoma pelnui, gautam iš ekonominės veiklos ne vėliau kaip prasidėjus kitiems metams po jos priėmimo dienos.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Autonominių uostų (kurių dalis tapo didžiaisiais jūrų uostais), jūrų prekybos rūmų, uostų įrangą administruojančių prekybos ir pramonės rūmų, valstybei nuosavybės teise priklausančių jūrų uostų viešosios įrangos naudojimo koncesiją turinčių savivaldybių ir vietoj jų šią įrangą eksploatuojančių įmonių atleidimas nuo mokesčio yra su vidaus rinka nesuderinama esama valstybės pagalba.

2 straipsnis

1.   Prancūzija privalo panaikinti 1 straipsnyje nurodytą atleidimą nuo pelno mokesčio ir pelno mokesčiu apmokestinti įstaigas, kurioms šis atleidimas yra taikomas.

2.   Priemonė, kuria Prancūzija vykdo jai tenkančius 1 dalyje nurodytus įsipareigojimus, turi būti priimta iki kalendorinių metų, kuriais pateiktas pranešimas apie šį sprendimą, pabaigos. Ši priemonė turi būti taikoma pelnui, gautam iš ekonominės veiklos ne vėliau kaip prasidėjus kitiems metams po jos priėmimo dienos.

3 straipsnis

Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Prancūzija informuoja Komisiją apie priemones, kurių imtasi šiam sprendimui vykdyti.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2017 m. liepos 27 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 302, 2016 8 19, p. 23.

1

(2)  
  2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9).

2

(3)  
  OL C 302, 2016 8 19, p. 23.

3

(4)  Žr. 2011 m. birželio 29 d. Komisijos sprendimą dėl priemonės SA.27106 (C 13/09 – ex N 614/08), kurią Prancūzija ketina įgyvendinti uostų sektoriuje (OL L 221, 2011 8 27, p. 8).

4

(5)  Prekybos rūmai, kurių būstinė yra pajūrio mieste, ir prekybos rūmai, kurie, neatsižvelgiant į jų geografinę padėtį, turi jūrų uosto viešosios įrangos naudojimo koncesiją.

5

(6)  Žr. Prancūzijos mokesčių dokumentacijos BOI-IS-CHAMP-30–60 230 ir tolesnes dalis.

6

(***)  Ištaisyta korektūros klaida.

***

(7)  
  2004 m. spalio 20 d. Komisijos sprendimas valstybės pagalbos byloje Nr. N 520/2003 – Belgija. Finansinė parama infrastruktūros darbams Flandrijos uostuose, 35 konstatuojamoji dalis (OL C 176, 2005 7 16, p. 11).

7

(8)  
  OL C 262, 2016 7 19, p. 1.

8

(9)  
  2012 m. balandžio 21 d.
  Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys, p. 7198.

9

Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys

(10)  
  2016 m. balandžio 11 d. Komisijos sprendimas valstybės pagalbos byloje SA.43975 (2016/NN) – Portugalija. Pagalba investicijoms Funšalio uostui (OL C 183, 2016 5 11, p. 1).

10

(11)  
  2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (OL L 187, 2014 6 26, p. 1).

11

(12)  COM(2013) 296 final – 2013/0157 (COD) (OL C 327, 2013 11 12, p. 111). Nuo to laiko šis teisės aktas buvo priimtas: 2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/352, kuriuo nustatoma uosto paslaugų teikimo sistema ir bendros finansinio uostų skaidrumo taisyklės (OL L 57, 2017 3 3, p. 1).

12

final

(13)  
  2000 m. rugsėjo 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Pavlov ir kiti, sujungtos bylos nuo C-180/98 iki C-184/98, ECLI:ES:C:2000:428, 74 punktas.

13

Pavlov ir kiti

(14)  Žr. 1987 m. birželio 16 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija prieš Italiją, C-118/85, ECLI:ES:C:1987:283, 7 punktą ir 1998 m. birželio 18 d. sprendimo Komisija prieš Italiją, C-35/96, ECLI:ES:C:1998:303, 36 punktą.

14

Komisija prieš Italiją

Komisija prieš Italiją

(15)  
  2000 m. gruodžio 12 d. Bendrojo Teismo sprendimo Aéroports de Paris prieš Komisiją, T-128/98, ES:[T] (***):2000:290, 125 punktas, kaip patvirtinta 2002 m. spalio 24 d. Teisingumo Teismo apeliacinio skundo sprendimu Aéroports de Paris prieš Komisiją, C-82/01 P, ECLI:ES:C:2002:617. Taip pat žr. 2008 m. gruodžio 17 d. Teismo sprendimo Ryanair prieš Komisiją, T-196/04, ECLI:ES:T:2008:585, 88 punktą. 2011 m. kovo 24 d. Bendrojo Teismo sprendimą Freistaat Sachsen ir Land Sachsen-Anhalt ir kiti prieš Komisiją, sujungtos bylos T-443/08 ir T-455/08, ECLI:ES:T:2011:117, ypač jo 93 ir 94 punktus, kaip patvirtinta 2012 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismo apeliacinio skundo sprendime Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle prieš Komisiją, C-288/11 P, ECLI:ES:C:2012:821, ypač jo 40–43 ir 47 punktuose.

15

Aéroports de Paris prieš Komisiją

Aéroports de Paris prieš Komisiją

Ryanair prieš Komisiją

Freistaat Sachsen ir Land Sachsen-Anhalt ir kiti prieš Komisiją

Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle prieš Komisiją

(16)  Žr., pvz., 2009 m. gruodžio 15 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje N 385/2009 – Ventspilio uosto infrastruktūros valstybinis finansavimas (OL C 62, 2010 3 13, p. 7); 2011 m. birželio 15 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje 44/2010 – Latvijos Respublika. Krievu salos uosto infrastruktūros valstybinis finansavimas (OL C 215, 2011 7 21, p. 21); 2012 m. vasario 22 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje SA.30742 (N/2010) – Lietuva. Klaipėdos keleivių ir krovinių keltų terminalo infrastruktūros statyba (OL C 121, 2012 4 26, p. 1); 2013 m. liepos 2 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje SA.35418 (2012/N) – Graikija. Pirėjo uosto plėtra (OL C 256, 2013 9 5, p. 2); 2013 m. rugsėjo 18 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje SA.36953 (2013/N) – Ispanija. Kadiso įlankos uosto administracija (OL C 335, 2013 11 16, p. 1.

16

(17)  Žr., pvz., 2013 m. rugsėjo 18 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje SA.36953 (2013/N) – Ispanija. Kadiso įlankos uosto administracija (OL C 335, 2013 11 16, p. 1).

17

(18)  
  1991 m. gruodžio 10 d. Teisingumo Teismo sprendimo Merci Convenzionali Porto di Genova, C-179/90, ECLI:ES:C:1991:464, 3 ir 27 punktus; 1997 m. liepos 17 d. Teismo sprendimo byloje C-242/95 GT-Link A/S prieš de Danske Statsbaner, ECLI:ES:C:1997:376, 52 punktą (Tačiau iš jo negalima daryti išvados, kad eksploatuojant bet kurį komercinį uostą teikiama visuotinė ekonominės svarbos paslauga ir kad visomis tokiame uoste teikiamomis paslaugomis vykdoma būtent tokia užduotis.).

18

Merci Convenzionali Porto di Genova

GT-Link A/S prieš de Danske Statsbaner

Tačiau iš jo negalima daryti išvados, kad eksploatuojant bet kurį komercinį uostą teikiama visuotinė ekonominės svarbos paslauga ir kad visomis tokiame uoste teikiamomis paslaugomis vykdoma būtent tokia užduotis.).

(19)  Žr., pvz., 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje SA.37402 – Budapešto muitinės uostas (OL C 141, 2014 5 9, p. 1); 2012 m. spalio 17 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje SA.34501 – Kėnigs Vusterhauzeno/Vildau vidaus vandenų uostas (OL C 176, 2013 6 21, p. 1); 2014 m. spalio 1 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje SA.38478 – Dėro–Geniu uostas (OL C 418, 2014 11 21, p. 1).

19

(20)  
  2002 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimas byloje N 438/02 – Belgija. Subsidijos uostų valdytojams, skirtos valdžios institucijos įgaliojimams vykdyti (OL C 284, 2002 11 21, p. 2).

20

(21)  
  1997 m. kovo 18 d. Teisingumo Teismo sprendimo Calì & Figli, C-343/95, ECLI:ES:C:1997:160, 22 punktas.

21

Calì & Figli

(22)  Ši veikla susijusi su pastatais ir paslaugomis, kurie reikalingi uostams eksploatuoti, todėl pelno mokestis jai netaikomas.

22

(23)  Prancūzijos Transporto kodekso L. 5321–1 straipsnyje nurodyta, kad uosto mokesčius rinkti galima valstybiniuose, teritorinių bendrijų ar jų grupių jūrų uostuose, kai juose vykdomos komercinės operacijos ar būna laivai ir kad šie mokesčiai gali būti sudaryti iš kelių dalių ar rinkliavų (to paties kodekso L. 5321–3 straipsnis). Šios nuostatos, remiantis kodekso L. 4323–1 straipsniu, taikytinos ir upių uostams. 1976 m. spalio 6 d. Sprendimu Nr. 76–92 L Prancūzijos Konstitucinis Teismas teigė, kad nagrinėjamomis nuostatomis skelbiami laivams būnant uostuose ir juose atliekant operacijas taikomi mokesčiai, kurių visas dydis skiriamas uostų išlaidoms padengti [...], už galimybę naudotis viešąja struktūra ir šiuo atveju teikiamomis paslaugomis [ir kad šie mokesčiai] yra rinkliavos už suteiktą paslaugą.

23

uosto mokesčius rinkti galima valstybiniuose, teritorinių bendrijų ar jų grupių jūrų uostuose, kai juose vykdomos komercinės operacijos ar būna laivai

gali būti sudaryti iš kelių dalių

rinkliavų

skelbiami laivams būnant uostuose ir juose atliekant operacijas taikomi mokesčiai, kurių visas dydis skiriamas uostų išlaidoms padengti [...], už galimybę naudotis viešąja struktūra ir šiuo atveju teikiamomis paslaugomis [ir kad šie mokesčiai] yra rinkliavos už suteiktą paslaugą

(24)  Pagal Transporto kodekso L. 5312–2 straipsnį DJU yra būtent įpareigotas valdyti ir eksploatuoti jam nuosavybės teise priklausančią ar priskirtą sritį. Taip pat žr. L. 5313–2 straipsnį dėl autonominių uostų ir L. 4322–1 straipsnį dėl Paryžiaus autonominio uosto.

24

valdyti ir eksploatuoti jam nuosavybės teise priklausančią ar priskirtą sritį

(25)  Žr. Audito institucijos „Didžiųjų jūrų uostų reformos balansą“ (Le bilan de la réforme des grands ports maritimes), t. y. 2017 m. vasario mėn. parengtą 2017 m. kasmetinę ataskaitą, įtrauktą į Prancūzijos pateiktus dokumentus:
  „Krovimo veiklos išlaikymas kai kuriuose uostuose“ (Le maintien d'activités de manutention dans certains ports).

25

Le bilan de la réforme des grands ports maritimes

„Krovimo veiklos išlaikymas kai kuriuose uostuose“ (Le maintien d'activités de manutention dans certains ports).

(26)  
  Valstybinės, regioninės ir vietinės valdžios institucijos ir viešosios teisės reguliuojamos kitos įstaigos nelaikomos apmokestinamaisiais asmenimis, kai vykdo veiklą ar sandorius, kuriuos jie vykdo kaip valdžios institucijos, net renkant mokesčius, rinkliavas, įmokas ar kitus su šia veikla ar sandoriais susijusius mokesčius. Ši nuostata pakartota 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (OL L 347, 2006 12 11, p. 1) 13 straipsnyje.

26

Valstybinės, regioninės ir vietinės valdžios institucijos ir viešosios teisės reguliuojamos kitos įstaigos nelaikomos apmokestinamaisiais asmenimis, kai vykdo veiklą ar sandorius, kuriuos jie vykdo kaip valdžios institucijos, net renkant mokesčius, rinkliavas, įmokas ar kitus su šia veikla ar sandoriais susijusius mokesčius.

(27)  
  2000 m. rugsėjo 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Europos Bendrijų Komisija prieš Prancūzijos Respubliką, C-276/97, ECLI:ES:C:2000:424, 40 punktas.

27

Europos Bendrijų Komisija prieš Prancūzijos Respubliką

(28)  4 straipsnio 5 dalyje ne tik nustatyta sąlyga, kad negali būti labai iškraipoma konkurencija, bet ir nurodoma, kad bet kuriuo atveju viešosios teisės reguliuojamos įstaigos laikomos apmokestinamaisiais asmenimis, kai jos vykdo I priede išvardytą veiklą, jei toji veikla nėra vykdoma tokiu smulkiu mastu, kad ją būtų galima laikyti visiškai nereikšminga. Be to, uostų paslaugos įtrauktos į I priedą.

28

labai iškraipoma konkurencija

bet kuriuo atveju viešosios teisės reguliuojamos įstaigos laikomos apmokestinamaisiais asmenimis, kai jos vykdo I priede išvardytą veiklą, jei toji veikla nėra vykdoma tokiu smulkiu mastu, kad ją būtų galima laikyti visiškai nereikšminga

(29)  Byloje C-276/97 Teisingumo Teismas nagrinėjamą veiklą (leidimą naudotis kelių infrastruktūra už atlygį) aiškiai laiko ekonomine veikla (32 punktas) ir tik tada nagrinėja, ar taikomas 4 straipsnio 5 dalyje numatytas atleidimas nuo mokesčio (37 punktas).

29

(30)  
  2006 m. sausio 10 d. Teisingumo Teismo sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti, C-222/04, ECLI:ES:C:2006:8, 122 ir 123 punktus.

30

Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti

(31)  Antai Paryžiaus autonominis uostas sumokėjo 8 mln. EUR už 2014 finansinius metus ir 11 mln. EUR už 2016 finansinius metus. Diunkerko DJU savo ruožtu sumokėjo 5 mln. EUR už 2014 finansinius metus ir 4 mln. EUR už 2016 finansinius metus. Žr. 2016 m. vasario 18 d. ir 2017 m. vasario 23 d. nutarimus, kuriais nustatytas Paryžiaus autonominio uosto ir didžiųjų jūrų uostų valstybei pervedamų dividendų dydis, 2016 m. vasario 26 d. Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 0048 ir 2017 m. kovo 3 d. Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 53. Pervestų dividendų dydis gana smarkiai įvairavo, priklausomai nuo grynojo rezultato (Havro DJU: nuo 14 iki 33 % 2008–2013 m., Marselio DJU: nuo 22 iki 35 % 2009–2014 m.).

31

(32)  Žr. 2012 m. vasario 22 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje SA.30742 (N/2010) – Lietuva – Klaipėdos uostas (OL C 121, 2012 4 26, p. 1), 9 konstatuojamoji dalis.

32

(33)  Žr. pirmiausia R. 5321–2 ir R. 5321–11 straipsnius.

33

(34)  Žr. uosto infrastruktūros analizės schemos 5 ir 7 punktus (http://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/grid_ports_en.pdf) ir 2015 m. balandžio 30 d. Komisijos sprendimo valstybės pagalbos byloje SA.39608 – Vismaro uosto plėtra (OL C 203, 2015 6 19, p. 3) 31 konstatuojamąją dalį.

34

(35)  
  2014 m. kovo 27 d. Komisijos sprendimas dėl priemonės SA.36346 (2013/N) GRW land development scheme for industrial and commercial use (OL C 141, 2014 5 9, p. 1).

35

GRW land development scheme for industrial and commercial use

(36)  Žr. Komisijos sprendimo valstybės pagalbos byloje SA.36953 (2013/N) – Kadiso įlankos uostas, 29 konstatuojamąją dalį (OL C 335, 2013 11 16, p. 1), Komisijos sprendimo valstybės pagalbos byloje SA.30742 (N/2010) – Klaipėda, 8 ir 9 konstatuojamąsias dalis (OL C 121, 2012 4 26, p. 1), Komisijos sprendimo valstybės pagalbos byloje N 44/2010 – Krievu Salos uostas, 67 konstatuojamąją dalį (OL C 215, 2011 7 21, p. 21), Komisijos sprendimo valstybės pagalbos byloje C 39/2009 (ex N 385/2009) – Ventspilio uostas, 30, 57 ir 58 konstatuojamąsias dalis (OL C 62, 2010 3 13, p. 7).

36

(37)  Žr. Generalinės finansų inspekcijos ataskaitą (Nr. 2007-M-031–01) bei 2008 m. liepos mėn. Tiltų ir plentų generalinės tarybos ataskaitos (Nr. 005126–01) dėl autonominių uostų modernizavimo p. 53 (Šiuo metu taikomos įrangos naudojimo rinkliavos patenka į apmokestinamos veiklos, kuria siekiama pelno, taikymo sritį, tačiau vidutiniu laikotarpiu siūlomoje reformoje juos, kaip uostų išteklių, numatyta panaikinti. Šiomis sąlygomis nuomos rinkliavos vidutiniu laikotarpiu yra esminis ir ilgalaikis apmokestinamos veiklos šaltinis). (http://www.ladocumentationfrancaise.fr/var/storage/rapports-publics/084000035.pdf).

37

Šiuo metu taikomos įrangos naudojimo rinkliavos patenka į apmokestinamos veiklos, kuria siekiama pelno, taikymo sritį, tačiau vidutiniu laikotarpiu siūlomoje reformoje juos, kaip uostų išteklių, numatyta panaikinti. Šiomis sąlygomis nuomos rinkliavos vidutiniu laikotarpiu yra esminis ir ilgalaikis apmokestinamos veiklos šaltinis

(38)  Žr. BOI-TVA-BASE-10–20–40–10 230–270 dalis (http://bofip.impots.gouv.fr/bofip/1474-PGP.html). Taip pat žr. atsakymą į Jeano Arthuis raštu pateiktą klausimą Nr. 17487, paskelbtą 2011 m. kovo 10 d. Senato oficialiojo leidinio 573 puslapyje; http://www.senat.fr/questions/base/2011/qSEQ110317487.html.

38

(39)  Žr. uosto infrastruktūros analizės schemos 5 ir 7 punktus (http://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/grid_ports_en.pdf).

39

(40)  Žr. 2014 m. kovo 11 d. Komisijos sprendimo valstybės pagalbos byloje SA.35720 (2014/NN) – Jungtinė Karalystė. Liverpool City Council Cruise Liner Terminal, 64–69 konstatuojamąsias dalis (OL C 120, 2014 4 23, p. 4).

40

Liverpool City Council Cruise Liner Terminal

(41)  Vertinant procentinę dalį nuo apyvartos, uostų mokesčiai ir pajamos iš nuomos veiklos, pvz., sudaro atitinkamai 42 % ir 34 % (iš viso 55 % eksploatavimo sąnaudų) Bordo DJU (2013 m., žr. Audito institucijos specialiosios ataskaitos, viešai paskelbtos 2016 m. kovo 8 d., p. 60 ir 64), 62 % ir 18 % (iš viso 76 % veiklos išlaidų) Havro DJU (2013 m., žr. Audito institucijos specialiosios ataskaitos, viešai paskelbtos 2016 m. kovo 30 d., p. 112 ir 113).

41

(42)  Žr. 2016 m. liepos 19 d. Komunikato 207 punktą.

42

(43)  
  2000 m. gegužės 16 d. Teisingumo Teismo sprendimo Prancūzija prieš Ladbroke Racing ir Komisiją, C-83/98 [P] (***), ES:C:2000:248, 48–51 punktai.

43

Prancūzija prieš Ladbroke Racing ir Komisiją

(44)  Žr. 2001 m. lapkričio 8 d. Teisingumo Teismo sprendimo Adria-Wien Pipeline, C-143/99, ECLI:ES:C:2001:598, 38 punktą.

44

Adria-Wien Pipeline

(45)  Jų veiklos tęsėjus (būtent DJU) mokesčių administratorius laiko atleistais nuo pelno mokesčio dėl tos pačios priežasties.

45

(46)  Žr. 2016 m. liepos 19 d. Komunikato 206 punktą, o VESP srityje – 2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismo sprendimo Altmark Trans, C-280/00, ECLI:ES:C:2003:415, 87–95 punktus.

46

Altmark Trans

(47)  Istoriškai 1942 m. suteiktu atleidimu nuo mokesčio buvo siekiama pagreitinti karo metu suniokotų uostų atstatymą, o ne kažkaip kompensuoti už su viešosiomis paslaugomis susijusius įgaliojimus.

47

(48)  
  2005 m. gruodžio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimo Italija prieš Komisiją, C-66/02, ES:C:2005:768, 94 punktas.

48

Italija prieš Komisiją

(49)  
  2011 m. rugsėjo 8 d. Teisingumo Teismo sprendimo Paint Graphos ir kiti, sujungtos bylos nuo C-78/08 iki C-80/08, ECLI:ES:C:2011:550, 49 punktas. 2006 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimo Portugalija prieš Komisiją, C-88/03, ECLI:ES:C:2006:511, 56 punktas.

49

Paint Graphos ir kiti

Portugalija prieš Komisiją

(50)  
  2011 m. rugsėjo 8 d. Teisingumo Teismo sprendimo Paint Graphos ir kiti, sujungtos bylos nuo C-78/08 iki C-80/08, ECLI:ES:C:2011:550, 65 punktas. 2006 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimo Portugalija prieš Komisiją, C-88/03, ECLI:ES:C:2006:511, 81 punktas.

50

Paint Graphos ir kiti

Portugalija prieš Komisiją

(51)  Žr. Viešųjų finansų ir mokesčių oficialųjį leidinį BOI-IS-CHAMP-30–60, II (240 dalis): „
  [...] keliais ministrų sprendimais uostai buvo atleisti nuo tiesioginių mokesčių [...]
  “.

51

[...] keliais ministrų sprendimais uostai buvo atleisti nuo tiesioginių mokesčių [...]

(52)  Valstybės Taryba, 2014 m. liepos 2 d., už biudžetą atsakingas ministras, Nr. 374807, ECLI:FR:CESSR:2014:374807.20140702.

52

(53)  Kai kuriuos uostus eksploatuoja juridiniai asmenys, nepatenkantys į 1942 m. ir 1943 m. sprendimų taikymo sritį, pvz., Seto prekybos ir žvejybos uostas (kurį eksploatuoja viešoji regioninė įstaiga – žr. 2016 m. sausio 19 d. Marselio administracinio apeliacinio teismo sprendimą Nr. 13MA03445), Lorjano uostas (kurį administruoja mišraus kapitalo bendrovė, žr. 2013 m. balandžio 9 d. Prancūzijos Respublikos oficialiojo leidinio p. 3694 paskelbtą Parlamento klausimą Nr. 23815) arba Sen Siprieno pramoginių laivų prieplauka (kurią eksploatuoja viešoji Sen Siprieno uosto įstaiga, juridinio asmens statusą turinti savivaldybės įmonė, – žr. 2012 m. lapkričio 27 d. Marselio administracinio apeliacinio teismo sprendimą Nr. 12MA01312).

53

(54)  Atsakymas į Parlamento klausimą Nr. 18664, paskelbtas 2009 m. kovo 3 d. Prancūzijos Respublikos oficialiajame leidinyje, p. 2040.

54

(55)  
  2011 m. rugsėjo 8 d. Teisingumo Teismo sprendimo Paint Graphos ir kiti, sujungtos bylos nuo C-78/08 iki C-80/08, ECLI:ES:C:2011:550, 69 punktas.

55

Paint Graphos ir kiti

(56)  
  2012 m. balandžio 20 d. Sprendimas Nr. 2012–238 QPC, 2012 m. balandžio 21 d. Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys, p. 7198.

56

(57)  
  2015 m. sausio 14 d. Teisingumo Teismo sprendimo Eventech, C-518/13, ECLI:ES:C:2015:9, 65–69 punktai.

57

Eventech

(58)  
  2009 m. balandžio 30 d. Teismo sprendimo Komisija prieš Italiją ir Wam, C-494/06, ECLI:ES:C:2009:272, 53 ir 54 punktai.

58

Komisija prieš Italiją ir Wam

(59)  Būtent Prancūzijos uostų, kurie nėra atleisti nuo pelno mokesčio. Žr. šio sprendimo 51 išnašą.

59

(60)  Žr. reglamento dėl uostų paslaugų pasiūlymo 2.1 punktą. Taip pat žr. Komisijos komunikato dėl Europos uostams skirtos politikos COM (2007) 616 galutinis, II.4.2 punktą.

60

(61)  Žr. Komisijos komunikato dėl Europos uostams skirtos politikos COM (2007) 616 galutinis, II.1 punktą.

61

(62)  Visa uosto suteiktų transporto paslaugų kaina dažnai sudaro didelę viso transporto kainos dalį. Žr. dokumentą „Uždaviniai, kuriuos Europos uostams reikia spręsti iki 2030 m.“, 2013 m. gegužės 23 d. Europos Komisijos informacinis pranešimas: Europos verslas labai priklauso nuo uosto paslaugų kainų ir kokybės. Išlaidos uosto paslaugoms gali sudaryti nemažą visų logistikos išlaidų dalį. Krovinių perkrovimo išlaidos, uostų mokesčiai ir uostų navigacijos paslaugų išlaidos gali sudaryti 40–60 % visų „nuo durų iki durų“ logistikos išlaidų įmonėms, transportuojančioms savo prekes trumpųjų nuotolių jūrų transportu.

62

Europos verslas labai priklauso nuo uosto paslaugų kainų ir kokybės. Išlaidos uosto paslaugoms gali sudaryti nemažą visų logistikos išlaidų dalį. Krovinių perkrovimo išlaidos, uostų mokesčiai ir uostų navigacijos paslaugų išlaidos gali sudaryti 40–60 % visų „nuo durų iki durų“ logistikos išlaidų įmonėms, transportuojančioms savo prekes trumpųjų nuotolių jūrų transportu.

(63)  
  1969 m. gruodžio 10 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija prieš Prancūziją, sujungtos bylos 6/69 ir 11/69, ECLI:ES:C:1969:68, 21 punktas. 1999 m. gegužės 19 d. Teisingumo Teismo sprendimo Italija prieš Komisiją, C-6/97, ECLI:ES:C:1999:251, 21 punktas.

63

Komisija prieš Prancūziją

Italija prieš Komisiją

(64)  
  1974 m. liepos 2 d. Teisingumo Teismo sprendimo Italija prieš Komisiją, 173/73, ECLI:ES:C:1974:71, 36 punktas.

64

Italija prieš Komisiją

(65)  Uostai, kuriuose eismas yra mažesnis nei 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (OL L 348, 2013 12 20, p. 1), 20 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytas lygis (arba bendras metinis krovinių kiekis, viršijantis 0,1 % atitinkamo bendro metinio krovinių, perkrautų visuose Sąjungos jūrų uostuose, kiekio).

65

(66)  PPR nurodo, kad jei jie mokėtų pelno mokestį, tai sukeltų grėsmę jų valdomiems uostams dėl jų geografinės padėties: jie netoli Ispanijos sienos ir Ispanijos uostų.

66

(67)  Žr. būtent 2015 m. balandžio 29 d. Europos Komisijos sprendimus bylose SA.37432 Čekija. Viešosios ligoninės Hradec Kralovės regione (OL C 203, 2015 6 19, p. 1), SA.37904 Vokietija. Durmersheimo medicinos centras (OL C 188, 2015 6 26, p. 1), SA.33149 Vokietija. Städtische Projektgesellschaft „Wirtschaftsbüro Gaarden – Kiel“
  (OL C 188, 2015 6 5, p. 1).

67

Städtische Projektgesellschaft „Wirtschaftsbüro Gaarden – Kiel“

(68)  Naudą gaunantis uostas turi būti tik vietinės reikšmės, pvz., kai uostas tiekia prekes ir teikia paslaugas ribotoje teritorijoje, neišeinančioje už šalies teritorijos ribų, ir negali pritraukti klientų iš kitų valstybių narių. Kita vertus, priemonė neturi turėti jokio numatomo poveikio (arba tik nedidelį poveikį) tarpvalstybinėms investicijoms į atitinkamą sektorių ar įmonių steigimuisi bendrojoje rinkoje.

68

(69)  Žr. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą (2012/C 8/02) (OL C 8, 2012 1 11, p. 4). Taip pat žr. 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimą 2012/21/ES dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (OL L 7, 2012 1 11, p. 3).

69

(70)  Žr. generalinės advokatės J. Kokott išvados byloje C-74/16, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, ECLI:ES:C:2017:135, 75 punktą.

70

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe

(71)  Transporto kodekso L. 5312–2 straipsnis, kuriame pateiktas uostams tenkančių įgaliojimų sąrašas, susijęs tik su didžiaisiais jūrų uostais. Juo nei apibrėžiami kompensacijos apskaičiavimo parametrai, nei apsaugos priemonės kompensacijos permokai išvengti.

71

(72)  1,196 mln. EUR suma, kurią 2016 m. turėjo pervesti didysis Gvadelupos uostas (žr. 2016 m. vasario 18 d. nutarimą, paskelbtą 2016 m. vasario 26 d.
  Prancūzijos Respublikos oficialiajame leidinyje Nr. 48).

72

Prancūzijos Respublikos oficialiajame leidinyje

(73)  Reglamento pakeitimas paskelbtas 2017 m. birželio 20 d. (žr. 2017 m. birželio 14 d. Komisijos reglamentą (ES) 2017/1084, kuriuo dėl pagalbos uostų ir oro uostų infrastruktūrai, dėl pranešimo apie pagalbą kultūrai ir paveldo išsaugojimui ir pagalbą sporto ir daugiafunkcei laisvalaikio infrastruktūrai ribų ir dėl atokiausiems regionams skirtų regioninės veiklos pagalbos schemų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 651/2014 ir dėl tinkamų finansuoti išlaidų apskaičiavimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 702/2014 (OL L 156, 2017 6 20, p. 1).

73

(74)  Kita vertus, kai kurios kitos į investicijas orientuotos priemonės, atitinkančios suderinamumo kriterijus (būtent priemonės visuotinės svarbos, tinkamumo ir proporcingumo), tam tikromis sąlygomis galėtų būtų paskelbtos suderinamomis su vidaus rinka.

74

(75)  
  1977 m. kovo 22 d. Teisingumo Teismo sprendimo byloje 78/76 Steinike & Weinlig prieš Vokietijos Federacinę Respubliką, ES:C:1977:52, 24 punktas.

75

Steinike & Weinlig prieš Vokietijos Federacinę Respubliką

(76)  Žr. valstybės pagalbos bylos SA.25338 galutinį sprendimą (OL L 113, 2016 4 27, p. 148).

76

(77)  
  2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/352, kuriuo nustatoma uosto paslaugų teikimo sistema ir bendros finansinio uostų skaidrumo taisyklės (OL L 57, 2017 3 3, p. 1).

77

(78)  
  2016 m. sausio 21 d. Komisijos sprendimas dėl pagalbos priemonės SA.25338 (2014/C ex E 3/2008 ex CP 115/2004) – Nyderlandai. Corporate tax exemption for public undertakings (OL L 113, 2016 4 27, p. 148).

78

Corporate tax exemption for public undertakings

---