# Az Európai Unió L 337/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 337 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. december 19. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 337

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. december 19.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2017/2360 rendelete (2017. december 11.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2018. évre történő meghatározásáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2361 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. szeptember 14.) az Egységes Szanálási Testület igazgatási kiadásaihoz nyújtott hozzájárulások végleges rendszeréről | 6 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2362 végrehajtási rendelete (2017. december 5.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Lenticchia di Altamura [OFJ]) | 15 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2363 végrehajtási rendelete (2017. december 6.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Μελεκούνι [Melekouni] [OFJ]) | 16 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2364 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. december 18.) a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szerződés-odaítélési eljárásokra irányadó értékhatárok tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 17 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2365 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. december 18.) a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szerződés-odaítélési eljárásokra irányadó értékhatárok tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 19 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2366 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. december 18.) a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szerződés-odaítélési eljárásokra irányadó értékhatárok tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 21 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2367 rendelete (2017. december 18.) a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szerződés-odaítélési eljárásokra irányadó értékhatárok tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 22 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2368 végrehajtási rendelete (2017. december 18.) a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterfonalak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2017/325 végrehajtási rendelet módosításáról | 24 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2369 végrehajtási rendelete (2017. december 18.) a Törökországból származó, emberi fogyasztásra szánt kéthéjú kagylók behozatalára vonatkozó védintézkedések bevezetéséről szóló 743/2013/EU végrehajtási rendeletnek a rendelet alkalmazási ideje tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 26 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (KKBP) 2017/2370 határozata (2017. december 18.) a hágai magatartási kódexnek és a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelemnek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében történő támogatásáról | 28 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2017/2371 határozata (2017. december 18.) az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójáról (EUAM Ukrajna) szóló 2014/486/KKBP határozat módosításáról | 34 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2372 határozata (2017. június 16.) a Bulgária által a BDZ Holding EAD SA, a BDZ Passenger EOOD és a BDZ Cargo EOOD javára nyújtani tervezett SA.31250 (2011/C, korábbi 2011/N) számú állami támogatásról és egyéb intézkedésekről
  (az értesítés a C(2017) 4051. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 35 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2373 végrehajtási határozata (2017. december 14.) a hidroxitirozolnak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatala engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2017) 8423. számú dokumentummal történt) | 56 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2374 végrehajtási határozata (2017. december 15.) egyes károsítók Unióba történő behurcolásának megelőzése céljából bizonyos harmadik országokból származó növények és hibridjeik termésének szállítására, tárolására és feldolgozására vonatkozó feltételek megállapításáról
  (az értesítés a C(2017) 8395. számú dokumentummal történt) | 60 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2375 végrehajtási határozata (2017. december 15.) az N-acetil-D-neuraminsavnak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatala engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2017) 8431. számú dokumentummal történt) | 63 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2376 végrehajtási határozata (2017. december 15.) az (EU) 2015/348 végrehajtási határozatnak a Málta, Bulgária és Lengyelország nemzeti vagy funkcionális légtérblokkokra vonatkozó módosított tervében a költséghatékonyság fő teljesítményterületen meghatározott felülvizsgált célok megfelelőségének tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2017) 8433. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 68 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2377 végrehajtási határozata (2017. december 15.) a 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat által szabályozott, 2015. évre vonatkozó, tagállamonkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátásokról
  (az értesítés a C(2017) 8476. számú dokumentummal történt) | 80 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2378 végrehajtási határozata (2017. december 15.) a díjszámítási körzetekben alkalmazott 2017-es egységdíjaknak a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikkének való megfeleléséről
  (az értesítés a C(2017) 8501. számú dokumentummal történt) | 83 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2379 végrehajtási határozata (2017. december 18.) a többek között a mezőgazdasági nyersanyagok termesztéséből származó, jellemző üvegházhatásúgáz-kibocsátás mértékét meghatározó kanadai jelentésnek a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében történő elismeréséről
  (az értesítés a C(2017) 8801. számú dokumentummal történt) | 86 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2017/2360 rendelete (2017. december 11.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2018. évre történő meghatározásáról

1

*

A Bizottság (EU) 2017/2361 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. szeptember 14.) az Egységes Szanálási Testület igazgatási kiadásaihoz nyújtott hozzájárulások végleges rendszeréről

6

*

A Bizottság (EU) 2017/2362 végrehajtási rendelete (2017. december 5.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Lenticchia di Altamura [OFJ])

15

*

A Bizottság (EU) 2017/2363 végrehajtási rendelete (2017. december 6.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Μελεκούνι [Melekouni] [OFJ])

16

*

A Bizottság (EU) 2017/2364 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. december 18.) a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szerződés-odaítélési eljárásokra irányadó értékhatárok tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

17

*

A Bizottság (EU) 2017/2365 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. december 18.) a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szerződés-odaítélési eljárásokra irányadó értékhatárok tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

19

*

A Bizottság (EU) 2017/2366 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. december 18.) a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szerződés-odaítélési eljárásokra irányadó értékhatárok tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

21

*

A Bizottság (EU) 2017/2367 rendelete (2017. december 18.) a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szerződés-odaítélési eljárásokra irányadó értékhatárok tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

22

*

A Bizottság (EU) 2017/2368 végrehajtási rendelete (2017. december 18.) a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterfonalak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2017/325 végrehajtási rendelet módosításáról

24

*

A Bizottság (EU) 2017/2369 végrehajtási rendelete (2017. december 18.) a Törökországból származó, emberi fogyasztásra szánt kéthéjú kagylók behozatalára vonatkozó védintézkedések bevezetéséről szóló 743/2013/EU végrehajtási rendeletnek a rendelet alkalmazási ideje tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

26

HATÁROZATOK

*

A Tanács (KKBP) 2017/2370 határozata (2017. december 18.) a hágai magatartási kódexnek és a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelemnek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében történő támogatásáról

28

*

A Tanács (KKBP) 2017/2371 határozata (2017. december 18.) az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójáról (EUAM Ukrajna) szóló 2014/486/KKBP határozat módosításáról

34

*

A Bizottság (EU) 2017/2372 határozata (2017. június 16.) a Bulgária által a BDZ Holding EAD SA, a BDZ Passenger EOOD és a BDZ Cargo EOOD javára nyújtani tervezett SA.31250 (2011/C, korábbi 2011/N) számú állami támogatásról és egyéb intézkedésekről
  (az értesítés a C(2017) 4051. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2017) 4051. számú dokumentummal történt)

1

35

*

A Bizottság (EU) 2017/2373 végrehajtási határozata (2017. december 14.) a hidroxitirozolnak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatala engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2017) 8423. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2017) 8423. számú dokumentummal történt)

56

*

A Bizottság (EU) 2017/2374 végrehajtási határozata (2017. december 15.) egyes károsítók Unióba történő behurcolásának megelőzése céljából bizonyos harmadik országokból származó növények és hibridjeik termésének szállítására, tárolására és feldolgozására vonatkozó feltételek megállapításáról
  (az értesítés a C(2017) 8395. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2017) 8395. számú dokumentummal történt)

60

*

A Bizottság (EU) 2017/2375 végrehajtási határozata (2017. december 15.) az N-acetil-D-neuraminsavnak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatala engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2017) 8431. számú dokumentummal történt)

N

(az értesítés a C(2017) 8431. számú dokumentummal történt)

63

*

A Bizottság (EU) 2017/2376 végrehajtási határozata (2017. december 15.) az (EU) 2015/348 végrehajtási határozatnak a Málta, Bulgária és Lengyelország nemzeti vagy funkcionális légtérblokkokra vonatkozó módosított tervében a költséghatékonyság fő teljesítményterületen meghatározott felülvizsgált célok megfelelőségének tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2017) 8433. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2017) 8433. számú dokumentummal történt)

1

68

*

A Bizottság (EU) 2017/2377 végrehajtási határozata (2017. december 15.) a 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat által szabályozott, 2015. évre vonatkozó, tagállamonkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátásokról
  (az értesítés a C(2017) 8476. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2017) 8476. számú dokumentummal történt)

80

*

A Bizottság (EU) 2017/2378 végrehajtási határozata (2017. december 15.) a díjszámítási körzetekben alkalmazott 2017-es egységdíjaknak a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikkének való megfeleléséről
  (az értesítés a C(2017) 8501. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2017) 8501. számú dokumentummal történt)

83

*

A Bizottság (EU) 2017/2379 végrehajtási határozata (2017. december 18.) a többek között a mezőgazdasági nyersanyagok termesztéséből származó, jellemző üvegházhatásúgáz-kibocsátás mértékét meghatározó kanadai jelentésnek a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében történő elismeréséről
  (az értesítés a C(2017) 8801. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2017) 8801. számú dokumentummal történt)

86

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/1

---

A TANÁCS (EU) 2017/2360 RENDELETE

(2017. december 11.)

egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2018. évre történő meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan.

| (2) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) előírja, hogy az állományvédelmi intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények, többek között – amennyiben releváns – a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottságtól (HTMGB) kapott szakvélemények figyelembevételével kell elfogadni. |
| --- | --- |

(2)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) előírja, hogy az állományvédelmi intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények, többek között – amennyiben releváns – a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottságtól (HTMGB) kapott szakvélemények figyelembevételével kell elfogadni.

| (3) | A Tanács feladata, hogy intézkedéseket fogadjon el halászati tevékenységenként vagy tevékenységcsoportonként a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan, beleértve – adott esetben – az azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket is. Az 1380/2013/EU rendelet 16. cikke (1) és (4) bekezdéssel összhangban a halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára biztosított legyen a halászati tevékenységek viszonylagos stabilitása valamennyi állomány, illetve halászat tekintetében, valamint tiszteletben kell tartani a közös halászati politikának az említett rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott célkitűzéseit. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács feladata, hogy intézkedéseket fogadjon el halászati tevékenységenként vagy tevékenységcsoportonként a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan, beleértve – adott esetben – az azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket is. Az 1380/2013/EU rendelet 16. cikke (1) és (4) bekezdéssel összhangban a halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára biztosított legyen a halászati tevékenységek viszonylagos stabilitása valamennyi állomány, illetve halászat tekintetében, valamint tiszteletben kell tartani a közös halászati politikának az említett rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott célkitűzéseit.

| (4) | 2017. évi 41. éves ülésszakán a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) elfogadta a nagy rombuszhalnak a 29-es földrajzi alterületen (Fekete-tenger) folytatott halászatát érintő többéves gazdálkodási tervről szóló GFCM/40/2017/4. sz. ajánlást. Az ajánlás a nagy rombuszhal tekintetében két évre (2018–2019) teljes kifogható mennyiséget (TAC) állapít meg és emellett ideiglenes kvótákat határoz meg. Ezt az intézkedést át kell ültetni az uniós jogba. |
| --- | --- |

(4)

2017. évi 41. éves ülésszakán a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) elfogadta a nagy rombuszhalnak a 29-es földrajzi alterületen (Fekete-tenger) folytatott halászatát érintő többéves gazdálkodási tervről szóló GFCM/40/2017/4. sz. ajánlást. Az ajánlás a nagy rombuszhal tekintetében két évre (2018–2019) teljes kifogható mennyiséget (TAC) állapít meg és emellett ideiglenes kvótákat határoz meg. Ezt az intézkedést át kell ültetni az uniós jogba.

| (5) | A halászati lehetőségeket a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, valamint a biológiai és társadalmi-gazdasági szempontok figyelembevételével kell megállapítani, biztosítva eközben az egyes halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmódot, továbbá figyelemmel az érdekelt felekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményekre. |
| --- | --- |

(5)

A halászati lehetőségeket a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, valamint a biológiai és társadalmi-gazdasági szempontok figyelembevételével kell megállapítani, biztosítva eközben az egyes halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmódot, továbbá figyelemmel az érdekelt felekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményekre.

| (6) | A HTMGB rendelkezésre álló tudományos szakvéleményeinek megfelelően a fekete-tengeri sprattállomány fenntarthatósága érdekében a halászati mortalitás jelenlegi szintjét változatlanul kell hagyni. |
| --- | --- |

(6)

A HTMGB rendelkezésre álló tudományos szakvéleményeinek megfelelően a fekete-tengeri sprattállomány fenntarthatósága érdekében a halászati mortalitás jelenlegi szintjét változatlanul kell hagyni.

| (7) | A spratthalászat tekintetében az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében említett kirakodási kötelezettség 2015. január 1-jétől alkalmazandó. A nagy rombuszhal halászata tekintetében az az említett cikkben hivatkozott kirakodási kötelezettség 2017. január 1-jétől alkalmazandó. |
| --- | --- |

(7)

A spratthalászat tekintetében az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében említett kirakodási kötelezettség 2015. január 1-jétől alkalmazandó. A nagy rombuszhal halászata tekintetében az az említett cikkben hivatkozott kirakodási kötelezettség 2017. január 1-jétől alkalmazandó.

| (8) | Az e rendeletben meghatározott halászati lehetőségek igénybevétele az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (2) és különösen annak a fogások nyilvántartásáról, valamint a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatok bejelentéséről szóló 33. és 34. cikke hatálya alá tartozik. Ezért meg kell határozni azokat a kódokat, amelyeket a tagállamoknak az e rendelet hatálya alá tartozó állományok kirakodásai tekintetében a Bizottság felé teljesítendő adatszolgáltatás során használniuk kell. |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben meghatározott halászati lehetőségek igénybevétele az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (2) és különösen annak a fogások nyilvántartásáról, valamint a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatok bejelentéséről szóló 33. és 34. cikke hatálya alá tartozik. Ezért meg kell határozni azokat a kódokat, amelyeket a tagállamoknak az e rendelet hatálya alá tartozó állományok kirakodásai tekintetében a Bizottság felé teljesítendő adatszolgáltatás során használniuk kell.

| (9) | A 847/96/EK tanácsi rendelet (3) 2. cikkének megfelelően meg kell határozni azokat az állományokat, amelyekre az ott említett különböző intézkedések vonatkoznak. |
| --- | --- |

(9)

A 847/96/EK tanácsi rendelet (3) 2. cikkének megfelelően meg kell határozni azokat az állományokat, amelyekre az ott említett különböző intézkedések vonatkoznak.

| (10) | A nagy rombuszhal állománya vonatkozásában további korrekciós intézkedésekre van szükség. A jelenleg alkalmazandó, április 15-től június 15-ig tartó két hónapos halászati tilalmi időszak érvényben tartása továbbra is védelmet nyújtana az állománynak a nagy rombuszhal ívási időszakában. A halászati erőkifejtés szabályozása és a halászati napok évi 180 napra való korlátozása kedvezően hatna a nagy rombuszhal állományának védelmére. |
| --- | --- |

(10)

A nagy rombuszhal állománya vonatkozásában további korrekciós intézkedésekre van szükség. A jelenleg alkalmazandó, április 15-től június 15-ig tartó két hónapos halászati tilalmi időszak érvényben tartása továbbra is védelmet nyújtana az állománynak a nagy rombuszhal ívási időszakában. A halászati erőkifejtés szabályozása és a halászati napok évi 180 napra való korlátozása kedvezően hatna a nagy rombuszhal állományának védelmére.

| (11) | A halászati lehetőségeket az alkalmazandó uniós joggal való teljes összhangban kell felhasználni. |
| --- | --- |

(11)

A halászati lehetőségeket az alkalmazandó uniós joggal való teljes összhangban kell felhasználni.

| (12) | A halászati tevékenységek végzésének folyamatossága és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében fontos, hogy a Fekete-tengeren 2018. január 1-jén megkezdődhessenek az érintett halászati tevékenységek. A sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(12)

A halászati tevékenységek végzésének folyamatossága és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében fontos, hogy a Fekete-tengeren 2018. január 1-jén megkezdődhessenek az érintett halászati tevékenységek. A sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet 2018-ra meghatározza a Bulgária és Románia lobogója alatt közlekedő uniós halászhajók számára egyes fekete-tengeri halállományok tekintetében rendelkezésre álló halászati lehetőségeket:

| a) | spratt (Sprattus sprattus); |
| --- | --- |

a)

spratt (Sprattus sprattus);

Sprattus sprattus

| b) | nagy rombuszhal (Psetta maxima). |
| --- | --- |

b)

nagy rombuszhal (Psetta maxima).

Psetta maxima

2. cikk

Hatály

Ez a rendelet a Fekete-tengeren tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozik.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a)   „GFCM”: a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság;

„GFCM”

b)   „Fekete-tenger”: az 1343/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) I. mellékletében meghatározott 29-es jelű földrajzi alterület;

„Fekete-tenger”

4

c)   „halászhajó”: a tengerek biológiai erőforrásainak kereskedelmi célú kiaknázására felszerelt vízi jármű;

„halászhajó”

d)   „uniós halászhajó”: tagállami lobogó alatt közlekedő és az Unióban lajstromozott halászhajó;

„uniós halászhajó”

e)   „állomány”: valamely adott állománygazdálkodási területen előforduló tengeri biológiai erőforrás;

„állomány”

f)   „uniós autonóm kvóta”: közösen elfogadott TAC hiányában az uniós halászhajók részére autonóm módon odaítélt kifogható mennyiségek felső határa;

„uniós autonóm kvóta”

g)   „analitikai kvóta”: olyan autonóm uniós kvóta, amelyre vonatkozóan analitikai értékelés áll rendelkezésre.

„analitikai kvóta”

II. FEJEZET

HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK

4. cikk

A halászati lehetőségek elosztása

(1)   Az uniós autonóm sprattkvótát, e kvóta tagállamok közötti elosztását és – adott esetben – a hozzá funkcionálisan kapcsolódó feltételeket a melléklet határozza meg.

(2)   A nagy rombuszhal vonatkozásában az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében alkalmazandó teljes kifogható mennyiséget és annak tagállamok közötti elosztását, valamint – adott esetben – az ahhoz funkcionálisan kapcsolódó feltételeket a melléklet határozza meg.

5. cikk

Az elosztásra vonatkozó különös rendelkezések

A halászati lehetőségeknek az e rendeletben meghatározott, tagállamok közötti elosztása nem érinti a következőket:

| a) | az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (8) bekezdése alapján végrehajtott cserék; |
| --- | --- |

a)

az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (8) bekezdése alapján végrehajtott cserék;

| b) | az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke alapján végrehajtott levonások és újraelosztások; |
| --- | --- |

b)

az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke alapján végrehajtott levonások és újraelosztások;

| c) | az 1224/2009/EK rendelet 105. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások. |
| --- | --- |

c)

az 1224/2009/EK rendelet 105. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások.

6. cikk

A nagy rombuszhalra irányuló halászati erőkifejtés szabályozása

A nagy rombuszhal fekete-tengeri halászatára engedéllyel rendelkező uniós hajók halászati erőkifejtése – függetlenül a hajók teljes hosszúságától – évente nem haladhatja meg a 180 halászati napot.

III. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

7. cikk

Adatküldés

Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet 33. és 34. cikke alapján a Bizottságnak megküldik a kifogott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet mellékletében meghatározott állománykódokat használják.

8. cikk

Hatálybelépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2018. január 1-jétől kell alkalmazni:

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 11-én.

a Tanács részéről

az elnök

S. KIISLER

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

1

(2)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 847/96/EK rendelete (1996. május 6.) a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről (HL L 115., 1996.5.9., 3. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1343/2011/EU rendelete (2011. december 13.) a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről és a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 347., 2011.12.30., 44. o.).

4

---

MELLÉKLET

| Faj: | Nagy rombuszhal

  Psetta maxima | Övezet: | Fekete-tengeri uniós vizek
  (TUR/F3742C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgária | 57 | | |
| Románia | 57 | | |
| Unió | 114 (*1) | | |
| TAC | 644 | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Nagy rombuszhal

Psetta maxima

Övezet:

Fekete-tengeri uniós vizek

(TUR/F3742C)

Bulgária

57

Románia

57

Unió

114 (*1)

TAC

644

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Spratt

  Sprattus sprattus | Övezet: | Fekete-tengeri uniós vizek
  (SPR/F3742C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgária | 8 032,50 | | |
| Románia | 3 442,50 | | |
| Unió | 11 475 | | |
| TAC | Nem releváns/Nincs közösen elfogadott | | Analitikai kvóta
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Spratt

Sprattus sprattus

Övezet:

Fekete-tengeri uniós vizek

(SPR/F3742C)

Bulgária

8 032,50

Románia

3 442,50

Unió

11 475

TAC

Nem releváns/Nincs közösen elfogadott

Analitikai kvóta

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

---

(*1)  
  2018. április 15. és június 15. között tilos a halászati tevékenység, ideértve az átrakást, a fedélzetre vételt, a kirakodást és az első értékesítést.

---

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2361 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. szeptember 14.)

az Egységes Szanálási Testület igazgatási kiadásaihoz nyújtott hozzájárulások végleges rendszeréről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 65. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1310/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (2) meghatározott, a Testület igazgatási kiadásaihoz nyújtott hozzájárulások részletekben való fizetését lehetővé tevő ideiglenes rendszer egyszerűsített módszeren alapult, és csak a szervezetek egy korlátozott csoportjára, nevezetesen az Európai Központi Bank (EKB) által jelentősnek tekintett szervezetekre (a továbbiakban: jelentős szervezetek) terjedt ki. Az ideiglenes rendszer bevezetésére azért került sor, hogy biztosított legyen a Testület létrehozásához elegendő forrás, ugyanakkor minimálisak legyenek az akkoriban korlátozott struktúrával és működési kapacitással rendelkező Testület adminisztratív terhei. Az ideiglenes rendszer a tervek szerint addig működik, amíg a Bizottság végleges rendszert fogad el az igazgatási kiadásokhoz nyújtott hozzájárulások meghatározására és beszedésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1310/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (2) meghatározott, a Testület igazgatási kiadásaihoz nyújtott hozzájárulások részletekben való fizetését lehetővé tevő ideiglenes rendszer egyszerűsített módszeren alapult, és csak a szervezetek egy korlátozott csoportjára, nevezetesen az Európai Központi Bank (EKB) által jelentősnek tekintett szervezetekre (a továbbiakban: jelentős szervezetek) terjedt ki. Az ideiglenes rendszer bevezetésére azért került sor, hogy biztosított legyen a Testület létrehozásához elegendő forrás, ugyanakkor minimálisak legyenek az akkoriban korlátozott struktúrával és működési kapacitással rendelkező Testület adminisztratív terhei. Az ideiglenes rendszer a tervek szerint addig működik, amíg a Bizottság végleges rendszert fogad el az igazgatási kiadásokhoz nyújtott hozzájárulások meghatározására és beszedésére.

| (2) | mivel a Testület már stabilabb struktúrával és működési kapacitással rendelkezik, helyénvaló létrehozni a Testület igazgatási kiadásaihoz nyújtott éves hozzájárulások végleges rendszerét. A végleges rendszernek az 1310/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott ideiglenes rendszer helyébe kell lépnie. |
| --- | --- |

(2)

mivel a Testület már stabilabb struktúrával és működési kapacitással rendelkezik, helyénvaló létrehozni a Testület igazgatási kiadásaihoz nyújtott éves hozzájárulások végleges rendszerét. A végleges rendszernek az 1310/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott ideiglenes rendszer helyébe kell lépnie.

| (3) | Ennek a végleges rendszernek nem csak a jelentős szervezetekre, hanem az Egységes Szanálási Mechanizmus hatálya alá tartozó összes szervezetre vonatkozóan rendelkeznie kell az igazgatási hozzájárulások meghatározásáról és beszedéséről. A hozzájárulásokat a részt vevő tagállamokban az említett szervezetek konszolidációjának legmagasabb szintjén kell kiszámítani, mivel a Testület döntéshozatali hatásköre kiterjed a konszolidáció körén belüli csoport összes leányvállalatára a csoportszintű szanálási tervek elfogadása, a csoportok szanálhatóságának értékelése és a csoportokra vonatkozó szanálási határozatok elfogadása tekintetében. E feladatok ellátása kiadásokkal jár a Testület számára a konszolidáció körébe tartozó minden egyes leányvállalattal kapcsolatos információk és adatok összegyűjtése és elemzése során. Mivel ezek a kiadások a Testület által az Egységes Szanálási Mechanizmus hatálya alá tartozó szervezeteknek nyújtott szolgáltatásokhoz kapcsolódnak, azokat az említett szervezeteknek kell megfizetniük, és ezért az igazgatási hozzájárulásokat az összevont beszámolóik alapján, a részt vevő tagállamokon belül a konszolidáció legmagasabb szintjén kell kiszámítani, és csoportonként csak egyetlen hozzájárulást kell számítani. |
| --- | --- |

(3)

Ennek a végleges rendszernek nem csak a jelentős szervezetekre, hanem az Egységes Szanálási Mechanizmus hatálya alá tartozó összes szervezetre vonatkozóan rendelkeznie kell az igazgatási hozzájárulások meghatározásáról és beszedéséről. A hozzájárulásokat a részt vevő tagállamokban az említett szervezetek konszolidációjának legmagasabb szintjén kell kiszámítani, mivel a Testület döntéshozatali hatásköre kiterjed a konszolidáció körén belüli csoport összes leányvállalatára a csoportszintű szanálási tervek elfogadása, a csoportok szanálhatóságának értékelése és a csoportokra vonatkozó szanálási határozatok elfogadása tekintetében. E feladatok ellátása kiadásokkal jár a Testület számára a konszolidáció körébe tartozó minden egyes leányvállalattal kapcsolatos információk és adatok összegyűjtése és elemzése során. Mivel ezek a kiadások a Testület által az Egységes Szanálási Mechanizmus hatálya alá tartozó szervezeteknek nyújtott szolgáltatásokhoz kapcsolódnak, azokat az említett szervezeteknek kell megfizetniük, és ezért az igazgatási hozzájárulásokat az összevont beszámolóik alapján, a részt vevő tagállamokon belül a konszolidáció legmagasabb szintjén kell kiszámítani, és csoportonként csak egyetlen hozzájárulást kell számítani.

| (4) | A 806/2014/EU rendelet 65. cikkének (3) bekezdése értelmében a Testületnek kell meghatároznia és beszednie a hozzájárulásokat, valamint biztosítania kell, hogy azokat teljes mértékben és időben befizessék. Annak érdekében, hogy a Testület teljesíteni tudja ezeket a követelményeket, biztosítani kell egy, a 806/2014/EU rendelet 2. cikkében említett intézményektől és szervezetektől származó igazgatási hozzájárulások beszedésére szolgáló hatékony rendszert. Az említett intézményekre és szervezetekre már jelenleg is az uniós jogszabályokban meghatározott számos adatszolgáltatási kötelezettség alkalmazandó. Konkrétabban, az 1163/2014/EU európai központi banki rendelet (3) szerint az EKB a felügyeleti díjak kiszámítása céljából adatokat gyűjt a teljes eszközállományról és a teljes kockázati kitettségről. Az 1163/2014/EU rendeletnek megfelelően összegyűjtött adatokat érdemben fel lehet használni a Testületnek nyújtott igazgatási hozzájárulások kiszámításához. A 806/2014/EU rendelet 30. cikkének (2) bekezdése értelmében a Testületnek és az EKB-nak az említett rendelet szerinti hatásköreik gyakorlása során szorosan együtt kell működniük, mindenekelőtt egymás rendelkezésére bocsátják a feladataik ellátásához szükséges összes információt. Hatékonyabb megkérni az EKB-t, hogy az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (4) által ráruházott feladatai és hatáskörei gyakorlása során általa kapott és ellenőrzött adatokat továbbítsa a Testületnek, mintsem megkettőzni az érintett intézmények és szervezetek adatszolgáltatási terhét. Az EKB és a Testület közötti adatmegosztás lehetővé teszi továbbá a Testület általi adatellenőrzési eljárás megkettőzésének elkerülését, és a Testület és az EKB azon kötelezettségére épül, hogy szorosan együtt kell működniük a 806/2014/EU rendelet szerinti hatásköreik gyakorlása során. Az adatszolgáltatási és -ellenőrzési eljárások bárminemű megkettőzése elkerülhetetlenül több időt venne igénybe a hozzájárulások kiszámítása és beszedése során, és kevésbé hatékony rendszert eredményezne. Következésképpen az együttműködési kötelezettség részeként az EKB számára elő kell írni, hogy a hozzájárulások Testület általi kiszámítása céljából továbbítsa a Testületnek az érintett intézményektől és szervezetektől kapott adatokat. A Testületnek a lehető legnagyobb mértékben az EKB által összegyűjtött adatokra kell támaszkodnia. A Testületnek az e rendelet szerinti feladatai teljesítéséhez szükséges mértékben kell hozzáférnie a fent említett adatokhoz. |
| --- | --- |

(4)

A 806/2014/EU rendelet 65. cikkének (3) bekezdése értelmében a Testületnek kell meghatároznia és beszednie a hozzájárulásokat, valamint biztosítania kell, hogy azokat teljes mértékben és időben befizessék. Annak érdekében, hogy a Testület teljesíteni tudja ezeket a követelményeket, biztosítani kell egy, a 806/2014/EU rendelet 2. cikkében említett intézményektől és szervezetektől származó igazgatási hozzájárulások beszedésére szolgáló hatékony rendszert. Az említett intézményekre és szervezetekre már jelenleg is az uniós jogszabályokban meghatározott számos adatszolgáltatási kötelezettség alkalmazandó. Konkrétabban, az 1163/2014/EU európai központi banki rendelet (3) szerint az EKB a felügyeleti díjak kiszámítása céljából adatokat gyűjt a teljes eszközállományról és a teljes kockázati kitettségről. Az 1163/2014/EU rendeletnek megfelelően összegyűjtött adatokat érdemben fel lehet használni a Testületnek nyújtott igazgatási hozzájárulások kiszámításához. A 806/2014/EU rendelet 30. cikkének (2) bekezdése értelmében a Testületnek és az EKB-nak az említett rendelet szerinti hatásköreik gyakorlása során szorosan együtt kell működniük, mindenekelőtt egymás rendelkezésére bocsátják a feladataik ellátásához szükséges összes információt. Hatékonyabb megkérni az EKB-t, hogy az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (4) által ráruházott feladatai és hatáskörei gyakorlása során általa kapott és ellenőrzött adatokat továbbítsa a Testületnek, mintsem megkettőzni az érintett intézmények és szervezetek adatszolgáltatási terhét. Az EKB és a Testület közötti adatmegosztás lehetővé teszi továbbá a Testület általi adatellenőrzési eljárás megkettőzésének elkerülését, és a Testület és az EKB azon kötelezettségére épül, hogy szorosan együtt kell működniük a 806/2014/EU rendelet szerinti hatásköreik gyakorlása során. Az adatszolgáltatási és -ellenőrzési eljárások bárminemű megkettőzése elkerülhetetlenül több időt venne igénybe a hozzájárulások kiszámítása és beszedése során, és kevésbé hatékony rendszert eredményezne. Következésképpen az együttműködési kötelezettség részeként az EKB számára elő kell írni, hogy a hozzájárulások Testület általi kiszámítása céljából továbbítsa a Testületnek az érintett intézményektől és szervezetektől kapott adatokat. A Testületnek a lehető legnagyobb mértékben az EKB által összegyűjtött adatokra kell támaszkodnia. A Testületnek az e rendelet szerinti feladatai teljesítéséhez szükséges mértékben kell hozzáférnie a fent említett adatokhoz.

| (5) | A hozzájárulások felosztásának tükröznie kell a Testület közvetlen hatáskörébe tartozó szervezetek, illetve a nemzeti szanálási hatóságok hatáskörébe tartozó szervezetek esetében felmerülő munkaterhelés és a kapcsolódó kiadások közötti különbséget. Ennek a rendeletnek ezért meg kell határoznia, hogy hogyan kell felosztani a hozzájárulásokat a szervezetek e két csoportja között. Az e rendelet által létrehozott végleges rendszernek elő kell írnia a két csoporton belüli szervezetek számára, hogy az általuk egyénileg a Testület számára jelentett – megfigyelhető adatok alapján becsült – forrásigényekkel arányosan fizessenek hozzájárulást. |
| --- | --- |

(5)

A hozzájárulások felosztásának tükröznie kell a Testület közvetlen hatáskörébe tartozó szervezetek, illetve a nemzeti szanálási hatóságok hatáskörébe tartozó szervezetek esetében felmerülő munkaterhelés és a kapcsolódó kiadások közötti különbséget. Ennek a rendeletnek ezért meg kell határoznia, hogy hogyan kell felosztani a hozzájárulásokat a szervezetek e két csoportja között. Az e rendelet által létrehozott végleges rendszernek elő kell írnia a két csoporton belüli szervezetek számára, hogy az általuk egyénileg a Testület számára jelentett – megfigyelhető adatok alapján becsült – forrásigényekkel arányosan fizessenek hozzájárulást.

| (6) | Annak érdekében, hogy mind a Testület, mind az érintett szervezetek biztosak legyenek abban, hogy hogyan kell kiigazítani az egyéni éves hozzájárulásokat számítási hiba vagy az alapul szolgáló adatok változása esetén, ennek a rendeletnek külön szabályokat kell megállapítania ebben a tekintetben. Ha a Testület hibát vét az éves hozzájárulás kiszámításában, elő kell írni számára a hiba javítását. Ennek a követelménynek az amiatt felmerülő hibákra is vonatkoznia kell, hogy a Testület helytelenül alkalmazza az egyéni éves hozzájárulások kiszámításának módszertanát. Ilyen esetekben minden hozzájárulást módosítani kell. Ezzel szemben azon esetek, amelyekben az egyéni éves hozzájárulások kiszámításához használt bemeneti adatok nem helyesek vagy a számítás elvégzését követően módosulnak, nem tekintendők számítási hibának, és ezért eltérően kezelendők. Ilyen esetekben csak azon szervezetek hozzájárulását kell módosítani, amelyek adatai nem voltak helyesek vagy módosultak. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy mind a Testület, mind az érintett szervezetek biztosak legyenek abban, hogy hogyan kell kiigazítani az egyéni éves hozzájárulásokat számítási hiba vagy az alapul szolgáló adatok változása esetén, ennek a rendeletnek külön szabályokat kell megállapítania ebben a tekintetben. Ha a Testület hibát vét az éves hozzájárulás kiszámításában, elő kell írni számára a hiba javítását. Ennek a követelménynek az amiatt felmerülő hibákra is vonatkoznia kell, hogy a Testület helytelenül alkalmazza az egyéni éves hozzájárulások kiszámításának módszertanát. Ilyen esetekben minden hozzájárulást módosítani kell. Ezzel szemben azon esetek, amelyekben az egyéni éves hozzájárulások kiszámításához használt bemeneti adatok nem helyesek vagy a számítás elvégzését követően módosulnak, nem tekintendők számítási hibának, és ezért eltérően kezelendők. Ilyen esetekben csak azon szervezetek hozzájárulását kell módosítani, amelyek adatai nem voltak helyesek vagy módosultak.

| (7) | A Tanács 1. rendeletének (5) 3. cikkével összhangban a hozzájárulás-fizetési felszólítást és a Testület általi bármely egyéb közlést azon tagállam nyelvén kell megfogalmazni, amelyben a címzett intézmény letelepedett. |
| --- | --- |

(7)

A Tanács 1. rendeletének (5) 3. cikkével összhangban a hozzájárulás-fizetési felszólítást és a Testület általi bármely egyéb közlést azon tagállam nyelvén kell megfogalmazni, amelyben a címzett intézmény letelepedett.

| (8) | A hozzájárulások teljes mértékű és időben történő befizetésének biztosítása érdekében az éves hozzájárulások befizetésének végrehajthatónak kell lennie, és részleges fizetés, nemfizetés vagy a hozzájárulás-fizetési felszólításban meghatározott fizetési feltételeknek való meg nem felelés esetén késedelmi kamat alkalmazandó. |
| --- | --- |

(8)

A hozzájárulások teljes mértékű és időben történő befizetésének biztosítása érdekében az éves hozzájárulások befizetésének végrehajthatónak kell lennie, és részleges fizetés, nemfizetés vagy a hozzájárulás-fizetési felszólításban meghatározott fizetési feltételeknek való meg nem felelés esetén késedelmi kamat alkalmazandó.

| (9) | Az ideiglenes rendszer hatálya alá tartozó jelentős szervezetek hozzájárulásait újra ki kell számítani azon összegek fényében, amelyeket az ideiglenes rendszer keretében korábban teljesítettek. Az ideiglenes rendszer alapján fizetett részletek és a végleges rendszernek megfelelően kiszámított hozzájárulások közötti bármely különbség kiegyenlítésére az átmeneti időszak végét követő év tekintetében a Testület igazgatási kiadásainak fedezésére szolgáló hozzájárulás kiszámítása keretében kerül sor. |
| --- | --- |

(9)

Az ideiglenes rendszer hatálya alá tartozó jelentős szervezetek hozzájárulásait újra ki kell számítani azon összegek fényében, amelyeket az ideiglenes rendszer keretében korábban teljesítettek. Az ideiglenes rendszer alapján fizetett részletek és a végleges rendszernek megfelelően kiszámított hozzájárulások közötti bármely különbség kiegyenlítésére az átmeneti időszak végét követő év tekintetében a Testület igazgatási kiadásainak fedezésére szolgáló hozzájárulás kiszámítása keretében kerül sor.

| (10) | mivel ez a rendelet bevezeti a Testület igazgatási kiadásaihoz nyújtott hozzájárulások végleges rendszerét, az ideiglenes rendszerről szóló rendeletre már nincs szükség, és azt hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(10)

mivel ez a rendelet bevezeti a Testület igazgatási kiadásaihoz nyújtott hozzájárulások végleges rendszerét, az ideiglenes rendszerről szóló rendeletre már nincs szükség, és azt hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

E rendelet szabályokat állapít meg az alábbiak meghatározása céljából:

| 1. | az Egységes Szanálási Testület (a továbbiakban: a Testület) igazgatási kiadásaihoz a 806/2014/EU rendelet 2. cikkében említett szervezetek által nyújtandó hozzájárulások kiszámításának végleges rendszere; |
| --- | --- |

1.

az Egységes Szanálási Testület (a továbbiakban: a Testület) igazgatási kiadásaihoz a 806/2014/EU rendelet 2. cikkében említett szervezetek által nyújtandó hozzájárulások kiszámításának végleges rendszere;

| 2. | a hozzájárulások fizetésének módja; |
| --- | --- |

2.

a hozzájárulások fizetésének módja;

| 3. | a hozzájárulások teljes mértékben és időben történő befizetésének biztosításához szükséges nyilvántartási, számviteli, beszámolási és egyéb szabályok; |
| --- | --- |

3.

a hozzájárulások teljes mértékben és időben történő befizetésének biztosításához szükséges nyilvántartási, számviteli, beszámolási és egyéb szabályok;

| 4. | az átmeneti időszakban fizetendő hozzájárulások újraszámításának és kiigazításának a módszertana. |
| --- | --- |

4.

az átmeneti időszakban fizetendő hozzájárulások újraszámításának és kiigazításának a módszertana.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában az 1163/2014/EU rendeletben szereplő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni. Ezenkívül a következő fogalommeghatározásokat is alkalmazni kell:

1.   „a Testület igazgatási kiadásai”: a Testület költségvetésének I. részében szereplő kiadások, a 806/2014/EU rendelet 59. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint;

„a Testület igazgatási kiadásai”

2.   „éves hozzájárulás”: a Testület igazgatási kiadásainak fedezése céljából az ezzel a rendelettel összhangban egy adott pénzügyi évre vonatkozóan a Testület által beszedendő hozzájárulás;

„éves hozzájárulás”

3.   „hozzájárulás-fizetésre kötelezett”: a felügyeleti díj beszedése céljából az 1163/2014/EU rendelet 4. cikkével összhangban meghatározott, és a 806/2014/EU rendelet 2. cikkének hatálya alá tartozó díjfizetésre kötelezett;

„hozzájárulás-fizetésre kötelezett”

4.   „átmeneti időszak”: a 2014. augusztus 19-én kezdődő és 2017. december 31-én befejeződő időszak.

„átmeneti időszak”

3. cikk

A beszedendő éves hozzájárulások teljes összegének meghatározása

Az egy adott pénzügyi év vonatkozásában beszedendő éves hozzájárulások teljes összegét a Testület által az adott pénzügyi évre vonatkozóan a 806/2014/EU rendelet 61. cikkével összhangban elfogadott költségvetés I. része alapján kell kiszámítani, kiigazítva a legutolsó olyan pénzügyi év költségvetésének eredményével, amely tekintetében az említett rendelet 63. cikkének (7) bekezdése szerint közzétették a végleges elszámolást.

A Testület úgy határozza meg az éves hozzájárulások teljes összegét, hogy a Testület költségvetésének I. része egyensúlyban legyen.

4. cikk

Az éves hozzájárulások teljes összegének felosztása

(1)   A 3. cikknek megfelelően beszedendő teljes összeget a következőképpen kell felosztani:

| a) | 95 % a következő szervezeteknek és csoportoknak:






  i. | a 806/2014/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében említett szervezetek és csoportok; |
| --- | --- | --- |

a)

95 % a következő szervezeteknek és csoportoknak:

i.

a 806/2014/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében említett szervezetek és csoportok;

| ii. | azon szervezetek és csoportok, amelyek tekintetében a Testület úgy döntött, hogy a 806/2014/EU rendelet 7. cikke (4) bekezdésének b) pontja alapján él az említett rendelet szerinti hatásköreivel; |
| --- | --- |

ii.

azon szervezetek és csoportok, amelyek tekintetében a Testület úgy döntött, hogy a 806/2014/EU rendelet 7. cikke (4) bekezdésének b) pontja alapján él az említett rendelet szerinti hatásköreivel;

| iii. | azon szervezetek és csoportok, amelyek kapcsán a részt vevő tagállamok a 806/2014/EU rendelet 7. cikkének (5) bekezdésével összhangban úgy döntöttek, hogy a Testület gyakorolja az említett rendelettel rá ruházott hatásköröket és felelősséget; |
| --- | --- |

iii.

azon szervezetek és csoportok, amelyek kapcsán a részt vevő tagállamok a 806/2014/EU rendelet 7. cikkének (5) bekezdésével összhangban úgy döntöttek, hogy a Testület gyakorolja az említett rendelettel rá ruházott hatásköröket és felelősséget;

| b) | 5 % a 806/2014/EU rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében említett szervezeteknek és csoportoknak. |
| --- | --- |

b)

5 % a 806/2014/EU rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében említett szervezeteknek és csoportoknak.

(2)   A 7. cikk sérelme nélkül a Testület a szervezeteket és csoportokat hozzárendeli az (1) bekezdésben meghatározott két kategória egyikéhez azon adatok alapján, amelyeket az EKB a 6. cikk (1) bekezdésével, vagy adott esetben a 11. cikkel összhangban a Testület rendelkezésére bocsát.

(3)   Ha egy szervezet az (1) bekezdés a) pontjának hatálya alá tartozik, az ugyanazon csoporthoz tartozó minden szervezetet ugyanahhoz a kategóriához kell rendelni.

(4)   A Testület évente jelentést tesz a Bizottságnak az (1) bekezdésben meghatározott felosztás megfelelőségéről, a szervezetek és csoportok két kategóriájának változó összetétele fényében.

5. cikk

Az egyéni éves hozzájárulások kiszámítása

(1)   A Testület az egyes pénzügyi évekre vonatkozóan fizetendő egyéni éves hozzájárulásokat a 6. cikknek megfelelően kapott adatok, valamint az éves hozzájárulások 3. cikkel összhangban meghatározott teljes összege alapján számítja ki.

(2)   Az egyéni éves hozzájárulások kiszámítása céljából a Testület az 1163/2014/EU rendelet 10. cikkének (1), (2) és (3) bekezdésében, valamint a 10. cikke (6) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott rendelkezéseket alkalmazza.

(3)   A (2) bekezdésben említett rendelkezések alkalmazása céljából:

a)   „éves felügyeleti díj”: egyéni éves hozzájárulás;

b)   „jelentős felügyelt szervezet” vagy „jelentős felügyelt csoport”: a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett szervezet vagy csoport;

c)   „kevésbé jelentős felügyelt szervezet” vagy „kevésbé jelentős felügyelt csoport”: a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett szervezet vagy csoport;

d)   „felügyelt szervezet” vagy „felügyelt csoport”: szervezet vagy csoport;

e)   „díjfizetésre kötelezett”: hozzájárulás-fizetésre kötelezett.

(4)   A 806/2014/EU rendelet 2. cikkében említett, ugyanazon csoport tagjait képező szervezetek által fizetendő éves hozzájárulást egyetlen hozzájárulásként kell kiszámítani.

(5)   Ha a Testület hibát vét valamely egyéni éves hozzájárulás kiszámításában, javítja a hibát úgy, hogy újraszámítja minden érintett szervezet egyéni éves hozzájárulását. A Testület a befizetett egyéni éves hozzájárulás és az újraszámított összeg közötti különbséget az újraszámítást követő pénzügyi évben számított egyéni éves hozzájárulás növelésével vagy csökkentésével kiegyenlíti.

Nem kell azonban újraszámítást végezni, ha a Testület egy hibáról több mint öt évvel azon pénzügyi év végét követően szerez tudomást, amelyben a hiba felmerült.

6. cikk

Az egyéni éves hozzájárulás kiszámításához szükséges adatok

(1)   Minden évben a díjfizetési felszólításoknak az 1163/2014/EU rendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerinti kibocsátását követő 5 munkanapon belül, de legkésőbb azon év december 31-ig, amelyre vonatkozóan a díjfizetési felszólításokat kibocsátja, az EKB a Testület rendelkezésére bocsátja az EKB által az adott évben az egyes hozzájárulás-fizetésre kötelezettekre vonatkozóan gyűjtött, az 1163/2014/EU rendelettel összhangban a felügyeleti díjak meghatározásához használt adatokat.

(2)   Az adatoknak legalább a következő elemeket kell tartalmazniuk:

| a) | a felügyeleti díjak céljából az 1163/2014/EU rendelet 4. cikke szerint meghatározott minden egyes hozzájárulás-fizetésre kötelezett azonosító és kapcsolattartási adatai; |
| --- | --- |

a)

a felügyeleti díjak céljából az 1163/2014/EU rendelet 4. cikke szerint meghatározott minden egyes hozzájárulás-fizetésre kötelezett azonosító és kapcsolattartási adatai;

| b) | a 1163/2014/EU rendelet 10. cikkével összhangban meghatározott díjtényezők; |
| --- | --- |

b)

a 1163/2014/EU rendelet 10. cikkével összhangban meghatározott díjtényezők;

| c) | valamely hozzájárulás-fizetésre kötelezett jelentős-e az 1024/2013/EU rendelet 6. cikkének (4) bekezdésével összhangban, vagy olyan szervezet vagy csoport-e, amellyel kapcsolatban az EKB az 1024/2013/EU rendelet 6. cikke (5) bekezdésének b) pontjával összhangban úgy döntött, hogy minden vonatkozó hatáskörével közvetlenül él; |
| --- | --- |

c)

valamely hozzájárulás-fizetésre kötelezett jelentős-e az 1024/2013/EU rendelet 6. cikkének (4) bekezdésével összhangban, vagy olyan szervezet vagy csoport-e, amellyel kapcsolatban az EKB az 1024/2013/EU rendelet 6. cikke (5) bekezdésének b) pontjával összhangban úgy döntött, hogy minden vonatkozó hatáskörével közvetlenül él;

| d) | minden olyan adat, amelyet az EKB a hozzájárulás-fizetésre kötelezett adatszolgáltatása hiányában maga határozott meg, az 1163/2014/EU rendelet 10. cikkének (5) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

d)

minden olyan adat, amelyet az EKB a hozzájárulás-fizetésre kötelezett adatszolgáltatása hiányában maga határozott meg, az 1163/2014/EU rendelet 10. cikkének (5) bekezdésével összhangban;

| e) | az egyes hozzájárulás-fizetésre kötelezettek díjszámításának alapjául szolgáló érvényességi dátum, amely meghatározza az időtartamot, ameddig a hozzájárulás-fizetésre kötelezett a felügyeleti díj hatálya alá tartozott, és az adott díjfizetési időszakban az 1163/2014/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban bármely jogállásváltozás. |
| --- | --- |

e)

az egyes hozzájárulás-fizetésre kötelezettek díjszámításának alapjául szolgáló érvényességi dátum, amely meghatározza az időtartamot, ameddig a hozzájárulás-fizetésre kötelezett a felügyeleti díj hatálya alá tartozott, és az adott díjfizetési időszakban az 1163/2014/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban bármely jogállásváltozás.

(3)   A (2) bekezdés a) pontja alkalmazásában az egyes hozzájárulás-fizetésre kötelezettek azonosító és kapcsolattartási adataik tartalmaznak a 45/2001/EK rendelet (6) szerint minden olyan személyes adatot, amelyet az EKB az 1163/2014/EU rendelet szerinti feladatainak elvégzése céljából gyűjtött, és amely szükséges az e rendelet szerinti feladatok Testület általi teljesítéséhez.

(4)   Ha a Testületnek e rendelet alkalmazásában meg kell állapítania, hogy egy szervezet részét képezi-e egy csoportnak, amely kijelölt egy adott hozzájárulás-fizetésre kötelezettet, az EKB, a nemzeti szanálási hatóságok és a nemzeti illetékes hatóságok minden vonatkozó információval segítik a Testületet.

(5)   Abban az esetben, ha az EKB az 1163/2014/EU rendelet 7. cikkével összhangban kiegészítő számlát bocsát ki vagy újraszámítja az éves felügyeleti díjat, az EKB a díjfizetési felszólítás kibocsátásától számított 5 napon belül közli a Testülettel az új adatokat.

(6)   Az egy adott pénzügyi évben beszedendő egyéni éves hozzájárulások kiszámításához a Testület az EKB által az 1163/2014/EU rendelettel összhangban az előző pénzügyi évben gyűjtött, és e cikknek, vagy adott esetben a 11. cikknek megfelelően a Testület rendelkezésére bocsátott adatokat használja fel.

(7)   Ha az EKB egy adott pénzügyi évben az ebben a cikkben meghatározott időszakokon belül nem bocsátotta a Testület rendelkezésére az éves hozzájárulások kiszámításához szükséges adatokat, a Testület az említett számítás céljára felhasználhatja az EKB által a rendelkezésére bocsátott legfrissebb elérhető adatokat.

(8)   Amennyiben nem elérhetőek az EKB által rendelkezésre bocsátott adatok, az érintett nemzeti illetékes hatóság kérésre biztosítja a Testület számára a rendelkezésére álló adatokat.

(9)   Amennyiben a nemzeti illetékes hatóság által rendelkezésre bocsátott adatok nem elérhetők, a hozzájárulás-fizetésre kötelezett kérésre a Testület által meghatározott határidőn belül a Testület rendelkezésére bocsátja a szükséges adatokat. Ha a hozzájárulás-fizetésre kötelezett nem válaszol a Testület által meghatározott határidőn belül, a Testület észszerű feltételezések alapján meghatározhatja az adatokat.

(10)   A Testület az ebben a cikkben részletezett adatokat kizárólag e rendelet céljára és azzal összhangban használhatja fel.

7. cikk

A hatály, a jogállás vagy más adatok megváltozása

(1)   Ha egy szervezet vagy csoport csak a pénzügyi év egy részében tartozik a 806/2014/EU rendelet 2. cikkének hatálya alá, az arra a pénzügyi évre vonatkozó egyéni éves hozzájárulását azon teljes hónapok száma alapján kell kiszámítani, amelyek során az említett cikk hatálya alá tartozik.

(2)   Ha egy szervezet vagy csoport jogállása egy pénzügyi év során a 4. cikk (1) bekezdésében említett kategóriák között megváltozik, az adott pénzügyi évre vonatkozó egyéni éves hozzájárulását azon hónapok száma alapján kell kiszámítani, amelyek utolsó napján a szervezet vagy csoport az adott kategóriába tartozott.

(3)   Amennyiben egy szervezet vagy csoport egy adott pénzügyi évre vonatkozó egyéni éves hozzájárulásának kiszámításához használt adataiban egyéb változások következtek be, az adott szervezet vagy csoport adott pénzügyi évre vonatkozó egyéni éves hozzájárulását az aktualizált adatok alapján kell kiszámítani.

(4)   Ha az EKB az (1) és (2) bekezdés szerinti változást jelentett, vagy a (3) bekezdés szerinti változás következett be, a Testület kizárólag az adott szervezet vagy csoport egyéni éves hozzájárulását számítja ki újra az érintett pénzügyi évekre vonatkozóan. Ha az (1), (2) vagy (3) bekezdésben említett változások több szervezet vagy csoport kapcsán merültek fel ugyanazon pénzügyi év során, a Testület csak az egyéni szervezetet vagy csoportot érintő változásokat veszi figyelembe az adott szervezet vagy csoport egyéni éves hozzájárulásának újraszámítása céljából.

(5)   Ha egy befizetett egyéni éves hozzájárulás összege magasabb, mint a (4) bekezdésnek megfelelően újraszámított összeg, a Testület visszatéríti a különbözetet az érintett szervezet vagy csoport számára. Ha egy befizetett egyéni éves hozzájárulás összege alacsonyabb, mint a (4) bekezdésnek megfelelően újraszámított összeg, az érintett szervezet vagy csoport befizeti a különbözetet a Testület számára. Egy esedékes összeg e bekezdésnek megfelelő visszatérítése vagy beszedése céljából a Testület a (4) bekezdés szerinti újraszámítást követő pénzügyi évben csökkenti vagy növeli az érintett szervezet vagy csoport egyéni éves hozzájárulását.

(6)   Az (1), (2) vagy (3) bekezdésben említett változások által nem érintett szervezetek vagy csoportok egyéni éves hozzájárulását nem kell kiigazítani.

(7)   A Testület az (5) bekezdéssel összhangban tett összes kiigazításból eredő aggregált többletet vagy hiányt átvezeti a 3. cikknek megfelelően meghatározandó éves hozzájárulások teljes összegébe azon pénzügyi évet követő pénzügyi évre vonatkozóan, amelyben a kiigazításokat alkalmazták.

(8)   A költségvetésének hatékony és eredményes kezelésére vonatkozó elvvel összhangban a Testület meghozza az e cikkben meghatározott rendelkezések végrehajtásához szükségesnek ítélt minden döntést, többek között a Testület általi visszatérítések és a szervezetektől beszedendő kiegészítő befizetések ütemezésére vonatkozóan.

8. cikk

Hozzájárulás-fizetési felszólítás, közlések, fizetés és késedelmi kamat

(1)   A Testület hozzájárulás-fizetési felszólítást bocsát ki a hozzájárulás-fizetésre kötelezettek részére.

(2)   A Testület a hozzájárulás-fizetési felszólítást alábbi módok valamelyikén közli:

| a) | elektronikusan vagy egyéb hasonló távközlési eszköz útján; |
| --- | --- |

a)

elektronikusan vagy egyéb hasonló távközlési eszköz útján;

| b) | faxon; |
| --- | --- |

b)

faxon;

| c) | futárszolgálattal; |
| --- | --- |

c)

futárszolgálattal;

| d) | tértivevényes ajánlott levélben; |
| --- | --- |

d)

tértivevényes ajánlott levélben;

| e) | nyomtatott példány kézbesítése vagy személyes átadása útján. |
| --- | --- |

e)

nyomtatott példány kézbesítése vagy személyes átadása útján.

A hozzájárulás-fizetési felszólítás aláírás nélkül is érvényes.

(3)   A hozzájárulás-fizetési felszólítás meghatározza az éves hozzájárulás összegét és az éves hozzájárulás befizetésének módját. A felszólítást az egyéni hozzájárulás-fizetési határozat ténybeli és jogi elemei tekintetében megfelelően indokolni kell.

(4)   A Testület az éves hozzájárulással, többek között a 10. cikk (8) bekezdése szerinti kiegyenlítési határozattal kapcsolatos minden egyéb közlést a hozzájárulás-fizetésre kötelezettnek címez.

(5)   A hozzájárulást euróban kell befizetni.

(6)   A hozzájárulás-fizetésre kötelezett az éves hozzájárulást a hozzájárulás-fizetési felszólítást kibocsátásától számított 35 naptári napon belül befizeti. A hozzájárulás-fizetésre kötelezett eleget tesz a hozzájárulás-fizetési felszólításban az éves hozzájárulás megfizetése tekintetében meghatározott követelményeknek. A fizetés napja az a nap, amelyen a Testület számláján megtörténik a jóváírás.

(7)   A 806/2014/EU rendelet 2. cikkében említett, ugyanazon csoport tagjait képező szervezetek által fizetendő éves hozzájárulást az adott csoport hozzájárulás-fizetésre kötelezettjétől kell beszedni.

(8)   A Testület rendelkezésére álló egyéb jogorvoslatok sérelme nélkül a részleges fizetés, nemfizetés vagy a hozzájárulás-fizetési felszólításban meghatározott fizetési feltételek nemteljesítése esetén az éves hozzájárulás fennmaradó összege után a fizetés esedékessége napjától napi szinten számított, az EKB fő refinanszírozási műveleteinek kamatlába plusz 8 százalék mértékű kamatot kell fizetni.

(9)   A hozzájárulás-fizetésre kötelezett részéről történő részleges fizetés, nemfizetés vagy a hozzájárulás-fizetési felszólításban meghatározott fizetési feltételek nemteljesítése esetén a Testület tájékoztatja azon részt vevő tagállam nemzeti szanálási hatóságát, amelyben a hozzájárulás-fizetésre kötelezett letelepedett.

9. cikk

Végrehajtás

(1)   Az éves hozzájárulások esedékes fizetései és a 8. cikk (8) bekezdése szerinti késedelmi kamatok végrehajtathatók.

(2)   A végrehajtásra az azon részt vevő tagállamban alkalmazandó eljárási szabályok irányadók, amelynek területén a végrehajtásra sor kerül.

(3)   Az egyes részt vevő tagállamok kormányai az egyéni hozzájárulás-fizetési határozatok hitelességének ellenőrzése céljából kijelölnek egy hatóságot, és arról tájékoztatják a Testületet és az Európai Unió Bíróságát.

(4)   Minden egyéni hozzájárulás-fizetési határozatot el kell látni végrehajtási záradékkal. A végrehajtás a határozat hitelességének a (3) bekezdés szerint kijelölt hatóság általi ellenőrzésén kívül semmilyen más alakisághoz nincs kötve.

(5)   A nemzeti szanálási hatóságok segítik a Testületet a végrehajtási eljárás során, amelyre a részt vevő tagállamban alkalmazandó eljárási szabályok irányadók.

10. cikk

Az átmeneti időszakban esedékes hozzájárulások újraszámítása és kiegyenlítése

(1)   Az átmeneti időszakban esedékes hozzájárulások újraszámítása és kiegyenlítése céljából a 2014. november és december hónapokat a 2015-ös pénzügyi év részének kell tekinteni.

(2)   A 806/2014/EU rendelet 2. cikkében említett szervezetek által a Testület átmeneti időszakra vonatkozó igazgatási kiadásainak fedezésére teljesített hozzájárulások összegét a Testület az ebben a rendeletben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően újraszámítja.

(3)   A 6. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül, az átmeneti időszakba tartozó pénzügyi években az egyes szervezetek által fizetendő hozzájárulások összegének újraszámításához a Testület az EKB által az 1163/2014/EU rendelettel összhangban az említett pénzügyi években gyűjtött, és a 11. cikknek megfelelően a Testület rendelkezésére bocsátott adatokat használja fel.

(4)   Az 1310/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott ideiglenes rendszer alapján a jelentős szervezetek által fizetett részletek és a (2) bekezdésben említett hozzájárulások közötti bármely különbség kiegyenlítése az átmeneti időszak végét követő pénzügyi évben esedékes éves hozzájárulások kiszámítása során történik. A kiegyenlítésre az adott pénzügyi évre vonatkozóan fizetendő éves hozzájárulások csökkentésével vagy emelésével kerül sor.

(5)   A 806/2014/EU rendelet 2. cikkében említett azon szervezetek, amelyek esetében a hozzájárulások kiszámítását és beszedését elhalasztották az átmeneti időszakban, a (2) bekezdésnek megfelelően kiszámított hozzájárulásokat fizetik be az átmeneti időszakba tartozó évekre vonatkozóan. Ezek a hozzájárulások megnövelik az átmeneti időszak végét követő pénzügyi évre vonatkozóan esedékes éves hozzájárulásokat.

(6)   A (4) bekezdés alkalmazásában „jelentős szervezetek” azok a szervezetek, amelyeket a részt vevő tagállamokban az EKB a konszolidáció legmagasabb szintjén tájékoztatott azon döntéséről, amelynek értelmében jelentősnek minősülnek az 1024/2013/EU rendelet 6. cikke (4) bekezdése értelmében, valamint összhangban a 468/2014/EU rendelet (7) 147. cikkének (1) bekezdésével, és amelyek szerepelnek az EKB weboldalán 2014. szeptember 4-én közzétett jegyzékben; ugyanakkor e fogalomba nem tartoznak bele azok a jelentős szervezetek, amelyek a jelentős szervezetek között már figyelembe vett csoportok leányvállalatai és a részt nem vevő tagállamokban székhellyel rendelkező hitelintézeteknek a részt vevő tagállamokban letelepedett fióktelepei.

(7)   Amennyiben a (4) bekezdésben említett különbség vagy az (5) bekezdésben említett, az átmeneti időszakba tartozó évekre vonatkozó hozzájárulások magasabbak, mint az átmeneti időszak végét követő pénzügyi évre vonatkozóan fizetendő hozzájárulások, a kiigazítást a következő pénzügyi években kell folytatni.

(8)   Ha egy csoporton belül kettő vagy több szervezetre alkalmazandó a (4) vagy (5) bekezdés szerinti kiegyenlítés, a Testület az adott csoport szervezetei tekintetében elszámolhatja az esedékes hozzájárulásokat a visszatérítésekkel szemben.

11. cikk

Az átmeneti időszakba tartozó pénzügyi évekre vonatkozó hozzájárulások újraszámítása céljából szükséges adatok

Az EKB az e rendelet hatálybalépésétől számított 30 napon belül a Testület rendelkezésére bocsátja a 6. cikkben meghatározott, és az EKB által az 1163/2014/EU rendeletnek megfelelően az átmeneti időszakba tartozó pénzügyi években gyűjtött adatokat.

12. cikk

Kiszervezés

(1)   A Testület dönthet úgy, hogy az ebben a rendeletben meghatározott bizonyos feladatokat teljesen vagy részlegesen kiszervez.

(2)   A Testület olyan technikai feladatokra korlátozza a kiszervezést, amelyek a hozzájárulások beszedéséhez kapcsolódnak, és nem foglalják magukban a hozzájárulások meghatározásával kapcsolatos hatásköreinek gyakorlását.

(3)   A feladatok kiszervezése céljából valamely szolgáltatónak adott megbízás egyértelműen megjelöli a megbízás időtartamát és kiszervezett konkrét feladatokat, és meghatározza a szolgáltató által a Testületnek tett rendszeres jelentés keretét.

(4)   A Testület és valamely szolgáltató között a feladatok (1) bekezdés szerinti kiszervezése céljából kötött szerződésben rendelkezni kell a Testület felmondási jogairól, a további alvállalkozók bevonásához kapcsolódó jogokról és a szolgáltató általi szerződésszegésről.

(5)   Amennyiben a Testület egészben vagy részben kiszervez feladatokat az (1) bekezdésnek megfelelően, teljes mértékben felelős marad a 806/2014/EU rendeletben és az e rendeletben meghatározott kötelezettségei teljesítéséért.

(6)   Amennyiben a Testület egészben vagy részben kiszervez feladatokat az (1) bekezdésnek megfelelően, mindenkor biztosítja a következőket:

| a) | a kiszervezés céljából kötött szerződések nem rendelkeznek a Testület felelősségének átruházásáról; |
| --- | --- |

a)

a kiszervezés céljából kötött szerződések nem rendelkeznek a Testület felelősségének átruházásáról;

| b) | a kiszervezés céljából kötött szerződések nem rendelkeznek sem a Testület a 806/2014/EU rendelet 45. cikke és 46. cikkének (1) bekezdése szerinti elszámoltathatóságának, sem az említett rendelet 47. cikke szerinti függetlenségének kizárásáról; |
| --- | --- |

b)

a kiszervezés céljából kötött szerződések nem rendelkeznek sem a Testület a 806/2014/EU rendelet 45. cikke és 46. cikkének (1) bekezdése szerinti elszámoltathatóságának, sem az említett rendelet 47. cikke szerinti függetlenségének kizárásáról;

| c) | a kiszervezés nem fosztja meg a Testületet a kockázatai kezeléséhez szükséges rendszerektől és kontrollmechanizmusoktól; |
| --- | --- |

c)

a kiszervezés nem fosztja meg a Testületet a kockázatai kezeléséhez szükséges rendszerektől és kontrollmechanizmusoktól;

| d) | a szolgáltató a Testületével egyenértékű üzletmenet-folytonossági intézkedéseket alkalmaz; |
| --- | --- |

d)

a szolgáltató a Testületével egyenértékű üzletmenet-folytonossági intézkedéseket alkalmaz;

| e) | a Testület megtartja a nyújtott szolgáltatások minőségének, valamint a szolgáltató szervezeti megfelelésének értékeléséhez szükséges szakértelmet és erőforrásokat; a Testület hatékonyan felügyeli a kiszervezett funkciókat és folyamatosan kezeli a kiszervezéshez kapcsolódó kockázatokat; |
| --- | --- |

e)

a Testület megtartja a nyújtott szolgáltatások minőségének, valamint a szolgáltató szervezeti megfelelésének értékeléséhez szükséges szakértelmet és erőforrásokat; a Testület hatékonyan felügyeli a kiszervezett funkciókat és folyamatosan kezeli a kiszervezéshez kapcsolódó kockázatokat;

| f) | a Testület közvetlenül hozzáfér a kiszervezett feladatok szükséges ellenőrzését számára lehetővé tevő lényeges információkhoz. |
| --- | --- |

f)

a Testület közvetlenül hozzáfér a kiszervezett feladatok szükséges ellenőrzését számára lehetővé tevő lényeges információkhoz.

(7)   Amennyiben a Testület egészben vagy részben kiszervez feladatokat az (1) bekezdésnek megfelelően, biztosítja, hogy a szolgáltató köteles legyen eleget tenni a Testület belső jogi követelményeinek és a biztonságra és a bizalmas kezelésre vonatkozó elveknek. A Testülettel kapcsolatos és a szolgáltató számára hozzáférhető bármely bizalmas információ csak a Testület által átruházott megbízás teljesítéséhez szükséges mértékben használható fel.

(8)   A kiszervezési döntés meghozatala előtt a Testületnek meg kell szereznie az EKB beleegyezését az EKB által rendelkezésre bocsátott adatok szolgáltatóval történő megosztására vonatkozóan, az alkalmazandó titoktartási előírásoknak megfelelően.

13. cikk

A nemzeti szanálási hatóságok általi segítségnyújtás

A Testület kérheti a nemzeti szanálási hatóságoktól, hogy segítsenek az éves hozzájárulások beszedési eljárása során, amennyiben az ilyen kérést indokolják az egyedi eset körülményei.

14. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1310/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet hatályát veszti.

15. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. szeptember 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 225., 2014.7.30., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1310/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 8.) az Egységes Szanálási Testület igazgatási kiadásainak fedezésére szolgáló hozzájárulások részletekben való fizetését az átmeneti időszak tekintetében lehetővé tevő ideiglenes rendszerről (HL L 354., 2014.12.11., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Központi Bank 1163/2014/EU rendelete (2014. október 22.) a felügyeleti díjakról (EKB/2014/41) (HL L 311., 2014.10.31., 23. o.).

3

(4)  A Tanács 1024/2013/EU rendelete ( 2013. október 15. ) az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).

4

(5)  A Tanács 1. rendelete az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról (HL 17., 1958.10.6., 385. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Központi Bank 468/2014/EU rendelete ( 2014. április 16. ) az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról (SSM-keretrendelet) (EKB/2014/17) (HL L 141., 2014.5.14., 1. o.).

7

---

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/15

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2362 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. december 5.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről („Lenticchia di Altamura” [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét (2) a „Lenticchia di Altamura” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét (2) a „Lenticchia di Altamura” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Lenticchia di Altamura” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Lenticchia di Altamura” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Lenticchia di Altamura” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első albekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.6. osztályba (Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva) tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 5-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 280., 2017.8.24., 4. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2363 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. december 6.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről („Μελεκούνι” [Melekouni] [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Görögország kérelmét (2) a „Μελεκούνι” (Melekouni) elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Görögország kérelmét (2) a „Μελεκούνι” (Melekouni) elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Μελεκούνι” (Melekouni) elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Μελεκούνι” (Melekouni) elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Μελεκούνι” (Melekouni) (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első albekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 2.3. osztályba (kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru) tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 6-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 280., 2017.8.24., 7. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/17

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2364 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. december 18.)

a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szerződés-odaítélési eljárásokra irányadó értékhatárok tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 17. cikke (4) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2014/115/EU határozattal (2) a Tanács jóváhagyta a Kereskedelmi Világszervezet keretében megkötött, a közbeszerzésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) (3) módosításáról szóló jegyzőkönyvet. A megállapodás olyan plurilaterális eszköz, melynek célja a szerződő felek közbeszerzési piacainak egymás előtti megnyitása. Minden olyan közbeszerzési szerződésre vonatkozik, amelynek értéke eléri vagy meghaladja a megállapodásban meghatározott, különleges lehívási jogként kifejezett összegeket (a továbbiakban: értékhatárok). |
| --- | --- |

(1)

A 2014/115/EU határozattal (2) a Tanács jóváhagyta a Kereskedelmi Világszervezet keretében megkötött, a közbeszerzésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) (3) módosításáról szóló jegyzőkönyvet. A megállapodás olyan plurilaterális eszköz, melynek célja a szerződő felek közbeszerzési piacainak egymás előtti megnyitása. Minden olyan közbeszerzési szerződésre vonatkozik, amelynek értéke eléri vagy meghaladja a megállapodásban meghatározott, különleges lehívási jogként kifejezett összegeket (a továbbiakban: értékhatárok).

| (2) | A 2014/25/EU irányelv célja többek között, hogy lehetővé tegye az irányelvet alkalmazó közszolgáltató ajánlatkérők számára, hogy egyidejűleg a megállapodásban meghatározott kötelezettségeiknek is eleget tudjanak tenni. E cél eléréséhez módosítani kell az említett irányelvben az azokra a közbeszerzési szerződésekre vonatkozóan megállapított értékhatárokat, amelyek egyúttal a megállapodás hatálya alá is tartoznak, így biztosítva, hogy azok megfeleljenek a megállapodásban meghatározott értékhatárok euróban kifejezett, a legközelebbi ezresre lekerekített egyenértékének. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/25/EU irányelv célja többek között, hogy lehetővé tegye az irányelvet alkalmazó közszolgáltató ajánlatkérők számára, hogy egyidejűleg a megállapodásban meghatározott kötelezettségeiknek is eleget tudjanak tenni. E cél eléréséhez módosítani kell az említett irányelvben az azokra a közbeszerzési szerződésekre vonatkozóan megállapított értékhatárokat, amelyek egyúttal a megállapodás hatálya alá is tartoznak, így biztosítva, hogy azok megfeleljenek a megállapodásban meghatározott értékhatárok euróban kifejezett, a legközelebbi ezresre lekerekített egyenértékének.

| (3) | A koherencia érdekében a 2014/25/EU irányelvben megállapított azon értékhatárokat is célszerű módosítani, amelyek nem tartoznak a megállapodás hatálya alá. |
| --- | --- |

(3)

A koherencia érdekében a 2014/25/EU irányelvben megállapított azon értékhatárokat is célszerű módosítani, amelyek nem tartoznak a megállapodás hatálya alá.

| (4) | A 2014/25/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 2014/25/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2014/25/EU irányelv 15. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | az a) pontban a „418 000 EUR” összeg helyébe „443 000 EUR” lép; |
| --- | --- |

1.

az a) pontban a „418 000 EUR” összeg helyébe „443 000 EUR” lép;

| 2. | a b) pontban az „5 225 000 EUR” összeg helyébe „5 548 000 EUR” lép. |
| --- | --- |

2.

a b) pontban az „5 225 000 EUR” összeg helyébe „5 548 000 EUR” lép.

2. cikk

Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 94., 2014.3.28., 243. o.

1

(2)  A Tanács 2014/115/EU határozata (2013. december 2.) a Kormányzati Beszerzési Megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről (HL L 68., 2014.3.7., 1. o.).

2

(3)  
  HL L 68., 2014.3.7., 4. o.

3

---

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/19

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2365 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. december 18.)

a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szerződés-odaítélési eljárásokra irányadó értékhatárok tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (5) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2014/115/EU határozattal (2) a Tanács jóváhagyta a Kereskedelmi Világszervezet keretében megkötött, a közbeszerzésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) (3) módosításáról szóló jegyzőkönyvet. A megállapodás olyan plurilaterális eszköz, melynek célja a szerződő felek közbeszerzési piacainak egymás előtti megnyitása. Minden olyan közbeszerzési szerződésre vonatkozik, amelynek értéke eléri vagy meghaladja a megállapodásban meghatározott, különleges lehívási jogként kifejezett összegeket (a továbbiakban: értékhatárok). |
| --- | --- |

(1)

A 2014/115/EU határozattal (2) a Tanács jóváhagyta a Kereskedelmi Világszervezet keretében megkötött, a közbeszerzésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) (3) módosításáról szóló jegyzőkönyvet. A megállapodás olyan plurilaterális eszköz, melynek célja a szerződő felek közbeszerzési piacainak egymás előtti megnyitása. Minden olyan közbeszerzési szerződésre vonatkozik, amelynek értéke eléri vagy meghaladja a megállapodásban meghatározott, különleges lehívási jogként kifejezett összegeket (a továbbiakban: értékhatárok).

| (2) | A 2014/24/EU irányelv célja többek között, hogy lehetővé tegye az irányelvet alkalmazó ajánlatkérő szervek számára, hogy egyidejűleg a megállapodásban meghatározott kötelezettségeiknek is eleget tudjanak tenni. E cél eléréséhez módosítani kell az említett irányelvben az azokra a közbeszerzési szerződésekre vonatkozóan megállapított értékhatárokat, amelyek egyúttal a megállapodás hatálya alá is tartoznak, így biztosítva, hogy azok megfeleljenek a megállapodásban meghatározott értékhatárok euróban kifejezett, a legközelebbi ezresre lekerekített egyenértékének. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/24/EU irányelv célja többek között, hogy lehetővé tegye az irányelvet alkalmazó ajánlatkérő szervek számára, hogy egyidejűleg a megállapodásban meghatározott kötelezettségeiknek is eleget tudjanak tenni. E cél eléréséhez módosítani kell az említett irányelvben az azokra a közbeszerzési szerződésekre vonatkozóan megállapított értékhatárokat, amelyek egyúttal a megállapodás hatálya alá is tartoznak, így biztosítva, hogy azok megfeleljenek a megállapodásban meghatározott értékhatárok euróban kifejezett, a legközelebbi ezresre lekerekített egyenértékének.

| (3) | A koherencia érdekében a 2014/24/EU irányelvben megállapított azon értékhatárokat is célszerű módosítani, amelyek nem tartoznak a megállapodás hatálya alá. |
| --- | --- |

(3)

A koherencia érdekében a 2014/24/EU irányelvben megállapított azon értékhatárokat is célszerű módosítani, amelyek nem tartoznak a megállapodás hatálya alá.

| (4) | A 2014/24/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 2014/24/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2014/24/EU irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az a) pontban az „5 225 000 EUR” összeg helyébe „5 548 000 EUR” lép; |
| --- | --- | --- |

1.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

az a) pontban az „5 225 000 EUR” összeg helyébe „5 548 000 EUR” lép;

| b) | a b) pontban a „135 000 EUR” összeg helyébe „144 000 EUR” lép; |
| --- | --- |

b)

a b) pontban a „135 000 EUR” összeg helyébe „144 000 EUR” lép;

| c) | a c) pontban a „209 000 EUR” összeg helyébe „221 000 EUR” lép; |
| --- | --- |

c)

a c) pontban a „209 000 EUR” összeg helyébe „221 000 EUR” lép;

| 2. | A 13. cikk első bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | az a) pontban az „5 225 000 EUR” összeg helyébe „5 548 000 EUR” lép; |
| --- | --- | --- |

2.

A 13. cikk első bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az a) pontban az „5 225 000 EUR” összeg helyébe „5 548 000 EUR” lép;

| b) | a b) pontban a „209 000 EUR” összeg helyébe „221 000 EUR” lép. |
| --- | --- |

b)

a b) pontban a „209 000 EUR” összeg helyébe „221 000 EUR” lép.

2. cikk

Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

1

(2)  A Tanács 2014/115/EU határozata (2013. december 2.) a Kormányzati Beszerzési Megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről (HL L 68., 2014.3.7., 1. o.).

2

(3)  
  HL L 68., 2014.3.7., 4. o.

3

---

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/21

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2366 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. december 18.)

a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szerződés-odaítélési eljárásokra irányadó értékhatárok tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a koncessziós szerződésekről szóló, 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2014/115/EU határozattal (2) a Tanács jóváhagyta a Kereskedelmi Világszervezet keretében megkötött, a közbeszerzésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) (3) módosításáról szóló jegyzőkönyvet. A megállapodás olyan plurilaterális eszköz, melynek célja a szerződő felek közbeszerzési piacainak egymás előtti megnyitása. Minden olyan közbeszerzési szerződésre vonatkozik, amelynek értéke eléri vagy meghaladja a megállapodásban meghatározott, különleges lehívási jogként kifejezett összegeket (a továbbiakban: értékhatárok). |
| --- | --- |

(1)

A 2014/115/EU határozattal (2) a Tanács jóváhagyta a Kereskedelmi Világszervezet keretében megkötött, a közbeszerzésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) (3) módosításáról szóló jegyzőkönyvet. A megállapodás olyan plurilaterális eszköz, melynek célja a szerződő felek közbeszerzési piacainak egymás előtti megnyitása. Minden olyan közbeszerzési szerződésre vonatkozik, amelynek értéke eléri vagy meghaladja a megállapodásban meghatározott, különleges lehívási jogként kifejezett összegeket (a továbbiakban: értékhatárok).

| (2) | A 2014/23/EU irányelv célja többek között, hogy lehetővé tegye az irányelvet alkalmazó közszolgáltató ajánlatkérők és ajánlatkérő szervek számára, hogy egyidejűleg a megállapodásban meghatározott kötelezettségeiknek is eleget tudjanak tenni. E cél eléréséhez módosítani kell az említett irányelvben az azokra a közbeszerzési szerződésekre vonatkozóan megállapított értékhatárokat, amelyek egyúttal a megállapodás hatálya alá is tartoznak, így biztosítva, hogy azok megfeleljenek a megállapodásban meghatározott értékhatárok euróban kifejezett, a legközelebbi ezresre lekerekített egyenértékének. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/23/EU irányelv célja többek között, hogy lehetővé tegye az irányelvet alkalmazó közszolgáltató ajánlatkérők és ajánlatkérő szervek számára, hogy egyidejűleg a megállapodásban meghatározott kötelezettségeiknek is eleget tudjanak tenni. E cél eléréséhez módosítani kell az említett irányelvben az azokra a közbeszerzési szerződésekre vonatkozóan megállapított értékhatárokat, amelyek egyúttal a megállapodás hatálya alá is tartoznak, így biztosítva, hogy azok megfeleljenek a megállapodásban meghatározott értékhatárok euróban kifejezett, a legközelebbi ezresre lekerekített egyenértékének.

| (3) | A koherencia érdekében a 2014/23/EU irányelvben megállapított azon értékhatárokat is célszerű módosítani, amelyek nem tartoznak a megállapodás hatálya alá. |
| --- | --- |

(3)

A koherencia érdekében a 2014/23/EU irányelvben megállapított azon értékhatárokat is célszerű módosítani, amelyek nem tartoznak a megállapodás hatálya alá.

| (4) | A 2014/23/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 2014/23/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2014/23/EU irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében az „5 225 000 EUR” összeg helyébe „5 548 000 EUR” lép.

2. cikk

Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 94., 2014.3.28., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2014/115/EU határozata (2013. december 2.) a Kormányzati Beszerzési Megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről (HL L 68., 2014.3.7., 1. o.).

2

(3)  
  HL L 68., 2014.3.7., 4. o.

3

---

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/22

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2367 RENDELETE

(2017. december 18.)

a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szerződés-odaítélési eljárásokra irányadó értékhatárok tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. július 13-i 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 68. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2014/115/EU határozattal (2) a Tanács jóváhagyta a Kereskedelmi Világszervezet keretében megkötött, a közbeszerzésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) (3) módosításáról szóló jegyzőkönyvet. A megállapodás olyan plurilaterális eszköz, melynek célja a szerződő felek közbeszerzési piacainak egymás előtti megnyitása. Minden olyan közbeszerzési szerződésre vonatkozik, amelynek értéke eléri vagy meghaladja a megállapodásban meghatározott, különleges lehívási jogként kifejezett összegeket (a továbbiakban: értékhatárok). |
| --- | --- |

(1)

A 2014/115/EU határozattal (2) a Tanács jóváhagyta a Kereskedelmi Világszervezet keretében megkötött, a közbeszerzésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) (3) módosításáról szóló jegyzőkönyvet. A megállapodás olyan plurilaterális eszköz, melynek célja a szerződő felek közbeszerzési piacainak egymás előtti megnyitása. Minden olyan közbeszerzési szerződésre vonatkozik, amelynek értéke eléri vagy meghaladja a megállapodásban meghatározott, különleges lehívási jogként kifejezett összegeket (a továbbiakban: értékhatárok).

| (2) | A 2009/81/EK irányelv célja többek között, hogy lehetővé tegye az irányelvet alkalmazó ajánlatkérők és ajánlatkérő szervek számára, hogy egyidejűleg a megállapodásban meghatározott kötelezettségeiknek is eleget tudjanak tenni. E cél eléréséhez módosítani kell az említett irányelvben az azokra a közbeszerzési szerződésekre vonatkozóan megállapított értékhatárokat, amelyek egyúttal a megállapodás hatálya alá is tartoznak, így biztosítva, hogy azok megfeleljenek a megállapodásban meghatározott értékhatárok euróban kifejezett, a legközelebbi ezresre lekerekített egyenértékének. |
| --- | --- |

(2)

A 2009/81/EK irányelv célja többek között, hogy lehetővé tegye az irányelvet alkalmazó ajánlatkérők és ajánlatkérő szervek számára, hogy egyidejűleg a megállapodásban meghatározott kötelezettségeiknek is eleget tudjanak tenni. E cél eléréséhez módosítani kell az említett irányelvben az azokra a közbeszerzési szerződésekre vonatkozóan megállapított értékhatárokat, amelyek egyúttal a megállapodás hatálya alá is tartoznak, így biztosítva, hogy azok megfeleljenek a megállapodásban meghatározott értékhatárok euróban kifejezett, a legközelebbi ezresre lekerekített egyenértékének.

| (3) | A koherencia érdekében a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meghatározott, módosított értékhatároknak megfelelően módosítani kell a 2009/81/EK irányelvben levő értékhatárokat is. A 2009/81/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A koherencia érdekében a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meghatározott, módosított értékhatároknak megfelelően módosítani kell a 2009/81/EK irányelvben levő értékhatárokat is. A 2009/81/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2009/81/EK irányelv 8. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | az a) pontban a „418 000 EUR” összeg helyébe „443 000 EUR” lép; |
| --- | --- |

1.

az a) pontban a „418 000 EUR” összeg helyébe „443 000 EUR” lép;

| 2. | a b) pontban az „5 225 000 EUR” összeg helyébe „5 548 000 EUR” lép. |
| --- | --- |

2.

a b) pontban az „5 225 000 EUR” összeg helyébe „5 548 000 EUR” lép.

2. cikk

Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 216., 2009.8.20., 76. o.

1

(2)  A Tanács 2014/115/EU határozata (2013. december 2.) a Kormányzati Beszerzési Megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről (HL L 68., 2014.3.7., 1. o.).

2

(3)  
  HL L 68., 2014.3.7., 4. o.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

4

---

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/24

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2368 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. december 18.)

a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterfonalak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2017/325 végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság az (EU) 2017/325 végrehajtási rendelettel (2) az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterfonalak behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság az (EU) 2017/325 végrehajtási rendelettel (2) az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterfonalak behozatalára.

| (2) | Az (EU) 2017/325 végrehajtási rendelet azonban nem biztosított lehetőséget arra, hogy azok a vállalatok, amelyek nem exportáltak nagy szakítószilárdságú poliészterfonalakat az eredeti vizsgálati időszak alatt, felülvizsgálati kérelmet nyújtsanak be annak megállapítására, hogy a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra kivetett vámtétel hatálya alá tartozhatnak-e. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2017/325 végrehajtási rendelet azonban nem biztosított lehetőséget arra, hogy azok a vállalatok, amelyek nem exportáltak nagy szakítószilárdságú poliészterfonalakat az eredeti vizsgálati időszak alatt, felülvizsgálati kérelmet nyújtsanak be annak megállapítására, hogy a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra kivetett vámtétel hatálya alá tartozhatnak-e.

| (3) | Ilyen felülvizsgálatra akkor kerülhet sor, ha a szóban forgó exportáló országban egy új exportőr vagy gyártó elegendő bizonyítékot bocsát a Bizottság rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy (1) az intézkedések alapját képző vizsgálati időszakban nem exportálta a terméket; (2) nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amelyre a bevezetett intézkedések alkalmazandók; valamint (3) a vizsgálati időszak vége után exportálta ténylegesen az érintett árut, vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba. |
| --- | --- |

(3)

Ilyen felülvizsgálatra akkor kerülhet sor, ha a szóban forgó exportáló országban egy új exportőr vagy gyártó elegendő bizonyítékot bocsát a Bizottság rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy (1) az intézkedések alapját képző vizsgálati időszakban nem exportálta a terméket; (2) nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amelyre a bevezetett intézkedések alkalmazandók; valamint (3) a vizsgálati időszak vége után exportálta ténylegesen az érintett árut, vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba.

| (4) | Ezért helyénvaló az (EU) 2017/325 végrehajtási rendeletet ennek megfelelően módosítani annak lehetővé tétele érdekében, hogy az új exportőrök ilyen felülvizsgálati kérelmet nyújthassanak be. |
| --- | --- |

(4)

Ezért helyénvaló az (EU) 2017/325 végrehajtási rendeletet ennek megfelelően módosítani annak lehetővé tétele érdekében, hogy az új exportőrök ilyen felülvizsgálati kérelmet nyújthassanak be.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével. |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével.

| (6) | A fentiek fényében az (EU) 2017/325 végrehajtási rendelet 1. cikkét ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

A fentiek fényében az (EU) 2017/325 végrehajtási rendelet 1. cikkét ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2017/325 végrehajtási rendelet 1. cikke az alábbi (5) bekezdéssel egészül ki:

„(5)   Amennyiben a Kínai Népköztársaságban működő bármely fél elegendő bizonyítékot bocsát a Bizottság rendelkezésére arról, hogy:

| a) | az eredeti vizsgálati időszakban, azaz 2008. július 1. és 2009. június 30. között nem exportált a Kínai Népköztársaságból származó, az (1) bekezdésben meghatározott árukat; |
| --- | --- |

a)

az eredeti vizsgálati időszakban, azaz 2008. július 1. és 2009. június 30. között nem exportált a Kínai Népköztársaságból származó, az (1) bekezdésben meghatározott árukat;

| b) | nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amelyre az e rendelettel bevezetett intézkedések alkalmazandók; valamint |
| --- | --- |

b)

nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amelyre az e rendelettel bevezetett intézkedések alkalmazandók; valamint

| c) | az eredeti vizsgálati időszak vége után exportálta ténylegesen az (1) bekezdésben meghatározott árut, vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba, |
| --- | --- |

c)

az eredeti vizsgálati időszak vége után exportálta ténylegesen az (1) bekezdésben meghatározott árut, vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba,

a Bizottság módosíthatja az I. mellékletet annak érdekében, hogy e felet a mintában nem szereplő együttműködő gyártókra alkalmazandó, 5,3 % mértékű vám hatálya alá helyezze.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/325 végrehajtási rendelete (2017. február 24.) a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterfonalak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 49., 2017.2.25., 6. o.).

2

---

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/26

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2369 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. december 18.)

a Törökországból származó, emberi fogyasztásra szánt kéthéjú kagylók behozatalára vonatkozó védintézkedések bevezetéséről szóló 743/2013/EU végrehajtási rendeletnek a rendelet alkalmazási ideje tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állategészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 22. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság 743/2013/EU végrehajtási rendeletét (2) azt követően fogadták el, hogy a Bizottság ellenőrzési szolgálata Törökországban hiányosságokat tárt fel az Unióba irányuló exportra szánt kéthéjú kagylók tenyésztésére vonatkozó hatósági ellenőrzések végrehajtása terén, továbbá hogy egyes tagállamok arról számoltak be, hogy Törökországból olyan kéthéjúkagyló-szállítmányok érkeztek, amelyek nem feleltek meg az uniós mikrobiológiai előírásoknak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 743/2013/EU végrehajtási rendeletét (2) azt követően fogadták el, hogy a Bizottság ellenőrzési szolgálata Törökországban hiányosságokat tárt fel az Unióba irányuló exportra szánt kéthéjú kagylók tenyésztésére vonatkozó hatósági ellenőrzések végrehajtása terén, továbbá hogy egyes tagállamok arról számoltak be, hogy Törökországból olyan kéthéjúkagyló-szállítmányok érkeztek, amelyek nem feleltek meg az uniós mikrobiológiai előírásoknak.

| (2) | A Bizottság ellenőrzési szolgálata 2015 szeptemberében végzett legutóbbi ellenőrzése során megállapította, hogy az Unióba irányuló exportra szánt kéthéjú kagylók tenyésztésére vonatkozó ellenőrzési rendszer továbbra is súlyos hiányosságokat mutat. Az illetékes török hatóságok tájékoztatást nyújtottak a hiányosságok korrekciójára vonatkozóan meghozott intézkedésekről. Ugyanakkor a hiányosságok egy része – többek között a laboratóriumok teljesítménye tekintetében – még mindig fennáll. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság ellenőrzési szolgálata 2015 szeptemberében végzett legutóbbi ellenőrzése során megállapította, hogy az Unióba irányuló exportra szánt kéthéjú kagylók tenyésztésére vonatkozó ellenőrzési rendszer továbbra is súlyos hiányosságokat mutat. Az illetékes török hatóságok tájékoztatást nyújtottak a hiányosságok korrekciójára vonatkozóan meghozott intézkedésekről. Ugyanakkor a hiányosságok egy része – többek között a laboratóriumok teljesítménye tekintetében – még mindig fennáll.

| (3) | A szóban forgó termékek jellege miatt a 743/2013/EU végrehajtási rendelet alkalmazását indokolt meghosszabbítani mindaddig, amíg kellő garanciák nem állnak rendelkezésre, a tagállamok által végzett vizsgálatok nem bizonyítják a szállítmányok megfelelőségét, a nyomonkövetési ellenőrzés pedig meg nem erősíti, hogy az intézkedések megszüntetése lehetséges. |
| --- | --- |

(3)

A szóban forgó termékek jellege miatt a 743/2013/EU végrehajtási rendelet alkalmazását indokolt meghosszabbítani mindaddig, amíg kellő garanciák nem állnak rendelkezésre, a tagállamok által végzett vizsgálatok nem bizonyítják a szállítmányok megfelelőségét, a nyomonkövetési ellenőrzés pedig meg nem erősíti, hogy az intézkedések megszüntetése lehetséges.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 743/2013/EU végrehajtási rendelet 5. cikkének második bekezdésében a „2017. december 31.” időpont helyébe a „2021. december 31.” időpont lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 24., 1998.1.30., 9. o.

1

(2)  A Bizottság 743/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. július 31.) a Törökországból származó, emberi fogyasztásra szánt kéthéjú kagylók behozatalára vonatkozó védintézkedések bevezetéséről (HL L 205., 2013.8.1., 1. o.).

2

---

HATÁROZATOK

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/28

---

A TANÁCS (KKBP) 2017/2370 HATÁROZATA

(2017. december 18.)

a hágai magatartási kódexnek és a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelemnek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében történő támogatásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát (a továbbiakban: a stratégia), amelynek III. fejezete tartalmazza az elterjedés elleni küzdelem érdekében mind az Európai Unióban (EU), mind a harmadik országokban meghozandó intézkedések listáját. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát (a továbbiakban: a stratégia), amelynek III. fejezete tartalmazza az elterjedés elleni küzdelem érdekében mind az Európai Unióban (EU), mind a harmadik országokban meghozandó intézkedések listáját.

| (2) | Az Unió aktívan dolgozik a stratégia, valamint az annak III. fejezetében felsorolt intézkedések végrehajtásán, többek között úgy, hogy pénzügyi forrásokat szabadít fel a többoldalú nonproliferációs rendszer és a többoldalú bizalomépítő intézkedések megerősítését célzó egyedi projektek támogatására. A ballisztikus rakéták elterjedése elleni hágai magatartási kódex (a továbbiakban: a kódex) az említett többoldalú nonproliferációs rendszer szerves része. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió aktívan dolgozik a stratégia, valamint az annak III. fejezetében felsorolt intézkedések végrehajtásán, többek között úgy, hogy pénzügyi forrásokat szabadít fel a többoldalú nonproliferációs rendszer és a többoldalú bizalomépítő intézkedések megerősítését célzó egyedi projektek támogatására. A ballisztikus rakéták elterjedése elleni hágai magatartási kódex (a továbbiakban: a kódex) az említett többoldalú nonproliferációs rendszer szerves része.

| (3) | A Tanács 2003. november 17-én elfogadta a 2003/805/KKBP közös álláspontot (1). Az említett közös álláspont többek között felszólítja az Uniót a kódexnek a lehető legtöbb ország – különösen a ballisztikus rakétákkal rendelkezők – általi aláírásának előmozdítására, valamint a kódex további fejlesztésére és végrehajtására, különös tekintettel a bizalomépítő intézkedésekre, valamint a kódex és az Európai Nemzetek Szervezete (ENSZ) többoldalú nonproliferációs rendszere közötti szorosabb kapcsolat előmozdítására. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2003. november 17-én elfogadta a 2003/805/KKBP közös álláspontot (1). Az említett közös álláspont többek között felszólítja az Uniót a kódexnek a lehető legtöbb ország – különösen a ballisztikus rakétákkal rendelkezők – általi aláírásának előmozdítására, valamint a kódex további fejlesztésére és végrehajtására, különös tekintettel a bizalomépítő intézkedésekre, valamint a kódex és az Európai Nemzetek Szervezete (ENSZ) többoldalú nonproliferációs rendszere közötti szorosabb kapcsolat előmozdítására.

| (4) | A Tanács 2008. december 8-án következtetéseket fogadott el, valamint elfogadta „A tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemre irányuló európai uniós fellépés új irányai” című dokumentumot. A dokumentum kitér többek között arra, hogy a tömegpusztító fegyverek, illetve hordozóeszközeik elterjedése továbbra is az egyik legnagyobb biztonsági kihívást jelenti, és a nonproliferációs politika a közös kül- és biztonságpolitika lényeges részét képezi. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2008. december 8-án következtetéseket fogadott el, valamint elfogadta „A tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemre irányuló európai uniós fellépés új irányai” című dokumentumot. A dokumentum kitér többek között arra, hogy a tömegpusztító fegyverek, illetve hordozóeszközeik elterjedése továbbra is az egyik legnagyobb biztonsági kihívást jelenti, és a nonproliferációs politika a közös kül- és biztonságpolitika lényeges részét képezi.

| (5) | A Tanács 2008. december 18-án elfogadta a kódexnek a stratégia végrehajtása keretében történő támogatásáról szóló 2008/974/KKBP határozatot (2). |
| --- | --- |

(5)

A Tanács 2008. december 18-án elfogadta a kódexnek a stratégia végrehajtása keretében történő támogatásáról szóló 2008/974/KKBP határozatot (2).

| (6) | A Tanács 2012. július 23-án elfogadta a 2012/423/KKBP határozatot (3). E határozat hozzájárult a kódex egyetemessé tételének és az abban foglalt elvek betartásának sikeres előmozdításához. |
| --- | --- |

(6)

A Tanács 2012. július 23-án elfogadta a 2012/423/KKBP határozatot (3). E határozat hozzájárult a kódex egyetemessé tételének és az abban foglalt elvek betartásának sikeres előmozdításához.

| (7) | A Tanács 2014. december 15-én elfogadta a 2014/913/KKBP határozatot (4). E határozat hozzájárult a kódex ismertségének növeléséhez, ezáltal új államokat ösztönzött a csatlakozásra. A kódex egyetemességének, továbbá megfelelőbb végrehajtásának és továbbfejlesztésének előmozdítása érdekében az aláíró és a nem aláíró államok közötti párbeszéd folytatása az Unió egyik prioritása. Ez a határozat ehhez a folyamathoz hivatott hozzájárulni. |
| --- | --- |

(7)

A Tanács 2014. december 15-én elfogadta a 2014/913/KKBP határozatot (4). E határozat hozzájárult a kódex ismertségének növeléséhez, ezáltal új államokat ösztönzött a csatlakozásra. A kódex egyetemességének, továbbá megfelelőbb végrehajtásának és továbbfejlesztésének előmozdítása érdekében az aláíró és a nem aláíró államok közötti párbeszéd folytatása az Unió egyik prioritása. Ez a határozat ehhez a folyamathoz hivatott hozzájárulni.

| (8) | Általánosságban egyre nagyobb mértékű aggodalomra ad okot a nemzetközi közösségen belül a tömegpusztító fegyverek szállítására alkalmas ballisztikus rakéták nem szűnő elterjedése, különös tekintettel a Közel-Keleten, Északkelet-Ázsiában és Délkelet-Ázsiában jelenleg zajló rakétaprogramokra. |
| --- | --- |

(8)

Általánosságban egyre nagyobb mértékű aggodalomra ad okot a nemzetközi közösségen belül a tömegpusztító fegyverek szállítására alkalmas ballisztikus rakéták nem szűnő elterjedése, különös tekintettel a Közel-Keleten, Északkelet-Ázsiában és Délkelet-Ázsiában jelenleg zajló rakétaprogramokra.

| (9) | Az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsa (ENSZ BT) az 1540 (2004) sz. határozatában (ENSZ BT-határozat) hangsúlyozta, az 1977 (2011) sz. és a 2325 (2016) sz. ENSZ BT-határozatában pedig emlékeztetett arra, hogy a nukleáris, vegyi és biológiai fegyverek, valamint hordozóeszközeik elterjedése fenyegetést jelent a nemzetközi békére és biztonságra, ezért – egyebek mellett – arra kötelezte az államokat, hogy tartózkodjanak a nem állami szereplőknek a nukleáris, vegyi vagy biológiai fegyverek és hordozóeszközeik kifejlesztését, megszerzését, előállítását, birtoklását, szállítását, átadását vagy felhasználását illető bármilyen jellegű támogatásától. A nukleáris, vegyi és biológiai fegyvereknek, valamint hordozóeszközeiknek a nemzetközi békére és biztonságra jelentett fenyegetését a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról és a nukleáris leszerelésről szóló 1887 (2009) sz. ENSZ BT-határozat újólag megerősítette, |
| --- | --- |

(9)

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsa (ENSZ BT) az 1540 (2004) sz. határozatában (ENSZ BT-határozat) hangsúlyozta, az 1977 (2011) sz. és a 2325 (2016) sz. ENSZ BT-határozatában pedig emlékeztetett arra, hogy a nukleáris, vegyi és biológiai fegyverek, valamint hordozóeszközeik elterjedése fenyegetést jelent a nemzetközi békére és biztonságra, ezért – egyebek mellett – arra kötelezte az államokat, hogy tartózkodjanak a nem állami szereplőknek a nukleáris, vegyi vagy biológiai fegyverek és hordozóeszközeik kifejlesztését, megszerzését, előállítását, birtoklását, szállítását, átadását vagy felhasználását illető bármilyen jellegű támogatásától. A nukleáris, vegyi és biológiai fegyvereknek, valamint hordozóeszközeiknek a nemzetközi békére és biztonságra jelentett fenyegetését a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról és a nukleáris leszerelésről szóló 1887 (2009) sz. ENSZ BT-határozat újólag megerősítette,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Összhangban a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiával (a továbbiakban: a stratégia), melynek célja a leszerelési és nonproliferációs nemzetközi szerződések és megállapodások támogatása, végrehajtása és megerősítése, az Unió tovább támogatja a ballisztikus rakéták elterjedése elleni hágai magatartási kódex (a továbbiakban: a kódex) egyetemessé tételét, maradéktalan végrehajtását, valamint kiterjesztését.

(2)   A kódex támogatását célzó tevékenységek – az EU-stratégiában foglalt intézkedéseknek megfelelően – a következők: regionális és szubregionális szakmai találkozók, konferenciák, szakértői látogatások, kutatás, tájékoztató és kommunikációs tevékenységek, valamint a nemzetközi konferenciák alkalmával sorra kerülőkísérő rendezvények.

(3)   A tevékenységek céljai a következők:

| a) | minél több állam ösztönzése a kódex aláírására, illetve végső soron a kódex egyetemessé tételének elősegítése; |
| --- | --- |

a)

minél több állam ösztönzése a kódex aláírására, illetve végső soron a kódex egyetemessé tételének elősegítése;

| b) | a kódex maradéktalan végrehajtásának támogatása; |
| --- | --- |

b)

a kódex maradéktalan végrehajtásának támogatása;

| c) | az aláíró és a nem aláíró államok közötti párbeszéd elősegítése egyrészt a bizalomépítés, az átláthatóság fokozása és az önmérséklet ösztönzése érdekében, másrészt azért, hogy mindannyian stabilabb és biztonságosabb környezetben élhessünk; |
| --- | --- |

c)

az aláíró és a nem aláíró államok közötti párbeszéd elősegítése egyrészt a bizalomépítés, az átláthatóság fokozása és az önmérséklet ösztönzése érdekében, másrészt azért, hogy mindannyian stabilabb és biztonságosabb környezetben élhessünk;

| d) | a kódex láthatóságának növelése, valamint nyilvánosság figyelmének felhívása a ballisztikus rakéták elterjedése által jelentett kockázatokra és veszélyekre; |
| --- | --- |

d)

a kódex láthatóságának növelése, valamint nyilvánosság figyelmének felhívása a ballisztikus rakéták elterjedése által jelentett kockázatokra és veszélyekre;

| e) | annak kifejtése – elsősorban tudományos elemzések segítségével –, hogy miként lehet kiterjeszteni a kódexet, illetve hogyan lehet elősegíteni a kódex és más vonatkozó többoldalú eszközök – így a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer, az 1540(2004) sz. ENSZ BT-határozat és a világűrbe kijuttatott objektumok Egyesült Nemzetek Szervezetének nyilvántartása – egymást kisegészítő működését. |
| --- | --- |

e)

annak kifejtése – elsősorban tudományos elemzések segítségével –, hogy miként lehet kiterjeszteni a kódexet, illetve hogyan lehet elősegíteni a kódex és más vonatkozó többoldalú eszközök – így a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer, az 1540(2004) sz. ENSZ BT-határozat és a világűrbe kijuttatott objektumok Egyesült Nemzetek Szervezetének nyilvántartása – egymást kisegészítő működését.

(4)   A projektek részletes leírását a melléklet tartalmazza.

2. cikk

(1)   E határozat végrehajtásáért a főképviselő felel.

(2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek technikai végrehajtásáról a Fondation pour la recherche stratégique (Stratégiai Kutatási Alapítvány, a továbbiakban: az Alapítvány) gondoskodik. Az Alapítvány ezt a feladatot a főképviselő ellenőrzése mellett végzi. A főképviselő ennek érdekében megköti a szükséges megállapodásokat az alapítvánnyal.

3. cikk

(1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 1 878 120,05 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokat az Unió általános költségvetésére alkalmazandó eljárások és szabályok szerint kell kezelni.

(3)   A (2) bekezdésben említett kiadások megfelelő kezelését a Bizottság felügyeli. Ebből a célból a Bizottság e határozat elfogadását követően a referenciaösszegnek megfelelő összegű támogatási megállapodást köt az Alapítvánnyal. E támogatási megállapodásra a vissza nem térítendő támogatásokra vonatkozó, a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) foglalt szabályokat kell alkalmazni. A megállapodásban rendelkezni kell arról, hogy az Alapítványnak – a hozzájárulás nagyságának megfelelően – biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.

(4)   A Bizottság e határozat hatálybalépését követően törekszik a (3) bekezdésben említett támogatás megállapodás mihamarabbi megkötésére. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során felmerülő esetleges nehézségekről és a támogatási megállapodás megkötésének időpontjáról.

4. cikk

(1)   A főképviselő az Alapítvány által készített rendszeres beszámolók alapján jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. Ezek a jelentések képezik majd a Tanács által végzett értékelés alapját.

(2)   A Bizottság tájékoztatást nyújt az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek pénzügyi vonatkozásairól.

5. cikk

(1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

(2)   Ez a határozat 40 hónappal a 3. cikk (3) bekezdésben említett támogatási megállapodás megkötésének időpontját követően hatályát veszti. Abban az esetben azonban, ha ezen időpontig nem kerül sor támogatási megállapodás megkötésére, ez a határozat a hatálybalépését követő 6 hónappal veszíti hatályát.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

K. SIMSON

---

(1)  A Tanács 2003/805/KKBP közös álláspontja (2003. november 17.) a tömegpusztító fegyverek és a hordozóeszközök elterjedésének megakadályozásáról szóló többoldalú megállapodások egyetemessé tételéről és megerősítéséről (HL L 302., 2003.11.20., 34. o.).

1

(2)  A Tanács 2008/974/KKBP határozata (2008. december 18.) a ballisztikus rakéták elterjedése elleni hágai magatartási kódexnek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében történő támogatásáról (HL L 345., 2008.12.23., 91. o.).

2

(3)  A Tanács 2012/423/KKBP határozata (2012. július 23.) a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelemnek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia, valamint a 2003/805/KKBP tanácsi közös álláspont végrehajtása keretében történő támogatásáról (HL L 196., 2012.7.24., 74. o.).

3

(4)  A Tanács 2014. december 15-i 2014/913/KKBP határozata a hágai magatartási kódexnek és a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelemnek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében történő támogatásáról (HL L 360., 2014.12.17., 44. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

5

---

MELLÉKLET

1.   CÉLKITŰZÉS

E határozat elsődleges célja az, hogy a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiával összhangban konkrét intézkedések révén elősegítse a ballisztikus rakéták elterjedése elleni hágai magatartási kódex (a továbbiakban: a kódex) egyetemessé tételét, maradéktalan végrehajtását és kiterjesztését.

E határozat kiegészíti a kódexet aláíró, illetve nem aláíró államokkal folytatott uniós diplomáciai tevékenységet. Ezzel összefüggésben az Unió:

| a) | egyrészt fel kívánja hívni az aláíró államok figyelmét:






  i. | a kódex maradéktalan, többek között a benne előírt éves nyilatkozatok és felbocsátás előtti értesítések révén történő végrehajtásának jelentőségére; |
| --- | --- | --- |

a)

egyrészt fel kívánja hívni az aláíró államok figyelmét:

i.

a kódex maradéktalan, többek között a benne előírt éves nyilatkozatok és felbocsátás előtti értesítések révén történő végrehajtásának jelentőségére;

| ii. | továbbá ösztönözni kívánja ezen államokat arra, hogy teljes mértékben használják ki a kódex nyújtotta lehetőségeket az átláthatóság növelésére, a – regionális és nemzetközi szintű – bizalomépítésre, valamint a tömegpusztító fegyverek szállítására alkalmas ballisztikus rakéták elterjedésének megelőzésére és visszaszorítására; |
| --- | --- |

ii.

továbbá ösztönözni kívánja ezen államokat arra, hogy teljes mértékben használják ki a kódex nyújtotta lehetőségeket az átláthatóság növelésére, a – regionális és nemzetközi szintű – bizalomépítésre, valamint a tömegpusztító fegyverek szállítására alkalmas ballisztikus rakéták elterjedésének megelőzésére és visszaszorítására;

| b) | másrészt arra ösztönzi a nem aláíró államokat:






  i. | hogy írják alá a kódexet, hogy ezzel támogassák a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedésének megelőzését szolgáló szélesebb körű többoldalú erőfeszítéseket; |
| --- | --- | --- |

b)

másrészt arra ösztönzi a nem aláíró államokat:

i.

hogy írják alá a kódexet, hogy ezzel támogassák a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedésének megelőzését szolgáló szélesebb körű többoldalú erőfeszítéseket;

| ii. | továbbá használják fel a kódex rendelkezéseit a regionális feszültségek csökkentésére és a bizalomépítésre, ezáltal teremtve biztonságosabb környezetet mindannyiunk számára. |
| --- | --- |

ii.

továbbá használják fel a kódex rendelkezéseit a regionális feszültségek csökkentésére és a bizalomépítésre, ezáltal teremtve biztonságosabb környezetet mindannyiunk számára.

Ezenfelül e határozat keretében olyan, korlátozott számú tudományos elemzések finanszírozására is sor kerül, melyek célja a kódex és más vonatkozó többoldalú eszközök – így a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer (MCTR), az 1540(2004) sz. ENSZ BT-határozat és a világűrbe kijuttatott objektumok Egyesült Nemzetek Szervezetének nyilvántartása – közötti szinergiák feltérképezése.

Végül a határozat célja az is, hogy támogassa a nemzetközi közösségben az űrtevékenységek biztonságáról és fenntarthatóságáról folytatott politikai párbeszédet többek között az ENSZ Leszerelési Kutatóintézete (UNIDIR) által évente megrendezett genfi űrpolitikai konferenciákhoz nyújtott korlátozott mértékű pénzügyi támogatás révén.

2.   INTÉZKEDÉSEK

2.1.   Az intézkedések célja

| a) | minél több állam ösztönzése a kódex aláírására, illetve végső soron a kódex egyetemessé tételének elősegítése; |
| --- | --- |

a)

minél több állam ösztönzése a kódex aláírására, illetve végső soron a kódex egyetemessé tételének elősegítése;

| b) | a kódex maradéktalan végrehajtásának támogatása; |
| --- | --- |

b)

a kódex maradéktalan végrehajtásának támogatása;

| c) | az aláíró és a nem aláíró államok közötti párbeszéd elősegítése egyrészt a bizalomépítés, az átláthatóság fokozása és az önmérséklet ösztönzése érdekében, másrészt azért, hogy mindannyian stabilabb és biztonságosabb környezetben élhessünk; |
| --- | --- |

c)

az aláíró és a nem aláíró államok közötti párbeszéd elősegítése egyrészt a bizalomépítés, az átláthatóság fokozása és az önmérséklet ösztönzése érdekében, másrészt azért, hogy mindannyian stabilabb és biztonságosabb környezetben élhessünk;

| d) | a kódex láthatóságának növelése, valamint nyilvánosság figyelmének felhívása a ballisztikus rakéták elterjedése által jelentett kockázatokra és veszélyekre; |
| --- | --- |

d)

a kódex láthatóságának növelése, valamint nyilvánosság figyelmének felhívása a ballisztikus rakéták elterjedése által jelentett kockázatokra és veszélyekre;

| e) | annak kifejtése – elsősorban tudományos elemzések segítségével –, hogy miként lehet kiterjeszteni a kódexet, illetve hogyan lehet elősegíteni a kódex és más vonatkozó többoldalú eszközök – így az MCTR és az 1540(2004) sz. ENSZ BT-határozat – egymást kiegészítő működését. |
| --- | --- |

e)

annak kifejtése – elsősorban tudományos elemzések segítségével –, hogy miként lehet kiterjeszteni a kódexet, illetve hogyan lehet elősegíteni a kódex és más vonatkozó többoldalú eszközök – így az MCTR és az 1540(2004) sz. ENSZ BT-határozat – egymást kiegészítő működését.

2.2.   Az intézkedések leírása

| a) | Az Alapítvány tájékoztatási céllal regionális és/vagy szubregionális szemináriumokat, illetve szakértői missziókat szervez annak érdekében, hogy






  i. | felhívja a figyelmet a ballisztikus rakéták elterjedése jelentette kockázatokra és kihívásokra; |
| --- | --- | --- |

a)

Az Alapítvány tájékoztatási céllal regionális és/vagy szubregionális szemináriumokat, illetve szakértői missziókat szervez annak érdekében, hogy

i.

felhívja a figyelmet a ballisztikus rakéták elterjedése jelentette kockázatokra és kihívásokra;

| ii. | platformot biztosítson az érintett szakértőknek ahhoz, hogy informálisan (a „Chatham House-szabály” szerint) eszmét cseréljenek stratégiai kérdésekről, hozzájárulva az államok közötti bizalom építéséhez; valamint |
| --- | --- |

ii.

platformot biztosítson az érintett szakértőknek ahhoz, hogy informálisan (a „Chatham House-szabály” szerint) eszmét cseréljenek stratégiai kérdésekről, hozzájárulva az államok közötti bizalom építéséhez; valamint

| iii. | előmozdítsa az Uniónak a kódex egyetemessé tételére, maradéktalan végrehajtására és kiterjesztésére vonatkozó célkitűzéseit. |
| --- | --- |

iii.

előmozdítsa az Uniónak a kódex egyetemessé tételére, maradéktalan végrehajtására és kiterjesztésére vonatkozó célkitűzéseit.

Az Alapítvány egyrészt megszervez legfeljebb kilenc regionális, illetve szubregionális rendezvényt – többek között Latin-Amerikában és a karibi térségben, a Közel-Keleten, illetve Afrikában, valamint Délkelet-Ázsiában –, másrészt elindít legfeljebb hat, nem aláíró államokba irányuló, országspecifikus szakértői missziót. Minden ilyen rendezvényt a fogadó ország kormányával, és adott esetben az érintett tudományos intézményekkel szoros együttműködésben kell megszervezni.

| b) | Az Alapítvány legfeljebb hat, a kódexszel foglalkozó kísérő rendezvényt szervez egyes nemzetközi konferenciák, így többek között a kódex aláíró államainak Bécsben tartandó éves ülése, illetve az ENSZ Közgyűlés Első Bizottságának New York-i ülése alkalmával. E kísérő rendezvények célja a kódex és az ENSZ kapcsolatainak elmélyítése, összhangban az ENSZ Közgyűlésének 2016. december 5-én elfogadott, 71/33. sz. határozatával. |
| --- | --- |

b)

Az Alapítvány legfeljebb hat, a kódexszel foglalkozó kísérő rendezvényt szervez egyes nemzetközi konferenciák, így többek között a kódex aláíró államainak Bécsben tartandó éves ülése, illetve az ENSZ Közgyűlés Első Bizottságának New York-i ülése alkalmával. E kísérő rendezvények célja a kódex és az ENSZ kapcsolatainak elmélyítése, összhangban az ENSZ Közgyűlésének 2016. december 5-én elfogadott, 71/33. sz. határozatával.

| c) | Az Alapítvány a kódex 4. cikke a) pontja ii. pontjának harmadik francia bekezdésével összhangban az érintett hatóságokkal szoros együttműködésben nemzetközi szakértői csoport számára látogatást szervez valamely űrhajókilövő helyre. |
| --- | --- |

c)

Az Alapítvány a kódex 4. cikke a) pontja ii. pontjának harmadik francia bekezdésével összhangban az érintett hatóságokkal szoros együttműködésben nemzetközi szakértői csoport számára látogatást szervez valamely űrhajókilövő helyre.

| d) | Az Alapítvány az uniós támogatásból háromszor 29 240,00 EUR összeget továbbít az ENSZ Leszerelési Kutatóintézetének az intézet éves űrbiztonsági konferenciáinak pénzügyi támogatása végett, így segítve a kódex támogatásának általános célját. Az Alapítvány és az ENSZ Leszerelési Kutatóintézete az uniós hozzájárulás nagyságának megfelelő mértékben biztosítják az Unió láthatóságát ezeken a konferenciákon. |
| --- | --- |

d)

Az Alapítvány az uniós támogatásból háromszor 29 240,00 EUR összeget továbbít az ENSZ Leszerelési Kutatóintézetének az intézet éves űrbiztonsági konferenciáinak pénzügyi támogatása végett, így segítve a kódex támogatásának általános célját. Az Alapítvány és az ENSZ Leszerelési Kutatóintézete az uniós hozzájárulás nagyságának megfelelő mértékben biztosítják az Unió láthatóságát ezeken a konferenciákon.

| e) | Az Alapítvány megbízást ad legalább négy, a kódexhez köthető kérdésekkel foglalkozó tanulmány elkészítésére; ezek közül legalább egy tanulmánynak a kódex és más vonatkozó többoldalú eszközök – így az MCTR, illetve az 1540(2004) sz. ENSZ BT-határozat – közötti kapcsolatokkal kell foglalkoznia. E célból az Alapítvány az EU Nonproliferációs Konzorciumához tartozó, illetve ahhoz társult összes kutatóintézet hozzájárulását kéri. A tanulmányok témája az Alapítvány és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) közötti megállapodás tárgyát képezi. |
| --- | --- |

e)

Az Alapítvány megbízást ad legalább négy, a kódexhez köthető kérdésekkel foglalkozó tanulmány elkészítésére; ezek közül legalább egy tanulmánynak a kódex és más vonatkozó többoldalú eszközök – így az MCTR, illetve az 1540(2004) sz. ENSZ BT-határozat – közötti kapcsolatokkal kell foglalkoznia. E célból az Alapítvány az EU Nonproliferációs Konzorciumához tartozó, illetve ahhoz társult összes kutatóintézet hozzájárulását kéri. A tanulmányok témája az Alapítvány és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) közötti megállapodás tárgyát képezi.

| f) | Az Alapítvány kommunikációs és tájékoztatási tevékenységet végez azzal a kettős céllal, hogy növelje mind a kódex, mind pedig a kódexnek nyújtott uniós hozzájárulás láthatóságát. Az Alapítvány részletes kommunikációs és tájékoztatási tervet készít, melyet az EKSZ-nek és a Bizottságnak kell jóváhagynia. |
| --- | --- |

f)

Az Alapítvány kommunikációs és tájékoztatási tevékenységet végez azzal a kettős céllal, hogy növelje mind a kódex, mind pedig a kódexnek nyújtott uniós hozzájárulás láthatóságát. Az Alapítvány részletes kommunikációs és tájékoztatási tervet készít, melyet az EKSZ-nek és a Bizottságnak kell jóváhagynia.

2.3.   Az intézkedések eredményei

| a) | a kódexet aláíró államok számának növekedése; |
| --- | --- |

a)

a kódexet aláíró államok számának növekedése;

| b) | a kódex teljesebb végrehajtása az aláíró államokban; |
| --- | --- |

b)

a kódex teljesebb végrehajtása az aláíró államokban;

| c) | a politikai döntéshozók, a szabályozó szervek, a szakértők és a nagyközönség tájékozottságának növekedése annak jelentőségét illetően, hogy minél több állam aláírja és végrehajtsa a kódexet; |
| --- | --- |

c)

a politikai döntéshozók, a szabályozó szervek, a szakértők és a nagyközönség tájékozottságának növekedése annak jelentőségét illetően, hogy minél több állam aláírja és végrehajtsa a kódexet;

| d) | a kódex egyetemessé tételére, teljes végrehajtására és kiterjesztésére irányuló uniós erőfeszítések láthatóságának növekedése. |
| --- | --- |

d)

a kódex egyetemessé tételére, teljes végrehajtására és kiterjesztésére irányuló uniós erőfeszítések láthatóságának növekedése.

3.   AZ INTÉZKEDÉSEK VÉGREHAJTÁSÁBAN RÉSZT VEVŐ PARTNEREK

Az Alapítvány – szoros együttműködésben az EKSZ-szel – folytatja hatékony partnerségek kialakítását az érdekelt regionális és szubregionális szervezetekkel, állami hatóságokkal, kutatóintézetekkel és egyéb illetékes szervekkel.

A 2.2. e) pontban meghatározott intézkedés végrehajtása során az Alapítvány szorosan együttműködik a ENSZ Leszerelési Kutatóintézetével.

4.   KAPCSOLAT AZ UNIÓS ERŐFESZÍTÉSEKKEL

Az Alapítványtól a tevékenységekről kapott rendszeres visszajelzések alapján az Unió úgy dönthet, hogy ezen erőfeszítéseket olyan célzott diplomáciai fellépéssel egészíti ki, melyek célja felhívni a figyelmet annak jelentőségére, hogy minél több állam aláírja és végrehajtsa a kódexet.

5.   AZ INTÉZKEDÉSEK KEDVEZMÉNYEZETTJEI

| a) | a kódexet aláíró államok és a nem aláíró államok egyaránt; |
| --- | --- |

a)

a kódexet aláíró államok és a nem aláíró államok egyaránt;

| b) | kormányzati tisztviselők, politikai döntéshozók, szabályozó szervek, szakértők; |
| --- | --- |

b)

kormányzati tisztviselők, politikai döntéshozók, szabályozó szervek, szakértők;

| c) | nemzetközi, regionális és szubregionális szervezetek; |
| --- | --- |

c)

nemzetközi, regionális és szubregionális szervezetek;

| d) | tudományos intézmények és a civil társadalom; |
| --- | --- |

d)

tudományos intézmények és a civil társadalom;

| e) | a kódex elnöke. |
| --- | --- |

e)

a kódex elnöke.

6.   HELYSZÍNEK

Az Alapítvány az EKSZ illetékes szolgálataival folytatott konzultációt követően kiválasztja az ülések, szakmai találkozók és egyéb rendezvények lehetséges helyszíneit. A helyszínek kiválasztásának szempontjai közé tartozik, hogy az adott régióban valamely érintett állam vagy kormányközi szervezet mennyire hajlandó arra, illetve elkötelezett aziránt, hogy otthont adjon a rendezvénynek. Az országlátogatások és az országspecifikus tevékenységek pontos helyszíne az érdekelt államok, illetve kormányközi szervezetek általi felkéréstől függ.

7.   IDŐTARTAM

A fellépés becsült teljes időtartama 36 hónap.

---

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/34

---

A TANÁCS (KKBP) 2017/2371 HATÁROZATA

(2017. december 18.)

az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójáról (EUAM Ukrajna) szóló 2014/486/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2014. július 22-én elfogadta az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójáról (EUAM Ukraine) [helyesen: EUAM Ukrajna] szóló 2014/486/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2014. július 22-én elfogadta az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójáról (EUAM Ukraine) [helyesen: EUAM Ukrajna] szóló 2014/486/KKBP határozatot (1).

| (2) | A Tanács 2017. november 20-án elfogadta a 2014/486/KKBP határozat módosításáról szóló (KKBP) 2017/2161 határozatot (2), amellyel 2019. május 31-ig meghosszabbította az EUAM Ukrajna megbízatását, és az ennek megfelelő időszakra biztosította a missziónak szánt pénzügyi referenciaösszeget. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2017. november 20-án elfogadta a 2014/486/KKBP határozat módosításáról szóló (KKBP) 2017/2161 határozatot (2), amellyel 2019. május 31-ig meghosszabbította az EUAM Ukrajna megbízatását, és az ennek megfelelő időszakra biztosította a missziónak szánt pénzügyi referenciaösszeget.

| (3) | A polgári műveleti parancsnok ajánlását követően a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) 2017. december 13-án megállapodott arról, hogy Odesszában regionális jelenlétet kell létesíteni. |
| --- | --- |

(3)

A polgári műveleti parancsnok ajánlását követően a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) 2017. december 13-án megállapodott arról, hogy Odesszában regionális jelenlétet kell létesíteni.

| (4) | A 2019. május 31-ig terjedő időszakra szóló pénzügyi referenciaösszeget ezért felül kell vizsgálni, és a 2014/486/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2019. május 31-ig terjedő időszakra szóló pénzügyi referenciaösszeget ezért felül kell vizsgálni, és a 2014/486/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az EUAM Ukrajna végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését, |
| --- | --- |

(5)

Az EUAM Ukrajna végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/486/KKBP határozat 14. cikkének (1) bekezdésében az ötödik és a hatodik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az EUAM Ukrajnával kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi referenciaösszeg a 2017. december 1-jétől2019. május 31-ig terjedő időszakra 33 843 302,49 EUR.”

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

K. SIMSON

---

(1)  A Tanács 2014/486/KKBP határozata (2014. július 22.) az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójáról (EUAM Ukraine) (HL L 217., 2014.7.23., 42. o.).

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2017/2161 határozata (2017. november 20.) az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójáról (EUAM Ukrajna) szóló 2014/486/KKBP határozat módosításáról (HL L 304., 2017.11.21., 48. o.).

2

---

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/35

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2372 HATÁROZATA

(2017. június 16.)

a Bulgária által a BDZ Holding EAD SA, a BDZ Passenger EOOD és a BDZ Cargo EOOD javára nyújtani tervezett SA.31250 (2011/C, korábbi 2011/N) számú állami támogatásról és egyéb intézkedésekről

(az értesítés a C(2017) 4051. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1), és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

| (1) | Bulgária 2011. május 18-i levelében bejelentett a Bizottságnak bizonyos, a BDZ Holding EAD SA (2) (a továbbiakban: BDZ Holding) és annak leányvállalatai a BDZ Passenger EOOD (a továbbiakban: BDZ Passenger) és a BDZ Cargo EOOD (a továbbiakban: BDZ Cargo) javára végrehajtandó intézkedéseket. |
| --- | --- |

(1)

Bulgária 2011. május 18-i levelében bejelentett a Bizottságnak bizonyos, a BDZ Holding EAD SA (2) (a továbbiakban: BDZ Holding) és annak leányvállalatai a BDZ Passenger EOOD (a továbbiakban: BDZ Passenger) és a BDZ Cargo EOOD (a továbbiakban: BDZ Cargo) javára végrehajtandó intézkedéseket.

2

| (2) | 2011. május 20-i levelével Bulgária bővebb tájékoztatást küldött a Bizottságnak. 2011. július 15-i és 2011. szeptember 28-i levelében a Bizottság további információkat kért. Bulgária 2011. szeptember 5-i és 2011. október 7-i levelében további információkat közölt. |
| --- | --- |

(2)

2011. május 20-i levelével Bulgária bővebb tájékoztatást küldött a Bizottságnak. 2011. július 15-i és 2011. szeptember 28-i levelében a Bizottság további információkat kért. Bulgária 2011. szeptember 5-i és 2011. október 7-i levelében további információkat közölt.

| (3) | 2011. november 9-i levelében a Bizottság tájékoztatta Bulgáriát arról a határozatáról, amely szerint az intézkedések tekintetében megindítja a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). 2012. január 12-i levelében Bulgária észrevételeket nyújtott be az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(3)

2011. november 9-i levelében a Bizottság tájékoztatta Bulgáriát arról a határozatáról, amely szerint az intézkedések tekintetében megindítja a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). 2012. január 12-i levelében Bulgária észrevételeket nyújtott be az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban.

| (4) | Az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az intézkedéssel kapcsolatban nyújtsák be észrevételeiket. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az intézkedéssel kapcsolatban nyújtsák be észrevételeiket.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

3

| (5) | A Bizottság egy érdekelt féltől kapott észrevételeket. A Bizottság 2012. május 16-i levelével továbbította ezeket Bulgáriának, és lehetőséget adott arra, hogy Bulgária válaszoljon rájuk. Bulgária észrevételeit 2012. június 13-i levelében kapta meg a Bizottság. 2012. december 10-i levelében a Bizottság tájékoztatta az érdekelt felet, hogy észrevételeinek betekinthető változatát továbbította Bulgáriának. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság egy érdekelt féltől kapott észrevételeket. A Bizottság 2012. május 16-i levelével továbbította ezeket Bulgáriának, és lehetőséget adott arra, hogy Bulgária válaszoljon rájuk. Bulgária észrevételeit 2012. június 13-i levelében kapta meg a Bizottság. 2012. december 10-i levelében a Bizottság tájékoztatta az érdekelt felet, hogy észrevételeinek betekinthető változatát továbbította Bulgáriának.

| (6) | 2012. április 12-i, 2012. július 24-i, 2012. december 10-i, 2013. május 7-i, 2013. november 5-i, 2014. május 6-i, 2014. június 6-i, 2014. július 29-i, 2015. április 29-i, 2015. december 14-i, 2016. április 26-i, 2016. szeptember 15-i, 2016. október 20-i és 2017. április 3-i levelében a Bizottság további tájékoztatást kért. |
| --- | --- |

(6)

2012. április 12-i, 2012. július 24-i, 2012. december 10-i, 2013. május 7-i, 2013. november 5-i, 2014. május 6-i, 2014. június 6-i, 2014. július 29-i, 2015. április 29-i, 2015. december 14-i, 2016. április 26-i, 2016. szeptember 15-i, 2016. október 20-i és 2017. április 3-i levelében a Bizottság további tájékoztatást kért.

| (7) | Bulgária a kért további tájékoztatást 2012. június 7-i, 2012. szeptember 28-i, 2013. január 31-i, 2013. február 1-jei, 2013. május 30-i, 2013. október 2-i, 2013. október 15-i, 2013. december 2-i, 2014. január 3-i, 2014. február 6-i, 2014. április 22-i, 2014. május 14-i, 2014. június 23-i, 2014. augusztus 4-i, 2014. augusztus 20-i, 2014. szeptember 1-jei, 2014. szeptember 13-i, 2014. szeptember 23-i, 2015. június 1-jei, 2015. december 9-i, 2016. január 20-i, 2016. május 31-i, 2016. október 12-i és 2016. november 7-i levelében adta meg a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(7)

Bulgária a kért további tájékoztatást 2012. június 7-i, 2012. szeptember 28-i, 2013. január 31-i, 2013. február 1-jei, 2013. május 30-i, 2013. október 2-i, 2013. október 15-i, 2013. december 2-i, 2014. január 3-i, 2014. február 6-i, 2014. április 22-i, 2014. május 14-i, 2014. június 23-i, 2014. augusztus 4-i, 2014. augusztus 20-i, 2014. szeptember 1-jei, 2014. szeptember 13-i, 2014. szeptember 23-i, 2015. június 1-jei, 2015. december 9-i, 2016. január 20-i, 2016. május 31-i, 2016. október 12-i és 2016. november 7-i levelében adta meg a Bizottságnak.

| (8) | 2014. április 22-i és 2016. október 12-i levelével Bulgária visszavonta az (1) preambulumbekezdésben említett intézkedések részeként a BDZ Holding részére nyújtandó szerkezetátalakítási támogatásról szóló bejelentését. 2017. április 5-i levelével Bulgária módosította bejelentését azzal, hogy csökkentette az (1) preambulumbekezdésben említett intézkedések részeként tervezett adósságelengedéssel érintett adósság összegét. |
| --- | --- |

(8)

2014. április 22-i és 2016. október 12-i levelével Bulgária visszavonta az (1) preambulumbekezdésben említett intézkedések részeként a BDZ Holding részére nyújtandó szerkezetátalakítási támogatásról szóló bejelentését. 2017. április 5-i levelével Bulgária módosította bejelentését azzal, hogy csökkentette az (1) preambulumbekezdésben említett intézkedések részeként tervezett adósságelengedéssel érintett adósság összegét.

| (9) | 2016. november 7-i levelével Bulgária kivételesen beleegyezett, hogy a Bizottság kizárólag angol nyelven fogadja el és jelentse be ezt a határozatot. |
| --- | --- |

(9)

2016. november 7-i levelével Bulgária kivételesen beleegyezett, hogy a Bizottság kizárólag angol nyelven fogadja el és jelentse be ezt a határozatot.

2.   AZ INTÉZKEDÉSEK ISMERTETÉSE

AZ INTÉZKEDÉSEK ISMERTETÉSE

2.1.   A KEDVEZMÉNYEZETT

A KEDVEZMÉNYEZETT

| (10) | Az intézkedések kedvezményezettje a BDZ Holding és annak két leányvállalata, a BDZ Passenger és a BDZ Cargo. Ezek a 100 %-ban állami tulajdonú társaságok díjazás ellenében vasúti személy- és áruszállítási szolgáltatásokat nyújtanak Bulgáriában. |
| --- | --- |

(10)

Az intézkedések kedvezményezettje a BDZ Holding és annak két leányvállalata, a BDZ Passenger és a BDZ Cargo. Ezek a 100 %-ban állami tulajdonú társaságok díjazás ellenében vasúti személy- és áruszállítási szolgáltatásokat nyújtanak Bulgáriában.

| (11) | A BDZ Holding (4) részvénytársaság 2001-ben jött létre, amikor a Bolgár Államvasutakat felosztották vasúti pályahálózat-működtető társaságra (Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság), valamint szállítási szolgáltató társaságra (BDZ Holding). |
| --- | --- |

(11)

A BDZ Holding (4) részvénytársaság 2001-ben jött létre, amikor a Bolgár Államvasutakat felosztották vasúti pályahálózat-működtető társaságra (Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság), valamint szállítási szolgáltató társaságra (BDZ Holding).

4

| (12) | 2007-ben a BDZ Holdingot szerkezetátalakítás keretében holdingtársasággá szervezték át, és létrehozták három, áruszállítással, személyszállítással, illetve vontatással foglalkozó leányvállalatát. A BDZ Holding anyavállalat tulajdonába kerültek a személy- és teherkocsik, valamint a mozdonyok, amelyeket bérbe adott leányvállalatainak. Ez utóbbiak feleltek a vasúti járművek karbantartásáért. A BDZ Holding feladata volt továbbá az átszervezés előtt keletkezett adósságok törlesztése. Mivel az így kialakított szerkezet nem bizonyult hatékonynak, ezért a vontatási szolgáltató 2010-ben egyesült a BDZ Holdinggal. |
| --- | --- |

(12)

2007-ben a BDZ Holdingot szerkezetátalakítás keretében holdingtársasággá szervezték át, és létrehozták három, áruszállítással, személyszállítással, illetve vontatással foglalkozó leányvállalatát. A BDZ Holding anyavállalat tulajdonába kerültek a személy- és teherkocsik, valamint a mozdonyok, amelyeket bérbe adott leányvállalatainak. Ez utóbbiak feleltek a vasúti járművek karbantartásáért. A BDZ Holding feladata volt továbbá az átszervezés előtt keletkezett adósságok törlesztése. Mivel az így kialakított szerkezet nem bizonyult hatékonynak, ezért a vontatási szolgáltató 2010-ben egyesült a BDZ Holdinggal.

| (13) | 2011-ben a személy- és teherkocsik, valamint a mozdonyok tulajdonjoga átkerült a BDZ Holdingtól a BDZ Passenger és a BDZ Cargo leányvállalathoz. A működéshez nem szükséges eszközök a BDZ Holding tulajdonában maradtak. |
| --- | --- |

(13)

2011-ben a személy- és teherkocsik, valamint a mozdonyok tulajdonjoga átkerült a BDZ Holdingtól a BDZ Passenger és a BDZ Cargo leányvállalathoz. A működéshez nem szükséges eszközök a BDZ Holding tulajdonában maradtak.

| (14) | A BDZ Holding Szófiában (Bulgáriában) rendelkezik létesítő okirat szerinti székhellyel, Bulgária területén végez áru- és személyszállítást, így a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint teljes mértékben jogosult regionális támogatásra. |
| --- | --- |

(14)

A BDZ Holding Szófiában (Bulgáriában) rendelkezik létesítő okirat szerinti székhellyel, Bulgária területén végez áru- és személyszállítást, így a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint teljes mértékben jogosult regionális támogatásra.

| (15) | A BDZ Cargo korlátolt felelősségű társaság a nemzetközi és a belföldi vasúti áruszállítási piacon egyaránt jelen van. Bulgária 2007-ben liberalizálta vasúti áruszállítási piacát. Azóta több magánszereplő is megjelent a piacon. A BDZ Cargo (nettó tonnakilométerben kifejezett) piaci részesedése 2016-ban 43 % volt, fő versenytársai pedig a Bolgár Vasúttársaság (25 %), a DB Schenker Rail Bulgaria (18 %), a Bulmarket (6 %) és a Rail Cargo (4 %) voltak. |
| --- | --- |

(15)

A BDZ Cargo korlátolt felelősségű társaság a nemzetközi és a belföldi vasúti áruszállítási piacon egyaránt jelen van. Bulgária 2007-ben liberalizálta vasúti áruszállítási piacát. Azóta több magánszereplő is megjelent a piacon. A BDZ Cargo (nettó tonnakilométerben kifejezett) piaci részesedése 2016-ban 43 % volt, fő versenytársai pedig a Bolgár Vasúttársaság (25 %), a DB Schenker Rail Bulgaria (18 %), a Bulmarket (6 %) és a Rail Cargo (4 %) voltak.

| (16) | A BDZ Passenger korlátolt felelősségű társaság Bulgáriában egyedüliként nyújt belföldi személyszállítási szolgáltatásokat. A BDZ Passenger közszolgáltatási kötelezettséget teljesít, amellyel lefedi a vasúti személyszállítási piac hozzávetőlegesen 90 %-át. A BDZ Passenger 2009-ben kötött közszolgáltatási szerződést 15 év időtartamra (2010–2025). |
| --- | --- |

(16)

A BDZ Passenger korlátolt felelősségű társaság Bulgáriában egyedüliként nyújt belföldi személyszállítási szolgáltatásokat. A BDZ Passenger közszolgáltatási kötelezettséget teljesít, amellyel lefedi a vasúti személyszállítási piac hozzávetőlegesen 90 %-át. A BDZ Passenger 2009-ben kötött közszolgáltatási szerződést 15 év időtartamra (2010–2025).

2.2.   AZ INTÉZKEDÉSEK ISMERTETÉSE ÉS AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKOLÁSA

AZ INTÉZKEDÉSEK ISMERTETÉSE ÉS AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKOLÁSA

| (17) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság négy intézkedést jelölt meg, amely a BDZ Holding és leányvállalatai, a BDZ Passenger és a BDZ Cargo részére nyújtandó állami támogatásnak minősülhet:






  a) | 1. intézkedés: a BDZ Holdingnál végrehajtandó hat, összesen 550 millió BGN (281 millió EUR (5)) értékű tőkeemelésből álló szerkezetátalakítási támogatás; |
| --- | --- | --- |

(17)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság négy intézkedést jelölt meg, amely a BDZ Holding és leányvállalatai, a BDZ Passenger és a BDZ Cargo részére nyújtandó állami támogatásnak minősülhet:

a)

1. intézkedés: a BDZ Holdingnál végrehajtandó hat, összesen 550 millió BGN (281 millió EUR (5)) értékű tőkeemelésből álló szerkezetátalakítási támogatás;

5

| b) | 2. intézkedés: a 2007 előtt keletkezett adósságok elengedése; |
| --- | --- |

b)

2. intézkedés: a 2007 előtt keletkezett adósságok elengedése;

| c) | 3. intézkedés: a BDZ Holding részéről pályahálózat-működtető (Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság) felé fennálló késedelmes adósságok fizetésének nemteljesítése; |
| --- | --- |

c)

3. intézkedés: a BDZ Holding részéről pályahálózat-működtető (Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság) felé fennálló késedelmes adósságok fizetésének nemteljesítése;

| d) | 4. intézkedés: a hozzáadottérték-adó (a továbbiakban: héa) visszatérítése az állam részéről a BDZ Holdingnak. |
| --- | --- |

d)

4. intézkedés: a hozzáadottérték-adó (a továbbiakban: héa) visszatérítése az állam részéről a BDZ Holdingnak.

2.2.1.   1. INTÉZKEDÉS: SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TÁMOGATÁS

| (18) | Bulgária azt tervezte, hogy szerkezetátalakítási támogatást nyújt a BDZ Holding részére hat, összesen 550 millió BGN (281 millió EUR) értékű tőkeemelés formájában 2011 és 2016 között, és ezt a szerkezetátalakítási támogatást 2011-ben bejelentette a Bizottságnak. Ugyanakkor az illetékes hatóságok ez idáig nem hoztak jogerős határozatot a támogatás odaítéléséről, és Bulgária sem folyósította a pénzeszközöket. |
| --- | --- |

(18)

Bulgária azt tervezte, hogy szerkezetátalakítási támogatást nyújt a BDZ Holding részére hat, összesen 550 millió BGN (281 millió EUR) értékű tőkeemelés formájában 2011 és 2016 között, és ezt a szerkezetátalakítási támogatást 2011-ben bejelentette a Bizottságnak. Ugyanakkor az illetékes hatóságok ez idáig nem hoztak jogerős határozatot a támogatás odaítéléséről, és Bulgária sem folyósította a pénzeszközöket.

| (19) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szerkezetátalakítási támogatás a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülne, és kétségbe vonta, hogy a támogatás összeegyeztethető lenne a belső piaccal. |
| --- | --- |

(19)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szerkezetátalakítási támogatás a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülne, és kétségbe vonta, hogy a támogatás összeegyeztethető lenne a belső piaccal.

2.2.2.   2. INTÉZKEDÉS: A 2007 ELŐTT KELETKEZETT ADÓSSÁGOK ELENGEDÉSE

| (20) | A Bulgária által közölt adatok szerint Bulgária 2007. január 1-jei uniós csatlakozását megelőzően a BDZ Holding és leányvállalatai 2006. december 31-én806 729 558 BGN (412 millió EUR) összegű fennálló kötelezettséggel és tartalékkal rendelkeztek. |
| --- | --- |

(20)

A Bulgária által közölt adatok szerint Bulgária 2007. január 1-jei uniós csatlakozását megelőzően a BDZ Holding és leányvállalatai 2006. december 31-én806 729 558 BGN (412 millió EUR) összegű fennálló kötelezettséggel és tartalékkal rendelkeztek.

| (21) | A BDZ Holding kötelezettségeit és tartalékait egyrészt pénzügyi intézmények, például a Kreditanstalt für Wiederaufbau (a továbbiakban: KfW), az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (a továbbiakban: EBRD) és a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank (a továbbiakban: IBRD) által elsősorban járműfelújításra nyújtott kölcsönök, másrészt kereskedelmi vonatkozású, többek között a bolgár vasúti pályahálózat-üzemeltető Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló kötelezettségek, az alkalmazottak és a biztosítók felé fennálló tartalékok és kötelezettségek, köztük a BDZ Holding, a Siemens és a KfW között 2005-ben létrejött járművásárlási szerződésből eredő kötelezettségek tették ki. A kötelezettségeket és a tartalékokat az alábbi 1. táblázat ismerteti összegszerű bontásban.

  1. táblázat


  A BDZ Holding és leányvállalatai kötelezettségeinek és tartalékainak áttekintése a 2006. december 31-i állapot szerint







  (Összegek millió BGN-ben) |
| --- | --- |
| | A BDZ Holding és leányvállalatai összes kötelezettsége 2006. december 31-én |
| Pénzügyi intézmények felé fennálló kötelezettségek | 201,1 |
| A Siemensszel és a KfW-vel kötött szerződés | 307,5 |
| Kereskedelmi kötelezettségek | 244,5 |
| Az alkalmazottak és biztosítók felé fennálló kötelezettségek | 26,4 |
| Egyéb kötelezettségek, ideértve az adókat és a tartalékokat | 27,2 |
| Kötelezettségek összesen | 806,7 |

(21)

A BDZ Holding kötelezettségeit és tartalékait egyrészt pénzügyi intézmények, például a Kreditanstalt für Wiederaufbau (a továbbiakban: KfW), az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (a továbbiakban: EBRD) és a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank (a továbbiakban: IBRD) által elsősorban járműfelújításra nyújtott kölcsönök, másrészt kereskedelmi vonatkozású, többek között a bolgár vasúti pályahálózat-üzemeltető Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló kötelezettségek, az alkalmazottak és a biztosítók felé fennálló tartalékok és kötelezettségek, köztük a BDZ Holding, a Siemens és a KfW között 2005-ben létrejött járművásárlási szerződésből eredő kötelezettségek tették ki. A kötelezettségeket és a tartalékokat az alábbi 1. táblázat ismerteti összegszerű bontásban.

1. táblázat

1. táblázat

A BDZ Holding és leányvállalatai kötelezettségeinek és tartalékainak áttekintése a 2006. december 31-i állapot szerint

A BDZ Holding és leányvállalatai kötelezettségeinek és tartalékainak áttekintése a 2006. december 31-i állapot szerint

(Összegek millió BGN-ben)

A BDZ Holding és leányvállalatai összes kötelezettsége 2006. december 31-én

Pénzügyi intézmények felé fennálló kötelezettségek

201,1

A Siemensszel és a KfW-vel kötött szerződés

307,5

Kereskedelmi kötelezettségek

244,5

Az alkalmazottak és biztosítók felé fennálló kötelezettségek

26,4

Egyéb kötelezettségek, ideértve az adókat és a tartalékokat

27,2

Kötelezettségek összesen

Kötelezettségek összesen

806,7

806,7

| (22) | Bulgária azt tervezte, hogy a BDZ Holdingnál és leányvállalatainál 2007. január 1. előtt keletkezett kötelezettségek egy részét vagy egészét átvállalja. |
| --- | --- |

(22)

Bulgária azt tervezte, hogy a BDZ Holdingnál és leányvállalatainál 2007. január 1. előtt keletkezett kötelezettségek egy részét vagy egészét átvállalja.

| (23) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kötelezettségek elengedése a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülne, és kétségbe vonta, hogy a támogatás összeegyeztethető lenne a belső piaccal. Bulgária nem hivatkozott a vasúti iránymutatás alkalmazására, és nem indokolta, hogy az intézkedés összhangban van az iránymutatás vonatkozó követelményeivel (6). A Bizottság ezért nem tudott a rendelkezésre álló információk alapján nem tudott állást foglalni e támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségéről. |
| --- | --- |

(23)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kötelezettségek elengedése a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülne, és kétségbe vonta, hogy a támogatás összeegyeztethető lenne a belső piaccal. Bulgária nem hivatkozott a vasúti iránymutatás alkalmazására, és nem indokolta, hogy az intézkedés összhangban van az iránymutatás vonatkozó követelményeivel (6). A Bizottság ezért nem tudott a rendelkezésre álló információk alapján nem tudott állást foglalni e támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségéről.

6

2.2.3.   3. INTÉZKEDÉS: A BDZ HOLDING ÉS LEÁNYVÁLLALATAI RÉSZÉRŐL A PÁLYAHÁLÓZAT-MŰKÖDTETŐ (NEMZETI VASÚTI INFRASTRUKTÚRA TÁRSASÁG) FELÉ FENNÁLLÓ KÉSEDELMES ADÓSSÁGOK FIZETÉSÉNEK NEMTELJESÍTÉSE

| (24) | A Bulgária által nyújtott tájékoztatás szerint a BDZ Holding és leányvállalatai nem fizették a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaságot megillető összes pályahasználati díjat. Következésképpen az eljárás megindításáról szóló határozat rögzítette, hogy 45 millió BGN összegű kereskedelmi kötelezettség áll fenn a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé. |
| --- | --- |

(24)

A Bulgária által nyújtott tájékoztatás szerint a BDZ Holding és leányvállalatai nem fizették a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaságot megillető összes pályahasználati díjat. Következésképpen az eljárás megindításáról szóló határozat rögzítette, hogy 45 millió BGN összegű kereskedelmi kötelezettség áll fenn a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé.

| (25) | mivel Bulgária nem ismertette e kereskedelmi kötelezettségek eredetét és alakulását, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában úgy ítélte meg, hogy az említett adósságok érvényesítésének mellőzése a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülhet. Ezzel összefüggésben a Bizottság rámutatott arra, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint a kötelezettségek érvényesítésének közvállalkozások általi mellőzése (7) állami támogatásnak minősülhet, ha egy feltételezett piacgazdasági szereplő ugyanebben a helyzetben nem úgy járt volna el, ahogy a közvállalkozások, és érvényesítette volna a kötelezettségeket (8). Mindazonáltal a Bizottság előtt nem voltak ismertek olyan pontos, tényszerű jelek, amelyek arra utaltak volna, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság nem tette meg azokat az intézkedéseket, amelyeket egy gondos hitelező ugyanabban a helyzetben végrehajtott volna. A Bizottság ezért felkérte Bulgáriát, hogy nyújtson tájékoztatást arról, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság megpróbálta-e érvényesíteni a kötelezettségeket, és ha igen, hogyan. |
| --- | --- |

(25)

mivel Bulgária nem ismertette e kereskedelmi kötelezettségek eredetét és alakulását, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában úgy ítélte meg, hogy az említett adósságok érvényesítésének mellőzése a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülhet. Ezzel összefüggésben a Bizottság rámutatott arra, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint a kötelezettségek érvényesítésének közvállalkozások általi mellőzése (7) állami támogatásnak minősülhet, ha egy feltételezett piacgazdasági szereplő ugyanebben a helyzetben nem úgy járt volna el, ahogy a közvállalkozások, és érvényesítette volna a kötelezettségeket (8). Mindazonáltal a Bizottság előtt nem voltak ismertek olyan pontos, tényszerű jelek, amelyek arra utaltak volna, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság nem tette meg azokat az intézkedéseket, amelyeket egy gondos hitelező ugyanabban a helyzetben végrehajtott volna. A Bizottság ezért felkérte Bulgáriát, hogy nyújtson tájékoztatást arról, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság megpróbálta-e érvényesíteni a kötelezettségeket, és ha igen, hogyan.

7

8

| (26) | Amennyiben megállapítást nyert, hogy az intézkedés állami támogatásnak minősül, a Bizottság az akkor bejelentett szerkezetátalakítási támogatásra és az azt kísérő szerkezetátalakítási tervre tekintettel az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét is kétségbe vonta. Ezzel összefüggésben a Bizottság felkérte Bulgáriát, hogy egészítse ki a szerkezetátalakítási tervet az említett, Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló adósságok rendezésének módjára vonatkozó információkkal. |
| --- | --- |

(26)

Amennyiben megállapítást nyert, hogy az intézkedés állami támogatásnak minősül, a Bizottság az akkor bejelentett szerkezetátalakítási támogatásra és az azt kísérő szerkezetátalakítási tervre tekintettel az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét is kétségbe vonta. Ezzel összefüggésben a Bizottság felkérte Bulgáriát, hogy egészítse ki a szerkezetátalakítási tervet az említett, Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló adósságok rendezésének módjára vonatkozó információkkal.

2.2.4.   4. INTÉZKEDÉS: A TÉVESEN FELSZÁMÍTOTT HÉA VISSZATÉRÍTÉSE AZ ÁLLAM RÉSZÉRŐL A BDZ HOLDINGNAK

| (27) | Bulgária az általa nyújtott tájékoztatás szerint korábban 72 millió BGN (36,7 millió EUR) összegben térített vissza hozzáadottérték-adót (héa) a BDZ Holding részére. |
| --- | --- |

(27)

Bulgária az általa nyújtott tájékoztatás szerint korábban 72 millió BGN (36,7 millió EUR) összegben térített vissza hozzáadottérték-adót (héa) a BDZ Holding részére.

| (28) | mivel az eljárás megindításáról szóló határozat meghozatala idején Bulgária nem tisztázta, milyen okokból hajtotta végre a héa-visszatérítést, és hogy ez az intézkedés összhangban volt-e a 2006/112/EK tanácsi irányelvvel (9), a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a héa-visszatérítés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülhet. Ezzel összefüggésben a Bizottság megjegyezte, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint a támogatás fogalma nemcsak a pozitív juttatásokat foglalja magában, hanem azokat az intézkedéseket is, amelyek különböző formában enyhítik a rendes körülmények között a vállalkozások költségvetésében megjelenő terheket. Ezért a Bizottság felkérte Bulgáriát, hogy nyújtson bővebb tájékoztatást a héa BDZ Holding részére történő visszatérítésének okairól. |
| --- | --- |

(28)

mivel az eljárás megindításáról szóló határozat meghozatala idején Bulgária nem tisztázta, milyen okokból hajtotta végre a héa-visszatérítést, és hogy ez az intézkedés összhangban volt-e a 2006/112/EK tanácsi irányelvvel (9), a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a héa-visszatérítés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülhet. Ezzel összefüggésben a Bizottság megjegyezte, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint a támogatás fogalma nemcsak a pozitív juttatásokat foglalja magában, hanem azokat az intézkedéseket is, amelyek különböző formában enyhítik a rendes körülmények között a vállalkozások költségvetésében megjelenő terheket. Ezért a Bizottság felkérte Bulgáriát, hogy nyújtson bővebb tájékoztatást a héa BDZ Holding részére történő visszatérítésének okairól.

9

3.   AZ ÉRDEKELT FÉL ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉRDEKELT FÉL ÉSZREVÉTELEI

| (29) | A BDZ Cargo egyik, vasúti árufuvarozással foglalkozó versenytársa, aki nem kívánta felfedni kilétét, észrevételeket nyújtott be az eljárás megindításáról szóló határozatban megjelölt két intézkedéssel kapcsolatosan. |
| --- | --- |

(29)

A BDZ Cargo egyik, vasúti árufuvarozással foglalkozó versenytársa, aki nem kívánta felfedni kilétét, észrevételeket nyújtott be az eljárás megindításáról szóló határozatban megjelölt két intézkedéssel kapcsolatosan.

| (30) | A tervezett szerkezetátalakítási támogatást (az 1. intézkedést) illetően a versenytárs azt javasolta, hogy kompenzációs intézkedésként értékesíteni kellene a BDZ Holding és leányvállalatai, a BDZ Passenger és a BDZ Cargo használaton kívüli mozdonyait. A versenytárs előadta, hogy a BDZ Holding nem bocsátotta használaton kívüli járműállományát a versenytársak rendelkezésére, akik így semmilyen egyéb forrásból nem tudtak mozdonyokat beszerezni vagy bérelni. |
| --- | --- |

(30)

A tervezett szerkezetátalakítási támogatást (az 1. intézkedést) illetően a versenytárs azt javasolta, hogy kompenzációs intézkedésként értékesíteni kellene a BDZ Holding és leányvállalatai, a BDZ Passenger és a BDZ Cargo használaton kívüli mozdonyait. A versenytárs előadta, hogy a BDZ Holding nem bocsátotta használaton kívüli járműállományát a versenytársak rendelkezésére, akik így semmilyen egyéb forrásból nem tudtak mozdonyokat beszerezni vagy bérelni.

| (31) | A BDZ Holding és leányvállalatai részéről a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló késedelmes adósságok fizetésének nemteljesítését (a 3. intézkedést) illetően a versenytárs kifejtette, hogy minden áruszállító ugyanazokat a díjakat köteles fizetni, a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé felhalmozódott kötelezettségek érvényesítésének mellőzése azonban versenyelőnyhöz juttatja a BDZ Holdingot és leányvállalatait. Ezenkívül a versenytárs kérte, hogy a BDZ-re a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló iránymutatást alkalmazzák, a BDZ Cargót pedig piaci feltételek mellett privatizálják. |
| --- | --- |

(31)

A BDZ Holding és leányvállalatai részéről a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló késedelmes adósságok fizetésének nemteljesítését (a 3. intézkedést) illetően a versenytárs kifejtette, hogy minden áruszállító ugyanazokat a díjakat köteles fizetni, a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé felhalmozódott kötelezettségek érvényesítésének mellőzése azonban versenyelőnyhöz juttatja a BDZ Holdingot és leányvállalatait. Ezenkívül a versenytárs kérte, hogy a BDZ-re a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló iránymutatást alkalmazzák, a BDZ Cargót pedig piaci feltételek mellett privatizálják.

4.   BULGÁRIA ÉSZREVÉTELEI

BULGÁRIA ÉSZREVÉTELEI

| (32) | Bulgária az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában és azt követően nyújtott tájékoztatásokban észrevételeket és pontosításokat fogalmazott meg az eljárás megindításáról szóló határozatban említett tényekkel kapcsolatosan. |
| --- | --- |

(32)

Bulgária az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában és azt követően nyújtott tájékoztatásokban észrevételeket és pontosításokat fogalmazott meg az eljárás megindításáról szóló határozatban említett tényekkel kapcsolatosan.

4.1.   1. INTÉZKEDÉS: SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TÁMOGATÁS – A BEJELENTÉS VISSZAVONÁSA

1. INTÉZKEDÉS: SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TÁMOGATÁS – A BEJELENTÉS VISSZAVONÁSA

| (33) | 2014. április 22-i levelében Bulgária visszavonta a szerkezetátalakítási támogatás bejelentését. Ugyanakkor későbbi beadványaiban is említést tett a szerkezetátalakítási támogatásról, és csak 2016. november 7-i levelében vonta vissza jogerősen. |
| --- | --- |

(33)

2014. április 22-i levelében Bulgária visszavonta a szerkezetátalakítási támogatás bejelentését. Ugyanakkor későbbi beadványaiban is említést tett a szerkezetátalakítási támogatásról, és csak 2016. november 7-i levelében vonta vissza jogerősen.

| (34) | Bulgária jelezte, hogy a BDZ Holdingnak nyújtani tervezett szerkezetátalakítási támogatás helyett refinanszírozni kívánja a BDZ Holding kötelezettségeit oly módon, hogy elengedi az adósságok Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett és még fennálló részét. |
| --- | --- |

(34)

Bulgária jelezte, hogy a BDZ Holdingnak nyújtani tervezett szerkezetátalakítási támogatás helyett refinanszírozni kívánja a BDZ Holding kötelezettségeit oly módon, hogy elengedi az adósságok Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett és még fennálló részét.

4.2.   2. INTÉZKEDÉS: A 2007 ELŐTT KELETKEZETT ADÓSSÁGOK ELENGEDÉSE

2. INTÉZKEDÉS: A 2007 ELŐTT KELETKEZETT ADÓSSÁGOK ELENGEDÉSE

| (35) | Bulgária előadta, hogy uniós csatlakozása előtt egy nappal, azaz 2006. december 31-én a BDZ Holding kötelezettségeinek és tartalékainak teljes összege 806,7 millió BGN (412 millió EUR) volt, ahogy azt az 1. táblázat is mutatja. A BDZ Holding pénzügyi szükségleteire és az általa visszafizetett kötelezettségekre figyelemmel Bulgária összesen 601,9 millió BGN-t (307,1 millió EUR-t) tervezett elengedni a BDZ Holding kötelezettségeiből. Bulgária azonban 2017. április 5-i levelével módosította bejelentését, és arra kérte a Bizottságot, hogy 223,45 millió BGN (114,25 millió EUR) összegű adósságelengedést hagyjon jóvá. A bejelentés módosítását követően a késedelmi kamatokkal együtt elengedni tervezett adósságok közé egyrészt az uniós csatlakozás előtt keletkezett, a KfW IPEX Bank felé még fennálló adósság, másrészt a 2007. november 19-i, BG2100032072 ISIN azonosító számú kötvénykibocsátás keretében kötvényt vásárló kötvénytulajdonosok, valamint az uniós csatlakozás előtt a KfW IPEX Bank, az EBRD, az IBRD, a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság és a NEC AD felé fennállt adósságok refinanszírozásával összefüggésben a Pénzügyminisztérium felé keletkezett adósságok tartoztak. Bulgária az alábbiak szerint közölte a Bizottsággal a még kint levő összegeket, és magyarázatokkal szolgált (lásd a 2. táblázatot).

  2. táblázat


  A BDZ Holding 2006. december 31-én fennálló, elengedni tervezett kötelezettségei










  Hitelezői kategória/BGN-ben kifejezett összegek a 2017. március 31-i állapot szerint | A BDZ 2006. december 31-én fennálló adósságainak (az uniós csatlakozás előtti adósságok) összege | Az uniós csatlakozás előtti adósságok refinanszírozásához igénybe vett kölcsön vagy egyéb, hitelviszonyt megtestesítő instrumentum |
| --- | --- | --- | --- |
| | Még fennálló, uniós csatlakozás előtti adósságok | A BDZ uniós csatlakozás előtti adósságainak refinanszírozásakor keletkezett, még fennálló adósságok | Késedelmi kamat | |
| a) | Nemzetközi pénzügyi hitelezők |

(35)

Bulgária előadta, hogy uniós csatlakozása előtt egy nappal, azaz 2006. december 31-én a BDZ Holding kötelezettségeinek és tartalékainak teljes összege 806,7 millió BGN (412 millió EUR) volt, ahogy azt az 1. táblázat is mutatja. A BDZ Holding pénzügyi szükségleteire és az általa visszafizetett kötelezettségekre figyelemmel Bulgária összesen 601,9 millió BGN-t (307,1 millió EUR-t) tervezett elengedni a BDZ Holding kötelezettségeiből. Bulgária azonban 2017. április 5-i levelével módosította bejelentését, és arra kérte a Bizottságot, hogy 223,45 millió BGN (114,25 millió EUR) összegű adósságelengedést hagyjon jóvá. A bejelentés módosítását követően a késedelmi kamatokkal együtt elengedni tervezett adósságok közé egyrészt az uniós csatlakozás előtt keletkezett, a KfW IPEX Bank felé még fennálló adósság, másrészt a 2007. november 19-i, BG2100032072 ISIN azonosító számú kötvénykibocsátás keretében kötvényt vásárló kötvénytulajdonosok, valamint az uniós csatlakozás előtt a KfW IPEX Bank, az EBRD, az IBRD, a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság és a NEC AD felé fennállt adósságok refinanszírozásával összefüggésben a Pénzügyminisztérium felé keletkezett adósságok tartoztak. Bulgária az alábbiak szerint közölte a Bizottsággal a még kint levő összegeket, és magyarázatokkal szolgált (lásd a 2. táblázatot).

2. táblázat

2. táblázat

A BDZ Holding 2006. december 31-én fennálló, elengedni tervezett kötelezettségei

A BDZ Holding 2006. december 31-én fennálló, elengedni tervezett kötelezettségei

Hitelezői kategória/BGN-ben kifejezett összegek a 2017. március 31-i állapot szerint

A BDZ 2006. december 31-én fennálló adósságainak (az uniós csatlakozás előtti adósságok) összege

Az uniós csatlakozás előtti adósságok refinanszírozásához igénybe vett kölcsön vagy egyéb, hitelviszonyt megtestesítő instrumentum

Még fennálló, uniós csatlakozás előtti adósságok

A BDZ uniós csatlakozás előtti adósságainak refinanszírozásakor keletkezett, még fennálló adósságok

Késedelmi kamat

a)

Nemzetközi pénzügyi hitelezők

30 967 919

30 967 919

105 642 950

105 642 950

24 901 981

24 901 981

KfW IPEX Bank, 80 %, dízel motorvonatok

0

76 529 380

A BG2100032072 ISIN azonosító számú, második kötvénykibocsátás a 2007. októberi kötvény-visszavásárlási ajánlat szerint

EBRD

0

20 980 115

Adósságtörlesztésre aktivált állami kezességvállalás, amelynek következtében adósság keletkezett a BDZ-nél a Pénzügyminisztérium felé.

IBRD

0

8 133 455

Adósságtörlesztésre aktivált állami kezességvállalás, amelynek következtében adósság keletkezett a BDZ-nél a Pénzügyminisztérium felé.

KfW IPEX Bank, 85 %, villamos motorvonatok

30 967 919

0

| b) | Beszállítók |
| --- | --- |

b)

Beszállítók

0

0

53 884 257

53 884 257

8 051 694

8 051 694

Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság

0

26 292 761

3 928 815

A BG2100032072 ISIN azonosító számú, második kötvénykibocsátás a 2007. októberi kötvény-visszavásárlási ajánlat szerint

NEC AD

0

27 591 496

4 122 879

A BG2100032072 ISIN azonosító számú, második kötvénykibocsátás a 2007. októberi kötvény-visszavásárlási ajánlat szerint

Összesen

Összesen

30 967 919

30 967 919

159 527 207

159 527 207

32 953 675

32 953 675

Forrás: Bulgária 2017. április 5-i beadványa

Forrás:

| (36) | Az IBRD és az EBRD felé fennálló kötelezettségeket illetően Bulgária előadta, hogy ezeket az 1995-ben felvett kölcsönöket 100 %-os állami kezességvállalással fedezték. Mivel a BDZ Holding nem tudta teljesíteni az esedékes kifizetéseket, aktiválták az állami kezességvállalást, és a Pénzügyminisztériumnak kellett törlesztenie az adósságokat. Következésképpen az államadósságról szóló törvény (10) értelmében az állami kezességvállalás alapján teljesített kifizetések időpontjától az állam a kifizetések összegének mértékéig megszerezte a hitelmegállapodásokban rögzített hitelezői jogokat a BDZ Holdinggal szemben. A BDZ Holding köteles az állam által az IBRD és az EBRD részére kifizetett összegeket késedelmi kamattal együtt visszatéríteni. A 2007. november 19-i, BG2100032072 ISIN azonosító számú kötvénykibocsátással refinanszírozott többi adósságot illetően Bulgária bizonyítékokat szolgáltatott a KfW IPEX Bank, a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság és a NEC AD felé teljesített adósságtörlesztésre. |
| --- | --- |

(36)

Az IBRD és az EBRD felé fennálló kötelezettségeket illetően Bulgária előadta, hogy ezeket az 1995-ben felvett kölcsönöket 100 %-os állami kezességvállalással fedezték. Mivel a BDZ Holding nem tudta teljesíteni az esedékes kifizetéseket, aktiválták az állami kezességvállalást, és a Pénzügyminisztériumnak kellett törlesztenie az adósságokat. Következésképpen az államadósságról szóló törvény (10) értelmében az állami kezességvállalás alapján teljesített kifizetések időpontjától az állam a kifizetések összegének mértékéig megszerezte a hitelmegállapodásokban rögzített hitelezői jogokat a BDZ Holdinggal szemben. A BDZ Holding köteles az állam által az IBRD és az EBRD részére kifizetett összegeket késedelmi kamattal együtt visszatéríteni. A 2007. november 19-i, BG2100032072 ISIN azonosító számú kötvénykibocsátással refinanszírozott többi adósságot illetően Bulgária bizonyítékokat szolgáltatott a KfW IPEX Bank, a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság és a NEC AD felé teljesített adósságtörlesztésre.

10

| (37) | Bulgária nem vitatja, hogy az adósságelengedés a BDZ Holding javára nyújtott állami támogatásnak minősülne. Azonban Bulgária úgy véli, hogy az adósságok elengedése a vasúti iránymutatás 56–60. pontja értelmében összeegyeztethető lenne a belső piaccal, ennek alátámasztására pedig az alábbi indokokat hozta fel. |
| --- | --- |

(37)

Bulgária nem vitatja, hogy az adósságelengedés a BDZ Holding javára nyújtott állami támogatásnak minősülne. Azonban Bulgária úgy véli, hogy az adósságok elengedése a vasúti iránymutatás 56–60. pontja értelmében összeegyeztethető lenne a belső piaccal, ennek alátámasztására pedig az alábbi indokokat hozta fel.

| (38) | Először is, mindegyik kötelezettséget egyértelműen és egyedileg meghatározták, és azok Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkeztek. A kötelezettségek az uniós csatlakozás előtt szerepeltek a BDZ Holding összevont pénzügyi beszámolójában, illetve azt megelőzően visszavonhatatlanul kötött szerződésekből eredtek. |
| --- | --- |

(38)

Először is, mindegyik kötelezettséget egyértelműen és egyedileg meghatározták, és azok Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkeztek. A kötelezettségek az uniós csatlakozás előtt szerepeltek a BDZ Holding összevont pénzügyi beszámolójában, illetve azt megelőzően visszavonhatatlanul kötött szerződésekből eredtek.

| (39) | Másodszor, az összes elengedni tervezett kötelezettség közvetlenül kapcsolódott a vasúti személy- és áruszállítási tevékenységhez, és főként dízel és villamos motorvonatok beszerzésére és a társaság tulajdonában lévő teherkocsik javítására és korszerűsítésére, valamint a vasúti szolgáltatások nyújtásával összefüggésben – például a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé – fennálló kötelezettségek fedezésére fordított kölcsönök formájában keletkeztek. |
| --- | --- |

(39)

Másodszor, az összes elengedni tervezett kötelezettség közvetlenül kapcsolódott a vasúti személy- és áruszállítási tevékenységhez, és főként dízel és villamos motorvonatok beszerzésére és a társaság tulajdonában lévő teherkocsik javítására és korszerűsítésére, valamint a vasúti szolgáltatások nyújtásával összefüggésben – például a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé – fennálló kötelezettségek fedezésére fordított kölcsönök formájában keletkeztek.

| (40) | Harmadszor, a BDZ Holding 2016-ban túlzott mértékben eladósodott, és emiatt megfelelt minden olyan, a bolgár jogszabályokban rögzített feltételnek, amely alapján fizetésképtelenségi eljárást lehetett indítani ellene. A túlzott eladósodottság következtében a társaság nem rendelkezett a működéshez szükséges szilárd pénzügyi alapokkal. A társaság felhalmozódott lejárt kötelezettségei miatt saját tevékenységeiből nem tudta kielégíteni tőkeszükségletét. A társaság nemzetközi hitelezői visszautasították az adósságok átütemezését állami kezességvállalás nélkül, amely Bulgária álláspontja szerint valószínűleg állami támogatással kapcsolatos aggályokat vetett volna fel. A BDZ Holding üzleti tervéből kiderül, hogy az uniós csatlakozás előtt keletkezett adósságok elengedésére a társaság pénzügyi mutatóinak javítása céljából lenne szükség. |
| --- | --- |

(40)

Harmadszor, a BDZ Holding 2016-ban túlzott mértékben eladósodott, és emiatt megfelelt minden olyan, a bolgár jogszabályokban rögzített feltételnek, amely alapján fizetésképtelenségi eljárást lehetett indítani ellene. A túlzott eladósodottság következtében a társaság nem rendelkezett a működéshez szükséges szilárd pénzügyi alapokkal. A társaság felhalmozódott lejárt kötelezettségei miatt saját tevékenységeiből nem tudta kielégíteni tőkeszükségletét. A társaság nemzetközi hitelezői visszautasították az adósságok átütemezését állami kezességvállalás nélkül, amely Bulgária álláspontja szerint valószínűleg állami támogatással kapcsolatos aggályokat vetett volna fel. A BDZ Holding üzleti tervéből kiderül, hogy az uniós csatlakozás előtt keletkezett adósságok elengedésére a társaság pénzügyi mutatóinak javítása céljából lenne szükség.

| (41) | Negyedszer, az adósságelengedésnek kizárólag az a célja, hogy megszüntesse a BDZ Holdingnál Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett adósságokat, és rendezze a társaság pénzügyi helyzetét. Az adósságok elengedése nem lépheti túl a társaság pénzügyi életképességének helyreállításához észszerűen szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(41)

Negyedszer, az adósságelengedésnek kizárólag az a célja, hogy megszüntesse a BDZ Holdingnál Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett adósságokat, és rendezze a társaság pénzügyi helyzetét. Az adósságok elengedése nem lépheti túl a társaság pénzügyi életképességének helyreállításához észszerűen szükséges mértéket.

| (42) | Ötödször, a kötelezettségek elengedése nem juttatná a BDZ Holdingot olyan versenyelőnyhöz, amely meggátolná a hatékony verseny kialakulását a piacon. Nem növelné BDZ Holding kapacitását, nem változtatna a piaci helyzetén, és nem tenné lehetővé, hogy a társaság új piacokat szerezzen más tagállamokban. Emellett új szereplőket sem tartana vissza a piacra lépéstől, tekintettel arra, hogy a BDZ Cargo mellett jelenleg nyolc szereplő tevékenykedik a bolgár vasúti szállítási piacon (11). |
| --- | --- |

(42)

Ötödször, a kötelezettségek elengedése nem juttatná a BDZ Holdingot olyan versenyelőnyhöz, amely meggátolná a hatékony verseny kialakulását a piacon. Nem növelné BDZ Holding kapacitását, nem változtatna a piaci helyzetén, és nem tenné lehetővé, hogy a társaság új piacokat szerezzen más tagállamokban. Emellett új szereplőket sem tartana vissza a piacra lépéstől, tekintettel arra, hogy a BDZ Cargo mellett jelenleg nyolc szereplő tevékenykedik a bolgár vasúti szállítási piacon (11).

11

| (43) | Bulgária ezenkívül kifejtette, hogy a társaság nehéz pénzügyi helyzete korlátozta a beruházási lehetőségeit. Forráshiány miatt csak az elengedhetetlen (rendszeres vagy sürgős) javításokat végezték el, a nagyjavításokat elhalasztották. A személykocsik 94 %-a 15 évnél, a teherkocsik 90 %-a pedig 29 évnél öregebb. A dízel motorvonatok 90 %-a és a villamos motorvonat 45 %-a 30 évnél öregebb. A társaság tulajdonában lévő vasúti járművek és mozdonyok működési hatékonysága jelentősen elmarad az uniós átlagtól. A korlátozott mértékben elvégzett javítások miatt folyamatos romlik a vasúti szolgáltatások színvonala és járatok szűnnek meg. |
| --- | --- |

(43)

Bulgária ezenkívül kifejtette, hogy a társaság nehéz pénzügyi helyzete korlátozta a beruházási lehetőségeit. Forráshiány miatt csak az elengedhetetlen (rendszeres vagy sürgős) javításokat végezték el, a nagyjavításokat elhalasztották. A személykocsik 94 %-a 15 évnél, a teherkocsik 90 %-a pedig 29 évnél öregebb. A dízel motorvonatok 90 %-a és a villamos motorvonat 45 %-a 30 évnél öregebb. A társaság tulajdonában lévő vasúti járművek és mozdonyok működési hatékonysága jelentősen elmarad az uniós átlagtól. A korlátozott mértékben elvégzett javítások miatt folyamatos romlik a vasúti szolgáltatások színvonala és járatok szűnnek meg.

| (44) | Bulgária arra is felhívta a figyelmet, hogy a BDZ Holdingot kényszerítő erejű behajtási intézkedések fenyegették például azáltal, hogy nemzetközi hitelezői értékesíthették volna eszközeit, és befagyaszthatták volna bankszámláját, miután a londoni High Court of Justice elrendelte követeléseik kifizetését. |
| --- | --- |

(44)

Bulgária arra is felhívta a figyelmet, hogy a BDZ Holdingot kényszerítő erejű behajtási intézkedések fenyegették például azáltal, hogy nemzetközi hitelezői értékesíthették volna eszközeit, és befagyaszthatták volna bankszámláját, miután a londoni High Court of Justice elrendelte követeléseik kifizetését.

4.3.   3. INTÉZKEDÉS: A BDZ HOLDING ÉS LEÁNYVÁLLALATAI RÉSZÉRŐL A PÁLYAHÁLÓZAT-MŰKÖDTETŐ (NEMZETI VASÚTI INFRASTRUKTÚRA TÁRSASÁG) FELÉ FENNÁLLÓ KÉSEDELMES ADÓSSÁGOK FIZETÉSÉNEK NEMTELJESÍTÉSE

3. INTÉZKEDÉS: A BDZ HOLDING ÉS LEÁNYVÁLLALATAI RÉSZÉRŐL A PÁLYAHÁLÓZAT-MŰKÖDTETŐ (NEMZETI VASÚTI INFRASTRUKTÚRA TÁRSASÁG) FELÉ FENNÁLLÓ KÉSEDELMES ADÓSSÁGOK FIZETÉSÉNEK NEMTELJESÍTÉSE

A BDZ Holding Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló tartozásainak áttekintése

A BDZ Holding Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló tartozásainak áttekintése

| (45) | Miután a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában felkérte, nyújtson tájékoztatást arról, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság érvényesítette-e a korábbi adósságokat, illetve szándékozik-e behajtani vagy érvényesíteni a még fennálló adósságokat, és ha igen, hogyan, Bulgária válaszul előadta, hogy a BDZ Holding és leányvállalatai a korábbiakhoz hasonlóan továbbra is rendszeresen törlesztik a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló adósságaikat. Állításának alátámasztásaképpen Bulgária ismertette a BDZ Holding és leányvállalatai által a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaságnak pályahasználati díjként, villamosenergia-szolgáltatásért és egyéb kísérő szolgáltatásokért fizetendő összegek alakulásáról, amelyet a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság összes vasúti szolgáltatóra alkalmazott díjszabása alapján számítottak ki. |
| --- | --- |

(45)

Miután a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában felkérte, nyújtson tájékoztatást arról, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság érvényesítette-e a korábbi adósságokat, illetve szándékozik-e behajtani vagy érvényesíteni a még fennálló adósságokat, és ha igen, hogyan, Bulgária válaszul előadta, hogy a BDZ Holding és leányvállalatai a korábbiakhoz hasonlóan továbbra is rendszeresen törlesztik a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló adósságaikat. Állításának alátámasztásaképpen Bulgária ismertette a BDZ Holding és leányvállalatai által a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaságnak pályahasználati díjként, villamosenergia-szolgáltatásért és egyéb kísérő szolgáltatásokért fizetendő összegek alakulásáról, amelyet a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság összes vasúti szolgáltatóra alkalmazott díjszabása alapján számítottak ki.

| (46) | Bulgária megjegyezte, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat után, 2011 novembere és 2016 augusztusa között a BDZ Holding összesen 503,2 millió BGN-t (257 millió EUR-t) fizetett a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaságnak. A fizetést banki átutalással, a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság BDZ Holding felé fennálló adósságainak beszámításával és adósság-eszköz cserékkel teljesítette. |
| --- | --- |

(46)

Bulgária megjegyezte, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat után, 2011 novembere és 2016 augusztusa között a BDZ Holding összesen 503,2 millió BGN-t (257 millió EUR-t) fizetett a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaságnak. A fizetést banki átutalással, a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság BDZ Holding felé fennálló adósságainak beszámításával és adósság-eszköz cserékkel teljesítette.

A Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság által a BDZ Holding adósságainak érvényesítésére, illetve behajtására tett intézkedések

A Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság által a BDZ Holding adósságainak érvényesítésére, illetve behajtására tett intézkedések

| (47) | Bulgária állítása szerint a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság minden szükséges intézkedést megtett, hogy a BDZ Holding és leányvállalatai lejárt kötelezettségeit bírósági eljárás indítása nélkül behajtsa. Bulgária megjegyezte, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság és a BDZ Holding rendszeresen tartott megbeszéléseket, hogy a lejárt kötelezettségek törlesztéséről egyeztessen. Hasonlóképpen a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság rendszeresen küldött leveleket – köztük közjegyző által hitelesített felszólítást (12) –, amelyekben a lejárt kötelezettségek és azok kamatai törlesztésére szólította fel a BDZ Holdingot (13). |
| --- | --- |

(47)

Bulgária állítása szerint a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság minden szükséges intézkedést megtett, hogy a BDZ Holding és leányvállalatai lejárt kötelezettségeit bírósági eljárás indítása nélkül behajtsa. Bulgária megjegyezte, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság és a BDZ Holding rendszeresen tartott megbeszéléseket, hogy a lejárt kötelezettségek törlesztéséről egyeztessen. Hasonlóképpen a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság rendszeresen küldött leveleket – köztük közjegyző által hitelesített felszólítást (12) –, amelyekben a lejárt kötelezettségek és azok kamatai törlesztésére szólította fel a BDZ Holdingot (13).

12

13

| (48) | A Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság a késedelmes fizetésekre vonatkozó törvényi kamat belföldi és külföldi pénznemben való kiszámításáról szóló, 2012. szeptember 29-i 100. minisztertanácsi rendelet (14) (a továbbiakban: a 100. rendelet) értelmében késedelmi kamatot számított fel a lejárt kötelezettségekre. Bulgária előadta, hogy a 100. rendelet szerint a BGN-ben kifejezett kötelezettségek késedelmes fizetésére vonatkozó éves törvényi kamatláb a Bolgár Nemzeti Bank által megállapított, az adott év január 1-jétől vagy július 1-jétől hatályos jegybanki alapkamat 10 %-os kockázati felárral növelt értéke. 2016 szeptemberében a fizetendő kamatterhek összege 23,3 millió BGN (12 millió EUR) volt. |
| --- | --- |

(48)

A Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság a késedelmes fizetésekre vonatkozó törvényi kamat belföldi és külföldi pénznemben való kiszámításáról szóló, 2012. szeptember 29-i 100. minisztertanácsi rendelet (14) (a továbbiakban: a 100. rendelet) értelmében késedelmi kamatot számított fel a lejárt kötelezettségekre. Bulgária előadta, hogy a 100. rendelet szerint a BGN-ben kifejezett kötelezettségek késedelmes fizetésére vonatkozó éves törvényi kamatláb a Bolgár Nemzeti Bank által megállapított, az adott év január 1-jétől vagy július 1-jétől hatályos jegybanki alapkamat 10 %-os kockázati felárral növelt értéke. 2016 szeptemberében a fizetendő kamatterhek összege 23,3 millió BGN (12 millió EUR) volt.

14

| (49) | Bulgária állítása szerint a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság piacgazdasági hitelezőként járt el, ugyanis gazdaságilag észszerűbb volt a mindkét fél által elismert lejárt tartozásokat behajtani, mint csődeljárást kezdeményezni, és vállalni azt a kockázatot, hogy a kötelezett esetleg beszünteti a tevékenységét. Bulgária közölte, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság kellene viselnie a bírósági eljárás költségeit illeték formájában, amelynek értéke a követelt összeg 4 %-át tenné ki. Ezenkívül bírósági eljárás indítása esetén a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság nem tudta volna teljes mértékben érvényesíteni követelését, mivel a BDZ Holdingnak és leányvállalatainak úgy kellett volna visszafizetniük kötelezettségeiket, hogy bármely hitelezőjüket előnyben részesítették volna. Bulgária szerint tekintettel arra, hogy a BDZ Holding és leányvállalatai a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság legjelentősebb ügyfelei, amit az a tény is alátámaszt, hogy 2015-ben a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság bevételének 77 %-a a BDZ Holdingtól és leányvállalataitól származott, a BDZ Holding csődje kedvezőtlenül érintette volna a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság jövedelmezőségét, mely így kevésbé lett volna képes megfelelően fenntartani a belföldi vasúti pályahálózatot. |
| --- | --- |

(49)

Bulgária állítása szerint a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság piacgazdasági hitelezőként járt el, ugyanis gazdaságilag észszerűbb volt a mindkét fél által elismert lejárt tartozásokat behajtani, mint csődeljárást kezdeményezni, és vállalni azt a kockázatot, hogy a kötelezett esetleg beszünteti a tevékenységét. Bulgária közölte, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság kellene viselnie a bírósági eljárás költségeit illeték formájában, amelynek értéke a követelt összeg 4 %-át tenné ki. Ezenkívül bírósági eljárás indítása esetén a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság nem tudta volna teljes mértékben érvényesíteni követelését, mivel a BDZ Holdingnak és leányvállalatainak úgy kellett volna visszafizetniük kötelezettségeiket, hogy bármely hitelezőjüket előnyben részesítették volna. Bulgária szerint tekintettel arra, hogy a BDZ Holding és leányvállalatai a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság legjelentősebb ügyfelei, amit az a tény is alátámaszt, hogy 2015-ben a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság bevételének 77 %-a a BDZ Holdingtól és leányvállalataitól származott, a BDZ Holding csődje kedvezőtlenül érintette volna a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság jövedelmezőségét, mely így kevésbé lett volna képes megfelelően fenntartani a belföldi vasúti pályahálózatot.

A Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság BDZ Holding felé fennálló adósságai

A Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság BDZ Holding felé fennálló adósságai

| (50) | A Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság egyebek mellett az alkalmazottai és azok családtagjai részére díjmentesen vagy kedvezményes áron biztosított utazási igazolványokkal, a BDZ Holding tulajdonát képező kül- és beltéri létesítmények és helyiségek bérletével, vontatás biztosításával, vasúti áruszállítással, átrakodással és munkaszerelvények szervizelésével összefüggésben nyújtott szolgáltatásokért tartozik pénzösszegekkel a BDZ Holdingnak. Bulgária jelezte, hogy a 2008 és 2011 közötti időszakban a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaságnak összesen 45 532 415 BGN (23,8 millió EUR) adóssága keletkezett a BDZ Holding és leányvállalatai felé az általuk nyújtott szolgáltatásokért, ahogy azt a táblázat is összefoglalja. 2016 augusztusában a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság BDZ Holding felé fennálló követelései 1 094 367 BGN-t (0,6 millió EUR-t) tettek ki.

  3. táblázat


  A Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság BDZ Holding felé fennálló adósságai a 2008 és 2011 közötti időszakban











  Követelések a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társasággal szemben, BGN-ben | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BDZ Holding | 15 695 566 | 4 364 383 | 12 907 606 | 13 564 860 | 46 532 415 |

(50)

A Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság egyebek mellett az alkalmazottai és azok családtagjai részére díjmentesen vagy kedvezményes áron biztosított utazási igazolványokkal, a BDZ Holding tulajdonát képező kül- és beltéri létesítmények és helyiségek bérletével, vontatás biztosításával, vasúti áruszállítással, átrakodással és munkaszerelvények szervizelésével összefüggésben nyújtott szolgáltatásokért tartozik pénzösszegekkel a BDZ Holdingnak. Bulgária jelezte, hogy a 2008 és 2011 közötti időszakban a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaságnak összesen 45 532 415 BGN (23,8 millió EUR) adóssága keletkezett a BDZ Holding és leányvállalatai felé az általuk nyújtott szolgáltatásokért, ahogy azt a táblázat is összefoglalja. 2016 augusztusában a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság BDZ Holding felé fennálló követelései 1 094 367 BGN-t (0,6 millió EUR-t) tettek ki.

3. táblázat

3. táblázat

A Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság BDZ Holding felé fennálló adósságai a 2008 és 2011 közötti időszakban

A Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság BDZ Holding felé fennálló adósságai a 2008 és 2011 közötti időszakban

Követelések a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társasággal szemben, BGN-ben

2008

2009

2010

2011

Összesen

BDZ Holding

15 695 566

4 364 383

12 907 606

13 564 860

46 532 415

Adósság-eszköz cserék

Adósság-eszköz cserék

| (51) | Miután a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában felkérte, nyújtson tájékoztatást arról, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság szándékozik-e behajtani vagy érvényesíteni a még fennálló adósságokat, és ha igen, hogyan, Bulgária válaszul előadta, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság és a BDZ Holding 2012. december 1-jén és 2013. május 31-én szerződést kötött, amelynek értelmében a két társaság elismert bizonyos kölcsönös követeléseket, és úgy határozott, hogy a fennálló kötelezettségek egy részét adósság-eszköz csereügylet formájában fizeti vissza. Az adósság-eszköz csereügylet célja a BDZ Holding és leányvállalatai Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló, elismert kötelezettségeinek megszüntetése volt a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság számára hasznosnak ítélt, kellő likviditású eszközök átadásával. Ez a művelet a nemzeti jogszabályok – különösem a szerződésekről és kötelezettségekről szóló törvény 65. szakaszának (2) bekezdése – értelmében megengedett, jogalapját pedig a Minisztertanács határozatai képezik. |
| --- | --- |

(51)

Miután a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában felkérte, nyújtson tájékoztatást arról, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság szándékozik-e behajtani vagy érvényesíteni a még fennálló adósságokat, és ha igen, hogyan, Bulgária válaszul előadta, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság és a BDZ Holding 2012. december 1-jén és 2013. május 31-én szerződést kötött, amelynek értelmében a két társaság elismert bizonyos kölcsönös követeléseket, és úgy határozott, hogy a fennálló kötelezettségek egy részét adósság-eszköz csereügylet formájában fizeti vissza. Az adósság-eszköz csereügylet célja a BDZ Holding és leányvállalatai Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló, elismert kötelezettségeinek megszüntetése volt a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság számára hasznosnak ítélt, kellő likviditású eszközök átadásával. Ez a művelet a nemzeti jogszabályok – különösem a szerződésekről és kötelezettségekről szóló törvény 65. szakaszának (2) bekezdése – értelmében megengedett, jogalapját pedig a Minisztertanács határozatai képezik.

| (52) | Bulgária 2016. november 7-i beadványában kiemelte, hogy a 2013 és 2016 közötti időszakban kicserélt eszközök összértéke héával együtt 25,9 millió BGN (13,3 millió EUR). A csere első szakasza 2013 decemberében zajlott le a Minisztertanács 2013. augusztus 12-i 481. határozata alapján, 23 millió BGN (11,8 millió EUR) értékben. Ezt követően a Minisztertanács 2015. december 10-i 965. határozata alapján 2015 decemberében, illetve 2016. július 29-i 626. határozata alapján 2016 augusztusában ingatlancserékre került sor 1,1 millió BGN (0,58 millió EUR) és 1,8 millió BGN (0,9 millió EUR) összegben. A cserék tárgyát képező konkrét eszközöket a felek előre megjelölték attól függően, hogy további használatukra igényt tartanak-e. Bulgária közölte, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság ennek megfelelően 16 ingatlant, köztük a várnai komphajózási komplexumban található létesítményeket és a sztara zagorai irodaépületet szerezte meg. |
| --- | --- |

(52)

Bulgária 2016. november 7-i beadványában kiemelte, hogy a 2013 és 2016 közötti időszakban kicserélt eszközök összértéke héával együtt 25,9 millió BGN (13,3 millió EUR). A csere első szakasza 2013 decemberében zajlott le a Minisztertanács 2013. augusztus 12-i 481. határozata alapján, 23 millió BGN (11,8 millió EUR) értékben. Ezt követően a Minisztertanács 2015. december 10-i 965. határozata alapján 2015 decemberében, illetve 2016. július 29-i 626. határozata alapján 2016 augusztusában ingatlancserékre került sor 1,1 millió BGN (0,58 millió EUR) és 1,8 millió BGN (0,9 millió EUR) összegben. A cserék tárgyát képező konkrét eszközöket a felek előre megjelölték attól függően, hogy további használatukra igényt tartanak-e. Bulgária közölte, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság ennek megfelelően 16 ingatlant, köztük a várnai komphajózási komplexumban található létesítményeket és a sztara zagorai irodaépületet szerezte meg.

| (53) | Bulgária azt is jelezte, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság önállóan döntött arról, mely eszközök bírnak üzleti jelentőséggel a számára. Állítása alátámasztása céljából Bulgária rámutatott, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság 2016 augusztusában visszautasította az egyik javasolt adósság-részvény cserét bizonyos eszközöket illetően, aminek következtében a BDZ 10 millió BGN (5,1 millió EUR) helyett mindössze 1,8 millió BGN (0,9 millió EUR) értékben cserélt eszközöket. Az eljárás átlátható volt. A kicserélt eszközöket a Bolgár Független Értékbecslői Kamara által kiállított oklevéllel rendelkező független értékbecslők értékelték. Az eszközök értékét piaci elvek és módszerek alapján, a bolgár jogszabályokban is rögzített nemzetközi és európai értékbecslési előírások alapján határozták meg. Bulgária szerint ezek az eszközök a független értékbecslők által megállapított irányáron értékesíthetők az ingatlanpiacon. A BDZ Holding és a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság által kialkudott végső árak az értékbecslésekben foglaltakkal azonos nagyságrendűek voltak. |
| --- | --- |

(53)

Bulgária azt is jelezte, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság önállóan döntött arról, mely eszközök bírnak üzleti jelentőséggel a számára. Állítása alátámasztása céljából Bulgária rámutatott, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság 2016 augusztusában visszautasította az egyik javasolt adósság-részvény cserét bizonyos eszközöket illetően, aminek következtében a BDZ 10 millió BGN (5,1 millió EUR) helyett mindössze 1,8 millió BGN (0,9 millió EUR) értékben cserélt eszközöket. Az eljárás átlátható volt. A kicserélt eszközöket a Bolgár Független Értékbecslői Kamara által kiállított oklevéllel rendelkező független értékbecslők értékelték. Az eszközök értékét piaci elvek és módszerek alapján, a bolgár jogszabályokban is rögzített nemzetközi és európai értékbecslési előírások alapján határozták meg. Bulgária szerint ezek az eszközök a független értékbecslők által megállapított irányáron értékesíthetők az ingatlanpiacon. A BDZ Holding és a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság által kialkudott végső árak az értékbecslésekben foglaltakkal azonos nagyságrendűek voltak.

| (54) | Következésképpen Bulgária úgy véli, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság piacgazdasági hitelezőként járt el, az adósság-eszköz cseréket pedig szokásos piaci feltételek mellett fogadták el ás hajtották végre. |
| --- | --- |

(54)

Következésképpen Bulgária úgy véli, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság piacgazdasági hitelezőként járt el, az adósság-eszköz cseréket pedig szokásos piaci feltételek mellett fogadták el ás hajtották végre.

4.4.   4. INTÉZKEDÉS: A TÉVESEN FELSZÁMÍTOTT HÉA VISSZATÉRÍTÉSE AZ ÁLLAM RÉSZÉRŐL A BDZ HOLDINGNAK

4. INTÉZKEDÉS: A TÉVESEN FELSZÁMÍTOTT HÉA VISSZATÉRÍTÉSE AZ ÁLLAM RÉSZÉRŐL A BDZ HOLDINGNAK

| (55) | Bulgária azt állítja, hogy a BDZ Holding helytelenül értelmezte és alkalmazta a hatályos tagállami jogszabályokat, emiatt pedig tévesen fizetett be 72 millió BGN (36,8 millió EUR) héát a közszolgáltatási kötelezettség ellentételezésének összege után a 2004. december 1. és 2008. február 29. közötti időszakra. A hibára a Nemzeti Adóhivatal által 2009-ben végzett ellenőrzésről készült jelentésből derült fény. Bulgária előadta, hogy a BDZ Holding megtette az adóügyi és biztosítási eljárási törvénykönyv alapján szükséges jogi lépéseket az indokolatlanul befizetett héa visszatérítés útján történő visszafizettetése érdekében. Az indokolatlanul befizetett adó összegét a nemzeti adóhatóságok által kiadott jogi aktusok határozták meg. |
| --- | --- |

(55)

Bulgária azt állítja, hogy a BDZ Holding helytelenül értelmezte és alkalmazta a hatályos tagállami jogszabályokat, emiatt pedig tévesen fizetett be 72 millió BGN (36,8 millió EUR) héát a közszolgáltatási kötelezettség ellentételezésének összege után a 2004. december 1. és 2008. február 29. közötti időszakra. A hibára a Nemzeti Adóhivatal által 2009-ben végzett ellenőrzésről készült jelentésből derült fény. Bulgária előadta, hogy a BDZ Holding megtette az adóügyi és biztosítási eljárási törvénykönyv alapján szükséges jogi lépéseket az indokolatlanul befizetett héa visszatérítés útján történő visszafizettetése érdekében. Az indokolatlanul befizetett adó összegét a nemzeti adóhatóságok által kiadott jogi aktusok határozták meg.

| (56) | Bulgária továbbá jelezte, hogy a BDZ Holdingot a bolgár Közlekedési és Hírközlési Minisztérium és a társaság között 2004. június 29-én létrejött és 2004 szeptemberében aláírt közszolgáltatási szerződés alapján bízták meg közszolgáltatási kötelezettség ellátásával. A közszolgáltatási kötelezettség közszolgáltatási szerződésben rögzített ellentételezése a szállítási szolgáltatások nyújtása során keletkező veszteségek fedezése céljából jár. Ezenfelül a szerződés rendelkezései értelmében a szolgáltatás nyújtása és az ellentételezés a járatok, ülőhelyek és üzemórák számával kapcsolatos feltételek teljesülésétől függ. Az ellentételezés mértéke továbbá csökkenthető, ha a megtett kilométerek, az ülőhelyek és az üzemórák számára vonatkozó követelmények nem teljesülnek. |
| --- | --- |

(56)

Bulgária továbbá jelezte, hogy a BDZ Holdingot a bolgár Közlekedési és Hírközlési Minisztérium és a társaság között 2004. június 29-én létrejött és 2004 szeptemberében aláírt közszolgáltatási szerződés alapján bízták meg közszolgáltatási kötelezettség ellátásával. A közszolgáltatási kötelezettség közszolgáltatási szerződésben rögzített ellentételezése a szállítási szolgáltatások nyújtása során keletkező veszteségek fedezése céljából jár. Ezenfelül a szerződés rendelkezései értelmében a szolgáltatás nyújtása és az ellentételezés a járatok, ülőhelyek és üzemórák számával kapcsolatos feltételek teljesülésétől függ. Az ellentételezés mértéke továbbá csökkenthető, ha a megtett kilométerek, az ülőhelyek és az üzemórák számára vonatkozó követelmények nem teljesülnek.

| (57) | Bulgária előadta, hogy a 2006. december 31-ig hatályos, hozzáadottérték-adóról szóló törvény 29. szakasza értelmében a szolgáltatásnyújtás adóalapja a szolgáltató által kapott és felvett, a szolgáltatásnyújtáshoz közvetlenül kapcsolódó összes pénzügyi eszközt, így a szubvenciókat is tartalmazza. Bulgária emellett kifejtette, hogy a hozzáadottérték-adóról szóló törvény 20. szakaszának (6) bekezdése értelmében a termékértékesítéshez vagy szolgáltatásnyújtáshoz közvetlenül kapcsolódó összes pénzügyi eszköz (például szubvenció) az állami költségvetésből vagy más szerv által nyújtott támogatásnak minősül, így a termékek vagy szolgáltatások ellenében teljesített többletfizetésnek tekintendő. A Nemzeti Adóhivatal nyilatkozatai (15) alapján Bulgária előadta, hogy a veszteségek, költségek vagy eszközbeszerzések fedezése céljából kapott szubvenciók nem tartoznak a hozzáadottérték-adóról szóló törvény hatálya alá, ahogy ez a közszolgáltatási szerződés esetében is fennáll. Ezzel összefüggésben Bulgária egyértelművé tette, hogy a tagállami rendelkezések lehetővé teszik az adóhatóság által utólagos ellenőrzés és felülvizsgálat után kiadott héaértékelésen alapuló héa-visszatérítést. Bulgária továbbá előadta, hogy uniós csatlakozását megelőzően nem volt köteles teljes mértékben harmonizálnia héajogszabályát. |
| --- | --- |

(57)

Bulgária előadta, hogy a 2006. december 31-ig hatályos, hozzáadottérték-adóról szóló törvény 29. szakasza értelmében a szolgáltatásnyújtás adóalapja a szolgáltató által kapott és felvett, a szolgáltatásnyújtáshoz közvetlenül kapcsolódó összes pénzügyi eszközt, így a szubvenciókat is tartalmazza. Bulgária emellett kifejtette, hogy a hozzáadottérték-adóról szóló törvény 20. szakaszának (6) bekezdése értelmében a termékértékesítéshez vagy szolgáltatásnyújtáshoz közvetlenül kapcsolódó összes pénzügyi eszköz (például szubvenció) az állami költségvetésből vagy más szerv által nyújtott támogatásnak minősül, így a termékek vagy szolgáltatások ellenében teljesített többletfizetésnek tekintendő. A Nemzeti Adóhivatal nyilatkozatai (15) alapján Bulgária előadta, hogy a veszteségek, költségek vagy eszközbeszerzések fedezése céljából kapott szubvenciók nem tartoznak a hozzáadottérték-adóról szóló törvény hatálya alá, ahogy ez a közszolgáltatási szerződés esetében is fennáll. Ezzel összefüggésben Bulgária egyértelművé tette, hogy a tagállami rendelkezések lehetővé teszik az adóhatóság által utólagos ellenőrzés és felülvizsgálat után kiadott héaértékelésen alapuló héa-visszatérítést. Bulgária továbbá előadta, hogy uniós csatlakozását megelőzően nem volt köteles teljes mértékben harmonizálnia héajogszabályát.

15

| (58) | Bulgária szerint a hozzáadottérték-adóról szóló új törvény 2007. január 1-jei hatálybalépésével a bolgár héajogszabály rendelkezései teljes mértékben összhangba kerültek a 2006/112/EK irányelvvel. Bulgária emellett közölte hogy a hozzáadottérték-adóról szóló új törvény 26. szakaszának (3) bekezdése értelmében a szolgáltatásnyújtás adóalapja a szolgáltató által kapott és felvett, a szolgáltatásnyújtáshoz közvetlenül kapcsolódó összes pénzügyi eszközt (például szubvenciót) is tartalmazza. Bulgária továbbá kifejtette, hogy a hozzáadottérték-adóról szóló új törvény szerint a termékértékesítéshez vagy szolgáltatásnyújtáshoz közvetlenül kapcsolódó összes pénzügyi eszköz (például szubvenció) az állami költségvetésből vagy más szerv által nyújtott támogatásnak minősül, így a termékek vagy szolgáltatások ellenében teljesített többletfizetésnek tekintendő. Bulgária azonban előadta, hogy a veszteségek vagy kiadások, így többek között az eszközbeszerzés vagy -értékesítés fedezése céljából kapott szubvenciók nem tartoznak a hozzáadottérték-adóról szóló új törvény hatálya alá. |
| --- | --- |

(58)

Bulgária szerint a hozzáadottérték-adóról szóló új törvény 2007. január 1-jei hatálybalépésével a bolgár héajogszabály rendelkezései teljes mértékben összhangba kerültek a 2006/112/EK irányelvvel. Bulgária emellett közölte hogy a hozzáadottérték-adóról szóló új törvény 26. szakaszának (3) bekezdése értelmében a szolgáltatásnyújtás adóalapja a szolgáltató által kapott és felvett, a szolgáltatásnyújtáshoz közvetlenül kapcsolódó összes pénzügyi eszközt (például szubvenciót) is tartalmazza. Bulgária továbbá kifejtette, hogy a hozzáadottérték-adóról szóló új törvény szerint a termékértékesítéshez vagy szolgáltatásnyújtáshoz közvetlenül kapcsolódó összes pénzügyi eszköz (például szubvenció) az állami költségvetésből vagy más szerv által nyújtott támogatásnak minősül, így a termékek vagy szolgáltatások ellenében teljesített többletfizetésnek tekintendő. Bulgária azonban előadta, hogy a veszteségek vagy kiadások, így többek között az eszközbeszerzés vagy -értékesítés fedezése céljából kapott szubvenciók nem tartoznak a hozzáadottérték-adóról szóló új törvény hatálya alá.

| (59) | Bulgária szerint a közszolgáltatások nyújtásából származó bevétel után a 2004. december 1. és 2008. február 29. közötti időszakra tévesen felszámított héa okozta hibát az illetékes adóhatóság egyik ellenőrzése során felismerte. Erre figyelemmel Bulgária kifejtette, hogy az illetékes adóhatóság említett megállapításai alapján határozatok születtek a visszatérítésről, és elkészült a 2011. február 7-i 29010038. számú adóellenőrzési jelentés a bolgár adóügyi és biztosítási eljárási törvénykönyv szerint (16). Bulgária továbbá jelezte, hogy a héa-visszatérítési eljárásokat a bolgár adóügyi és biztosítási eljárási törvénykönyv 128. és 129. szakasza rögzíti. |
| --- | --- |

(59)

Bulgária szerint a közszolgáltatások nyújtásából származó bevétel után a 2004. december 1. és 2008. február 29. közötti időszakra tévesen felszámított héa okozta hibát az illetékes adóhatóság egyik ellenőrzése során felismerte. Erre figyelemmel Bulgária kifejtette, hogy az illetékes adóhatóság említett megállapításai alapján határozatok születtek a visszatérítésről, és elkészült a 2011. február 7-i 29010038. számú adóellenőrzési jelentés a bolgár adóügyi és biztosítási eljárási törvénykönyv szerint (16). Bulgária továbbá jelezte, hogy a héa-visszatérítési eljárásokat a bolgár adóügyi és biztosítási eljárási törvénykönyv 128. és 129. szakasza rögzíti.

16

| (60) | Bulgária álláspontja szerint ezért a tévesen felszámított héa nem minősült állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(60)

Bulgária álláspontja szerint ezért a tévesen felszámított héa nem minősült állami támogatásnak.

5.   A BEJELENTÉS VISSZAVONÁSA

A BEJELENTÉS VISSZAVONÁSA

| (61) | Bulgária a (32) és (34) preambulumbekezdésben leírtak szerint visszavonta a BDZ Holding részére nyújtandó szerkezetátalakítási támogatásról (az 1. intézkedés) szóló bejelentését. Bulgária jelezte, hogy ehelyett el kívánja engedni a 2007. január 1-jei uniós csatlakozását megelőzően a BDZ Holdingnál keletkezett adósságokat (a 2. intézkedés). |
| --- | --- |

(61)

Bulgária a (32) és (34) preambulumbekezdésben leírtak szerint visszavonta a BDZ Holding részére nyújtandó szerkezetátalakítási támogatásról (az 1. intézkedés) szóló bejelentését. Bulgária jelezte, hogy ehelyett el kívánja engedni a 2007. január 1-jei uniós csatlakozását megelőzően a BDZ Holdingnál keletkezett adósságokat (a 2. intézkedés).

| (62) | Az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet 10. cikke értelmében az érintett tagállam bejelentését megfelelő határidőn belül visszavonhatja, mielőtt a Bizottság meghozná határozatát a támogatásról. Az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerint abban az esetben, amikor a Bizottság a bejelentés visszavonásakor már megkezdte a hivatalos vizsgálati eljárást, az eljárást a Bizottságnak le is kell zárnia. |
| --- | --- |

(62)

Az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet 10. cikke értelmében az érintett tagállam bejelentését megfelelő határidőn belül visszavonhatja, mielőtt a Bizottság meghozná határozatát a támogatásról. Az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerint abban az esetben, amikor a Bizottság a bejelentés visszavonásakor már megkezdte a hivatalos vizsgálati eljárást, az eljárást a Bizottságnak le is kell zárnia.

| (63) | A Bizottság rámutat arra, hogy a szerkezetátalakítási támogatást még nem ítélték oda. Mivel Bulgária visszavonta bejelentését, és nem nyújt 550 millió BGN összegű szerkezetátalakítási támogatást a BDZ Holdingnak, a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást a bejelentett szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozóan le kell zárni. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottság rámutat arra, hogy a szerkezetátalakítási támogatást még nem ítélték oda. Mivel Bulgária visszavonta bejelentését, és nem nyújt 550 millió BGN összegű szerkezetátalakítási támogatást a BDZ Holdingnak, a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást a bejelentett szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozóan le kell zárni.

6.   AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

| (64) | A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint „[...] a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” |
| --- | --- |

(64)

A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint „[...] a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”

[...] a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet

| (65) | A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított kritériumok halmozottan értelmezendők. Ennélfogva az alábbi feltételek mindegyikének teljesülnie kell ahhoz, hogy az állami intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősüljön:






  a) | a kedvezményezett a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozás, ami azt jelenti, hogy gazdasági tevékenységet folytat; |
| --- | --- | --- |

(65)

A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított kritériumok halmozottan értelmezendők. Ennélfogva az alábbi feltételek mindegyikének teljesülnie kell ahhoz, hogy az állami intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősüljön:

a)

a kedvezményezett a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozás, ami azt jelenti, hogy gazdasági tevékenységet folytat;

| b) | az intézkedést állami forrásból finanszírozzák és az államnak tulajdonítható; |
| --- | --- |

b)

az intézkedést állami forrásból finanszírozzák és az államnak tulajdonítható;

| c) | gazdasági előnyt biztosít; |
| --- | --- |

c)

gazdasági előnyt biztosít;

| d) | ez az előny szelektív; |
| --- | --- |

d)

ez az előny szelektív;

| e) | a szóban forgó intézkedés torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, és érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

e)

a szóban forgó intézkedés torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, és érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet.

6.1.   2. INTÉZKEDÉS: A 2007 ELŐTT KELETKEZETT ADÓSSÁGOK ELENGEDÉSE

2. INTÉZKEDÉS: A 2007 ELŐTT KELETKEZETT ADÓSSÁGOK ELENGEDÉSE

6.1.1.   AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS (A TOVÁBBIAKBAN: A SZERZŐDÉS) 107. CIKKE (1) BEKEZDÉSÉNEK ÉRTELMÉBEN VETT TÁMOGATÁS MEGLÉTE

6.1.1.1.   
  Gazdasági tevékenység és a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett vállalkozás fogalma

Gazdasági tevékenység és a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett vállalkozás fogalma

| (66) | Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a Bizottságnak mindenekelőtt meg kell állapítania, ki(k) lesz(nek) a 2. intézkedés kedvezményezettje(i). A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése a vállalkozás fogalmára utal a támogatás kedvezményezettjének meghatározásakor. Az uniós bíróságok megerősítették, hogy e rendelkezés alkalmazásában a vállalkozás nem szükségszerűen egyetlen jogi személy, hanem vállalatcsoport is lehet (17). Annak megállapításához, hogy az érintett az e rendelkezés értelmében vett vállalkozás-e, mindenekelőtt azt kell megvizsgálni, hogy „gazdasági egységről” van-e szó. A gazdasági egység több jogi személyből is állhat. Ezt követően ez a gazdasági egység tekinthető érintett vállalkozásnak. E tekintetben az uniós bíróságok azt vizsgálják, hogy fennáll-e az irányítási jogokat biztosító részesedés, valamint léteznek-e egyéb működési, gazdasági és szervezeti kapcsolatok (18). |
| --- | --- |

(66)

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a Bizottságnak mindenekelőtt meg kell állapítania, ki(k) lesz(nek) a 2. intézkedés kedvezményezettje(i). A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése a vállalkozás fogalmára utal a támogatás kedvezményezettjének meghatározásakor. Az uniós bíróságok megerősítették, hogy e rendelkezés alkalmazásában a vállalkozás nem szükségszerűen egyetlen jogi személy, hanem vállalatcsoport is lehet (17). Annak megállapításához, hogy az érintett az e rendelkezés értelmében vett vállalkozás-e, mindenekelőtt azt kell megvizsgálni, hogy „gazdasági egységről” van-e szó. A gazdasági egység több jogi személyből is állhat. Ezt követően ez a gazdasági egység tekinthető érintett vállalkozásnak. E tekintetben az uniós bíróságok azt vizsgálják, hogy fennáll-e az irányítási jogokat biztosító részesedés, valamint léteznek-e egyéb működési, gazdasági és szervezeti kapcsolatok (18).

17

gazdasági egységről

18

| (67) | A szóban forgó ügyben Bulgária közölte, hogy a BDZ Holding jogi személy, amelynek 2007 előtt keletkezett adósságait kívánják elengedni. Sőt, Bulgária a (34), (35) és (36) preambulumbekezdésben leírtak szerint a BDZ Holdingot tekinti a 2. intézkedés egyedüli kedvezményezettjének. Azonban bizonyos tényezők arra utalnak, hogy nem kizárólag a BDZ Holding jogi személye az érintett vállalkozás. |
| --- | --- |

(67)

A szóban forgó ügyben Bulgária közölte, hogy a BDZ Holding jogi személy, amelynek 2007 előtt keletkezett adósságait kívánják elengedni. Sőt, Bulgária a (34), (35) és (36) preambulumbekezdésben leírtak szerint a BDZ Holdingot tekinti a 2. intézkedés egyedüli kedvezményezettjének. Azonban bizonyos tényezők arra utalnak, hogy nem kizárólag a BDZ Holding jogi személye az érintett vállalkozás.

| (68) | Először, a tulajdonviszonyokat illetően megjegyzendő, hogy a BDZ Holding 100 %-os részesedéssel rendelkezik az BDZ Passenger és a BDZ Cargo társaságban egyaránt. A BDZ Holding ezért ellenőrzést gyakorol a BDZ Passenger és a BDZ Cargo összes üzleti tevékenysége felett, közös irányításpolitikát alakít ki, és célokat határoz meg mindkét leányvállalata számára. |
| --- | --- |

(68)

Először, a tulajdonviszonyokat illetően megjegyzendő, hogy a BDZ Holding 100 %-os részesedéssel rendelkezik az BDZ Passenger és a BDZ Cargo társaságban egyaránt. A BDZ Holding ezért ellenőrzést gyakorol a BDZ Passenger és a BDZ Cargo összes üzleti tevékenysége felett, közös irányításpolitikát alakít ki, és célokat határoz meg mindkét leányvállalata számára.

| (69) | Másodszor, a kezdetben nyújtott kölcsönöket elsősorban a BDZ Cargo és a BDZ Passenger által egyaránt használt eszközök, így mozdonyok, teher- és személykocsik beszerzése és javítása céljából vették fel. Az adósságok elengedése tehát mindkét leányvállalat által nyújtott vasúti szállítási szolgáltatásokat érinti. Míg a 2007. évi átszervezés után a vasúti járművek tulajdonosa a BDZ Holding lett, és ez a társaság adta bérbe őket a BDZ Cargo és a BDZ Passenger részére, addig a 2011. évi átszervezést követően a járművek átkerültek leányvállalatai a BDZ Cargo és a BDZ Passenger tulajdonába (lásd a (12) és (13) preambulumbekezdést). Ezért a vasúti járművek finanszírozására felhasznált adósságok elengedése céljából végrehajtandó 2. intézkedés tulajdonképpen a BDZ Cargo és a BDZ Passenger javára történt. |
| --- | --- |

(69)

Másodszor, a kezdetben nyújtott kölcsönöket elsősorban a BDZ Cargo és a BDZ Passenger által egyaránt használt eszközök, így mozdonyok, teher- és személykocsik beszerzése és javítása céljából vették fel. Az adósságok elengedése tehát mindkét leányvállalat által nyújtott vasúti szállítási szolgáltatásokat érinti. Míg a 2007. évi átszervezés után a vasúti járművek tulajdonosa a BDZ Holding lett, és ez a társaság adta bérbe őket a BDZ Cargo és a BDZ Passenger részére, addig a 2011. évi átszervezést követően a járművek átkerültek leányvállalatai a BDZ Cargo és a BDZ Passenger tulajdonába (lásd a (12) és (13) preambulumbekezdést). Ezért a vasúti járművek finanszírozására felhasznált adósságok elengedése céljából végrehajtandó 2. intézkedés tulajdonképpen a BDZ Cargo és a BDZ Passenger javára történt.

| (70) | E megfontolások alapján nemcsak a BDZ Holdingot, de leányvállalatait, a BDZ Passengert és a BDZ Cargót is az adósságelengedés kedvezményezettjének kell tekinteni. A BDZ Passenger és a BDZ Cargo tevékenységeinek a 2.1. pontban szereplő leírásából következik, hogy a két társaság a BDZ Holding ellenőrzése alatt álló, egyetlen gazdasági egységet képez, és mindketten díjazás ellenében nyújtanak szolgáltatásokat Bulgáriában. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a személy- és áruszállítási szolgáltatások nyújtása, valamint e tevékenységek irányítása és összehangolása révén a BDZ Holding és leányvállalatai, a BDZ Passenger és a BDZ Cargo gazdasági tevékenységet végez, ezért pedig a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozásnak minősül. |
| --- | --- |

(70)

E megfontolások alapján nemcsak a BDZ Holdingot, de leányvállalatait, a BDZ Passengert és a BDZ Cargót is az adósságelengedés kedvezményezettjének kell tekinteni. A BDZ Passenger és a BDZ Cargo tevékenységeinek a 2.1. pontban szereplő leírásából következik, hogy a két társaság a BDZ Holding ellenőrzése alatt álló, egyetlen gazdasági egységet képez, és mindketten díjazás ellenében nyújtanak szolgáltatásokat Bulgáriában. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a személy- és áruszállítási szolgáltatások nyújtása, valamint e tevékenységek irányítása és összehangolása révén a BDZ Holding és leányvállalatai, a BDZ Passenger és a BDZ Cargo gazdasági tevékenységet végez, ezért pedig a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozásnak minősül.

6.1.1.2.   
  Állami források és az államnak való felróhatóság

Állami források és az államnak való felróhatóság

| (71) | Ahhoz, hogy egy intézkedés állami támogatásnak minősüljön, a szóban forgó intézkedést állami forrásokból kell finanszírozni, és az intézkedés odaítélésére irányuló döntésnek az államnak betudhatónak kell lennie (19). |
| --- | --- |

(71)

Ahhoz, hogy egy intézkedés állami támogatásnak minősüljön, a szóban forgó intézkedést állami forrásokból kell finanszírozni, és az intézkedés odaítélésére irányuló döntésnek az államnak betudhatónak kell lennie (19).

19

| (72) | Az adósságelengedést közvetlenül a bolgár állami költségvetésből finanszírozzák, és a tagállam központi hatóságai hajtják végre. |
| --- | --- |

(72)

Az adósságelengedést közvetlenül a bolgár állami költségvetésből finanszírozzák, és a tagállam központi hatóságai hajtják végre.

| (73) | Az adósságelengedés ezért állami források felhasználásával jár, amelyről az állam döntött, és amely az államnak tudható be. |
| --- | --- |

(73)

Az adósságelengedés ezért állami források felhasználásával jár, amelyről az állam döntött, és amely az államnak tudható be.

6.1.1.3.   
  Gazdasági előny

Gazdasági előny

| (74) | A Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában az előny olyan gazdasági előny, amelyet egy adott vállalkozás rendes piaci körülmények között – azaz állami beavatkozás nélkül – nem szerzett volna meg (20). Csak az intézkedésnek az adott vállalkozásra gyakorolt hatása releváns, az állami beavatkozás oka és célja azonban nem (21). |
| --- | --- |

(74)

A Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában az előny olyan gazdasági előny, amelyet egy adott vállalkozás rendes piaci körülmények között – azaz állami beavatkozás nélkül – nem szerzett volna meg (20). Csak az intézkedésnek az adott vállalkozásra gyakorolt hatása releváns, az állami beavatkozás oka és célja azonban nem (21).

20

21

| (75) | Ebben az esetben Bulgária 223,45 millió BGN (114,25 millió EUR) összegben enged majd el a BDZ Holding vasúti tevékenységeihez közvetlenül kapcsolódó adósságokat. Egyik észszerű piacgazdasági szereplő sem engedne el ilyen nagyságrendű kötelezettségeket ellentételezés nélkül. Ezenkívül az intézkedés felmenti a BDZ Holdingot az adósságtörlesztési kötelezettségei alól, az így felszabaduló pénzeszközöket pedig a BDZ Holding és leányvállalatai tevékenységeik fejlesztésére és pénzügyi mutatóik javítására fordíthatják. |
| --- | --- |

(75)

Ebben az esetben Bulgária 223,45 millió BGN (114,25 millió EUR) összegben enged majd el a BDZ Holding vasúti tevékenységeihez közvetlenül kapcsolódó adósságokat. Egyik észszerű piacgazdasági szereplő sem engedne el ilyen nagyságrendű kötelezettségeket ellentételezés nélkül. Ezenkívül az intézkedés felmenti a BDZ Holdingot az adósságtörlesztési kötelezettségei alól, az így felszabaduló pénzeszközöket pedig a BDZ Holding és leányvállalatai tevékenységeik fejlesztésére és pénzügyi mutatóik javítására fordíthatják.

| (76) | Ennélfogva megállapítható, hogy Bulgária a BDZ Holding kötelezettségeinek elengedésére irányuló döntésével olyan gazdasági előnyhöz juttatja a BDZ Holdingot, a BDZ Passengert és a BDZ Cargót amelyhez szokásos piaci feltételek mellett nem jutottak volna hozzá. |
| --- | --- |

(76)

Ennélfogva megállapítható, hogy Bulgária a BDZ Holding kötelezettségeinek elengedésére irányuló döntésével olyan gazdasági előnyhöz juttatja a BDZ Holdingot, a BDZ Passengert és a BDZ Cargót amelyhez szokásos piaci feltételek mellett nem jutottak volna hozzá.

6.1.1.4.   
  Szelektivitás

Szelektivitás

| (77) | Az állami intézkedések akkor tartoznak a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, ha „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését” előnyben részesítik. Ennek alapján az állami támogatás fogalma csak a vállalkozásokat előnyben részesítő olyan intézkedésekre terjed ki, amelyek szelektíven juttatják előnyhöz e vállalkozásokat. Az adósságelengedés csak a BDZ Holding és leányvállalatai számára előnyös, ezért a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában szelektív. |
| --- | --- |

(77)

Az állami intézkedések akkor tartoznak a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, ha „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését” előnyben részesítik. Ennek alapján az állami támogatás fogalma csak a vállalkozásokat előnyben részesítő olyan intézkedésekre terjed ki, amelyek szelektíven juttatják előnyhöz e vállalkozásokat. Az adósságelengedés csak a BDZ Holding és leányvállalatai számára előnyös, ezért a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában szelektív.

bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését

Következtetés

Következtetés

| (78) | Megállapítást nyert, hogy a tervezett adósságelengedés szelektív előnyhöz juttatná a BDZ Holdingot és leányvállalatait, a BDZ Passengert és a BDZ Cargót. |
| --- | --- |

(78)

Megállapítást nyert, hogy a tervezett adósságelengedés szelektív előnyhöz juttatná a BDZ Holdingot és leányvállalatait, a BDZ Passengert és a BDZ Cargót.

6.1.1.5.   
  A verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

A verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

A verseny torzulása

A verseny torzulása

| (79) | Feltételezhető, hogy a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint értelmében torzul a verseny, amikor az állam pénzügyi előnyt biztosít egy olyan liberalizált ágazat valamely vállalkozásának, ahol verseny zajlik vagy verseny alakulhatna ki (22). |
| --- | --- |

(79)

Feltételezhető, hogy a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint értelmében torzul a verseny, amikor az állam pénzügyi előnyt biztosít egy olyan liberalizált ágazat valamely vállalkozásának, ahol verseny zajlik vagy verseny alakulhatna ki (22).

22

| (80) | Ezzel összefüggésben Bulgária 2002-ben megnyitotta a vasúti áruszállítási piacot más belföldi gazdasági szereplők előtt. Az uniós vasúti áruszállítási piacot kezdetben az első vasúti intézkedéscsomag nyitotta meg a verseny előtt 2003. március 15-én, a transzeurópai vasúti árufuvarozási hálózatban (23). A második vasúti csomag 2006. január 1-jével minden nemzetközi áruszállítást, 2007. január 1-jétől pedig a belföldi vasúti áruszállítást liberalizálta (24). Ugyanakkor ezt az időpontot megelőzően több tagállam is egyoldalúan liberalizálta belföldi piacát. |
| --- | --- |

(80)

Ezzel összefüggésben Bulgária 2002-ben megnyitotta a vasúti áruszállítási piacot más belföldi gazdasági szereplők előtt. Az uniós vasúti áruszállítási piacot kezdetben az első vasúti intézkedéscsomag nyitotta meg a verseny előtt 2003. március 15-én, a transzeurópai vasúti árufuvarozási hálózatban (23). A második vasúti csomag 2006. január 1-jével minden nemzetközi áruszállítást, 2007. január 1-jétől pedig a belföldi vasúti áruszállítást liberalizálta (24). Ugyanakkor ezt az időpontot megelőzően több tagállam is egyoldalúan liberalizálta belföldi piacát.

23

24

| (81) | A BDZ Cargo piaci részesedése a bolgár vasúti áruszállítási piacon 2016-ban 43 % volt. A (15) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a BDZ Cargo közvetlen versenyben áll a piacon más vasúti áruszállítókkal. |
| --- | --- |

(81)

A BDZ Cargo piaci részesedése a bolgár vasúti áruszállítási piacon 2016-ban 43 % volt. A (15) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a BDZ Cargo közvetlen versenyben áll a piacon más vasúti áruszállítókkal.

| (82) | A személyszállítás terén a harmadik vasúti csomag 2010. január 1-jével megnyitotta a nemzetközi személyszállítási piacot a verseny előtt (25). Ez csak a nemzetközi szolgáltatásokat érinti, ugyanakkor kiterjed a kedvezményezettek ilyen vonalakon folytatott tevékenységeire is. Mindenesetre, ahogy azt a Bíróság az Altmark Trans ügyben én hozott ítéletében megállapította, az a tény, hogy a szállítótársaság csak egy tagállamban tevékenykedik, nem zárja ki annak a lehetőségét, hogy a támogatás torzítsa az Unión belüli kereskedelmet (26). E tekintetben megjegyzendő, hogy 1995 óta több tagállam egyoldalúan megnyitotta vasúti személyszállítási piacát, és az egyik tagállamban vasúti szállító társaságnak biztosított előny csökkentheti annak az esélyét, hogy másik tagállamból származó versenytárs jelenjen meg az adott földrajzi piacon. |
| --- | --- |

(82)

A személyszállítás terén a harmadik vasúti csomag 2010. január 1-jével megnyitotta a nemzetközi személyszállítási piacot a verseny előtt (25). Ez csak a nemzetközi szolgáltatásokat érinti, ugyanakkor kiterjed a kedvezményezettek ilyen vonalakon folytatott tevékenységeire is. Mindenesetre, ahogy azt a Bíróság az Altmark Trans ügyben én hozott ítéletében megállapította, az a tény, hogy a szállítótársaság csak egy tagállamban tevékenykedik, nem zárja ki annak a lehetőségét, hogy a támogatás torzítsa az Unión belüli kereskedelmet (26). E tekintetben megjegyzendő, hogy 1995 óta több tagállam egyoldalúan megnyitotta vasúti személyszállítási piacát, és az egyik tagállamban vasúti szállító társaságnak biztosított előny csökkentheti annak az esélyét, hogy másik tagállamból származó versenytárs jelenjen meg az adott földrajzi piacon.

25

Altmark Trans

26

| (83) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy az intézkedés torzítja a belső piacon folyó versenyt, vagy azzal fenyeget. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy az intézkedés torzítja a belső piacon folyó versenyt, vagy azzal fenyeget.

A tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

A tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

| (84) | Ha egy tagállam által nyújtott támogatás egy vállalkozás pozícióját az Unión belüli kereskedelemben részt vevő versenytársaival szemben erősíti, akkor azok versenyképességét a támogatás által korlátozottnak kell tekinteni (27). Elegendő, ha a támogatás kedvezményezettje a verseny számára nyitott piacon más vállalkozásokkal verseng (28). |
| --- | --- |

(84)

Ha egy tagállam által nyújtott támogatás egy vállalkozás pozícióját az Unión belüli kereskedelemben részt vevő versenytársaival szemben erősíti, akkor azok versenyképességét a támogatás által korlátozottnak kell tekinteni (27). Elegendő, ha a támogatás kedvezményezettje a verseny számára nyitott piacon más vállalkozásokkal verseng (28).

27

28

| (85) | Ebben az esetben a kedvezményezett más, szállítási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokkal versengve nyújt szolgáltatásokat a belföldi piacon, és e szolgáltatások egy része több tagállamot is érint. Ezért a tervezett adósságelengedéssel a BDZ Holdingnak és leányvállalatainak juttatott szelektív gazdasági előny erősíti e társaság gazdasági helyzetét azzal, hogy megszünteti a vasúti szolgáltató 2007 előtt keletkezett adósságait. Következésképpen a BDZ Holding és leányvállalatai anélkül nyújthatnának vasúti szállítási szolgáltatásokat a belföldi piacon, hogy viselniük kellene beruházásaik és működésük költségeit. |
| --- | --- |

(85)

Ebben az esetben a kedvezményezett más, szállítási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokkal versengve nyújt szolgáltatásokat a belföldi piacon, és e szolgáltatások egy része több tagállamot is érint. Ezért a tervezett adósságelengedéssel a BDZ Holdingnak és leányvállalatainak juttatott szelektív gazdasági előny erősíti e társaság gazdasági helyzetét azzal, hogy megszünteti a vasúti szolgáltató 2007 előtt keletkezett adósságait. Következésképpen a BDZ Holding és leányvállalatai anélkül nyújthatnának vasúti szállítási szolgáltatásokat a belföldi piacon, hogy viselniük kellene beruházásaik és működésük költségeit.

| (86) | Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a tervezett adósságelengedés befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(86)

Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a tervezett adósságelengedés befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet.

6.1.1.6.   
  Következtetés

Következtetés

| (87) | Az előzőek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Bulgária által tervezett adósságelengedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(87)

Az előzőek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Bulgária által tervezett adósságelengedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

6.1.2.   A TÁMOGATÁSOK JOGSZERŰSÉGE

| (88) | A Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése alapján a tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot azokról a projektjeikről, amelyek támogatásokat nyújtanak vagy módosítanak, és e projekteket csak a végleges határozatot követően valósíthatják meg. |
| --- | --- |

(88)

A Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése alapján a tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot azokról a projektjeikről, amelyek támogatásokat nyújtanak vagy módosítanak, és e projekteket csak a végleges határozatot követően valósíthatják meg.

| (89) | mivel a BDZ Holding és leányvállalatai javára tervezett adósságelengedést még nem hajtották végre, a Bizottság úgy véli, hogy Bulgária eleget tett a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdéséből eredő kötelezettségeknek (29). |
| --- | --- |

(89)

mivel a BDZ Holding és leányvállalatai javára tervezett adósságelengedést még nem hajtották végre, a Bizottság úgy véli, hogy Bulgária eleget tett a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdéséből eredő kötelezettségeknek (29).

29

6.1.3.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

| (90) | mivel az adósságelengedés a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül, a Bizottságnak értékelnie kell, hogy ez a támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e. |
| --- | --- |

(90)

mivel az adósságelengedés a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül, a Bizottságnak értékelnie kell, hogy ez a támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e.

| (91) | Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése bizonyos kivételeket állapít meg az (1) bekezdésben megfogalmazott azon általános szabály alól, hogy az állami támogatás a belső piaccal nem összeegyeztethető. A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja a következőképpen rendelkezik: a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.” |
| --- | --- |

(91)

Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése bizonyos kivételeket állapít meg az (1) bekezdésben megfogalmazott azon általános szabály alól, hogy az állami támogatás a belső piaccal nem összeegyeztethető. A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja a következőképpen rendelkezik: a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.”

az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben

| (92) | Ebben az összefüggésben a vasúti iránymutatás 4. szakasza meghatározza a keretet annak értékeléséhez, hogy a Bizottságnak a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell-e a nyilvánítania a vasúttársaságoknak adósságelengedés formájában nyújtott támogatást. |
| --- | --- |

(92)

Ebben az összefüggésben a vasúti iránymutatás 4. szakasza meghatározza a keretet annak értékeléséhez, hogy a Bizottságnak a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell-e a nyilvánítania a vasúttársaságoknak adósságelengedés formájában nyújtott támogatást.

| (93) | A Bizottság egyetért Bulgáriával abban, hogy az adósságelengedés összeegyeztethetőségének értékelésére a vasúti iránymutatás 4. szakasza vonatkozik. Valóban, a vasúti iránymutatás 54. pontja értelében „[a] 91/440/EGK tanácsi irányelv (30)
  9. cikkének fényében a Bizottság ezen túlmenően úgy ítéli meg, hogy bizonyos feltételek teljesülése esetén az [állami] támogatásokat a pénzügyi szerkezetátalakítás hiányában engedélyezni lehet abban az esetben, ha az adósság elengedése korábbi, az ágazat verseny előtti megnyitására vonatkozó feltételeket meghatározó 2001/12/EK irányelv hatálybalépése előtt keletkezett adósságokat érint.” A vasúti iránymutatás 56. pontja szerint az Unióhoz a 2001/12/EK irányelv hatálybalépése után csatlakozott tagállamok esetében a csatlakozás időpontját kell figyelembe venni az irányelv tagállamra való alkalmazhatóságának kezdeteként. Következésképpen 2007. január 1. az az időpont, amelyet figyelembe kell venni annak meghatározása céljából, hogy a vasúti iránymutatással összhangban mely, uniós csatlakozás előtti adósságok engedhetők el. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság egyetért Bulgáriával abban, hogy az adósságelengedés összeegyeztethetőségének értékelésére a vasúti iránymutatás 4. szakasza vonatkozik. Valóban, a vasúti iránymutatás 54. pontja értelében „[a] 91/440/EGK tanácsi irányelv (30)
  9. cikkének fényében a Bizottság ezen túlmenően úgy ítéli meg, hogy bizonyos feltételek teljesülése esetén az [állami] támogatásokat a pénzügyi szerkezetátalakítás hiányában engedélyezni lehet abban az esetben, ha az adósság elengedése korábbi, az ágazat verseny előtti megnyitására vonatkozó feltételeket meghatározó 2001/12/EK irányelv hatálybalépése előtt keletkezett adósságokat érint.” A vasúti iránymutatás 56. pontja szerint az Unióhoz a 2001/12/EK irányelv hatálybalépése után csatlakozott tagállamok esetében a csatlakozás időpontját kell figyelembe venni az irányelv tagállamra való alkalmazhatóságának kezdeteként. Következésképpen 2007. január 1. az az időpont, amelyet figyelembe kell venni annak meghatározása céljából, hogy a vasúti iránymutatással összhangban mely, uniós csatlakozás előtti adósságok engedhetők el.

[a] 91/440/EGK tanácsi irányelv

30

9. cikkének fényében a Bizottság ezen túlmenően úgy ítéli meg, hogy bizonyos feltételek teljesülése esetén az [állami] támogatásokat a pénzügyi szerkezetátalakítás hiányában engedélyezni lehet abban az esetben, ha az adósság elengedése korábbi, az ágazat verseny előtti megnyitására vonatkozó feltételeket meghatározó 2001/12/EK irányelv hatálybalépése előtt keletkezett adósságokat érint

| (94) | Bulgária állítása szerint a tervezett adósságelengedés megfelel a vasúti iránymutatásban rögzített valamennyi összeegyeztethetőségi feltételnek. Ennélfogva a Bizottságnak értékelnie ezt az állítást. A vasúti iránymutatás 55–61. pontja értelmében a Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett adósságok elengedése formájában nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint valóban összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal az alábbi öt feltétel együttes teljesülése esetén:






  a) | Először is a támogatásnak egyértelműen és egyedileg meghatározott adósságokat kell ellentételeznie, amelyek 2001. március 15-ét, azaz a 2001/12/EK irányelv hatálybalépését megelőzően keletkeztek. A támogatás semmilyen esetben sem haladhatja meg ezen adósságok összegét. Az Unióhoz 2001. március 15-e után csatlakozott tagállamok esetében a Közösséghez való csatlakozás időpontját kell figyelembe venni. Ugyanis a 91/440/EGK irányelv 9. cikkének logikája szerint, amelyet a későbbi irányelvek is követnek, olyan időpontban keletkezett adósság elengedéséről van szó, amikor a piac közösségi szinten történő megnyitásáról még nem született döntés. |
| --- | --- | --- |

(94)

Bulgária állítása szerint a tervezett adósságelengedés megfelel a vasúti iránymutatásban rögzített valamennyi összeegyeztethetőségi feltételnek. Ennélfogva a Bizottságnak értékelnie ezt az állítást. A vasúti iránymutatás 55–61. pontja értelmében a Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett adósságok elengedése formájában nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint valóban összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal az alábbi öt feltétel együttes teljesülése esetén:

a)

Először is a támogatásnak egyértelműen és egyedileg meghatározott adósságokat kell ellentételeznie, amelyek 2001. március 15-ét, azaz a 2001/12/EK irányelv hatálybalépését megelőzően keletkeztek. A támogatás semmilyen esetben sem haladhatja meg ezen adósságok összegét. Az Unióhoz 2001. március 15-e után csatlakozott tagállamok esetében a Közösséghez való csatlakozás időpontját kell figyelembe venni. Ugyanis a 91/440/EGK irányelv 9. cikkének logikája szerint, amelyet a későbbi irányelvek is követnek, olyan időpontban keletkezett adósság elengedéséről van szó, amikor a piac közösségi szinten történő megnyitásáról még nem született döntés.

| b) | Másodszor, az érintett adósságoknak közvetlenül a vasúti szállítási tevékenységhez vagy az infrastruktúraüzemeltetési, -kiépítési vagy -használati tevékenységekhez kell kapcsolódniuk. [...] |
| --- | --- |

b)

Másodszor, az érintett adósságoknak közvetlenül a vasúti szállítási tevékenységhez vagy az infrastruktúraüzemeltetési, -kiépítési vagy -használati tevékenységekhez kell kapcsolódniuk. [...]

| c) | Harmadszor, az adósságok elengedésének olyan magas szintű eladósodottsággal bíró vállalkozások javát kell szolgálnia, amely meggátolja eredményes pénzügyi igazgatásukat. A támogatásnak szükségesnek kell lennie e helyzet orvoslásához annyiban, hogy a piaci verseny várható alakulása nem tenné lehetővé a vállalkozás pénzügyi helyzetének rendezését belátható időn belül. [...] |
| --- | --- |

c)

Harmadszor, az adósságok elengedésének olyan magas szintű eladósodottsággal bíró vállalkozások javát kell szolgálnia, amely meggátolja eredményes pénzügyi igazgatásukat. A támogatásnak szükségesnek kell lennie e helyzet orvoslásához annyiban, hogy a piaci verseny várható alakulása nem tenné lehetővé a vállalkozás pénzügyi helyzetének rendezését belátható időn belül. [...]

| d) | Negyedszer, a támogatás nem haladhatja meg az e cél eléréséhez szükséges mértéket. [...] |
| --- | --- |

d)

Negyedszer, a támogatás nem haladhatja meg az e cél eléréséhez szükséges mértéket. [...]

| e) | Ötödször, az adósságok elengedése nem juttathatja olyan versenyelőnyhöz a vállalkozást, amely meggátolja a hatékony verseny kialakulását a piacon, és nem járhat például azzal a hatással, hogy az e piacokon kívüli vállalkozásokat vagy az új piaci szereplőket egyes nemzeti vagy regionális piacokon visszatartsa a piacra lépéstől. |
| --- | --- |

e)

Ötödször, az adósságok elengedése nem juttathatja olyan versenyelőnyhöz a vállalkozást, amely meggátolja a hatékony verseny kialakulását a piacon, és nem járhat például azzal a hatással, hogy az e piacokon kívüli vállalkozásokat vagy az új piaci szereplőket egyes nemzeti vagy regionális piacokon visszatartsa a piacra lépéstől.

a)   A támogatásnak a Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett, egyértelműen és egyedileg meghatározott adósságok ellentételezésére kell szolgálnia.

A támogatásnak a Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett, egyértelműen és egyedileg meghatározott adósságok ellentételezésére kell szolgálnia.

| (95) | A vasúti iránymutatás előírja, hogy az elengedni kívánt adósságokat egyértelműen és egyedileg meg kell határozni, és Bulgária esetében követelmény még, hogy az adósságoknak az ország uniós csatlakozása előtt kellett keletkezniük. A vasúti iránymutatásból következik, hogy összesített vagy meghatározatlan adósság nem ellentételezhető. Az ellentételezés nem megengedett például akkor, ha általános adósságtételeket (például „adósság az összes beszállító felé”) terveznek elengedni. Az ellentételezés abban az esetben sem megengedett, ha egyetlen hitelező felé fennálló, összesített adósságtételeket (például különféle elemekből, például folyószámlahitelekből, kezességvállalásokból vagy hosszú lejáratú kölcsönökből eredő, „bizonyos bank felé fennálló összes kötelezettség”) terveznek elengedni. |
| --- | --- |

(95)

A vasúti iránymutatás előírja, hogy az elengedni kívánt adósságokat egyértelműen és egyedileg meg kell határozni, és Bulgária esetében követelmény még, hogy az adósságoknak az ország uniós csatlakozása előtt kellett keletkezniük. A vasúti iránymutatásból következik, hogy összesített vagy meghatározatlan adósság nem ellentételezhető. Az ellentételezés nem megengedett például akkor, ha általános adósságtételeket (például „adósság az összes beszállító felé”) terveznek elengedni. Az ellentételezés abban az esetben sem megengedett, ha egyetlen hitelező felé fennálló, összesített adósságtételeket (például különféle elemekből, például folyószámlahitelekből, kezességvállalásokból vagy hosszú lejáratú kölcsönökből eredő, „bizonyos bank felé fennálló összes kötelezettség”) terveznek elengedni.

| (96) | Bulgária 223,45 millió BGN (114,25 millió EUR) összeget tervez elengedni a BDZ Holding adósságaiból. A (35) preambulumbekezdésben és a 2. táblázatban foglaltak szerint az elengedni kívánt 223,45 millió BGN Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett és a csatlakozás időpontjában fennálló pénzügyi kötelezettségekből, valamint azt követően, a Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett adósság helyettesítésével vagy refinanszírozásával a BDZ Holdingnál keletkezett adósságokból tevődik össze, ahogy azt a BDZ Holding 2006. évi összevont pénzügyi beszámolója, illetve az érintett adósságok törlesztésével kapcsolatos információk is alátámasztják. Mindegyik elengedni tervezett adósság egyedileg meghatározható úgy, hogy hitelszerződésekből (pénzügyi hitelezők: KfW IPEX Bank, EBRD, IBRD) vagy meghatározott pályahálózat-működtetési (Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság) vagy villamosenergia-szolgáltatókkal (NEC AD) meglévő rendes szerződéses jogviszonyból származik. |
| --- | --- |

(96)

Bulgária 223,45 millió BGN (114,25 millió EUR) összeget tervez elengedni a BDZ Holding adósságaiból. A (35) preambulumbekezdésben és a 2. táblázatban foglaltak szerint az elengedni kívánt 223,45 millió BGN Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett és a csatlakozás időpontjában fennálló pénzügyi kötelezettségekből, valamint azt követően, a Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett adósság helyettesítésével vagy refinanszírozásával a BDZ Holdingnál keletkezett adósságokból tevődik össze, ahogy azt a BDZ Holding 2006. évi összevont pénzügyi beszámolója, illetve az érintett adósságok törlesztésével kapcsolatos információk is alátámasztják. Mindegyik elengedni tervezett adósság egyedileg meghatározható úgy, hogy hitelszerződésekből (pénzügyi hitelezők: KfW IPEX Bank, EBRD, IBRD) vagy meghatározott pályahálózat-működtetési (Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság) vagy villamosenergia-szolgáltatókkal (NEC AD) meglévő rendes szerződéses jogviszonyból származik.

| (97) | Ugyanez vonatkozik a BDZ Holding azon egyedileg meghatározott adósságtörlesztési kötelezettségeire, amelyek a 2007. november 19-i, BG2100032072 ISIN azonosító számú kötvénykibocsátás keretében kötvényt vásárló kötvénytulajdonosok és a Pénzügyminisztérium felé állnak fenn, amikor ez utóbbi a BDZ Holding hitelezőjévé vált (lásd a (35) és (36) preambulumbekezdést, valamint a 2. táblázatot). Az adósságok mindkét esetben kellően egyediek, az így szerzett bevételt pedig olyan, jól körülhatárolt, csatlakozás előtti adósság refinanszírozására használták fel, amelyet a BDZ Holding nem tudott saját forrásaiból törleszteni és rendezni. Következésképpen a jelenleg kint lévő összegek gazdasági szempontból mindössze a korábbról megmaradt adósság átvitelének tekinthetők. |
| --- | --- |

(97)

Ugyanez vonatkozik a BDZ Holding azon egyedileg meghatározott adósságtörlesztési kötelezettségeire, amelyek a 2007. november 19-i, BG2100032072 ISIN azonosító számú kötvénykibocsátás keretében kötvényt vásárló kötvénytulajdonosok és a Pénzügyminisztérium felé állnak fenn, amikor ez utóbbi a BDZ Holding hitelezőjévé vált (lásd a (35) és (36) preambulumbekezdést, valamint a 2. táblázatot). Az adósságok mindkét esetben kellően egyediek, az így szerzett bevételt pedig olyan, jól körülhatárolt, csatlakozás előtti adósság refinanszírozására használták fel, amelyet a BDZ Holding nem tudott saját forrásaiból törleszteni és rendezni. Következésképpen a jelenleg kint lévő összegek gazdasági szempontból mindössze a korábbról megmaradt adósság átvitelének tekinthetők.

| (98) | Végül pedig arra tekintettel, hogy az elengedni tervezett 223,45 millió BGN összegű adósság Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett, egyértelműen és egyedileg meghatározott adósságokból származik, nem szükséges állást foglalni azzal kapcsolatosan, hogy a Bulgária által szintén csatlakozás előtti adósságként megjelölt, a 806,7 millió BGN és a 223,45 millió BGN közötti különbözetet kitevő többi adósság (lásd 1. táblázat, valamint a (35) és a (20) preambulumbekezdés) – többek között a BDZ Holding tartalékai és kereskedelmi kötelezettségei – is jogszerűen elengedhetők-e a vasúti iránymutatás alapján. A különbözetet kitevő adósságállományra nem terjed ki e határozat hatálya alá. |
| --- | --- |

(98)

Végül pedig arra tekintettel, hogy az elengedni tervezett 223,45 millió BGN összegű adósság Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett, egyértelműen és egyedileg meghatározott adósságokból származik, nem szükséges állást foglalni azzal kapcsolatosan, hogy a Bulgária által szintén csatlakozás előtti adósságként megjelölt, a 806,7 millió BGN és a 223,45 millió BGN közötti különbözetet kitevő többi adósság (lásd 1. táblázat, valamint a (35) és a (20) preambulumbekezdés) – többek között a BDZ Holding tartalékai és kereskedelmi kötelezettségei – is jogszerűen elengedhetők-e a vasúti iránymutatás alapján. A különbözetet kitevő adósságállományra nem terjed ki e határozat hatálya alá.

| (99) | Ezért megállapítást nyert, hogy a szóban forgó intézkedés a Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett, egyértelműen és egyedileg meghatározott, 223,45 millió BGN összegű adósság elengedésére irányul. |
| --- | --- |

(99)

Ezért megállapítást nyert, hogy a szóban forgó intézkedés a Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett, egyértelműen és egyedileg meghatározott, 223,45 millió BGN összegű adósság elengedésére irányul.

b)   Az érintett adósságoknak közvetlenül a vasúti szállítási tevékenységhez vagy az infrastruktúraüzemeltetési, -kiépítési vagy -használati tevékenységekhez kell kapcsolódniuk.

Az érintett adósságoknak közvetlenül a vasúti szállítási tevékenységhez vagy az infrastruktúraüzemeltetési, -kiépítési vagy -használati tevékenységekhez kell kapcsolódniuk.

| (100) | Bulgária közölte, hogy a BDZ Holdingnál keletkezett összes adósság közvetlenül kapcsolódik a vasúti személy- és áruszállítási tevékenységhez (lásd a (39) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(100)

Bulgária közölte, hogy a BDZ Holdingnál keletkezett összes adósság közvetlenül kapcsolódik a vasúti személy- és áruszállítási tevékenységhez (lásd a (39) preambulumbekezdést).

| (101) | A Bizottság megjegyezte, hogy az elengedni kívánt adósságok valóban vasúti járművek megújításának és javításának, például dízel és villamos motorvonatok beszerzésének, illetve a társaság tulajdonában lévő teherkocsik korszerűsítésének finanszírozásával összefüggésben merültek fel. Ezzel szemben bizonyos adósságokat, például a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló kötelezettségeket, a BDZ Holding szolgáltatásainak finanszírozására használtak fel. Ezek a szolgáltatások jelentik a BDZ Holding és leányvállalatai fő tevékenységét, és közvetlenül kapcsolódnak a vasúti szállítási tevékenységhez. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság megjegyezte, hogy az elengedni kívánt adósságok valóban vasúti járművek megújításának és javításának, például dízel és villamos motorvonatok beszerzésének, illetve a társaság tulajdonában lévő teherkocsik korszerűsítésének finanszírozásával összefüggésben merültek fel. Ezzel szemben bizonyos adósságokat, például a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló kötelezettségeket, a BDZ Holding szolgáltatásainak finanszírozására használtak fel. Ezek a szolgáltatások jelentik a BDZ Holding és leányvállalatai fő tevékenységét, és közvetlenül kapcsolódnak a vasúti szállítási tevékenységhez.

| (102) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy az érintett adósságok közvetlenül kapcsolódnak a vasúti szállítási tevékenységhez. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy az érintett adósságok közvetlenül kapcsolódnak a vasúti szállítási tevékenységhez.

c)   Az adósságok elengedésének olyan magas szintű eladósodottsággal bíró vállalkozások javát kell szolgálnia, amely meggátolja eredményes pénzügyi igazgatásukat. A támogatásnak szükségesnek kell lennie e helyzet orvoslásához annyiban, hogy a piaci verseny várható alakulása nem tenné lehetővé a vállalkozás pénzügyi helyzetének rendezését belátható időn belül.

Az adósságok elengedésének olyan magas szintű eladósodottsággal bíró vállalkozások javát kell szolgálnia, amely meggátolja eredményes pénzügyi igazgatásukat. A támogatásnak szükségesnek kell lennie e helyzet orvoslásához annyiban, hogy a piaci verseny várható alakulása nem tenné lehetővé a vállalkozás pénzügyi helyzetének rendezését belátható időn belül.

A BDZ Holding hatékony és eredményes pénzgazdálkodást gátló, túlzott eladósodottsága

A BDZ Holding hatékony és eredményes pénzgazdálkodást gátló, túlzott eladósodottsága

| (103) | Bulgária előadta, hogy a vonatkozó bolgár jogszabályok értelmében a BDZ Holding fizetésképtelen és túlzott mértékben eladósodott volt, és emiatt megfelelt minden olyan, a bolgár jogszabályokban rögzített feltételnek, amely alapján fizetésképtelenségi eljárást lehetett indítani ellene. Ez a tény hitelt érdemlően jelzi az eladósodottságot. Bulgária ezenfelül előadta, hogy a társaság eladósodottsága miatt nem tudta teljesíteni pénzügyi kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(103)

Bulgária előadta, hogy a vonatkozó bolgár jogszabályok értelmében a BDZ Holding fizetésképtelen és túlzott mértékben eladósodott volt, és emiatt megfelelt minden olyan, a bolgár jogszabályokban rögzített feltételnek, amely alapján fizetésképtelenségi eljárást lehetett indítani ellene. Ez a tény hitelt érdemlően jelzi az eladósodottságot. Bulgária ezenfelül előadta, hogy a társaság eladósodottsága miatt nem tudta teljesíteni pénzügyi kötelezettségeit.

| (104) | A BDZ Holding teljes adósságállománya 2006. december 31-én 806,7 millió BGN volt, és össztőkéjének (saját tőke és adósságok) 78 %-át tette ki, következésképpen adósságának és saját tőkéjének aránya négy volt. A BDZ Holding pénzügyi helyzete 2007 óta jelentősen romlott. A BDZ Holding adósságának és saját tőkéjének aránya 2011-től 7,5 fölé emelkedett (9), 2012-ben elérte a 14-et, 2013-ban pedig a 15-öt, 2014-ben viszont -209, 2015 októberében pedig -33 volt (31). Ezenkívül a BDZ Holding 499,1 millió BGN (255 millió EUR) összértékű fennálló kötelezettségei 2015 októberében az eszközök könyv szerinti értékének (582,4 millió BGN [298 millió EUR]) a 86 %-át tették ki. |
| --- | --- |

(104)

A BDZ Holding teljes adósságállománya 2006. december 31-én 806,7 millió BGN volt, és össztőkéjének (saját tőke és adósságok) 78 %-át tette ki, következésképpen adósságának és saját tőkéjének aránya négy volt. A BDZ Holding pénzügyi helyzete 2007 óta jelentősen romlott. A BDZ Holding adósságának és saját tőkéjének aránya 2011-től 7,5 fölé emelkedett (9), 2012-ben elérte a 14-et, 2013-ban pedig a 15-öt, 2014-ben viszont -209, 2015 októberében pedig -33 volt (31). Ezenkívül a BDZ Holding 499,1 millió BGN (255 millió EUR) összértékű fennálló kötelezettségei 2015 októberében az eszközök könyv szerinti értékének (582,4 millió BGN [298 millió EUR]) a 86 %-át tették ki.

31

| (105) | A Bizottság továbbá megjegyezte, hogy a BDZ Holding 2007. január 1. és 2016. szeptember 28. között ugyan 724 millió BGN-t (370 millió EUR-t) visszafizetett fennálló adósságaiból, mégsem tudott teljes egészében eleget tenni pénzügyi kötelezettségeinek. A társaság nemzetközi hitelezők felé fennálló lejárt kötelezettségei miatt a londoni High Court of Justice 2015. július 20-án 66,7 millió EUR (130,4 millió BGN) és évi 8 %-os késedelmi kamat fizetésére utasította a BDZ-t (32). |
| --- | --- |

(105)

A Bizottság továbbá megjegyezte, hogy a BDZ Holding 2007. január 1. és 2016. szeptember 28. között ugyan 724 millió BGN-t (370 millió EUR-t) visszafizetett fennálló adósságaiból, mégsem tudott teljes egészében eleget tenni pénzügyi kötelezettségeinek. A társaság nemzetközi hitelezők felé fennálló lejárt kötelezettségei miatt a londoni High Court of Justice 2015. július 20-án 66,7 millió EUR (130,4 millió BGN) és évi 8 %-os késedelmi kamat fizetésére utasította a BDZ-t (32).

32

| (106) | Ezenkívül a BDZ Holding túlzott mértékű eladósodottságra tekintettel a társaság az adósságelengedés elmaradása esetén súlyos nehézségbe ütközne kötelezettségei teljesítését illetően, végeredményben pedig akár felszámolásra is kerülhet. |
| --- | --- |

(106)

Ezenkívül a BDZ Holding túlzott mértékű eladósodottságra tekintettel a társaság az adósságelengedés elmaradása esetén súlyos nehézségbe ütközne kötelezettségei teljesítését illetően, végeredményben pedig akár felszámolásra is kerülhet.

| (107) | A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a BDZ Holding túlzott mértékben eladósodott, amely meggátolja hatékony és eredményes pénzgazdálkodását. |
| --- | --- |

(107)

A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a BDZ Holding túlzott mértékben eladósodott, amely meggátolja hatékony és eredményes pénzgazdálkodását.

A támogatás szükségessége

A támogatás szükségessége

| (108) | Ezenkívül a támogatásnak szükségesnek kell lennie a túlzott eladósodottság orvoslásához annyiban, hogy a piaci verseny várható alakulása nem tenné lehetővé a BDZ Holding és leányvállalati pénzügyi helyzetének rendezését észszerű időn belül. |
| --- | --- |

(108)

Ezenkívül a támogatásnak szükségesnek kell lennie a túlzott eladósodottság orvoslásához annyiban, hogy a piaci verseny várható alakulása nem tenné lehetővé a BDZ Holding és leányvállalati pénzügyi helyzetének rendezését észszerű időn belül.

| (109) | Eladósodottsága miatt a BDZ Holding nem tudott eleget tenni az összes pénzügyi kötelezettségének, és jelentős elmaradása volt a vasúti járműveinek korszerűsítésével kapcsolatos beruházásokat illetően. A vasúti járművek korszerűsítésével és karbantartásával kapcsolatos beruházások terén fennálló elmaradása miatt a társaság járműállománya túlkoros és részben elavult volt. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a BDZ Passenger személykocsi-állományának 82 %-a 20 évnél, mozdonyainak 74 %-a pedig 25 évnél öregebb. 2015-ben a BDZ Cargo mozdonyainak mintegy 50 %-a javítás alatt állt vagy üzemképtelen volt. A BDZ Cargo teherkocsi-állományának nagyjából 51 %-a hasonlóképpen üzemképtelen volt és javításra szorult 2015-ben. |
| --- | --- |

(109)

Eladósodottsága miatt a BDZ Holding nem tudott eleget tenni az összes pénzügyi kötelezettségének, és jelentős elmaradása volt a vasúti járműveinek korszerűsítésével kapcsolatos beruházásokat illetően. A vasúti járművek korszerűsítésével és karbantartásával kapcsolatos beruházások terén fennálló elmaradása miatt a társaság járműállománya túlkoros és részben elavult volt. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a BDZ Passenger személykocsi-állományának 82 %-a 20 évnél, mozdonyainak 74 %-a pedig 25 évnél öregebb. 2015-ben a BDZ Cargo mozdonyainak mintegy 50 %-a javítás alatt állt vagy üzemképtelen volt. A BDZ Cargo teherkocsi-állományának nagyjából 51 %-a hasonlóképpen üzemképtelen volt és javításra szorult 2015-ben.

| (110) | A BDZ Holding a támogatás nélkül nem tudná sem a Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett, még fennálló adósságait visszafizetni, sem vasúti járműveinek korszerűsítésébe saját forrásaiból beruházni. |
| --- | --- |

(110)

A BDZ Holding a támogatás nélkül nem tudná sem a Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett, még fennálló adósságait visszafizetni, sem vasúti járműveinek korszerűsítésébe saját forrásaiból beruházni.

| (111) | Szemléltetésképpen, a társaság 2016. évi elszámolt nyeresége (336,2 millió BGN) figyelembevételével, minden egyéb körülmény változatlansága esetén átlagosan 66 %-os egyszeri ár-, illetve díjemelést kellene végrehajtani, hogy a társaság rövid távon kitermelje azt a 223,45 millió BGN működési bevételt, amely az elengedni tervezett adósság visszafizetéséhez szükséges. A BDZ Holding leányvállalatai eközben viszont kizárólag olyan földrajzi területen tevékenykednek, amely a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint teljes mértékben jogosult regionális támogatásra. A jelentős díjemelés ilyen földrajzi területeken súlyosabb társadalmi hatásokkal járhat, mint az Európai Unió gazdagabb térségeiben. Következésképpen a BDZ Holding bevételének növelését és adósságállományának szükséges mértékű csökkentését célzó, feltételezett díjemelés aránytalanul nagy társadalmi hatást gyakorolna a vasúti személyszállítást igénybe vevő bolgár utasokra vagy a BDZ áruszállítási szolgáltatásait igénybe vevő társaságokra, ha a közszolgáltatási kötelezettség tárgyát képező személyszállítási szolgáltatásokat illetően jogilag egyáltalán végrehajtható, az áruszállítási szolgáltatásokat illetően pedig üzletileg fenntartható lenne. |
| --- | --- |

(111)

Szemléltetésképpen, a társaság 2016. évi elszámolt nyeresége (336,2 millió BGN) figyelembevételével, minden egyéb körülmény változatlansága esetén átlagosan 66 %-os egyszeri ár-, illetve díjemelést kellene végrehajtani, hogy a társaság rövid távon kitermelje azt a 223,45 millió BGN működési bevételt, amely az elengedni tervezett adósság visszafizetéséhez szükséges. A BDZ Holding leányvállalatai eközben viszont kizárólag olyan földrajzi területen tevékenykednek, amely a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint teljes mértékben jogosult regionális támogatásra. A jelentős díjemelés ilyen földrajzi területeken súlyosabb társadalmi hatásokkal járhat, mint az Európai Unió gazdagabb térségeiben. Következésképpen a BDZ Holding bevételének növelését és adósságállományának szükséges mértékű csökkentését célzó, feltételezett díjemelés aránytalanul nagy társadalmi hatást gyakorolna a vasúti személyszállítást igénybe vevő bolgár utasokra vagy a BDZ áruszállítási szolgáltatásait igénybe vevő társaságokra, ha a közszolgáltatási kötelezettség tárgyát képező személyszállítási szolgáltatásokat illetően jogilag egyáltalán végrehajtható, az áruszállítási szolgáltatásokat illetően pedig üzletileg fenntartható lenne.

| (112) | Következésképpen a tervezett adósságelengedésen kívül nincs olyan egyéb, hitelt érdemlő feltételezett szakpolitikai intézkedés, amely lehetővé tenné a társaság további működését. Ebből következik, hogy a szóban forgó intézkedés szükséges a BDZ Holding eladósodottságának orvoslásához annyiban, hogy a piaci verseny várható alakulása nem tenné lehetővé a BDZ Holding és leányvállalati pénzügyi helyzetének rendezését belátható időn belül. |
| --- | --- |

(112)

Következésképpen a tervezett adósságelengedésen kívül nincs olyan egyéb, hitelt érdemlő feltételezett szakpolitikai intézkedés, amely lehetővé tenné a társaság további működését. Ebből következik, hogy a szóban forgó intézkedés szükséges a BDZ Holding eladósodottságának orvoslásához annyiban, hogy a piaci verseny várható alakulása nem tenné lehetővé a BDZ Holding és leányvállalati pénzügyi helyzetének rendezését belátható időn belül.

d)   A támogatás nem haladhatja meg az e cél eléréséhez szükséges mértéket

A támogatás nem haladhatja meg az e cél eléréséhez szükséges mértéket

| (113) | A Bizottság tudomásul veszi, hogy a BDZ Holding pénzügyi helyzetére tekintettel az adósságelengedés összege a társaság megmaradásához szükséges minimumra korlátozódik, és a pénzügyi stabilitás előfeltétele. Az összeg alapvetően a hitelezők – a nemzetközi pénzügyi szervezetek és a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság – felé fennálló fizetési kötelezettségek teljesítéséhez szükséges. A BDZ Holding és leányvállalatai még mindig rendelkeznek 2007. január 1. előtt keletkezett kötelezettségekkel, amelyek nemfizetése esetén felmerülne a felszámolás kockázata a kedvezményezettnél. A pénzügyi mutatók alapján a társaság jelenleg nem tudja saját forrásaiból teljesíteni a kifizetéseket, és észszerűen nem várható el tőle, hogy díjait vagy árait jelentős mértékben emelje azzal a céllal, hogy rövid távon nagyobb összegű bevételt termeljen. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság tudomásul veszi, hogy a BDZ Holding pénzügyi helyzetére tekintettel az adósságelengedés összege a társaság megmaradásához szükséges minimumra korlátozódik, és a pénzügyi stabilitás előfeltétele. Az összeg alapvetően a hitelezők – a nemzetközi pénzügyi szervezetek és a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság – felé fennálló fizetési kötelezettségek teljesítéséhez szükséges. A BDZ Holding és leányvállalatai még mindig rendelkeznek 2007. január 1. előtt keletkezett kötelezettségekkel, amelyek nemfizetése esetén felmerülne a felszámolás kockázata a kedvezményezettnél. A pénzügyi mutatók alapján a társaság jelenleg nem tudja saját forrásaiból teljesíteni a kifizetéseket, és észszerűen nem várható el tőle, hogy díjait vagy árait jelentős mértékben emelje azzal a céllal, hogy rövid távon nagyobb összegű bevételt termeljen.

| (114) | A Bizottság emellett megjegyezte, hogy az uniós csatlakozás óta eltelt időszakban a BDZ Holding elsősorban eszközértékesítésből származó saját forrásaira támaszkodva visszafizetett 166 millió BGN-t a 2007. január 1. előtt keletkezett kötelezettségeiből. Mivel ezek az összegeket el is lehetett volna engedni, észszerűen feltételezhető, hogy a BDZ Holding ezeket a forrásokat a vasúti járműveinek és az általa nyújtott szolgáltatásoknak a fejlesztésére és korszerűsítésére is fordíthatta volna. A társaság technikai jellemzők és információs rendszerek tekintetében elmaradt a vasúti ágazat fejlődési ütemétől. Ezért amennyiben a BDZ Holding az uniós csatlakozás előtt keletkezett adósság egy részének visszafizetésében saját forrásaira is támaszkodott, az adósságelengedés nem tekinthető úgy, hogy túllépne a szükséges mértéken, még akkor sem, ha mentesíti a társaságot a visszafizetési kötelezettségek alól, és pénzügyi mozgásteret biztosít számára a későbbi korszerűsítésekhez vagy javításokhoz szükséges beruházások végrehajtásához. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság emellett megjegyezte, hogy az uniós csatlakozás óta eltelt időszakban a BDZ Holding elsősorban eszközértékesítésből származó saját forrásaira támaszkodva visszafizetett 166 millió BGN-t a 2007. január 1. előtt keletkezett kötelezettségeiből. Mivel ezek az összegeket el is lehetett volna engedni, észszerűen feltételezhető, hogy a BDZ Holding ezeket a forrásokat a vasúti járműveinek és az általa nyújtott szolgáltatásoknak a fejlesztésére és korszerűsítésére is fordíthatta volna. A társaság technikai jellemzők és információs rendszerek tekintetében elmaradt a vasúti ágazat fejlődési ütemétől. Ezért amennyiben a BDZ Holding az uniós csatlakozás előtt keletkezett adósság egy részének visszafizetésében saját forrásaira is támaszkodott, az adósságelengedés nem tekinthető úgy, hogy túllépne a szükséges mértéken, még akkor sem, ha mentesíti a társaságot a visszafizetési kötelezettségek alól, és pénzügyi mozgásteret biztosít számára a későbbi korszerűsítésekhez vagy javításokhoz szükséges beruházások végrehajtásához.

| (115) | E megfontolásokra tekintettel a Bizottság megállapította, hogy az adósságelengedés végrehajtása nem tekinthető úgy, hogy kedvezőbb helyzetbe hozná a BDZ Holdingot egy ugyanolyan tevékenységi körű, átlagos, megfelelően irányított vállalkozásnál. |
| --- | --- |

(115)

E megfontolásokra tekintettel a Bizottság megállapította, hogy az adósságelengedés végrehajtása nem tekinthető úgy, hogy kedvezőbb helyzetbe hozná a BDZ Holdingot egy ugyanolyan tevékenységi körű, átlagos, megfelelően irányított vállalkozásnál.

e)   Az adósságok elengedése nem juttathatja olyan versenyelőnyhöz a vállalkozást, amely meggátolja a hatékony verseny kialakulását a piacon, és nem járhat például azzal a hatással, hogy az e piacokon kívüli vállalkozásokat vagy az új piaci szereplőket egyes nemzeti vagy regionális piacokon visszatartsa a piacra lépéstől.

Az adósságok elengedése nem juttathatja olyan versenyelőnyhöz a vállalkozást, amely meggátolja a hatékony verseny kialakulását a piacon, és nem járhat például azzal a hatással, hogy az e piacokon kívüli vállalkozásokat vagy az új piaci szereplőket egyes nemzeti vagy regionális piacokon visszatartsa a piacra lépéstől.

| (116) | Az adósságelengedés mindössze azt teszi lehetővé, hogy a BDZ Holding rendezze működési tevékenységeinek finanszírozási viszonyait, arra azonban nem kínál lehetőséget, hogy a BDZ Holding vagy leányvállalatai terjeszkedjenek, vagy új piacokon jelenjenek meg. Erre figyelemmel a támogatás nem gátolná a hatékony verseny kialakulását a piacon. Nem befolyásolná a versenytársak piaci helyzetét, továbbra is változatlan feltételek mellett versenghetnének a BDZ Holdinggal. |
| --- | --- |

(116)

Az adósságelengedés mindössze azt teszi lehetővé, hogy a BDZ Holding rendezze működési tevékenységeinek finanszírozási viszonyait, arra azonban nem kínál lehetőséget, hogy a BDZ Holding vagy leányvállalatai terjeszkedjenek, vagy új piacokon jelenjenek meg. Erre figyelemmel a támogatás nem gátolná a hatékony verseny kialakulását a piacon. Nem befolyásolná a versenytársak piaci helyzetét, továbbra is változatlan feltételek mellett versenghetnének a BDZ Holdinggal.

| (117) | A Bizottság emellett úgy véli, hogy az adósságok elengedése nemcsak indokolatlanul torzítaná a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel csak a BDZ Holding számára tenné lehetővé pénzügyi helyzete stabilizálását, amelyben akadályozták a piac liberalizálása előtt keletkezett kötelezettségei. A Bizottság továbbá megállapította, hogy semmi nem tartja vissza az új piaci szereplőket attól, hogy a bolgár szállítási piacon megjelenjenek. A (15) és a (42) preambulumbekezdésben leírtak szerint a BDZ Cargo mellett jelenleg nyolc áruszállító tevékenykedik a bolgár vasúti szállítási piacon. Nincs bizonyíték arra, hogy az adósságelengedés megváltoztatná ezt a versenyhelyzetet. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság emellett úgy véli, hogy az adósságok elengedése nemcsak indokolatlanul torzítaná a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel csak a BDZ Holding számára tenné lehetővé pénzügyi helyzete stabilizálását, amelyben akadályozták a piac liberalizálása előtt keletkezett kötelezettségei. A Bizottság továbbá megállapította, hogy semmi nem tartja vissza az új piaci szereplőket attól, hogy a bolgár szállítási piacon megjelenjenek. A (15) és a (42) preambulumbekezdésben leírtak szerint a BDZ Cargo mellett jelenleg nyolc áruszállító tevékenykedik a bolgár vasúti szállítási piacon. Nincs bizonyíték arra, hogy az adósságelengedés megváltoztatná ezt a versenyhelyzetet.

Következtetés

Következtetés

| (118) | A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a Bulgária által végrehajtani tervezett adósságelengedés formájában nyújtott, 223,45 millió BGN (114,25 millió EUR) összegű állami támogatás (a 2. intézkedés) eleget tesz a vasúti iránymutatás 4. fejezetében a belső piaccal való összeegyeztethetőségre vonatkozóan rögzített feltételeknek. |
| --- | --- |

(118)

A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a Bulgária által végrehajtani tervezett adósságelengedés formájában nyújtott, 223,45 millió BGN (114,25 millió EUR) összegű állami támogatás (a 2. intézkedés) eleget tesz a vasúti iránymutatás 4. fejezetében a belső piaccal való összeegyeztethetőségre vonatkozóan rögzített feltételeknek.

6.2.   3. INTÉZKEDÉS: A BDZ HOLDING ÉS LEÁNYVÁLLALATAI RÉSZÉRŐL A PÁLYAHÁLÓZAT-MŰKÖDTETŐ (NEMZETI VASÚTI INFRASTRUKTÚRA TÁRSASÁG) FELÉ FENNÁLLÓ KÉSEDELMES ADÓSSÁGOK FIZETÉSÉNEK NEMTELJESÍTÉSE

3. INTÉZKEDÉS: A BDZ HOLDING ÉS LEÁNYVÁLLALATAI RÉSZÉRŐL A PÁLYAHÁLÓZAT-MŰKÖDTETŐ (NEMZETI VASÚTI INFRASTRUKTÚRA TÁRSASÁG) FELÉ FENNÁLLÓ KÉSEDELMES ADÓSSÁGOK FIZETÉSÉNEK NEMTELJESÍTÉSE

| (119) | mivel Bulgária az eljárás megindításáról szóló határozat meghozatala előtt nem ismertette a BDZ Holding részéről a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló kötelezettségek eredetét és alakulását, a lejárt kötelezettségek érvényesítésének mellőzése a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülhetett. |
| --- | --- |

(119)

mivel Bulgária az eljárás megindításáról szóló határozat meghozatala előtt nem ismertette a BDZ Holding részéről a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló kötelezettségek eredetét és alakulását, a lejárt kötelezettségek érvényesítésének mellőzése a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülhetett.

| (120) | A Bulgária által közölt adatok szerint (lásd a 4.3. szakaszt) a BDZ Holding részéről a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló kötelezettségek egy részét a társaságnál Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett kötelezettségek teszik ki. Ezeknek az uniós csatlakozás előtti adósságoknak egy részét (26,3 millió BGN összegig) később refinanszírozták a 2007. november 19-i kötvénykibocsátásból befolyt bevételekből. A kötvénykibocsátás még fennálló adósságnak minősül, ezért alá kell vetni a 6.1. szakaszban tárgyalt „2. intézkedés: a 2007 előtt keletkezett adósságok elengedése” tekintetében elvégzendő értékelésnek. A társaság tehát kifizette a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaságot. |
| --- | --- |

(120)

A Bulgária által közölt adatok szerint (lásd a 4.3. szakaszt) a BDZ Holding részéről a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló kötelezettségek egy részét a társaságnál Bulgária uniós csatlakozása előtt keletkezett kötelezettségek teszik ki. Ezeknek az uniós csatlakozás előtti adósságoknak egy részét (26,3 millió BGN összegig) később refinanszírozták a 2007. november 19-i kötvénykibocsátásból befolyt bevételekből. A kötvénykibocsátás még fennálló adósságnak minősül, ezért alá kell vetni a 6.1. szakaszban tárgyalt „2. intézkedés: a 2007 előtt keletkezett adósságok elengedése” tekintetében elvégzendő értékelésnek. A társaság tehát kifizette a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaságot.

| (121) | Bulgária ezen túlmenően a még fennálló követelésekkel kapcsolatos helyzet tisztázása érdekében további tájékoztatást nyújtott a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság által az adósságok érvényesítése céljából hozott rendelkezésekről és intézkedésekről (lásd a 4.3. szakaszt). Bulgária szerint a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság minden szükséges intézkedést megtett, hogy a BDZ Holding és leányvállalatai lejárt kötelezettségeit bírósági eljárás indítása nélkül behajtsa úgy, hogy közben az esedékes összegek lehető legnagyobb részét visszafizetteti. |
| --- | --- |

(121)

Bulgária ezen túlmenően a még fennálló követelésekkel kapcsolatos helyzet tisztázása érdekében további tájékoztatást nyújtott a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság által az adósságok érvényesítése céljából hozott rendelkezésekről és intézkedésekről (lásd a 4.3. szakaszt). Bulgária szerint a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság minden szükséges intézkedést megtett, hogy a BDZ Holding és leányvállalatai lejárt kötelezettségeit bírósági eljárás indítása nélkül behajtsa úgy, hogy közben az esedékes összegek lehető legnagyobb részét visszafizetteti.

| (122) | Annak ellenőrzése érdekében, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság a lejárt kötelezettségek kifizetésére vonatkozó haladék és megállapodás révén indokolatlanul előnyben részesítette-e a BDZ Holdingot, a Bizottságnak fel kell mérnie, hogy ilyen megállapodásból rendes piaci feltételek mellett is előnye származott-e volna (33). Ebből a célból a Bizottságnak értékelnie kell, hogy egy feltételezett piacgazdasági hitelező a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaságéhoz hasonló helyzetben, a felé fennálló adósságok lehető legnagyobb mértékű visszafizettetésére törekedve hozzájárult volna-e a haladékhoz, és hajlandó lett volna-e újratárgyalni a lejárt követelések kifizetését hasonló feltételek mellett (34). A Bizottságnak tehát azt kell megvizsgálnia, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság piacgazdasági hitelezőtől elvárható gondossággal járt-e el, mielőtt választott a követelései egyedi és békés úton történő érvényesítése, illetve a kollektív visszafizettetési eljárás indítása (amely végeredményben a BDZ Holding és leányvállalatai csődjéhez vezetett volna) közül. |
| --- | --- |

(122)

Annak ellenőrzése érdekében, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság a lejárt kötelezettségek kifizetésére vonatkozó haladék és megállapodás révén indokolatlanul előnyben részesítette-e a BDZ Holdingot, a Bizottságnak fel kell mérnie, hogy ilyen megállapodásból rendes piaci feltételek mellett is előnye származott-e volna (33). Ebből a célból a Bizottságnak értékelnie kell, hogy egy feltételezett piacgazdasági hitelező a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaságéhoz hasonló helyzetben, a felé fennálló adósságok lehető legnagyobb mértékű visszafizettetésére törekedve hozzájárult volna-e a haladékhoz, és hajlandó lett volna-e újratárgyalni a lejárt követelések kifizetését hasonló feltételek mellett (34). A Bizottságnak tehát azt kell megvizsgálnia, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság piacgazdasági hitelezőtől elvárható gondossággal járt-e el, mielőtt választott a követelései egyedi és békés úton történő érvényesítése, illetve a kollektív visszafizettetési eljárás indítása (amely végeredményben a BDZ Holding és leányvállalatai csődjéhez vezetett volna) közül.

33

34

| (123) | A Bizottság rámutatott arra, hogy a kellő gondossággal eljáró piacgazdasági hitelezőnek a legelőnyösebb alternatíva megtalálásához mindegyik alternatíva előnyeit és hátrányait értékelnie kell, figyelembe véve többek között a visszafizettethető összegeket, a társaság korábbi gazdasági kitettségét, a visszafizettetési eljárás időtartamát és a költségeket (35). |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság rámutatott arra, hogy a kellő gondossággal eljáró piacgazdasági hitelezőnek a legelőnyösebb alternatíva megtalálásához mindegyik alternatíva előnyeit és hátrányait értékelnie kell, figyelembe véve többek között a visszafizettethető összegeket, a társaság korábbi gazdasági kitettségét, a visszafizettetési eljárás időtartamát és a költségeket (35).

35

| (124) | A Bizottság először is azt állapította meg, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló adósságok az (állami tulajdonú) vállalkozások közötti rendszeres, hosszú távú üzleti kapcsolattal összefüggésben keletkeztek: a BDZ Holding és leányvállalatai a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság legfontosabb ügyfelei közé tartoznak, működési bevételének több mint 70 %-át generálják. A Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság részéről a BDZ Holding felé fennálló, a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság által igénybe vett különféle szolgáltatásokkal összefüggésben 2008 és 2011 között felhalmozódott, 46,5 millió BGN összegű adósság (3. táblázat) szintén alátámasztja, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság és a BDZ Holding folyamatos együttműködés és egymásrautaltság alakult ki. Ha a BDZ Holding és leányvállalatai kollektív fizetésképtelenségi eljárás következtében esetleg távoznának a piacról, az közvetlen, súlyos hatást gyakorolna a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság pénzügyi helyzetére. A BDZ Holding csődje miatt egyúttal csökkent volna a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság nyeresége, és romlott volna a belföldi vasúti pályahálózat megfelelő fenntartása iránti képessége, ami a BDZ Holding leányvállalatain kívüli egyéb ügyfeleitől származó üzleti bevételek további csökkenésének veszélyével járt volna. |
| --- | --- |

(124)

A Bizottság először is azt állapította meg, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló adósságok az (állami tulajdonú) vállalkozások közötti rendszeres, hosszú távú üzleti kapcsolattal összefüggésben keletkeztek: a BDZ Holding és leányvállalatai a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság legfontosabb ügyfelei közé tartoznak, működési bevételének több mint 70 %-át generálják. A Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság részéről a BDZ Holding felé fennálló, a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság által igénybe vett különféle szolgáltatásokkal összefüggésben 2008 és 2011 között felhalmozódott, 46,5 millió BGN összegű adósság (3. táblázat) szintén alátámasztja, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság és a BDZ Holding folyamatos együttműködés és egymásrautaltság alakult ki. Ha a BDZ Holding és leányvállalatai kollektív fizetésképtelenségi eljárás következtében esetleg távoznának a piacról, az közvetlen, súlyos hatást gyakorolna a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság pénzügyi helyzetére. A BDZ Holding csődje miatt egyúttal csökkent volna a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság nyeresége, és romlott volna a belföldi vasúti pályahálózat megfelelő fenntartása iránti képessége, ami a BDZ Holding leányvállalatain kívüli egyéb ügyfeleitől származó üzleti bevételek további csökkenésének veszélyével járt volna.

| (125) | Ebből következik tehát, hogy egy piaci hitelező, amely olyan üzleti kapcsolatot ápol adósával (adósaival), mint a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság a BDZ Holdinggal, körültekintően közelített volna minden olyan feltételezett adósságérvényesítési intézkedéshez, amelynek következtében legnagyobb ügyfele eltűnt volna a piacról, szemben azzal a hitelezővel, amely egyszeri követelésekkel rendelkezik, és üzletileg vagy pénzügyileg nem függ attól, hogy adósa e követelések érvényesítése után a piacon marad-e. |
| --- | --- |

(125)

Ebből következik tehát, hogy egy piaci hitelező, amely olyan üzleti kapcsolatot ápol adósával (adósaival), mint a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság a BDZ Holdinggal, körültekintően közelített volna minden olyan feltételezett adósságérvényesítési intézkedéshez, amelynek következtében legnagyobb ügyfele eltűnt volna a piacról, szemben azzal a hitelezővel, amely egyszeri követelésekkel rendelkezik, és üzletileg vagy pénzügyileg nem függ attól, hogy adósa e követelések érvényesítése után a piacon marad-e.

| (126) | Másodszor, a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság BDZ Holding és leányvállalatai felé fennálló követeléseit nem lehetett volna elsőbbséget élvező követelésként érvényesíteni egy feltételezett kollektív fizetésképtelenségi eljárás keretében, amelyben a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság visszafizetése semmilyen előnyt nem élvezhetett volna más hitelezőkkel szemben (lásd a (49) preambulumbekezdést). Ezenkívül az eljárás megindításáról szóló határozatban megjelölt, a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló adósság (45 millió BGN) kevesebb volt, mint a más hitelezők felé fennálló adósság (lásd az 1. táblázatot). Sőt, a BDZ Holding eszközeinek könyv szerinti értékét a kollektív fizetésképtelenségi eljárás keretében végrehajtott kényszerértékesítés során felszámolási engedménnyel kellene csökkenteni. A felszámolási engedmény az eszközök fajtájától függően akár az eszközérték 75 %-át is elérheti. Ezért a BDZ Holding eszközeinek felszámolási értéke nagy valószínűséggel elegendő lett volna a felszámolási költségek, az alkalmazotti fizetésék és az összes fennálló kötelezettség fedezésére. Példaként a 2011. éve véve, a felszámolási költségek, az alkalmazotti fizetések és minden fennálló kötelezettség összesen 778 millió BGN-t tett ki, míg a BDZ Holding eszközeinek könyv szerinti értéke 933 millió BGN volt. Következésképpen a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság ténylegesen csak fennálló követeléseinek elenyésző hányadát tudná visszafizettetni kollektív fizetésképtelenségi eljárás indítása esetén. |
| --- | --- |

(126)

Másodszor, a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság BDZ Holding és leányvállalatai felé fennálló követeléseit nem lehetett volna elsőbbséget élvező követelésként érvényesíteni egy feltételezett kollektív fizetésképtelenségi eljárás keretében, amelyben a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság visszafizetése semmilyen előnyt nem élvezhetett volna más hitelezőkkel szemben (lásd a (49) preambulumbekezdést). Ezenkívül az eljárás megindításáról szóló határozatban megjelölt, a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló adósság (45 millió BGN) kevesebb volt, mint a más hitelezők felé fennálló adósság (lásd az 1. táblázatot). Sőt, a BDZ Holding eszközeinek könyv szerinti értékét a kollektív fizetésképtelenségi eljárás keretében végrehajtott kényszerértékesítés során felszámolási engedménnyel kellene csökkenteni. A felszámolási engedmény az eszközök fajtájától függően akár az eszközérték 75 %-át is elérheti. Ezért a BDZ Holding eszközeinek felszámolási értéke nagy valószínűséggel elegendő lett volna a felszámolási költségek, az alkalmazotti fizetésék és az összes fennálló kötelezettség fedezésére. Példaként a 2011. éve véve, a felszámolási költségek, az alkalmazotti fizetések és minden fennálló kötelezettség összesen 778 millió BGN-t tett ki, míg a BDZ Holding eszközeinek könyv szerinti értéke 933 millió BGN volt. Következésképpen a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság ténylegesen csak fennálló követeléseinek elenyésző hányadát tudná visszafizettetni kollektív fizetésképtelenségi eljárás indítása esetén.

| (127) | Ezenkívül a Bizottság az állandó ítélkezési gyakorlattal összhangban úgy véli, hogy a költségek az elhúzódó bírósági eljárással együtt befolyásolhatják a hitelezőt a társaság felszámolására irányuló eljárás megindításával kapcsolatos döntésében (36). Ezzel összefüggésben a Bizottság egyetért azzal, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaságnak különleges érdeke fűződött a BDZ Holdinggal és leányvállalataival való együttműködés folytatásához, nemcsak a BDZ Holding által a jövőben termelendő üzleti bevételek miatt, de azért is, hogy a 2011 novemberéig felhalmozott, még fennálló, nem elsőbbségi kötelezettségek lehető legnagyobb részét behajtsa ahelyett, hogy a társaság felszámolását kezdeményezné. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a csoport kényszerfelszámolásához vezető, hosszadalmas kollektív fizetésképtelenségi eljárás bizonytalan és alacsony visszafizetési arány mellett nem lett volna helytálló és észszerű lehetőség a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság számára az adósságkövetelések lehető legnagyobb részének behajtása szempontjából. |
| --- | --- |

(127)

Ezenkívül a Bizottság az állandó ítélkezési gyakorlattal összhangban úgy véli, hogy a költségek az elhúzódó bírósági eljárással együtt befolyásolhatják a hitelezőt a társaság felszámolására irányuló eljárás megindításával kapcsolatos döntésében (36). Ezzel összefüggésben a Bizottság egyetért azzal, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaságnak különleges érdeke fűződött a BDZ Holdinggal és leányvállalataival való együttműködés folytatásához, nemcsak a BDZ Holding által a jövőben termelendő üzleti bevételek miatt, de azért is, hogy a 2011 novemberéig felhalmozott, még fennálló, nem elsőbbségi kötelezettségek lehető legnagyobb részét behajtsa ahelyett, hogy a társaság felszámolását kezdeményezné. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a csoport kényszerfelszámolásához vezető, hosszadalmas kollektív fizetésképtelenségi eljárás bizonytalan és alacsony visszafizetési arány mellett nem lett volna helytálló és észszerű lehetőség a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság számára az adósságkövetelések lehető legnagyobb részének behajtása szempontjából.

36

| (128) | A Bizottság ezenfelül megállapította, hogy a BDZ Holding és leányvállalatai rendszeresen törlesztették adósságaikat a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé, és a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaságot nem kezelték megkülönböztetett módon a csoport többi magánhitelezőjéhez képest. Fizetési késedelem esetén a BDZ Holding nem jutott előnyhöz a törlesztés elhalasztásával, mivel a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság a késedelmes fizetés esetén jelentős felárat számít fel, amely a Bolgár Nemzeti Bank által megállapított jegybanki alapkamat 1 000 bázisponttal megnövelt értékének felel meg (lásd a (48) preambulumbekezdést). Szemléltetésképpen, a Bizottság álláspontja szerint az 1 000 bázispont a BDZ Holdinghoz hasonlóan pénzügyi nehézségekkel küzdő társaságnak gyenge fedezettel nyújtott kölcsönre vonatkozó, piacon érvényes kamatfelárnak felel meg (37). A lejárt kötelezettségeket rendszeres banki átutalással, a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság részéről a BDZ Holding és leányvállalatai felé fennálló kötelezettségeinek beszámításával és adósság-eszköz cserékkel fizették vissza. A BDZ Holding és leányvállalatai 2011 és 2016 között például 503 millió BGN (257 millió EUR) összeget fizettek a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság által nyújtott szolgáltatásokért. Tekintette arra, hogy a BDZ Holding felszámolása esetén nagyon csekély a valószínűsége a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság által támasztott követelések csekély – vagy egyáltalán bármekkora – részének visszaszerzésére, a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaságnak 2011 óta törlesztett adósság összege utólagosan megerősíti, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság részéről a legészszerűbb döntés az volt, hogy nem érvényesítette követeléseit. |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság ezenfelül megállapította, hogy a BDZ Holding és leányvállalatai rendszeresen törlesztették adósságaikat a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé, és a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaságot nem kezelték megkülönböztetett módon a csoport többi magánhitelezőjéhez képest. Fizetési késedelem esetén a BDZ Holding nem jutott előnyhöz a törlesztés elhalasztásával, mivel a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság a késedelmes fizetés esetén jelentős felárat számít fel, amely a Bolgár Nemzeti Bank által megállapított jegybanki alapkamat 1 000 bázisponttal megnövelt értékének felel meg (lásd a (48) preambulumbekezdést). Szemléltetésképpen, a Bizottság álláspontja szerint az 1 000 bázispont a BDZ Holdinghoz hasonlóan pénzügyi nehézségekkel küzdő társaságnak gyenge fedezettel nyújtott kölcsönre vonatkozó, piacon érvényes kamatfelárnak felel meg (37). A lejárt kötelezettségeket rendszeres banki átutalással, a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság részéről a BDZ Holding és leányvállalatai felé fennálló kötelezettségeinek beszámításával és adósság-eszköz cserékkel fizették vissza. A BDZ Holding és leányvállalatai 2011 és 2016 között például 503 millió BGN (257 millió EUR) összeget fizettek a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság által nyújtott szolgáltatásokért. Tekintette arra, hogy a BDZ Holding felszámolása esetén nagyon csekély a valószínűsége a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság által támasztott követelések csekély – vagy egyáltalán bármekkora – részének visszaszerzésére, a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaságnak 2011 óta törlesztett adósság összege utólagosan megerősíti, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság részéről a legészszerűbb döntés az volt, hogy nem érvényesítette követeléseit.

37

| (129) | Ezenkívül ugyan nem állnak rendelkezésre konkrét adatok az eljárás megindításáról szóló határozatban említett, uniós csatlakozás előtti adósságról, a Bizottság mindazonáltal megjegyzi, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság például az eljárás megindításáról szóló határozat után végrehajtott adósság-eszköz cserék útján teljesített kötelezettségeket illetően szokásos piaci feltételeknek megfelelően megállapodásokat kötött a BDZ Holdinggal és leányvállalatival az (51), (52) és (53) preambulumbekezdésben leírtak szerint, elismerve a késedelmes adósságokat, és ezzel megkönnyítve visszafizetésüket. |
| --- | --- |

(129)

Ezenkívül ugyan nem állnak rendelkezésre konkrét adatok az eljárás megindításáról szóló határozatban említett, uniós csatlakozás előtti adósságról, a Bizottság mindazonáltal megjegyzi, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság például az eljárás megindításáról szóló határozat után végrehajtott adósság-eszköz cserék útján teljesített kötelezettségeket illetően szokásos piaci feltételeknek megfelelően megállapodásokat kötött a BDZ Holdinggal és leányvállalatival az (51), (52) és (53) preambulumbekezdésben leírtak szerint, elismerve a késedelmes adósságokat, és ezzel megkönnyítve visszafizetésüket.

| (130) | A Bulgária által közölt bővebb tájékoztatás és az azt alátámasztó bizonyítékok alapján és a fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság piacgazdasági hitelezőként járt el, ezért az adósságok törlesztésének elhalasztása és a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság, illetve a BDZ Holding és leányvállalatai között létrejött megállapodások nem juttatták ez utóbbiakat olyan, indokolatlan gazdasági előnyhöz, amelyben szokásos piaci feltételek mellett nem részesültek volna. |
| --- | --- |

(130)

A Bulgária által közölt bővebb tájékoztatás és az azt alátámasztó bizonyítékok alapján és a fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság piacgazdasági hitelezőként járt el, ezért az adósságok törlesztésének elhalasztása és a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság, illetve a BDZ Holding és leányvállalatai között létrejött megállapodások nem juttatták ez utóbbiakat olyan, indokolatlan gazdasági előnyhöz, amelyben szokásos piaci feltételek mellett nem részesültek volna.

| (131) | A Bizottság ezek alapján arra a következtetésre jutott, hogy nem minősül a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak, ahogy a BDZ Holding és leányvállalatai a pályahálózat-működtető (Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság) felé 2011 novembere előtt is fennállt, késedelmes adósságaikat kezelték. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság ezek alapján arra a következtetésre jutott, hogy nem minősül a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak, ahogy a BDZ Holding és leányvállalatai a pályahálózat-működtető (Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság) felé 2011 novembere előtt is fennállt, késedelmes adósságaikat kezelték.

| (132) | mivel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás meglétének megállapításához szükséges feltételeknek együttesen kell teljesülniük, rendelkezései nem alkalmazandók, ha a feltételek bármelyik nem teljesül. Ezért nem szükséges értékelni, hogy a BDZ Holding és leányvállalatai részéről a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló korábbi késedelmes adósságok fizetésének nemteljesítése megfelel-e a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében rögzített többi feltételnek. |
| --- | --- |

(132)

mivel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás meglétének megállapításához szükséges feltételeknek együttesen kell teljesülniük, rendelkezései nem alkalmazandók, ha a feltételek bármelyik nem teljesül. Ezért nem szükséges értékelni, hogy a BDZ Holding és leányvállalatai részéről a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló korábbi késedelmes adósságok fizetésének nemteljesítése megfelel-e a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében rögzített többi feltételnek.

6.3.   4. INTÉZKEDÉS: A HÉA VISSZATÉRÍTÉSE AZ ÁLLAM RÉSZÉRŐL A BDZ HOLDING EAD-NAK

4. INTÉZKEDÉS: A HÉA VISSZATÉRÍTÉSE AZ ÁLLAM RÉSZÉRŐL A BDZ HOLDING EAD-NAK

| (133) | A Bizottság azért vonta vizsgálat alá a 4. intézkedést, mivel Bulgária nem tisztázta, milyen okokból hajtotta végre a héa-visszatérítést, és hogy ez az intézkedés összhangban volt-e a 2006/112/EK irányelvvel. A Bizottság tehát úgy vélte, hogy a héa-visszatérítés a Szerződés 107. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülhet. Ezért a Bizottság felkérte Bulgáriát, hogy nyújtson bővebb tájékoztatást a héa BDZ Holding részére történő visszatérítésének okairól. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság azért vonta vizsgálat alá a 4. intézkedést, mivel Bulgária nem tisztázta, milyen okokból hajtotta végre a héa-visszatérítést, és hogy ez az intézkedés összhangban volt-e a 2006/112/EK irányelvvel. A Bizottság tehát úgy vélte, hogy a héa-visszatérítés a Szerződés 107. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülhet. Ezért a Bizottság felkérte Bulgáriát, hogy nyújtson bővebb tájékoztatást a héa BDZ Holding részére történő visszatérítésének okairól.

| (134) | Az eljárás megindításáról szóló határozat nyomán Bulgária leszögezte, hogy a 4. intézkedés a közszolgáltatási kötelezettség Közlekedési Minisztériumtól kapott ellentételezése után a 2004. december 1. és 2008. február 29. közötti időszakra indokolatlanul kivetett és befizetett, 72 millió BGN (36,7 millió EUR) összegű héát érinti (lásd az (55)–(59) preambulumbekezdést). Bulgária kifejtette, hogy az adminisztratív hibát az illetékes nemzeti adóhatóság észlelte a tagállami jogszabályok vonatkozó rendelkezései alapján végrehajtott felülvizsgálat során. A hibát a 2009. január 14-i 2900180. számú, a 2009. július 8-i 290900153. számú, a 2010. augusztus 12-i 100337. számú és a 2011. februári 290100380. számú adó-visszatérítési határozattal javították ki. |
| --- | --- |

(134)

Az eljárás megindításáról szóló határozat nyomán Bulgária leszögezte, hogy a 4. intézkedés a közszolgáltatási kötelezettség Közlekedési Minisztériumtól kapott ellentételezése után a 2004. december 1. és 2008. február 29. közötti időszakra indokolatlanul kivetett és befizetett, 72 millió BGN (36,7 millió EUR) összegű héát érinti (lásd az (55)–(59) preambulumbekezdést). Bulgária kifejtette, hogy az adminisztratív hibát az illetékes nemzeti adóhatóság észlelte a tagállami jogszabályok vonatkozó rendelkezései alapján végrehajtott felülvizsgálat során. A hibát a 2009. január 14-i 2900180. számú, a 2009. július 8-i 290900153. számú, a 2010. augusztus 12-i 100337. számú és a 2011. februári 290100380. számú adó-visszatérítési határozattal javították ki.

| (135) | A Bizottság rámutatott arra, hogy az állami támogatás fogalmát illetően nem csak a pozitív gazdasági előny biztosítása bír jelentőséggel. A gazdasági terhek alóli mentesítés, például az adókedvezmény szintén előnynek minősülhet. Ezért meg kell vizsgálni, hogy a közszolgáltatási kötelezettség Közlekedési Minisztériumtól kapott ellentételezése után felszámított héa visszatérítése gazdasági előnyhöz juttatta-e a BDZ Holdingot a vállalkozások költségvetésébe rendszerint belefoglalt terhek enyhítésével (38), illetve hogy a közszolgáltatási kötelezettség ellentételezése után felszámított héát valóban indokolatlanul vetették-e ki. A jogellenesen kivetett adók visszatérítése esetén nem keletkezik előny (39). |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság rámutatott arra, hogy az állami támogatás fogalmát illetően nem csak a pozitív gazdasági előny biztosítása bír jelentőséggel. A gazdasági terhek alóli mentesítés, például az adókedvezmény szintén előnynek minősülhet. Ezért meg kell vizsgálni, hogy a közszolgáltatási kötelezettség Közlekedési Minisztériumtól kapott ellentételezése után felszámított héa visszatérítése gazdasági előnyhöz juttatta-e a BDZ Holdingot a vállalkozások költségvetésébe rendszerint belefoglalt terhek enyhítésével (38), illetve hogy a közszolgáltatási kötelezettség ellentételezése után felszámított héát valóban indokolatlanul vetették-e ki. A jogellenesen kivetett adók visszatérítése esetén nem keletkezik előny (39).

38

39

| (136) | A 2006/112/EK irányelv 73. cikke értelmében a szolgáltatásnyújtás, így a személyszállítási szolgáltatások nyújtása is héaköteles, és az adóalap tartalmaz mindent, ami azon teljesítés ellenértékét képezi, amelyet a nyújtott szolgáltatásért a szolgáltatás megrendelőjétől vagy harmadik személytől a szolgáltatás nyújtója kap, vagy amelyet e személyeknek kapniuk kell, beleértve az ezen értékesítés árát közvetlenül befolyásoló ellentételezést vagy támogatásokat. Továbbá az irányelv 132. cikk értelmében a közszolgáltatási kötelezettség ellátásával megbízott vállalkozások nem mentesülnek a héafizetés alól. |
| --- | --- |

(136)

A 2006/112/EK irányelv 73. cikke értelmében a szolgáltatásnyújtás, így a személyszállítási szolgáltatások nyújtása is héaköteles, és az adóalap tartalmaz mindent, ami azon teljesítés ellenértékét képezi, amelyet a nyújtott szolgáltatásért a szolgáltatás megrendelőjétől vagy harmadik személytől a szolgáltatás nyújtója kap, vagy amelyet e személyeknek kapniuk kell, beleértve az ezen értékesítés árát közvetlenül befolyásoló ellentételezést vagy támogatásokat. Továbbá az irányelv 132. cikk értelmében a közszolgáltatási kötelezettség ellátásával megbízott vállalkozások nem mentesülnek a héafizetés alól.

| (137) | Ezért meg kell vizsgálni, hogy a közszolgáltatási kötelezettség BDZ Holdingnak nyújtott ellentételezése közvetlenül befolyásolja-e a nyújtott szolgáltatások árát. A közszolgáltatási kötelezettség ellentételezésének célja a személyszállítási szolgáltatásokból eredő veszteségek kompenzálása meghatározott feltételek teljesülése esetén, például a vonatok által megtett kilométerek száma, az ülőhelyek száma, a járatsűrűség vagy egyéb minőségi szempontok alapján. A közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért nyújtott ellentételezés összege különösen akkor csökken, ha eltérések mutatkoznak többek között a megtett kilométerek, az ülőhelyek és az üzemórák számában, illetve az adott szolgáltatásra vonatkozóan meghatározott egyéb minőségi szempontokban. A közszolgáltatási kötelezettség ellentételezése ezért nem tekinthető úgy, hogy közvetlenül befolyásolná a szállítási szolgáltatások árát, ehelyett inkább a közszolgáltatási kötelezettség ellátásából eredő veszteségeket kompenzálja. |
| --- | --- |

(137)

Ezért meg kell vizsgálni, hogy a közszolgáltatási kötelezettség BDZ Holdingnak nyújtott ellentételezése közvetlenül befolyásolja-e a nyújtott szolgáltatások árát. A közszolgáltatási kötelezettség ellentételezésének célja a személyszállítási szolgáltatásokból eredő veszteségek kompenzálása meghatározott feltételek teljesülése esetén, például a vonatok által megtett kilométerek száma, az ülőhelyek száma, a járatsűrűség vagy egyéb minőségi szempontok alapján. A közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért nyújtott ellentételezés összege különösen akkor csökken, ha eltérések mutatkoznak többek között a megtett kilométerek, az ülőhelyek és az üzemórák számában, illetve az adott szolgáltatásra vonatkozóan meghatározott egyéb minőségi szempontokban. A közszolgáltatási kötelezettség ellentételezése ezért nem tekinthető úgy, hogy közvetlenül befolyásolná a szállítási szolgáltatások árát, ehelyett inkább a közszolgáltatási kötelezettség ellátásából eredő veszteségeket kompenzálja.

| (138) | A bolgár héajogszabály nem rendelkezik úgy, hogy a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért a veszteségek fedezésével összefüggésben nyújtott ellentételezés héaköteles lenne. A hibát az illetékes hatóság észlelte egy ellenőrzés során, aminek nyomán több határozatot is hozott (lásd az (59) preambulumbekezdést) a bolgár adóügyi és biztosítási eljárási törvénykönyv rendelkezéseivel összhangban. |
| --- | --- |

(138)

A bolgár héajogszabály nem rendelkezik úgy, hogy a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért a veszteségek fedezésével összefüggésben nyújtott ellentételezés héaköteles lenne. A hibát az illetékes hatóság észlelte egy ellenőrzés során, aminek nyomán több határozatot is hozott (lásd az (59) preambulumbekezdést) a bolgár adóügyi és biztosítási eljárási törvénykönyv rendelkezéseivel összhangban.

| (139) | Következésképpen a héát indokolatlanul vetették ki a BDZ Holdingnak a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért nyújtott ellentételezés után a 2004. december 1. és 2008. február 29. közötti időszakra. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az indokolatlanul kivetett héa visszatérítése nem juttatja gazdasági előnyhöz a BDZ Holdingot. |
| --- | --- |

(139)

Következésképpen a héát indokolatlanul vetették ki a BDZ Holdingnak a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért nyújtott ellentételezés után a 2004. december 1. és 2008. február 29. közötti időszakra. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az indokolatlanul kivetett héa visszatérítése nem juttatja gazdasági előnyhöz a BDZ Holdingot.

| (140) | Tekintettel arra, hogy a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás meglétének megállapításához szükséges feltételeknek együttesen kell teljesülniük, bármelyikük nem teljesülése döntő jelentőségű. Ezért nem szükséges értékelni, hogy a 4. intézkedés megfelel-e a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében rögzített többi feltételnek. |
| --- | --- |

(140)

Tekintettel arra, hogy a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás meglétének megállapításához szükséges feltételeknek együttesen kell teljesülniük, bármelyikük nem teljesülése döntő jelentőségű. Ezért nem szükséges értékelni, hogy a 4. intézkedés megfelel-e a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében rögzített többi feltételnek.

| (141) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a 4. intézkedés a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(141)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a 4. intézkedés a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében nem minősül állami támogatásnak.

7.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (142) | A BDZ Holdingnak nyújtandó szerkezetátalakítási támogatással (1. intézkedés, 5. szakasz) kapcsolatos bejelentés visszavonására tekintettel a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást a bejelentett szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozóan le kell zárni. |
| --- | --- |

(142)

A BDZ Holdingnak nyújtandó szerkezetátalakítási támogatással (1. intézkedés, 5. szakasz) kapcsolatos bejelentés visszavonására tekintettel a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást a bejelentett szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozóan le kell zárni.

| (143) | Ami a BDZ Holding és leányvállalatai 223,45 millió BGN (114,25 millió EUR) összegű adósságának elengedését (2. intézkedés, 6.1. szakasz) illeti, ez az intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, és eleget tesz a vasúti iránymutatás összeegyeztethetőségi feltételeinek. A 2. intézkedést ezért a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

(143)

Ami a BDZ Holding és leányvállalatai 223,45 millió BGN (114,25 millió EUR) összegű adósságának elengedését (2. intézkedés, 6.1. szakasz) illeti, ez az intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, és eleget tesz a vasúti iránymutatás összeegyeztethetőségi feltételeinek. A 2. intézkedést ezért a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani.

| (144) | A Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló, 45 millió BGN összegű, késedelmes adósságok fizetésének nemteljesítését (3. intézkedés, 6.2. szakasz) illetően a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság piacgazdasági hitelezőként járt el. A 3. intézkedés tehát nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(144)

A Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság felé fennálló, 45 millió BGN összegű, késedelmes adósságok fizetésének nemteljesítését (3. intézkedés, 6.2. szakasz) illetően a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság piacgazdasági hitelezőként járt el. A 3. intézkedés tehát nem minősül állami támogatásnak.

| (145) | Ami a tévesen befizetett héa visszatérítését (4. intézkedés, 6.3. szakasz) illeti, mivel a héát indokolatlanul vetették ki, visszatérítése nem minősült állami támogatásnak, |
| --- | --- |

(145)

Ami a tévesen befizetett héa visszatérítését (4. intézkedés, 6.3. szakasz) illeti, mivel a héát indokolatlanul vetették ki, visszatérítése nem minősült állami támogatásnak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Miután Bulgária visszavonta a szerkezetátalakítási támogatás bejelentését, a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás a bejelentett, BDZ Holding EAD SA részére nyújtani tervezett szerkezetátalakítási támogatás tekintetében tárgytalanná vált, és ezennel lezárul.

2. cikk

(1)   A Bulgária által a BDZ Holding EAD SA javára a 223 448 801 BGN összegű adósságok elengedése útján nyújtani tervezett állami támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethető. Az adósságok elengedésének végrehajtása ennek megfelelően engedélyezett.

(2)   Nem minősül a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak, ahogy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság a BDZ Holding EAD SA, a BDZ Passenger EOOD és a BDZ Cargo EOOD részéről fennálló, 45 millió BGN összegű késedelmes adósságot 2011 novembere előtt kezelte.

(3)   A tévesen befizetett, 72 millió BGN összegű hozzáadottérték-adó visszatérítése nem minősül a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Bolgár Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2017. június 16-án.

a Bizottság részéről

Margrethe VESTAGER

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL C 10., 2012.1.12., 9. o.

1

(2)  A továbbiakban e határozat alkalmazásában a „BDZ Holding” kifejezés alatt mind az üzleti név 2011. október 22-i megváltoztatása előtti „BDZ EAD”, mind az az utáni „BDZ Holding EAD SA” is értendő. Lásd a 4. lábjegyzetet.

2

(3)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

3

(4)  A bolgár közlekedési, információtechnológiai és hírközlési miniszter 2011. október 22-én kiadott 151. számú határozatával a társaság nevét BDZ EAD-ról Bolgár Államvasutak (BDZ) Holding EAD-ra (BDZ Holding) módosította.

4

(5)  Az ebben a határozatban használt átváltási árfolyam: 1 EUR = 1,9558 BGN (HL C 304., 2016.8.20., 2. o.).

5

(6)  Közösségi iránymutatás a vasúti vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokról (HL C 184., 2008.7.22., 13. o.).

6

(7)  A Bizottság 2006/111/EK irányelve (2006. november 16.) a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról (HL L 318., 2006.11.17., 17. o.).

7

(8)  A Bíróság C-256/97. sz., Déménagements-Manutention Transport SA (DMT) ügyben 1999. június 29-én hozott ítéletének (EU:C:1999:332) 25–28. pontja.

8

Déménagements-Manutention Transport SA (DMT)

(9)  A Tanács 2006/112/EK irányelve (2006. november 28.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.).

9

(10)  A Bolgár Közlöny 2002. évi 93. száma.

10

(11)  Például a DB Schenker Rail Bulgaria 2010 májusában, a Port Rail pedig 2012 áprilisában kapott működési engedélyt.

11

(12)  A polgári perrendtartás 569. szakaszának (3) bekezdése értelmében a közjegyző által hitelesített felszólítás a két fél közötti pénzügyi kapcsolatok önkéntes, peren kívüli rendezésére szolgál azt megelőzően, hogy bíróság határozna az ügyben.

12

(13)  Például a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság 2009. szeptember 25-én tartott 109. igazgatósági ülésének jegyzőkönyve vagy a Nemzeti Vasúti Infrastruktúra Társaság 2010. június 3-án tartott 145. igazgatósági ülésének jegyzőkönyve.

13

(14)  A Bolgár Közlöny 2012. évi 42. száma.

14

(15)  A Nemzeti Adóhivatal 24-34-350/2007.7.20. és 24-00-39/2007.8.17. hivatkozási számú levele.

15

(16)  A 2010. augusztus 12-i 100337. számú adó-visszatérítési határozat és a 2011. februári 290100380. számú adóügyi határozat összesen 36 877 000 BGN visszafizetéséről rendelkezett a 2004. december és 2007. április közötti időszakra vonatkozóan. A 2009. január 14-i 2900180. számú adó-visszatérítési határozat 19 167 000BGN visszafizetéséről rendelkezett a 2007. május és 2008. február közötti időszakra vonatkozóan. A 2009. július 8-i 290900153. számú adó-visszatérítési határozat 16 000 000 BGN visszafizetéséről rendelkezett a 2008. március és 2008. október közötti időszakra vonatkozóan.

16

(17)  A Bíróság C-323/82. sz., Intermills kontra Bizottság ügyben 1984. november 14-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1984:345) 11. és azt követő pontjai.

17

Intermills kontra Bizottság

(18)  A Bíróság C-480/09. P. sz., AceaElectrabel Produzione SpA kontra Bizottság ügyben 2010. december 16-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2010:787) 47–55. pontja; a Bíróság C-222/04. sz., Cassa di Risparmio di Firenze SpA és társai ügyben 2006. január 10-én hozott ítéletének (EU:C:2006:8) 112. pontja.

18

(19)  A Bíróság C-482/99. sz., Franciaország kontra Bizottság („Stardust Marine”) ügyben 2002. május 16-án hozott ítélete (ECLI:EU:C:2002:294).

19

Franciaország kontra Bizottság („Stardust Marine”)

(20)  A Bíróság C-39/94. sz., Syndicat français de l'Express international (SFEI) és társai kontra La Poste és társai ügyben 1996. július 11-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1996:285) 60. pontja; a Bíróság C-342/96. sz., Spanyol Királyság kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben 1999. április 29-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1999:210) 41. pontja; a Bíróság C-482/99. sz., Franciaország kontra Bizottság („Stardust Marine”) ügyben 2002. május 16-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2002:294) 69. pontja.

20

Syndicat français de l'Express international (SFEI) és társai kontra La Poste és társai

Spanyol Királyság kontra Európai Közösségek Bizottsága

Franciaország kontra Bizottság („Stardust Marine”)

(21)  A Bíróság C-173/73. sz., Olasz Köztársaság kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben 1974. július 2-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1974:71) 13. pontja.

21

Olasz Köztársaság kontra Európai Közösségek Bizottsága

(22)  A Törvényszék T-298/97. sz., Alzetta és társai kontra Bizottság ügyben 2000. június 15-én hozott ítéletének (ECLI:EU:T:2000:151) 141–147. pontja.

22

Alzetta és társai kontra Bizottság

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/12/EK irányelve (2001. február 26.) a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló 91/440/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 75., 2001.3.15., 1. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2001/13/EK irányelve (2001. február 26.) a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 75., 2001.3.15., 26. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2001/14/EK irányelve (2001. február 26.) a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról (HL L 75., 2001.3.15., 29. o.).

23

(24)  az Európai Parlament és a Tanács 881/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról (HL L 164., 2004.4.30., 1. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2004/49/EK irányelve (2004. április 29.) a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló, 2001/14/EK irányelv módosításáról (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2004/50/EK irányelve (2004. április 29.) a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló 96/48/EK tanácsi irányelv és a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló 2001/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról (HL L 164., 2004.4.30., 114. o.); valamint az Európai Parlament és a Tanács 2004/51/EK irányelve (2004. április 29.) a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló 91/440/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 164., 2004.4.30., 164. o.).

24

(25)  A 2007-ben elfogadott harmadik csomag a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletből (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.); a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló, 2007. október 23-i 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletből (HL L 315., 2007.12.3., 14. o.); a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló 91/440/EGK tanácsi irányelv, valamint a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról szóló, 2007. október 23-i 2007/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből (HL L 315., 2007.12.3., 44. o.); valamint a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről szóló, 2007. október 23-i 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből (HL L 315., 2007.12.3., 51. o.) áll.

25

(26)  A Bíróság C-280/00. sz. Altmark Trans és Regierungspräsidium Magdenburg ügyben 2003. július 24-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2003:415) 77–81. pontja.

26

Altmark Trans és Regierungspräsidium Magdenburg

(27)  Lásd különösen a Bíróság C-730/79. sz., Philip Morris kontra Bizottság ügyben 1980. szeptember 17-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1980:209) 11. pontját; a Bíróság C-53/00. sz., Ferring ügyben 2001. november 22-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2001:627) 21. pontját; és a Bíróság C-372/97. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben 2004. április 29-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2004:234) 44. pontját.

27

Philip Morris kontra Bizottság

Ferring

Olaszország kontra Bizottság

(28)  A Törvényszék T-214/95. sz., Het Vlaamse Gewest kontra Bizottság ügyben 1998. április 30-án hozott ítélete (ECLI:EU:T:1998:77).

28

Het Vlaamse Gewest kontra Bizottság

(29)  A Törvényszék T-109/01. sz., Fleuren Compost kontra Bizottság ügyben 2004. január 14-én hozott ítélete (ECLI:EU:T:2004:4).

29

Fleuren Compost kontra Bizottság

(30)  A Tanács irányelve (1991. július 29.) a közösségi vasutak fejlesztéséről (HL L 237., 1991.8.24., 25. o.).

30

(31)  A nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló iránymutatás 20. pontjának d) alpontja szerint a vállalkozás nehéz helyzetére utaló jelek egyike, hogy az adósságok és a saját tőke aránya két egymást követő évben meghaladja a 7,5-öt.

31

(32)  
  2015. július 20-i végzések: CL-2015-000309 FMS Wertmanagement AöR kontra BDZ Holding; CL-2015-000214 Dexia Credit Local kontra BDZ Holding; CL-2015-000090 KA Finanz AG kontra BDZ Holding.

32

(33)  A Bíróság C-39/94. sz., SFEI és társai ügyben 1996. július 11-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1996:285) 60. pontja; a Bíróság C-342/96. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben 1999. április 29-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1999:210) 41. pontja.

33

(34)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében említett állami támogatás fogalmáról szóló bizottsági közlemény (2016/C 262/01) 74. pontja; a Bíróság C-525/04. P. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben 2007. november 22-én hozott ítélete (ECLI:EU:C:2007:698); a Bíróság C-73/11. P. sz., Frucona kontra Bizottság ügyben 2013. január 24-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2013:32) 78. pontja; a Bíróság C-256/97. sz. DMTransport-ügyben 1999. június 29-én hozott ítélete (ECLI:EU:C:1999:332); a Törvényszék T-16/96. sz., Cityflyer ügyben 1998. április 30-án hozott ítéletének (ECLI:EU:T:1998:78) 51. pontja; a Bíróság C-405/11 P. sz., Bizottság kontra Buczek Automotive és Lengyelország ügyben 2013. március 21-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2013:186) 54–60. pontja.

34

(35)  A C-73/11. P. sz., Frucona kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C:2013:32) 78. pontja; A C-405/11 P. sz., Bizottság kontra Buczek Automotive és Lengyelország ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C:2013:186) 54–60. pontja; A C-124/10 P. sz., Európai Bizottság kontra Électricité de France ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C:2012:318) 85. pontja.

35

Európai Bizottság kontra Électricité de France

(36)  A Bíróság C-405/11 P. sz., Bizottság kontra Buczek Automotive ügyben 2013. március 21-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2013:186) 59. pontja.

36

Bizottság kontra Buczek Automotive

(37)  A Bizottság közleménye a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról (HL C 14., 2008.1.19., 6. o.).

37

(38)  a Bíróság C-387/92. sz. Banco Exterior de Españaügyben 1994. március 15-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1994:100) 13. pontját; a Bíróság C-156/98. sz., Németország kontra Bizottság ügyben 2000. szeptember 19-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2000:467) 25. pontja; a Bíróság C-6/97. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben 1999. május 19-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1999:251) 15. pontja; A Bíróság C-172/03. sz. Heiser-ügyben 2005. március 3-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2005:130) 36. pontja.

38

(39)  A Bíróság 61/79. sz. Amministrazione delle finanze dello Stato ügyben 1980. március 27-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1980:100) 29–32. pontja.

39

---

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/56

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2373 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. december 14.)

a hidroxitirozolnak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatala engedélyezéséről

(az értesítés a C(2017) 8423. számú dokumentummal történt)

(Csak a spanyol nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | 2014. június 12-én a Seprox Biotech vállalat a szintetikus hidroxitirozolnak (a továbbiakban: hidroxitirozol) a 258/97/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti új élelmiszer-összetevőként az uniós piacon való forgalomba hozatalára vonatkozó kérelmet nyújtott be az illetékes spanyol hatósághoz. A célcsoport az általános népesség, kivéve a három évnél fiatalabb gyermekeket, a terhes nőket és a szoptató nőket. |
| --- | --- |

(1)

2014. június 12-én a Seprox Biotech vállalat a szintetikus hidroxitirozolnak (a továbbiakban: hidroxitirozol) a 258/97/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti új élelmiszer-összetevőként az uniós piacon való forgalomba hozatalára vonatkozó kérelmet nyújtott be az illetékes spanyol hatósághoz. A célcsoport az általános népesség, kivéve a három évnél fiatalabb gyermekeket, a terhes nőket és a szoptató nőket.

| (2) | 2015. március 2-án Spanyolország illetékes hatósága közzétette elsődleges értékelő jelentését. Az említett jelentésben arra a következtetésre jutott, hogy a hidroxitirozol megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében az új élelmiszer-összetevők vonatkozásában megállapított feltételeknek. |
| --- | --- |

(2)

2015. március 2-án Spanyolország illetékes hatósága közzétette elsődleges értékelő jelentését. Az említett jelentésben arra a következtetésre jutott, hogy a hidroxitirozol megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében az új élelmiszer-összetevők vonatkozásában megállapított feltételeknek.

| (3) | A Bizottság az elsődleges értékelési jelentést 2015. április 10-én továbbította a többi tagállamnak. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az elsődleges értékelési jelentést 2015. április 10-én továbbította a többi tagállamnak.

| (4) | A 258/97/EK rendelet 6. cikke (4) bekezdésének első albekezdésében megállapított 60 napos időszakon belül több tagállam is indokolt kifogással élt. |
| --- | --- |

(4)

A 258/97/EK rendelet 6. cikke (4) bekezdésének első albekezdésében megállapított 60 napos időszakon belül több tagállam is indokolt kifogással élt.

| (5) | 2015. november 19-én a Bizottság felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (EFSA), hogy végezze el a hidroxitirozol mint a 258/97/EK rendelet szerinti új élelmiszer-összetevő újbóli értékelését. |
| --- | --- |

(5)

2015. november 19-én a Bizottság felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (EFSA), hogy végezze el a hidroxitirozol mint a 258/97/EK rendelet szerinti új élelmiszer-összetevő újbóli értékelését.

| (6) | Az EFSA a „Scientific Opinion on the safety of hydroxytyrosol as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97” (Tudományos szakvélemény a hidroxitirozol mint a 258/97/EK rendelet értelmében vett új élelmiszer-összetevő biztonságosságáról) címet viselő, 2017. január 31-i szakvéleményében (2) arra a következtetésre jutott, hogy a hidroxitirozol a javasolt felhasználási módok és mennyiségek betartása mellett biztonságos. |
| --- | --- |

(6)

Az EFSA a „Scientific Opinion on the safety of hydroxytyrosol as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97” (Tudományos szakvélemény a hidroxitirozol mint a 258/97/EK rendelet értelmében vett új élelmiszer-összetevő biztonságosságáról) címet viselő, 2017. január 31-i szakvéleményében (2) arra a következtetésre jutott, hogy a hidroxitirozol a javasolt felhasználási módok és mennyiségek betartása mellett biztonságos.

| (7) | Az említett szakvélemény megfelelően alátámasztja azt a megállapítást, hogy a hidroxitirozol a javasolt módon és mennyiségben történő felhasználás mellett megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében előírt feltételeknek. |
| --- | --- |

(7)

Az említett szakvélemény megfelelően alátámasztja azt a megállapítást, hogy a hidroxitirozol a javasolt módon és mennyiségben történő felhasználás mellett megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében előírt feltételeknek.

| (8) | Figyelembe véve, hogy az engedély iránti kérelem bizonyos népességi csoportokat kizár, a hidroxitirozolt tartalmazó élelmiszerek hevítés mellett mutatott technikai teljesítményére pedig bizonyos feltételeket határoz meg, a hidroxitirozolt tartalmazó élelmiszereket megfelelően fel kell címkézni. |
| --- | --- |

(8)

Figyelembe véve, hogy az engedély iránti kérelem bizonyos népességi csoportokat kizár, a hidroxitirozolt tartalmazó élelmiszerek hevítés mellett mutatott technikai teljesítményére pedig bizonyos feltételeket határoz meg, a hidroxitirozolt tartalmazó élelmiszereket megfelelően fel kell címkézni.

| (9) | Az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) követelményeket állapít meg a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadására vonatkozóan. A hidroxitirozol használatát az említett rendelet sérelme nélkül engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(9)

Az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) követelményeket állapít meg a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadására vonatkozóan. A hidroxitirozol használatát az említett rendelet sérelme nélkül engedélyezni kell.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az e határozat I. mellékletében meghatározott hidroxitirozol az 1925/2006/EK rendelet sérelme nélkül, az e határozat II. mellékletében meghatározott felhasználási célok és maximális mennyiségek betartásával – a három évnél fiatalabb gyermekek, a terhes nők és a szoptató nők kivételével – az általános népességnek szánt új élelmiszer-összetevőként forgalomba hozható az Unióban.

2. cikk

(1)   Az e határozattal engedélyezett hidroxitirozol megnevezése, amelyet az élelmiszer címkéjén fel kell tüntetni: „hidroxitirozol”.

(2)   A hidroxitirozolt tartalmazó élelmiszerek címkéjén fel kell tüntetni a következő állításokat:

| a) | „Ezt az élelmiszert nem fogyaszthatják három évnél fiatalabb gyermekek, terhes nők és szoptató nők; |
| --- | --- |

a)

„Ezt az élelmiszert nem fogyaszthatják három évnél fiatalabb gyermekek, terhes nők és szoptató nők;

| b) | Ez az élelmiszer főzésre, sütésre vagy zsírban sütésre nem használható.” |
| --- | --- |

b)

Ez az élelmiszer főzésre, sütésre vagy zsírban sütésre nem használható.”

3. cikk

E határozat címzettje a Seprox Biotech vállalat, Centro Empresarial Ingenia N-8, Parque Tecnológico Fuente Álamo, 30320 Fuente Álamo, Murcia, Spanyolország.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 14-én

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 43., 1997.2.14., 1. o.

1

(2)  EFSA Journal 2017;15(3):4728.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1925/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról (HL L 404., 2006.12.30., 26. o.).

3

---

I. MELLÉKLET

A HIDROXITIROZOL SPECIFIKÁCIÓI

Meghatározás:

| Kémiai név | IUPAC-név 4-(2-hidroxi-etil)-benzol-1,2-diol
  Szinonimák:
  3-hidroxitirozol
  3,4-dihidroxi-fenil-etanol
  Dihidroxi-fenil-etanol
  2-(3,4-Di-hidroxi-fenil)-etanol |
| --- | --- |
| Kémiai képlet | C8H10O3 |
| Molekulatömeg | 154,16 Da |
| CAS-szám | 10597-60-1 |

Kémiai név

IUPAC-név 4-(2-hidroxi-etil)-benzol-1,2-diol

Szinonimák:

3-hidroxitirozol

3,4-dihidroxi-fenil-etanol

Dihidroxi-fenil-etanol

2-(3,4-Di-hidroxi-fenil)-etanol

Kémiai képlet

C8H10O3

Molekulatömeg

154,16 Da

CAS-szám

10597-60-1

Leírás: A hidroxitirozol halványsárga, viszkózus folyadék.

Specifikációk:

| Paraméter | Specifikációk |
| --- | --- |
| Leírás | Enyhén sárgás, viszkózus folyadék. |
| Nedvesség | ≤ 4,0 % |
| Szag | Jellemző |
| Íz | Enyhén keserű |
| Oldhatóság (vízben) | Vízzel elegyíthető |
| pH | 3,5–4,5 |
| Törésmutató (25 °C-on) | 1,571–1,575 |
| A hidroxitirozol és a kémiai szintézis szerves melléktermékei | |
| Hidroxitirozol | ≥ 99,0 % |
| Ecetsav | ≤ 0,4 % |
| Hidroxitirozol-acetát | ≤ 0,3 % |
| Homovanillin-alkohol, izo-homovanillin-alkohol és 3-metoxi-4-hidroxi-fenil-glikol összege | ≤ 0,3 % |
| Nehézfémek | |
| Ólom | ≤ 0,03 mg/kg |
| Kadmium | ≤ 0,01 mg/kg |
| Higany | ≤ 0,01 mg/kg |
| Oldószermaradékok | |
| Etil-acetát | ≤ 25,0 mg/kg |
| Izopropanol | ≤ 2,50 mg/kg |
| Metanol | ≤ 2,00 mg/kg |
| Tetrahidrofurán | ≤ 0,01 mg/kg |

Paraméter

Specifikációk

Leírás

Enyhén sárgás, viszkózus folyadék.

Nedvesség

≤ 4,0 %

Szag

Jellemző

Íz

Enyhén keserű

Oldhatóság (vízben)

Vízzel elegyíthető

pH

3,5–4,5

Törésmutató (25 °C-on)

1,571–1,575

A hidroxitirozol és a kémiai szintézis szerves melléktermékei

Hidroxitirozol

≥ 99,0 %

Ecetsav

≤ 0,4 %

Hidroxitirozol-acetát

≤ 0,3 %

Homovanillin-alkohol, izo-homovanillin-alkohol és 3-metoxi-4-hidroxi-fenil-glikol összege

≤ 0,3 %

Nehézfémek

Ólom

≤ 0,03 mg/kg

Kadmium

≤ 0,01 mg/kg

Higany

≤ 0,01 mg/kg

Oldószermaradékok

Etil-acetát

≤ 25,0 mg/kg

Izopropanol

≤ 2,50 mg/kg

Metanol

≤ 2,00 mg/kg

Tetrahidrofurán

≤ 0,01 mg/kg

---

II. MELLÉKLET

A hidroxitirozol engedélyezett felhasználásai

| Élelmiszer-kategória | Maximális mennyiség |
| --- | --- |
| Hal- és növényi olajok (az 1308/2013/EU rendelet (1) VII. mellékletének VIII. részében meghatározott olívaolajok és olívapogácsa-olajok kivételével) mint olyan forgalomba hozva | 0,215 g/kg |
| Kenhető zsírok (az 1308/2013/EU rendelet VII. mellékletének VII. részében található meghatározás szerint) mint olyan forgalomba hozva | 0,175 g/kg |

Élelmiszer-kategória

Maximális mennyiség

Hal- és növényi olajok (az 1308/2013/EU rendelet (1) VII. mellékletének VIII. részében meghatározott olívaolajok és olívapogácsa-olajok kivételével) mint olyan forgalomba hozva

0,215 g/kg

Kenhető zsírok (az 1308/2013/EU rendelet VII. mellékletének VII. részében található meghatározás szerint) mint olyan forgalomba hozva

0,175 g/kg

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

---

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/60

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2374 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. december 15.)

egyes károsítók Unióba történő behurcolásának megelőzése céljából bizonyos harmadik országokból származó növények és hibridjeik termésének szállítására, tárolására és feldolgozására vonatkozó feltételek megállapításáról

(az értesítés a C(2017) 8395. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak IV. melléklete A. része I. szakaszának 16.2.e) és 16.4.e) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2000/29/EK irányelv IV. melléklete meghatározza azokat a különleges előírásokat, amelyeket be kell tartani a növények és növényi termékek valamely tagállamba való behozatalára és tagállamokon belüli mozgására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A 2000/29/EK irányelv IV. melléklete meghatározza azokat a különleges előírásokat, amelyeket be kell tartani a növények és növényi termékek valamely tagállamba való behozatalára és tagállamokon belüli mozgására vonatkozóan.

| (2) | Az (EU) 2017/1279 bizottsági végrehajtási irányelv (2) a 2000/29/EK irányelv IV. melléklete A. részének I. szakaszát kiegészítette a 16.2.e) és 16.4.e) pontokkal. Ezek a pontok ilyen különleges előírásokat rögzítenek egyes ipari feldolgozásra szánt termések (a Citrus L., a Fortunella Swingle, a Poncirus Raf., a Microcitrus Swingle, a Naringi Adans., a Swinglea Merr. és azok hibridjeinek termése) (a továbbiakban: meghatározott termések) vonatkozásában. E pontok alapján a Bizottságnak el kell fogadnia a szóban forgó termések Unión belüli szállításának, tárolásának és feldolgozásának feltételeit. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2017/1279 bizottsági végrehajtási irányelv (2) a 2000/29/EK irányelv IV. melléklete A. részének I. szakaszát kiegészítette a 16.2.e) és 16.4.e) pontokkal. Ezek a pontok ilyen különleges előírásokat rögzítenek egyes ipari feldolgozásra szánt termések (a Citrus L., a Fortunella Swingle, a Poncirus Raf., a Microcitrus Swingle, a Naringi Adans., a Swinglea Merr. és azok hibridjeinek termése) (a továbbiakban: meghatározott termések) vonatkozásában. E pontok alapján a Bizottságnak el kell fogadnia a szóban forgó termések Unión belüli szállításának, tárolásának és feldolgozásának feltételeit.

| (3) | Annak érdekében, hogy az illetékes hivatalos szervek és a vállalkozók megfelelhessenek a meghatározott termésekre vonatkozó feltételeknek, helyénvaló e meghatározott termések Unión belüli szállítását az e termésekre vonatkozó adatok bejelentéséhez kötni. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy az illetékes hivatalos szervek és a vállalkozók megfelelhessenek a meghatározott termésekre vonatkozó feltételeknek, helyénvaló e meghatározott termések Unión belüli szállítását az e termésekre vonatkozó adatok bejelentéséhez kötni.

| (4) | A vonatkozó feltételeknek való megfelelés hatékony ellenőrzése érdekében elő kell írni, hogy a meghatározott termések Unión belüli szállítására csak a felelős hivatalos szervek felügyelete mellett kerülhet sor. |
| --- | --- |

(4)

A vonatkozó feltételeknek való megfelelés hatékony ellenőrzése érdekében elő kell írni, hogy a meghatározott termések Unión belüli szállítására csak a felelős hivatalos szervek felügyelete mellett kerülhet sor.

| (5) | Különös feltételeket kell megállapítani a meghatározott termések ipari feldolgozására vonatkozóan, hogy biztosítani lehessen az Unió területének növényegészségügyi védelmét a károsító szervezetektől. Ezeknek a feltételeknek többek között rendelkezniük kell a létesítményekről, a hulladékról és a melléktermékekről, valamint nyilvántartás vezetéséről. |
| --- | --- |

(5)

Különös feltételeket kell megállapítani a meghatározott termések ipari feldolgozására vonatkozóan, hogy biztosítani lehessen az Unió területének növényegészségügyi védelmét a károsító szervezetektől. Ezeknek a feltételeknek többek között rendelkezniük kell a létesítményekről, a hulladékról és a melléktermékekről, valamint nyilvántartás vezetéséről.

| (6) | Az Unió növényegészségügyi védelmének és – szükség esetén – a tárolási tevékenység ellenőrzésének biztosítása érdekében a meghatározott terméseket a létesítmény helye szerinti tagállam által e célra jóváhagyott, nyilvántartásba vett létesítményben kell tárolni oly módon, hogy megelőzhető legyen a meghatározott szervezetek elterjedésének esetleges kockázata. A tárolásra vonatkozóan különös feltételeket kell megállapítani, hogy biztosítani lehessen e termékek hatékony nyomonkövethetőségét, a szóban forgó tevékenység ellenőrzését, valamint az Unió területének növényegészségügyi védelmét. |
| --- | --- |

(6)

Az Unió növényegészségügyi védelmének és – szükség esetén – a tárolási tevékenység ellenőrzésének biztosítása érdekében a meghatározott terméseket a létesítmény helye szerinti tagállam által e célra jóváhagyott, nyilvántartásba vett létesítményben kell tárolni oly módon, hogy megelőzhető legyen a meghatározott szervezetek elterjedésének esetleges kockázata. A tárolásra vonatkozóan különös feltételeket kell megállapítani, hogy biztosítani lehessen e termékek hatékony nyomonkövethetőségét, a szóban forgó tevékenység ellenőrzését, valamint az Unió területének növényegészségügyi védelmét.

| (7) | mivel a tagállamoknak az (EU) 2017/1279 irányelvnek való megfeleléshez szükséges nemzeti rendelkezéseiket 2018. január 1-jétől kell alkalmazniuk, e határozatot ugyanattól a naptól kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(7)

mivel a tagállamoknak az (EU) 2017/1279 irányelvnek való megfeleléshez szükséges nemzeti rendelkezéseiket 2018. január 1-jétől kell alkalmazniuk, e határozatot ugyanattól a naptól kell alkalmazni.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

Ez a határozat – a 2000/29/EK irányelv IV. melléklete A. része I. szakaszának 16.2.e) és 16.4.e) pontja alkalmazásában – meghatározza a harmadik országból származó Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans. és Swinglea Merr., valamint azok hibridjei terméseinek szállítására, tárolására és feldolgozására vonatkozó feltételeket.

Citrus

Fortunella

Poncirus

Microcitrus

Naringi

Swinglea

2. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában:

a)   „meghatározott szervezetek”: Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa, Xanthomonas citri pv. citri és Xanthomonas citri pv. aurantifolii.

„meghatározott szervezetek”

Phyllosticta citricarpa

Xanthomonas citri

citri

Xanthomonas citri

aurantifolii.

b)   „meghatározott termések”: a harmadik országból származó Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans. és Swinglea Merr., valamint hibridjeinek termése.

„meghatározott termések”

Citrus

Fortunella

Poncirus

Microcitrus

Naringi

Swinglea

3. cikk

A meghatározott termések Unión belüli szállítása

(1)   A meghatározott termések csak akkor szállíthatók az Unión belül, ha az importőr az egyes tárolóeszközökre vonatkozó adatokat bejelentette a beléptetési pont helye szerinti tagállam – és adott esetben a meghatározott termések ipari feldolgozása helye szerinti tagállam – illetékes hivatalos szervének.

A bejelentésnek tartalmaznia kell az alábbi információkat:

| a) | a meghatározott termések mennyisége; |
| --- | --- |

a)

a meghatározott termések mennyisége;

| b) | a tárolóeszközök azonosító száma; |
| --- | --- |

b)

a tárolóeszközök azonosító száma;

| c) | a behozatal várható időpontja és az Unióba való belépés helye; |
| --- | --- |

c)

a behozatal várható időpontja és az Unióba való belépés helye;

| d) | a 4. cikkben említett létesítmények neve, címe és helye. |
| --- | --- |

d)

a 4. cikkben említett létesítmények neve, címe és helye.

(2)   Az importőrök a szóban forgó bejelentésben bekövetkezett változásokról – amint azok ismertté válnak – tájékoztatják az (1) bekezdésben említett illetékes hivatalos szerveket.

(3)   A meghatározott termések csak abban az esetben szállíthatók az Unióba való belépés helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamba, ha az érintett tagállamok illetékes hivatalos szervei ehhez hozzájárultak.

(4)   A meghatározott terméseket késlekedés nélkül közvetlenül a 4. cikkben említett feldolgozó létesítménybe, illetve az 5. cikkben említett raktározási létesítménybe kell szállítani. A meghatározott termések szállítása a szállítás helye szerinti tagállam illetékes hivatalos szervének felügyelete mellett történik.

(5)   Az e cikknek való megfelelés érdekében a szállítás által érintett tagállamok együttműködnek egymással.

4. cikk

A meghatározott termések feldolgozására vonatkozó követelmények

(1)   A meghatározott termések feldolgozására olyan területen lévő létesítményben kerül sor, ahol nem foglalkoznak ilyen termések termesztésével. A hivatalosan bejegyzett létesítménynek rendelkeznie kell a létesítmény helye szerinti tagállam illetékes hivatalos szerve által erre a célra kiadott engedéllyel.

(2)   A meghatározott termések hulladékát és melléktermékeit a feldolgozás helye szerinti tagállamon belüli olyan területen kell felhasználni vagy megsemmisíteni, ahol nem foglalkoznak ilyen termések termesztésével.

(3)   A hulladék és melléktermék megsemmisítése a meghatározott termések feldolgozási helye szerinti tagállam illetékes hivatalos szerve által jóváhagyott módszer alkalmazásával, a hivatalos szerv felügyelete mellett és oly módon történik, hogy megelőzhető legyen a meghatározott szervezetek elterjedésének esetleges kockázata.

(4)   A feldolgozó legalább három évig nyilvántartja a feldolgozott meghatározott terméseket, és e nyilvántartást kérésre a feldolgozás helye szerinti tagállam illetékes hivatalos szervének a rendelkezésére bocsátja. A nyilvántartás tartalmazza a tárolóeszközök számát és megkülönböztető jelzéseit, az átvett meghatározott termések mennyiségét, valamint a hulladék és a melléktermékek mennyiségét, illetve felhasználásuk vagy megsemmisítésük módjának részletes leírását.

5. cikk

A meghatározott termések tárolására vonatkozó követelmények

(1)   Amennyiben a meghatározott termések nem kerülnek azonnal feldolgozásra, a létesítmény helye szerinti tagállam illetékes hivatalos szerve által erre a célra kiadott engedéllyel rendelkező és nyilvántartásba vett létesítményben tárolandók.

(2)   A meghatározott termések egyes tételeinek egyenként azonosíthatóknak kell maradniuk.

(3)   A meghatározott termések tárolása oly módon történik, hogy megelőzhető legyen a meghatározott szervezetek elterjedésének esetleges kockázata.

6. cikk

Az alkalmazás kezdőnapja

Ezt a határozatot 2018. január 1-jétől kell alkalmazni.

7. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 15-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/1279 végrehajtási irányelve (2017. július 14.) a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló 2000/29/EK tanácsi irányelv I–V. mellékletének módosításáról (HL L 184., 2017.7.15., 33. o.).

2

---

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/63

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2375 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. december 15.)

az N-acetil-D-neuraminsavnak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatala engedélyezéséről

(az értesítés a C(2017) 8431. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | 2015. szeptember 22-én a Glycom A/S vállalat az N-acetil-D-neuraminsavnak (a továbbiakban: N-acetil-D-neuraminsav [NANA]) a 258/97/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti új élelmiszer-összetevőként az uniós piacon való forgalomba hozatalára vonatkozó kérelmet nyújtott be az illetékes ír hatósághoz. |
| --- | --- |

(1)

2015. szeptember 22-én a Glycom A/S vállalat az N-acetil-D-neuraminsavnak (a továbbiakban: N-acetil-D-neuraminsav [NANA]) a 258/97/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti új élelmiszer-összetevőként az uniós piacon való forgalomba hozatalára vonatkozó kérelmet nyújtott be az illetékes ír hatósághoz.

| (2) | 2016. március 8-án Írország illetékes hatósága közzétette elsődleges értékelő jelentését. Az említett jelentésben arra a következtetésre jutott, hogy az N-acetil-D-neuraminsav megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében az új élelmiszer-összetevők vonatkozásában megállapított feltételeknek. |
| --- | --- |

(2)

2016. március 8-án Írország illetékes hatósága közzétette elsődleges értékelő jelentését. Az említett jelentésben arra a következtetésre jutott, hogy az N-acetil-D-neuraminsav megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében az új élelmiszer-összetevők vonatkozásában megállapított feltételeknek.

| (3) | A Bizottság az elsődleges értékelési jelentést 2016. március 15-én továbbította a többi tagállamnak. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az elsődleges értékelési jelentést 2016. március 15-én továbbította a többi tagállamnak.

| (4) | A 258/97/EK rendelet 6. cikke (4) bekezdésének első albekezdésében megállapított 60 napos időszakon belül több tagállam is indokolt kifogással élt. |
| --- | --- |

(4)

A 258/97/EK rendelet 6. cikke (4) bekezdésének első albekezdésében megállapított 60 napos időszakon belül több tagállam is indokolt kifogással élt.

| (5) | 2016. július 14-én a Bizottság felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (EFSA), hogy végezze el az N-acetil-D-neuraminsav mint a 258/97/EK rendelet szerinti új élelmiszer-összetevő újbóli értékelését. |
| --- | --- |

(5)

2016. július 14-én a Bizottság felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (EFSA), hogy végezze el az N-acetil-D-neuraminsav mint a 258/97/EK rendelet szerinti új élelmiszer-összetevő újbóli értékelését.

| (6) | Az EFSA a „Scientific Opinion on the safety of N-acetyl-D-neuraminic acid as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97” (Tudományos szakvélemény az N-acetil-D-neuraminsav mint a 258/97/EK rendelet értelmében vett új élelmiszer biztonságosságáról) címet viselő, 2017. június 28-i véleményében (2) arra a következtetésre jutott, hogy az N-acetil-D-neuraminsav az étrend-kiegészítőktől eltérő élelmiszerekhez adva, a javasolt módon és mennyiségben történő felhasználás mellett a normál népesség számára biztonságos. Az étrend-kiegészítők esetében az EFSA azt állapította meg, hogy az N-acetil-D-neuraminsav a javasolt módon és mennyiségben történő felhasználás mellett a 10 évnél idősebbek számára biztonságos, továbbá a 10 évnél fiatalabb gyermekek számára is, amennyiben a különféle forrásokból összeadódó expozíció nem haladja meg a 11 mg/ttkg értéket. |
| --- | --- |

(6)

Az EFSA a „Scientific Opinion on the safety of N-acetyl-D-neuraminic acid as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97” (Tudományos szakvélemény az N-acetil-D-neuraminsav mint a 258/97/EK rendelet értelmében vett új élelmiszer biztonságosságáról) címet viselő, 2017. június 28-i véleményében (2) arra a következtetésre jutott, hogy az N-acetil-D-neuraminsav az étrend-kiegészítőktől eltérő élelmiszerekhez adva, a javasolt módon és mennyiségben történő felhasználás mellett a normál népesség számára biztonságos. Az étrend-kiegészítők esetében az EFSA azt állapította meg, hogy az N-acetil-D-neuraminsav a javasolt módon és mennyiségben történő felhasználás mellett a 10 évnél idősebbek számára biztonságos, továbbá a 10 évnél fiatalabb gyermekek számára is, amennyiben a különféle forrásokból összeadódó expozíció nem haladja meg a 11 mg/ttkg értéket.

| (7) | Az EFSA szakvéleménye ezért megfelelően alátámasztja azt a megállapítást, hogy az N-acetil-D-neuraminsav a normál népesség számára a javasolt módon és mennyiségben történő felhasználás mellett megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében előírt feltételeknek. Továbbá a szakvélemény azt a megállapítást is megfelelően alátámasztja, hogy az N-acetil-D-neuraminsav a javasolt módon és mennyiségben történő felhasználás mellett, étrend-kiegészítők összetevőjeként használva megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében előírt feltételeknek, amennyiben megfelelő címkézés biztosítja, hogy a 10 évnél fiatalabb gyermekek esetében a különféle forrásokból összeadódó expozíció nem haladja meg a 11 mg/ttkg határértéket. |
| --- | --- |

(7)

Az EFSA szakvéleménye ezért megfelelően alátámasztja azt a megállapítást, hogy az N-acetil-D-neuraminsav a normál népesség számára a javasolt módon és mennyiségben történő felhasználás mellett megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében előírt feltételeknek. Továbbá a szakvélemény azt a megállapítást is megfelelően alátámasztja, hogy az N-acetil-D-neuraminsav a javasolt módon és mennyiségben történő felhasználás mellett, étrend-kiegészítők összetevőjeként használva megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében előírt feltételeknek, amennyiben megfelelő címkézés biztosítja, hogy a 10 évnél fiatalabb gyermekek esetében a különféle forrásokból összeadódó expozíció nem haladja meg a 11 mg/ttkg határértéket.

| (8) | Olyan címkézési követelmények, amelyek azt hivatottak biztosítani, hogy az étrend-kiegészítőket fogyasztók különféle jellemzőkről tájékoztatást kapjanak, a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), a 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) és az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) értelmében már jelenleg is vonatkoznak az N-acetil-D-neuraminsavat tartalmazó termékekre. Ezen túlmenően a címkézésre vonatkozó egyedi rendelkezések szükségesek annak biztosításához, hogy az N-acetil-D-neuraminsavat tartalmazó étrend-kiegészítők akkor is biztonságosak legyenek, ha csecsemők, kisgyermekek vagy 10 évesnél fiatalabb gyermekek fogyasztják azokat anyatejjel vagy más, hozzáadott N-acetil-D-neuraminsavat tartalmazó élelmiszerekkel együtt. |
| --- | --- |

(8)

Olyan címkézési követelmények, amelyek azt hivatottak biztosítani, hogy az étrend-kiegészítőket fogyasztók különféle jellemzőkről tájékoztatást kapjanak, a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), a 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) és az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) értelmében már jelenleg is vonatkoznak az N-acetil-D-neuraminsavat tartalmazó termékekre. Ezen túlmenően a címkézésre vonatkozó egyedi rendelkezések szükségesek annak biztosításához, hogy az N-acetil-D-neuraminsavat tartalmazó étrend-kiegészítők akkor is biztonságosak legyenek, ha csecsemők, kisgyermekek vagy 10 évesnél fiatalabb gyermekek fogyasztják azokat anyatejjel vagy más, hozzáadott N-acetil-D-neuraminsavat tartalmazó élelmiszerekkel együtt.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az e határozat I. mellékletében meghatározott N-acetil-D-neuraminsav az e határozat II. mellékletében meghatározott felhasználási módok és maximális mennyiségek betartásával új élelmiszer-összetevőként forgalomba hozható az Unióban.

2. cikk

(1)   Az e határozattal engedélyezett N-acetil-D-neuraminsav megnevezése, amelyet az azt tartalmazó élelmiszer címkézésén fel kell tüntetni: „N-acetil-D-neuraminsav”.

(2)   Az N-acetil-D-neuraminsavat tartalmazó étrend-kiegészítőket az 1169/2011/EU rendelet szerint alkalmazott kiszerelési követelményeknek megfelelően kell címkézni, és el kell látni azzal a nyilatkozattal, hogy az étrend-kiegészítő nem adható csecsemőknek, kisgyermekeknek és 10 évesnél fiatalabb gyermekeknek, amennyiben huszonnégy órán belül anyatejet vagy más, hozzáadott N-acetil-D-neuraminsavat tartalmazó élelmiszert fogyasztottak.

3. cikk

E határozat címzettje a Glycom A/S, Kogle Allé 4, 2970 Hørsholm, Dánia.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 15-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 43., 1997.2.14., 1. o.

1

(2)  EFSA Journal 2017;15(7):4918.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/46/EK irányelve (2002. június 10.) az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 183., 2002.7.12., 51. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 609/2013/EU rendelete (2013. június 12.) a csecsemők és kisgyermekek számára készült, a speciális gyógyászati célra szánt, valamint a testtömeg-szabályozás céljára szolgáló, teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszerekről, továbbá a 92/52/EGK tanácsi irányelv, a 96/8/EK, az 1999/21/EK, a 2006/125/EK és a 2006/141/EK bizottsági irányelv, a 2009/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 41/2009/EK és a 953/2009/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 181., 2013.6.29., 35. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1169/2011/EU rendelete (2011. október 25.) a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 304., 2011.11.22., 18. o.).

5

---

I. MELLÉKLET

AZ N-ACETIL-D-NEURAMINSAV (DIHIDRÁT) SPECIFIKÁCIÓI

Meghatározás:

| Kémiai név | IUPAC-nevek: | N-acetil-D-neuraminsav (dihidrát) |
| --- | --- | --- |

Kémiai név

IUPAC-nevek:

N-acetil-D-neuraminsav (dihidrát)

| | 5-Acetamido-3,5-didezoxi-D-glicero-D-galakto-non-2-ulopiranozonsav (dihidrát), |
| --- | --- |

5-Acetamido-3,5-didezoxi-D-glicero-D-galakto-non-2-ulopiranozonsav (dihidrát),

Szinonimák:

Sziálsav (dihidrát)

Kémiai képlet

C11H19NO9 (sav)

C11H23NO11 (C11H19NO9 *2H2O) (dihidrát)

Molekulatömeg

309,3 Da (sav)

345,3 (309,3 + 36,0) (dihidrát)

CAS-szám

131-48-6 (szabad sav)

50795-27-2 (dihidrát)

Leírás: Az N-acetil-D-neuraminsav egy fehértől a piszkosfehérig terjedő színű por.

Specifikációk:

| Paraméter | Specifikációk |
| --- | --- |
| Leírás | fehértől piszkosfehérig terjedő színű por |
| pH-érték (20 °C-os, 5 %-os oldat) | 1,7–2,5 |
| N-acetil-D-neuraminsav (dihidrát) | > 97,0 % |
| Víz (dihidrát: 10,4 %) | ≤ 12,5 %(m/m) |
| Szulfáthamu | < 0,2 %(m/m) |
| Ecetsav (szabad savként és/vagy nátrium-acetátként) | < 0,5 %(m/m) |
| Nehézfémek | |
| Vas | < 20,0 mg/kg |
| Ólom | < 0,1 mg/kg |
| Fehérjemaradékok | < 0,01 %(m/m) |
| Oldószermaradékok | |
| 2-Propanol | < 0,1 %(m/m) |
| Aceton | < 0,1 %(m/m) |
| Etil-acetát | < 0,1 %(m/m) |
| Mikrobiológiai jellemzők | |
| Szalmonella | 25 g-ban nem mutatható ki |
| Aerob mezofil baktériumok teljes száma | < 500 CFU/g |
| Enterobacteriaceae | 10 g-ban nem mutatható ki |
| Cronobacter (Enterobacter) sakazakii | 10 g-ban nem mutatható ki |
| Listeria monocytogenes | 25 g-ban nem mutatható ki |
| Bacillus cereus | < 50 CFU/g |
| Élesztőgombák | < 10 CFU/g |
| Penészgombák | < 10 CFU/g |
| Endotoxinmaradékok | < 10 EU/mg |

Paraméter

Specifikációk

Leírás

fehértől piszkosfehérig terjedő színű por

pH-érték (20 °C-os, 5 %-os oldat)

1,7–2,5

N-acetil-D-neuraminsav (dihidrát)

> 97,0 %

Víz (dihidrát: 10,4 %)

≤ 12,5 %(m/m)

Szulfáthamu

< 0,2 %(m/m)

Ecetsav (szabad savként és/vagy nátrium-acetátként)

< 0,5 %(m/m)

Nehézfémek

Vas

< 20,0 mg/kg

Ólom

< 0,1 mg/kg

Fehérjemaradékok

< 0,01 %(m/m)

Oldószermaradékok

2-Propanol

< 0,1 %(m/m)

Aceton

< 0,1 %(m/m)

Etil-acetát

< 0,1 %(m/m)

Mikrobiológiai jellemzők

Szalmonella

25 g-ban nem mutatható ki

Aerob mezofil baktériumok teljes száma

< 500 CFU/g

Enterobacteriaceae

10 g-ban nem mutatható ki

Cronobacter (Enterobacter) sakazakii

10 g-ban nem mutatható ki

Listeria monocytogenes

25 g-ban nem mutatható ki

Bacillus cereus

< 50 CFU/g

Élesztőgombák

< 10 CFU/g

Penészgombák

< 10 CFU/g

Endotoxinmaradékok

< 10 EU/mg

CFU: telepképző egység; EU: endotoxin egység

---

II. MELLÉKLET

Az N-acetil-D-neuraminsav engedélyezett felhasználásai

| Élelmiszer-kategória | Maximális mennyiség |
| --- | --- |
| A 609/2013/EU rendelet meghatározása szerinti anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerek | 0,05 g/l porból készített tápszerben |
| A 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet meghatározása szerinti, csecsemők és kisgyermekek számára készült feldolgozottgabona-alapú élelmiszerek és bébiételek | 0,05 g/kg szilárd élelmiszerekben |
| A 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet meghatározása szerinti, csecsemők és kisgyermekek számára készült, speciális gyógyászati célra szánt élelmiszer | Azon csecsemők és egészséges kisgyermekek sajátos táplálkozási igényeinek megfelelően, akik számára a termékek készültek, de semmiképpen sem magasabb, mint a termékek II. mellékletben említett kategóriájára vonatkozóan meghatározott maximális mennyiségek |
| A 609/2013/EU rendelet meghatározása szerinti, testtömeg-szabályozás céljára szolgáló, teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszerek | 0,2 g/l (italok)
  1,7 g/kg (szeletek) |
| Olyan élelmiszerek, amelyeken a 828/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (1) követelményeinek megfelelően gluténmentességről vagy csökkentett gluténtartalomról szóló kijelentést tüntettek fel | 1,25 g/kg |
| Ízesítetlen pasztőrözött és sterilizált tejalapú termékek (beleértve az ultrapasztőrözött [UHT] tejet is) | 0,05 g/l |
| Erjesztés után hőkezelt, ízesítetlen, erjesztett tejalapú termékek; ízesített, erjesztett tejtermékek, beleértve a hőkezelt termékeket is | 0,05 g/l (italok)
  0,4 g/kg (szárazanyag) |
| Tejpótlók, beleértve az italfehérítőket is | 0,05 g/l (italok)
  0,25 g/kg (szárazanyag) |
| Gabonaszeletek | 0,5 g/kg |
| Asztali édesítőszerek | 8,3 g/kg |
| Gyümölcs- és zöldségalapú italok | 0,05 g/l |
| Ízesített italok | 0,05 g/l |
| Kávékülönlegesség, tea, gyógynövény- és gyümölcsforrázatok, cikória; tea-, gyógynövény- és gyümölcsforrázat-, valamint cikóriakivonatok; tea-, növény-, gyümölcs- és gabonakészítmények forrázatokhoz | 0,2 g/kg |
| A 2002/46/EK irányelv meghatározása szerinti étrend-kiegészítők | 300 mg/nap a 10 évnél idősebb általános népesség esetében
  55 mg/nap a csecsemők esetében
  130 mg/nap a kisgyermekek esetében
  250 mg/nap a 3–10 éves gyermekek esetében |

Élelmiszer-kategória

Maximális mennyiség

A 609/2013/EU rendelet meghatározása szerinti anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerek

0,05 g/l porból készített tápszerben

A 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet meghatározása szerinti, csecsemők és kisgyermekek számára készült feldolgozottgabona-alapú élelmiszerek és bébiételek

0,05 g/kg szilárd élelmiszerekben

A 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet meghatározása szerinti, csecsemők és kisgyermekek számára készült, speciális gyógyászati célra szánt élelmiszer

Azon csecsemők és egészséges kisgyermekek sajátos táplálkozási igényeinek megfelelően, akik számára a termékek készültek, de semmiképpen sem magasabb, mint a termékek II. mellékletben említett kategóriájára vonatkozóan meghatározott maximális mennyiségek

A 609/2013/EU rendelet meghatározása szerinti, testtömeg-szabályozás céljára szolgáló, teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszerek

0,2 g/l (italok)

1,7 g/kg (szeletek)

Olyan élelmiszerek, amelyeken a 828/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (1) követelményeinek megfelelően gluténmentességről vagy csökkentett gluténtartalomról szóló kijelentést tüntettek fel

1,25 g/kg

Ízesítetlen pasztőrözött és sterilizált tejalapú termékek (beleértve az ultrapasztőrözött [UHT] tejet is)

0,05 g/l

Erjesztés után hőkezelt, ízesítetlen, erjesztett tejalapú termékek; ízesített, erjesztett tejtermékek, beleértve a hőkezelt termékeket is

0,05 g/l (italok)

0,4 g/kg (szárazanyag)

Tejpótlók, beleértve az italfehérítőket is

0,05 g/l (italok)

0,25 g/kg (szárazanyag)

Gabonaszeletek

0,5 g/kg

Asztali édesítőszerek

8,3 g/kg

Gyümölcs- és zöldségalapú italok

0,05 g/l

Ízesített italok

0,05 g/l

Kávékülönlegesség, tea, gyógynövény- és gyümölcsforrázatok, cikória; tea-, gyógynövény- és gyümölcsforrázat-, valamint cikóriakivonatok; tea-, növény-, gyümölcs- és gabonakészítmények forrázatokhoz

0,2 g/kg

A 2002/46/EK irányelv meghatározása szerinti étrend-kiegészítők

300 mg/nap a 10 évnél idősebb általános népesség esetében

55 mg/nap a csecsemők esetében

130 mg/nap a kisgyermekek esetében

250 mg/nap a 3–10 éves gyermekek esetében

---

(1)  A Bizottság 828/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 30.) a fogyasztóknak az élelmiszerek gluténmentessége vagy csökkentett gluténtartalma tekintetében nyújtott tájékoztatásra vonatkozó követelményekről (HL L 228., 2014.7.31., 5. o.).

---

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/68

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2376 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. december 15.)

az (EU) 2015/348 végrehajtási határozatnak a Málta, Bulgária és Lengyelország nemzeti vagy funkcionális légtérblokkokra vonatkozó módosított tervében a „költséghatékonyság” fő teljesítményterületen meghatározott felülvizsgált célok megfelelőségének tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2017) 8433. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: keretrendelet) (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének létrehozásáról szóló, 2013. május 3-i 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 14. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 549/2004/EK rendelet előírja, hogy a tagállamoknak nemzeti terveket vagy funkcionális légtérblokkokra (továbbiakban: FAB) vonatkozó terveket, és ezek keretében kötelező érvényű nemzeti célkitűzéseket vagy FAB-szintű célkitűzéseket kell elfogadniuk, amelyek biztosítják az uniós szintű teljesítménycélokkal való összhangot. Az 549/2004/EK rendelet előírja továbbá, hogy a Bizottság az említett rendelet 11. cikke (6) bekezdésének d) pontjában felsorolt értékelési kritériumok alapján értékeli a szóban forgó célok megfelelőségét. Az erre vonatkozó részletes szabályokat a 390/2013/EU végrehajtási rendelet határozza meg. |
| --- | --- |

(1)

Az 549/2004/EK rendelet előírja, hogy a tagállamoknak nemzeti terveket vagy funkcionális légtérblokkokra (továbbiakban: FAB) vonatkozó terveket, és ezek keretében kötelező érvényű nemzeti célkitűzéseket vagy FAB-szintű célkitűzéseket kell elfogadniuk, amelyek biztosítják az uniós szintű teljesítménycélokkal való összhangot. Az 549/2004/EK rendelet előírja továbbá, hogy a Bizottság az említett rendelet 11. cikke (6) bekezdésének d) pontjában felsorolt értékelési kritériumok alapján értékeli a szóban forgó célok megfelelőségét. Az erre vonatkozó részletes szabályokat a 390/2013/EU végrehajtási rendelet határozza meg.

| (2) | A teljesítménytervek értékelését követően a Bizottság elfogadta az (EU) 2015/348 végrehajtási határozatot (3), amely többek között megállapította, hogy a Málta, Bulgária és Lengyelország által benyújtott teljesítményterveknek a „költséghatékonyság” fő teljesítményterületre vonatkozó céljai összhangban vannak a második referencia-időszakra (2015–2019) meghatározott uniós szintű teljesítménycélokkal. |
| --- | --- |

(2)

A teljesítménytervek értékelését követően a Bizottság elfogadta az (EU) 2015/348 végrehajtási határozatot (3), amely többek között megállapította, hogy a Málta, Bulgária és Lengyelország által benyújtott teljesítményterveknek a „költséghatékonyság” fő teljesítményterületre vonatkozó céljai összhangban vannak a második referencia-időszakra (2015–2019) meghatározott uniós szintű teljesítménycélokkal.

| (3) | A Bizottság ezt követően elfogadta az (EU) 2017/1985 bizottsági végrehajtási határozatot (4), amelyben a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően az érintett tagállamok kérelme alapján engedélyezte a három tagállamnak, hogy felülvizsgálják a „költséghatékonyság” fő teljesítményterületre vonatkozó 2017., 2018. és 2019. évi céljaikat. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság ezt követően elfogadta az (EU) 2017/1985 bizottsági végrehajtási határozatot (4), amelyben a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően az érintett tagállamok kérelme alapján engedélyezte a három tagállamnak, hogy felülvizsgálják a „költséghatékonyság” fő teljesítményterületre vonatkozó 2017., 2018. és 2019. évi céljaikat.

| (4) | Mindezek alapján Málta, Bulgária és Lengyelország felülvizsgálta a szóban forgó célokat, ennek megfelelően módosította teljesítménytervét, és 2016-ban benyújtotta azokat a Bizottságnak a felülvizsgálat engedélyezésére irányuló kérelemmel együtt. |
| --- | --- |

(4)

Mindezek alapján Málta, Bulgária és Lengyelország felülvizsgálta a szóban forgó célokat, ennek megfelelően módosította teljesítménytervét, és 2016-ban benyújtotta azokat a Bizottságnak a felülvizsgálat engedélyezésére irányuló kérelemmel együtt.

| (5) | A Bizottság a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 14. cikkének megfelelően értékelte a módosított terveket, különös tekintettel a felülvizsgált célokra. A Bizottság a 390/2013/EU végrehajtási rendelet IV. melléklete 1. pontjával összefüggésben értelmezett 5. pontjában leírt elvekkel összhangban értékelte a „költséghatékonyság” fő teljesítményterületre vonatkozó, az útvonali szolgálatok megállapított egységköltségeiben kifejezett célok összhangját az uniós szintű célokkal, különös figyelemmel az útvonali szolgálatok megállapított egységköltségeinek a második referencia-időszakban az évi átlagos 3,3 %-os csökkentési célhoz viszonyított, illetve az első és a második referencia-időszak teljes időszakában (2012–2019) az évi átlagos 1,7 %-os csökkentési célhoz viszonyított alakulására, valamint az útvonali szolgálatok megállapított egységköltségeinek a hasonló működési és gazdasági környezettel rendelkező tagállamokéhoz viszonyított szintjére. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 14. cikkének megfelelően értékelte a módosított terveket, különös tekintettel a felülvizsgált célokra. A Bizottság a 390/2013/EU végrehajtási rendelet IV. melléklete 1. pontjával összefüggésben értelmezett 5. pontjában leírt elvekkel összhangban értékelte a „költséghatékonyság” fő teljesítményterületre vonatkozó, az útvonali szolgálatok megállapított egységköltségeiben kifejezett célok összhangját az uniós szintű célokkal, különös figyelemmel az útvonali szolgálatok megállapított egységköltségeinek a második referencia-időszakban az évi átlagos 3,3 %-os csökkentési célhoz viszonyított, illetve az első és a második referencia-időszak teljes időszakában (2012–2019) az évi átlagos 1,7 %-os csökkentési célhoz viszonyított alakulására, valamint az útvonali szolgálatok megállapított egységköltségeinek a hasonló működési és gazdasági környezettel rendelkező tagállamokéhoz viszonyított szintjére.

| (6) | Málta esetében az értékelés alátámasztotta, hogy a felülvizsgált célok az útvonali szolgálatok megállapított egységköltségeinek a második referencia-időszakra tervezett évi átlagos 3 %-os csökkentésén alapulnak. Ez csekély mértékben elmarad az útvonali szolgálatok megállapított átlagos egységköltségeinek az adott időszakra tervezett uniós szintű csökkentésétől. Ugyanakkor az első és a második referencia-időszak egészére vonatkozóan az útvonali szolgálatok tervezett megállapított egységköltségei az uniós szintű célnál nagyobb mértékben csökkennek (– 4,6 %). Emellett Málta 2019-re vonatkozó felülvizsgált célkitűzése az útvonali szolgálatok olyan tervezett megállapított egységköltségein alapul, amelyek számottevően alacsonyabbak (40,4 %), mint az útvonali szolgálatoknak a Máltához hasonló működési és gazdasági környezettel rendelkező tagállamokban megállapított átlagos egységköltségei. Mindezek alapján a Bizottság álláspontja szerint Málta 2017., 2018. és 2019. évi felülvizsgált céljai összhangban vannak a „költséghatékonyság” fő teljesítményterületre vonatkozóan a második referencia-időszakra megállapított, uniós szintű célokkal. |
| --- | --- |

(6)

Málta esetében az értékelés alátámasztotta, hogy a felülvizsgált célok az útvonali szolgálatok megállapított egységköltségeinek a második referencia-időszakra tervezett évi átlagos 3 %-os csökkentésén alapulnak. Ez csekély mértékben elmarad az útvonali szolgálatok megállapított átlagos egységköltségeinek az adott időszakra tervezett uniós szintű csökkentésétől. Ugyanakkor az első és a második referencia-időszak egészére vonatkozóan az útvonali szolgálatok tervezett megállapított egységköltségei az uniós szintű célnál nagyobb mértékben csökkennek (– 4,6 %). Emellett Málta 2019-re vonatkozó felülvizsgált célkitűzése az útvonali szolgálatok olyan tervezett megállapított egységköltségein alapul, amelyek számottevően alacsonyabbak (40,4 %), mint az útvonali szolgálatoknak a Máltához hasonló működési és gazdasági környezettel rendelkező tagállamokban megállapított átlagos egységköltségei. Mindezek alapján a Bizottság álláspontja szerint Málta 2017., 2018. és 2019. évi felülvizsgált céljai összhangban vannak a „költséghatékonyság” fő teljesítményterületre vonatkozóan a második referencia-időszakra megállapított, uniós szintű célokkal.

| (7) | Bulgária esetében az értékelés alátámasztotta, hogy a felülvizsgált célok az útvonali szolgálatok megállapított egységköltségeinek a második referencia-időszakra tervezett évi átlagos 1,1 %-os csökkentésén alapulnak. Ez elmarad az útvonali szolgálatok uniós szinten megállapított átlagos egységköltségeinek az adott időszakra tervezett csökkentésétől. Ugyanakkor az első és a második referencia-időszak egészére vonatkozóan az útvonali szolgálatok tervezett megállapított egységköltségei az uniós szintű célnál nagyobb mértékben csökkennek (– 2,3 %). Emellett Bulgária 2019-re vonatkozó felülvizsgált célkitűzése az útvonali szolgálatok olyan tervezett megállapított egységköltségein alapul, amelyek alacsonyabbak (3,0 %), mint az útvonali szolgálatoknak a Bulgáriához hasonló működési és gazdasági környezettel rendelkező tagállamokban megállapított átlagos egységköltségei. Mindezek alapján a Bizottság álláspontja szerint Bulgária 2017., 2018. és 2019. évi felülvizsgált céljai összhangban vannak a „költséghatékonyság” fő teljesítményterületre vonatkozóan a második referencia-időszakra megállapított, uniós szintű célokkal. |
| --- | --- |

(7)

Bulgária esetében az értékelés alátámasztotta, hogy a felülvizsgált célok az útvonali szolgálatok megállapított egységköltségeinek a második referencia-időszakra tervezett évi átlagos 1,1 %-os csökkentésén alapulnak. Ez elmarad az útvonali szolgálatok uniós szinten megállapított átlagos egységköltségeinek az adott időszakra tervezett csökkentésétől. Ugyanakkor az első és a második referencia-időszak egészére vonatkozóan az útvonali szolgálatok tervezett megállapított egységköltségei az uniós szintű célnál nagyobb mértékben csökkennek (– 2,3 %). Emellett Bulgária 2019-re vonatkozó felülvizsgált célkitűzése az útvonali szolgálatok olyan tervezett megállapított egységköltségein alapul, amelyek alacsonyabbak (3,0 %), mint az útvonali szolgálatoknak a Bulgáriához hasonló működési és gazdasági környezettel rendelkező tagállamokban megállapított átlagos egységköltségei. Mindezek alapján a Bizottság álláspontja szerint Bulgária 2017., 2018. és 2019. évi felülvizsgált céljai összhangban vannak a „költséghatékonyság” fő teljesítményterületre vonatkozóan a második referencia-időszakra megállapított, uniós szintű célokkal.

| (8) | Lengyelország esetében az értékelés alátámasztotta, hogy a felülvizsgált célok az útvonali szolgálatok megállapított egységköltségeinek a második referencia-időszakra tervezett évi átlagos 0,1 %-os csökkentésén alapulnak. Ez elmarad az útvonali szolgálatok uniós szinten megállapított átlagos egységköltségeinek az adott időszakra tervezett csökkentésétől. Az első és a második referencia-időszak egészére vonatkozóan az útvonali szolgálatok tervezett megállapított átlagos egységköltségei emelkednek (+ 1,4 %). Lengyelország 2019-re vonatkozó felülvizsgált célkitűzése ugyanakkor az útvonali szolgálatok olyan tervezett megállapított egységköltségein alapul, amelyek számottevően alacsonyabbak (14,9 %), mint az útvonali szolgálatoknak a Lengyelországhoz hasonló működési és gazdasági környezettel rendelkező tagállamokban megállapított átlagos egységköltségei. Figyelembe véve az útvonali szolgálatok megállapított egységköltségeinek kedvező szintjét, valamint az útvonali szolgálatok megállapított egységköltségei terén megfigyelhető kedvezőtlen trendet indokoló egyedi körülményeket, nevezetesen a biztonsághoz kapcsolódó intézkedések szükségességét, a Bizottság összességében úgy véli, hogy Lengyelország 2017., 2018. és 2019. évi felülvizsgált céljai összhangban vannak a „költséghatékonyság” fő teljesítményterületre vonatkozóan a második referencia-időszakra megállapított, uniós szintű célokkal. |
| --- | --- |

(8)

Lengyelország esetében az értékelés alátámasztotta, hogy a felülvizsgált célok az útvonali szolgálatok megállapított egységköltségeinek a második referencia-időszakra tervezett évi átlagos 0,1 %-os csökkentésén alapulnak. Ez elmarad az útvonali szolgálatok uniós szinten megállapított átlagos egységköltségeinek az adott időszakra tervezett csökkentésétől. Az első és a második referencia-időszak egészére vonatkozóan az útvonali szolgálatok tervezett megállapított átlagos egységköltségei emelkednek (+ 1,4 %). Lengyelország 2019-re vonatkozó felülvizsgált célkitűzése ugyanakkor az útvonali szolgálatok olyan tervezett megállapított egységköltségein alapul, amelyek számottevően alacsonyabbak (14,9 %), mint az útvonali szolgálatoknak a Lengyelországhoz hasonló működési és gazdasági környezettel rendelkező tagállamokban megállapított átlagos egységköltségei. Figyelembe véve az útvonali szolgálatok megállapított egységköltségeinek kedvező szintjét, valamint az útvonali szolgálatok megállapított egységköltségei terén megfigyelhető kedvezőtlen trendet indokoló egyedi körülményeket, nevezetesen a biztonsághoz kapcsolódó intézkedések szükségességét, a Bizottság összességében úgy véli, hogy Lengyelország 2017., 2018. és 2019. évi felülvizsgált céljai összhangban vannak a „költséghatékonyság” fő teljesítményterületre vonatkozóan a második referencia-időszakra megállapított, uniós szintű célokkal.

| (9) | Ezért az (EU) 2015/348 végrehajtási határozatot módosítani kell, a Bulgária, Málta és Lengyelország által megállapított felülvizsgált célok figyelembevételével, |
| --- | --- |

(9)

Ezért az (EU) 2015/348 végrehajtási határozatot módosítani kell, a Bulgária, Málta és Lengyelország által megállapított felülvizsgált célok figyelembevételével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2015/348 végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat melléklete lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 15-én.

a Bizottság részéről

Violeta BULC

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 96., 2004.3.31., 1. o.

1

(2)  
  HL L 128., 2013.5.9., 1. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2015/348 végrehajtási határozata (2015. március 2.) az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében benyújtott nemzeti tervekben vagy funkcionális légtérblokkokra vonatkozó tervekben foglalt bizonyos célok és a második referencia-időszakra meghatározott uniós szintű teljesítménycélok közötti összhangról (HL L 60., 2015.3.4., 55. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2017/1985 végrehajtási határozata (2017. október 31.) a költséghatékonyság fő teljesítményterületre vonatkozóan Málta, Bulgária és Lengyelország léginavigációs szolgálatai által kitűzött 2017., 2018. és 2019. évi teljesítménycélok felülvizsgálatának a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke (1) bekezdésével összhangban történő engedélyezéséről (HL L 287., 2017.11.4., 28. o.)

4

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

A második referencia-időszakra meghatározott uniós szintű teljesítménycélokkal összhangban lévőnek ítélt, az 549/2004/EK rendelet értelmében benyújtott nemzeti vagy funkcionális légtérblokkokra vonatkozó tervekben foglalt, a „biztonság”, a „környezet”, a „kapacitás” és a „költséghatékonyság” fő teljesítményterületekre vonatkozó teljesítménycélok

„BIZTONSÁG” FŐ TELJESÍTMÉNYTERÜLET

A repülésbiztonság-menedzsment hatékonysága (EOSM) és a kockázatelemzési eszköz (RAT) módszerével meghatározott súlyossági besorolások alkalmazása

| TAGÁLLAM | FAB | EOSM | Felszíni ATM % (RAT) | Teljes ATM % (RAT) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | ÁLLAM Szint | ANSP Szint | 2017 | 2019 | 2017 | 2019 |
| | SC | Egyéb MO | SMI | RI | ATM-S | SMI | RI | ATM-S | SMI | RI | ATM-S | SMI | RI | ATM-S |
| Ausztria | FAB CE | C | D | D | 94,17 | 93,33 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Horvátország |
| Cseh Köztársaság |
| Magyarország |
| Szlovák Köztársaság |
| Szlovénia |
| Írország | UK – IR | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Egyesült Királyság |
| Belgium/Luxemburg | FAB EC | C | C | D | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 | 100 | 100 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 |
| Franciaország |
| Németország |
| Hollandia |
| [Svájc] |
| Lengyelország | Baltic | C | C | D | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 | 100 | 100 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 90 | 90 | 100 |
| Litvánia |
| Ciprus | Blue Med | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 95 | 95 | 100 |
| Görögország |
| Olaszország |
| Málta |
| Bulgária | Danube | C | C | D | 90 | 90 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 85 | 80 | 90 | 90 | 100 |
| Románia |
| Dánia | DK – SE | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Svédország |
| Észtország | NEFAB | C | C | D | 95 | 95 | 85 | 100 | 100 | 100 | 90 | 90 | 85 | 100 | 100 | 100 |
| Finnország |
| Lettország |
| [Norvégia] |
| Portugália | SW | C | D | D | 90 | 90 | 90 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 90 | 80 | 80 | 100 |
| Spanyolország |

TAGÁLLAM

FAB

EOSM

Felszíni ATM % (RAT)

Teljes ATM % (RAT)

ÁLLAM Szint

ANSP Szint

2017

2019

2017

2019

SC

Egyéb MO

SMI

RI

ATM-S

SMI

RI

ATM-S

SMI

RI

ATM-S

SMI

RI

ATM-S

Ausztria

FAB CE

C

D

D

94,17

93,33

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Horvátország

Cseh Köztársaság

Magyarország

Szlovák Köztársaság

Szlovénia

Írország

UK – IR

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Egyesült Királyság

Belgium/Luxemburg

FAB EC

C

C

D

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

100

100

≥ 80

≥ 80

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

Franciaország

Németország

Hollandia

[Svájc]

Lengyelország

Baltic

C

C

D

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

100

100

≥ 80

≥ 80

≥ 80

90

90

100

Litvánia

Ciprus

Blue Med

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

95

95

100

Görögország

Olaszország

Málta

Bulgária

Danube

C

C

D

90

90

80

100

100

100

80

85

80

90

90

100

Románia

Dánia

DK – SE

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Svédország

Észtország

NEFAB

C

C

D

95

95

85

100

100

100

90

90

85

100

100

100

Finnország

Lettország

[Norvégia]

Portugália

SW

C

D

D

90

90

90

100

100

100

80

80

90

80

80

100

Spanyolország

Rövidítések:

| SC | : | a 390/2013/EU végrehajtási rendelet I. melléklete 2. szakaszának 1.1.a) pontjában említett „repülésbiztonsági kultúra” irányítási cél. |
| --- | --- | --- |
| Egyéb MO | : | a 390/2013/EU végrehajtási rendelet I. melléklete 2. szakaszának 1.1.a) pontjában említett, „repülésbiztonsági kultúrától” eltérő irányítási célok. |
| RI | : | futópályasértések. |
| SMI | : | minimális elkülönítési távolságok megsértései. |
| ATM-S | : | ATM-specifikus események. |

SC

:

a 390/2013/EU végrehajtási rendelet I. melléklete 2. szakaszának 1.1.a) pontjában említett „repülésbiztonsági kultúra” irányítási cél.

Egyéb MO

:

a 390/2013/EU végrehajtási rendelet I. melléklete 2. szakaszának 1.1.a) pontjában említett, „repülésbiztonsági kultúrától” eltérő irányítási célok.

RI

:

futópályasértések.

SMI

:

minimális elkülönítési távolságok megsértései.

ATM-S

:

ATM-specifikus események.

„KÖRNYEZET” FŐ TELJESÍTMÉNYTERÜLET

Vízszintes útvonali repülési hatékonyság a tényleges röppályán

| TAGÁLLAM | FAB | FAB CÉL, KÖRNYEZET (%) |
| --- | --- | --- |
| | | 2019 |
| Ausztria | FAB CE | 1,81 |
| Horvátország |
| Cseh Köztársaság |
| Magyarország |
| Szlovák Köztársaság |
| Szlovénia |
| Írország | UK – IR | 2,99 |
| Egyesült Királyság |
| Belgium/Luxemburg | FAB EC | 2,96 |
| Franciaország |
| Németország |
| Hollandia |
| [Svájc] |
| Lengyelország | Baltic | 1,36 |
| Litvánia |
| Ciprus | Blue Med | 2,45 |
| Görögország |
| Olaszország |
| Málta |
| Bulgária | Danube | 1,37 |
| Románia |
| Dánia | DK – SE | 1,19 |
| Svédország |
| Észtország | NEFAB | 1,22 |
| Finnország |
| Lettország |
| [Norvégia] |
| Portugália | SW | 3,28 |
| Spanyolország |

TAGÁLLAM

FAB

FAB CÉL, KÖRNYEZET (%)

2019

Ausztria

FAB CE

1,81

Horvátország

Cseh Köztársaság

Magyarország

Szlovák Köztársaság

Szlovénia

Írország

UK – IR

2,99

Egyesült Királyság

Belgium/Luxemburg

FAB EC

2,96

Franciaország

Németország

Hollandia

[Svájc]

Lengyelország

Baltic

1,36

Litvánia

Ciprus

Blue Med

2,45

Görögország

Olaszország

Málta

Bulgária

Danube

1,37

Románia

Dánia

DK – SE

1,19

Svédország

Észtország

NEFAB

1,22

Finnország

Lettország

[Norvégia]

Portugália

SW

3,28

Spanyolország

„KAPACITÁS” FŐ TELJESÍTMÉNYTERÜLET

Útvonali légiforgalmiáramlás-szervezéssel (ATFM) kapcsolatos késés, perc/járat

| TAGÁLLAM | FAB | FAB CÉL, ÚTVONALI KAPACITÁS |
| --- | --- | --- |
| 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| Írország | UK – IR | 0,25 | 0,26 | 0,26 | 0,26 | 0,26 |
| Egyesült Királyság |
| Lengyelország | Baltic | 0,21 | 0,21 | 0,21 | 0,22 | 0,22 |
| Litvánia |
| Dánia | DK – SE | 0,10 | 0,10 | 0,10 | 0,09 | 0,09 |
| Svédország |
| Észtország | NEFAB | 0,12 | 0,12 | 0,13 | 0,13 | 0,13 |
| Finnország |
| Lettország |
| [Norvégia] |

TAGÁLLAM

FAB

FAB CÉL, ÚTVONALI KAPACITÁS

2015

2016

2017

2018

2019

Írország

UK – IR

0,25

0,26

0,26

0,26

0,26

Egyesült Királyság

Lengyelország

Baltic

0,21

0,21

0,21

0,22

0,22

Litvánia

Dánia

DK – SE

0,10

0,10

0,10

0,09

0,09

Svédország

Észtország

NEFAB

0,12

0,12

0,13

0,13

0,13

Finnország

Lettország

[Norvégia]

„KÖLTSÉGHATÉKONYSÁG” FŐ TELJESÍTMÉNYTERÜLET

Jelmagyarázat:

| Jelölés | Tétel | Egységek |
| --- | --- | --- |
| (A) | Teljes útvonali megállapított költségek | (nominális értéken és nemzeti fizetőeszközben) |
| (B) | Inflációs ráta | (%) |
| (C) | Inflációs index | (100 = 2009) |
| (D) | Teljes útvonali megállapított költségek | (valós 2009-es árakon és nemzeti fizetőeszközben) |
| (E) | Teljes útvonali szolgálati egységek | (TSU-k) |
| (F) | Útvonali szolgálatok megállapított egységköltsége (DUC) | (valós 2009-es árakon és nemzeti fizetőeszközben) |

Jelölés

Tétel

Egységek

(A)

Teljes útvonali megállapított költségek

(nominális értéken és nemzeti fizetőeszközben)

(B)

Inflációs ráta

(%)

(C)

Inflációs index

(100 = 2009)

(D)

Teljes útvonali megállapított költségek

(valós 2009-es árakon és nemzeti fizetőeszközben)

(E)

Teljes útvonali szolgálati egységek

(TSU-k)

(F)

Útvonali szolgálatok megállapított egységköltsége (DUC)

(valós 2009-es árakon és nemzeti fizetőeszközben)

BALTIC FAB

Díjszámítási körzet: Litvánia – fizetőeszköz: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 23 316 993 | 23 342 321 | 24 186 978 | 25 093 574 | 25 748 766 |
| (B) | 1,7 % | 2,2 % | 2,5 % | 2,2 % | 2,2 % |
| (C) | 112,9 | 115,4 | 118,4 | 121,0 | 123,7 |
| (D) | 20 652 919 | 20 223 855 | 20 434 886 | 20 737 566 | 20 814 037 |
| (E) | 490 928 | 508 601 | 524 877 | 541 672 | 559 548 |
| (F) | 42,07 | 39,76 | 38,93 | 38,28 | 37,20 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

23 316 993

23 342 321

24 186 978

25 093 574

25 748 766

(B)

1,7 %

2,2 %

2,5 %

2,2 %

2,2 %

(C)

112,9

115,4

118,4

121,0

123,7

(D)

20 652 919

20 223 855

20 434 886

20 737 566

20 814 037

(E)

490 928

508 601

524 877

541 672

559 548

(F)

42,07

39,76

38,93

38,28

37,20

Díjszámítási körzet: Lengyelország – fizetőeszköz: PLN

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 658 592 342 | 687 375 337 | 807 874 605 | 840 660 505 | 795 098 157 |
| (B) | 2,4 % | 2,5 % | 1,1 % | 1,9 % | 2,4 % |
| (C) | 115,9 | 118,7 | 111,3 | 113,4 | 116,1 |
| (D) | 568 474 758 | 578 848 069 | 725 678 008 | 741 339 221 | 685 060 982 |
| (E) | 4 362 840 | 4 544 000 | 4 299 929 | 4 419 000 | 4 560 000 |
| (F) | 130,30 | 127,39 | 168,77 | 167,76 | 150,23 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

658 592 342

687 375 337

807 874 605

840 660 505

795 098 157

(B)

2,4 %

2,5 %

1,1 %

1,9 %

2,4 %

(C)

115,9

118,7

111,3

113,4

116,1

(D)

568 474 758

578 848 069

725 678 008

741 339 221

685 060 982

(E)

4 362 840

4 544 000

4 299 929

4 419 000

4 560 000

(F)

130,30

127,39

168,77

167,76

150,23

BLUE MED FAB

Díjszámítási körzet: Ciprus – fizetőeszköz: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 52 708 045 | 53 598 493 | 55 916 691 | 57 610 277 | 59 360 816 |
| (B) | 1,6 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,8 % | 2,0 % |
| (C) | 112,9 | 114,8 | 116,8 | 118,9 | 121,3 |
| (D) | 46 681 639 | 46 676 772 | 47 881 610 | 48 459 560 | 48 952 987 |
| (E) | 1 395 081 | 1 425 773 | 1 457 140 | 1 489 197 | 1 521 959 |
| (F) | 33,46 | 32,74 | 32,86 | 32,54 | 32,16 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

52 708 045

53 598 493

55 916 691

57 610 277

59 360 816

(B)

1,6 %

1,7 %

1,7 %

1,8 %

2,0 %

(C)

112,9

114,8

116,8

118,9

121,3

(D)

46 681 639

46 676 772

47 881 610

48 459 560

48 952 987

(E)

1 395 081

1 425 773

1 457 140

1 489 197

1 521 959

(F)

33,46

32,74

32,86

32,54

32,16

Díjszámítási körzet: Görögország – fizetőeszköz: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 147 841 464 | 151 226 557 | 155 317 991 | 156 939 780 | 164 629 376 |
| (B) | 0,3 % | 1,1 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,6 % |
| (C) | 107,9 | 109,1 | 110,4 | 111,8 | 113,6 |
| (D) | 136 958 572 | 138 630 543 | 140 635 901 | 140 350 008 | 144 936 752 |
| (E) | 4 231 888 | 4 318 281 | 4 404 929 | 4 492 622 | 4 599 834 |
| (F) | 32,36 | 32,10 | 31,93 | 31,24 | 31,51 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

147 841 464

151 226 557

155 317 991

156 939 780

164 629 376

(B)

0,3 %

1,1 %

1,2 %

1,3 %

1,6 %

(C)

107,9

109,1

110,4

111,8

113,6

(D)

136 958 572

138 630 543

140 635 901

140 350 008

144 936 752

(E)

4 231 888

4 318 281

4 404 929

4 492 622

4 599 834

(F)

32,36

32,10

31,93

31,24

31,51

Díjszámítási körzet: Málta – fizetőeszköz: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 17 736 060 | 19 082 057 | 20 694 940 | 21 720 523 | 22 752 314 |
| (B) | 1,7 % | 1,8 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| (C) | 111,9 | 114,0 | 115,9 | 117,9 | 119,9 |
| (D) | 15 844 908 | 16 745 957 | 17 857 802 | 18 429 483 | 18 982 242 |
| (E) | 609 000 | 621 000 | 880 000 | 933 000 | 990 000 |
| (F) | 26,02 | 26,97 | 20,29 | 19,75 | 19,17 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

17 736 060

19 082 057

20 694 940

21 720 523

22 752 314

(B)

1,7 %

1,8 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

(C)

111,9

114,0

115,9

117,9

119,9

(D)

15 844 908

16 745 957

17 857 802

18 429 483

18 982 242

(E)

609 000

621 000

880 000

933 000

990 000

(F)

26,02

26,97

20,29

19,75

19,17

DANUBE FAB

Díjszámítási körzet: Bulgária – fizetőeszköz: BGN

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 166 771 377 | 172 805 739 | 219 350 068 | 228 283 095 | 232 773 544 |
| (B) | 0,9 % | 1,8 % | 1,1 % | 1,2 % | 1,4 % |
| (C) | 110,1 | 112,1 | 106,9 | 108,1 | 109,7 |
| (D) | 151 495 007 | 154 219 178 | 205 254 233 | 211 080 244 | 212 260 655 |
| (E) | 2 627 000 | 2 667 000 | 3 439 000 | 3 611 824 | 3 745 039 |
| (F) | 57,67 | 57,82 | 59,68 | 58,44 | 56,68 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

166 771 377

172 805 739

219 350 068

228 283 095

232 773 544

(B)

0,9 %

1,8 %

1,1 %

1,2 %

1,4 %

(C)

110,1

112,1

106,9

108,1

109,7

(D)

151 495 007

154 219 178

205 254 233

211 080 244

212 260 655

(E)

2 627 000

2 667 000

3 439 000

3 611 824

3 745 039

(F)

57,67

57,82

59,68

58,44

56,68

Díjszámítási körzet: Románia – fizetőeszköz: RON

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 690 507 397 | 704 650 329 | 718 659 958 | 735 119 853 | 753 216 461 |
| (B) | 3,1 % | 3,0 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| (C) | 126,9 | 130,7 | 134,4 | 138,2 | 141,9 |
| (D) | 543 963 841 | 538 937 162 | 534 681 066 | 532 030 334 | 530 795 951 |
| (E) | 4 012 887 | 4 117 019 | 4 219 063 | 4 317 155 | 4 441 542 |
| (F) | 135,55 | 130,90 | 126,73 | 123,24 | 119,51 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

690 507 397

704 650 329

718 659 958

735 119 853

753 216 461

(B)

3,1 %

3,0 %

2,8 %

2,8 %

2,7 %

(C)

126,9

130,7

134,4

138,2

141,9

(D)

543 963 841

538 937 162

534 681 066

532 030 334

530 795 951

(E)

4 012 887

4 117 019

4 219 063

4 317 155

4 441 542

(F)

135,55

130,90

126,73

123,24

119,51

DÁNIA-SVÉDORSZÁG FAB

Díjszámítási körzet: Dánia – fizetőeszköz: DKK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 726 872 134 | 724 495 393 | 735 983 926 | 749 032 040 | 750 157 741 |
| (B) | 1,8 % | 2,2 % | 2,2 % | 2,2 % | 2,2 % |
| (C) | 111,6 | 114,1 | 116,6 | 119,1 | 121,8 |
| (D) | 651 263 654 | 635 160 606 | 631 342 985 | 628 704 443 | 616 095 213 |
| (E) | 1 553 000 | 1 571 000 | 1 589 000 | 1 608 000 | 1 628 000 |
| (F) | 419,36 | 404,30 | 397,32 | 390,99 | 378,44 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

726 872 134

724 495 393

735 983 926

749 032 040

750 157 741

(B)

1,8 %

2,2 %

2,2 %

2,2 %

2,2 %

(C)

111,6

114,1

116,6

119,1

121,8

(D)

651 263 654

635 160 606

631 342 985

628 704 443

616 095 213

(E)

1 553 000

1 571 000

1 589 000

1 608 000

1 628 000

(F)

419,36

404,30

397,32

390,99

378,44

Díjszámítási körzet: Svédország – fizetőeszköz: SEK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 1 951 544 485 | 1 974 263 091 | 1 970 314 688 | 1 964 628 986 | 1 958 887 595 |
| (B) | 1,6 % | 2,4 % | 2,1 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 106,1 | 108,6 | 110,9 | 113,1 | 115,4 |
| (D) | 1 840 204 091 | 1 817 994 673 | 1 777 040 937 | 1 737 169 570 | 1 698 130 296 |
| (E) | 3 257 000 | 3 303 000 | 3 341 000 | 3 383 000 | 3 425 000 |
| (F) | 565,00 | 550,41 | 531,89 | 513,50 | 495,80 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

1 951 544 485

1 974 263 091

1 970 314 688

1 964 628 986

1 958 887 595

(B)

1,6 %

2,4 %

2,1 %

2,0 %

2,0 %

(C)

106,1

108,6

110,9

113,1

115,4

(D)

1 840 204 091

1 817 994 673

1 777 040 937

1 737 169 570

1 698 130 296

(E)

3 257 000

3 303 000

3 341 000

3 383 000

3 425 000

(F)

565,00

550,41

531,89

513,50

495,80

FAB CE

Díjszámítási körzet: Horvátország – fizetőeszköz: HRK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 670 066 531 | 687 516 987 | 691 440 691 | 687 394 177 | 674 346 800 |
| (B) | 0,2 % | 1,0 % | 1,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| (C) | 109,2 | 110,4 | 112,0 | 114,8 | 117,7 |
| (D) | 613 414 184 | 622 991 131 | 617 287 272 | 598 707 050 | 573 017 597 |
| (E) | 1 763 000 | 1 783 000 | 1 808 000 | 1 863 185 | 1 926 787 |
| (F) | 347,94 | 349,41 | 341,42 | 321,34 | 297,40 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

670 066 531

687 516 987

691 440 691

687 394 177

674 346 800

(B)

0,2 %

1,0 %

1,5 %

2,5 %

2,5 %

(C)

109,2

110,4

112,0

114,8

117,7

(D)

613 414 184

622 991 131

617 287 272

598 707 050

573 017 597

(E)

1 763 000

1 783 000

1 808 000

1 863 185

1 926 787

(F)

347,94

349,41

341,42

321,34

297,40

Díjszámítási körzet: Cseh Köztársaság – fizetőeszköz: CZK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 3 022 287 900 | 3 087 882 700 | 3 126 037 100 | 3 149 817 800 | 3 102 014 900 |
| (B) | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 111,5 | 113,7 | 116,0 | 118,3 | 120,7 |
| (D) | 2 710 775 667 | 2 715 303 433 | 2 694 955 079 | 2 662 212 166 | 2 570 401 338 |
| (E) | 2 548 000 | 2 637 000 | 2 717 000 | 2 795 000 | 2 881 000 |
| (F) | 1 063,88 | 1 029,69 | 991,89 | 952,49 | 892,19 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

3 022 287 900

3 087 882 700

3 126 037 100

3 149 817 800

3 102 014 900

(B)

1,9 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

(C)

111,5

113,7

116,0

118,3

120,7

(D)

2 710 775 667

2 715 303 433

2 694 955 079

2 662 212 166

2 570 401 338

(E)

2 548 000

2 637 000

2 717 000

2 795 000

2 881 000

(F)

1 063,88

1 029,69

991,89

952,49

892,19

Díjszámítási körzet: Magyarország – fizetőeszköz: HUF

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 28 133 097 383 | 29 114 984 951 | 29 632 945 277 | 30 406 204 408 | 31 345 254 629 |
| (B) | 1,8 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % |
| (C) | 119,3 | 122,8 | 126,5 | 130,3 | 134,2 |
| (D) | 23 587 547 923 | 23 699 795 100 | 23 418 852 735 | 23 330 056 076 | 23 350 067 982 |
| (E) | 2 457 201 | 2 364 165 | 2 413 812 | 2 453 639 | 2 512 526 |
| (F) | 9 599,36 | 10 024,60 | 9 702,02 | 9 508,35 | 9 293,46 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

28 133 097 383

29 114 984 951

29 632 945 277

30 406 204 408

31 345 254 629

(B)

1,8 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

(C)

119,3

122,8

126,5

130,3

134,2

(D)

23 587 547 923

23 699 795 100

23 418 852 735

23 330 056 076

23 350 067 982

(E)

2 457 201

2 364 165

2 413 812

2 453 639

2 512 526

(F)

9 599,36

10 024,60

9 702,02

9 508,35

9 293,46

Díjszámítási körzet: Szlovénia – fizetőeszköz: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 32 094 283 | 33 168 798 | 33 870 218 | 34 392 801 | 35 029 005 |
| (B) | 1,6 % | 2,1 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 111,9 | 114,3 | 116,5 | 118,8 | 121,2 |
| (D) | 28 675 840 | 29 018 678 | 29 079 819 | 28 949 500 | 28 906 876 |
| (E) | 481 500 | 499 637 | 514 217 | 529 770 | 546 470 |
| (F) | 59,56 | 58,08 | 56,55 | 54,65 | 52,90 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

32 094 283

33 168 798

33 870 218

34 392 801

35 029 005

(B)

1,6 %

2,1 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

(C)

111,9

114,3

116,5

118,8

121,2

(D)

28 675 840

29 018 678

29 079 819

28 949 500

28 906 876

(E)

481 500

499 637

514 217

529 770

546 470

(F)

59,56

58,08

56,55

54,65

52,90

NEFAB

Díjszámítási körzet: Észtország – fizetőeszköz: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 23 098 175 | 24 757 151 | 25 985 553 | 27 073 003 | 28 182 980 |
| (B) | 3,0 % | 3,1 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % |
| (C) | 123,3 | 127,1 | 130,9 | 134,8 | 138,9 |
| (D) | 18 739 585 | 19 481 586 | 19 852 645 | 20 081 013 | 20 295 459 |
| (E) | 774 641 | 801 575 | 827 117 | 855 350 | 885 643 |
| (F) | 24,19 | 24,30 | 24,00 | 23,48 | 22,92 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

23 098 175

24 757 151

25 985 553

27 073 003

28 182 980

(B)

3,0 %

3,1 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

(C)

123,3

127,1

130,9

134,8

138,9

(D)

18 739 585

19 481 586

19 852 645

20 081 013

20 295 459

(E)

774 641

801 575

827 117

855 350

885 643

(F)

24,19

24,30

24,00

23,48

22,92

Díjszámítási körzet: Finnország – fizetőeszköz: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 45 050 000 | 45 596 000 | 46 064 000 | 46 321 000 | 46 468 000 |
| (B) | 1,5 % | 1,7 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 114,4 | 116,4 | 118,6 | 121,0 | 123,4 |
| (D) | 39 368 663 | 39 179 750 | 38 843 860 | 38 294 684 | 37 662 953 |
| (E) | 792 600 | 812 000 | 827 000 | 843 000 | 861 000 |
| (F) | 49,67 | 48,25 | 46,97 | 45,43 | 43,74 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

45 050 000

45 596 000

46 064 000

46 321 000

46 468 000

(B)

1,5 %

1,7 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

(C)

114,4

116,4

118,6

121,0

123,4

(D)

39 368 663

39 179 750

38 843 860

38 294 684

37 662 953

(E)

792 600

812 000

827 000

843 000

861 000

(F)

49,67

48,25

46,97

45,43

43,74

Díjszámítási körzet: Lettország – fizetőeszköz: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 22 680 662 | 23 118 000 | 23 902 000 | 24 692 818 | 25 534 000 |
| (B) | 2,5 % | 2,3 % | 2,3 % | 2,3 % | 2,3 % |
| (C) | 109,7 | 112,2 | 114,8 | 117,4 | 120,1 |
| (D) | 20 683 885 | 20 603 685 | 20 823 477 | 21 028 777 | 21 256 247 |
| (E) | 802 000 | 824 000 | 844 000 | 867 000 | 890 000 |
| (F) | 25,79 | 25,00 | 24,67 | 24,25 | 23,88 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

22 680 662

23 118 000

23 902 000

24 692 818

25 534 000

(B)

2,5 %

2,3 %

2,3 %

2,3 %

2,3 %

(C)

109,7

112,2

114,8

117,4

120,1

(D)

20 683 885

20 603 685

20 823 477

21 028 777

21 256 247

(E)

802 000

824 000

844 000

867 000

890 000

(F)

25,79

25,00

24,67

24,25

23,88

SW FAB

Díjszámítási körzet: Portugália – fizetőeszköz: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 111 331 252 | 117 112 878 | 121 117 127 | 124 427 807 | 127 871 286 |
| (B) | 1,2 % | 1,5 % | 1,5 % | 1,5 % | 1,5 % |
| (C) | 110,5 | 112,2 | 113,8 | 115,5 | 117,3 |
| (D) | 100 758 704 | 104 424 905 | 106 399 345 | 107 692 336 | 109 037 112 |
| (E) | 3 095 250 | 3 104 536 | 3 122 232 | 3 147 209 | 3 171 128 |
| (F) | 32,55 | 33,64 | 34,08 | 34,22 | 34,38 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

111 331 252

117 112 878

121 117 127

124 427 807

127 871 286

(B)

1,2 %

1,5 %

1,5 %

1,5 %

1,5 %

(C)

110,5

112,2

113,8

115,5

117,3

(D)

100 758 704

104 424 905

106 399 345

107 692 336

109 037 112

(E)

3 095 250

3 104 536

3 122 232

3 147 209

3 171 128

(F)

32,55

33,64

34,08

34,22

34,38

SPANYOLORSZÁG

Díjszámítási körzet: Spanyolország (kontinentális rész) – fizetőeszköz: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 620 443 569 | 622 072 583 | 622 240 962 | 625 580 952 | 627 777 294 |
| (B) | 0,8 % | 0,9 % | 1,0 % | 1,0 % | 1,1 % |
| (C) | 110,6 | 111,6 | 112,7 | 113,9 | 115,1 |
| (D) | 561 172 369 | 557 638 172 | 552 025 959 | 549 379 889 | 545 563 910 |
| (E) | 8 880 000 | 8 936 000 | 9 018 000 | 9 128 000 | 9 238 000 |
| (F) | 63,20 | 62,40 | 61,21 | 60,19 | 59,06 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

620 443 569

622 072 583

622 240 962

625 580 952

627 777 294

(B)

0,8 %

0,9 %

1,0 %

1,0 %

1,1 %

(C)

110,6

111,6

112,7

113,9

115,1

(D)

561 172 369

557 638 172

552 025 959

549 379 889

545 563 910

(E)

8 880 000

8 936 000

9 018 000

9 128 000

9 238 000

(F)

63,20

62,40

61,21

60,19

59,06

Díjszámítási körzet: Spanyolország (Kanári-szigetek) – fizetőeszköz: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 98 528 223 | 98 750 683 | 99 003 882 | 98 495 359 | 98 326 935 |
| (B) | 0,8 % | 0,9 % | 1,0 % | 1,0 % | 1,1 % |
| (C) | 110,6 | 111,6 | 112,7 | 113,9 | 115,1 |
| (D) | 89 115 786 | 88 522 066 | 87 832 072 | 86 497 790 | 85 450 091 |
| (E) | 1 531 000 | 1 528 000 | 1 531 000 | 1 537 000 | 1 543 000 |
| (F) | 58,21 | 57,93 | 57,37 | 56,28 | 55,38 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

98 528 223

98 750 683

99 003 882

98 495 359

98 326 935

(B)

0,8 %

0,9 %

1,0 %

1,0 %

1,1 %

(C)

110,6

111,6

112,7

113,9

115,1

(D)

89 115 786

88 522 066

87 832 072

86 497 790

85 450 091

(E)

1 531 000

1 528 000

1 531 000

1 537 000

1 543 000

(F)

58,21

57,93

57,37

56,28

55,38

UK-IR FAB

Díjszámítási körzet: Írország – fizetőeszköz: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 118 046 200 | 121 386 700 | 125 595 100 | 129 364 400 | 130 778 800 |
| (B) | 1,1 % | 1,2 % | 1,4 % | 1,7 % | 1,7 % |
| (C) | 103,7 | 105,0 | 106,4 | 108,2 | 110,1 |
| (D) | 113 811 728 | 115 644 664 | 118 001 964 | 119 511 684 | 118 798 780 |
| (E) | 4 000 000 | 4 049 624 | 4 113 288 | 4 184 878 | 4 262 135 |
| (F) | 28,45 | 28,56 | 28,69 | 28,56 | 27,87 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

118 046 200

121 386 700

125 595 100

129 364 400

130 778 800

(B)

1,1 %

1,2 %

1,4 %

1,7 %

1,7 %

(C)

103,7

105,0

106,4

108,2

110,1

(D)

113 811 728

115 644 664

118 001 964

119 511 684

118 798 780

(E)

4 000 000

4 049 624

4 113 288

4 184 878

4 262 135

(F)

28,45

28,56

28,69

28,56

27,87

Díjszámítási körzet: Egyesült Királyság – fizetőeszköz: GBP

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 686 348 218 | 687 119 724 | 690 004 230 | 682 569 359 | 673 089 111 |
| (B) | 1,9 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 118,2 | 120,5 | 122,9 | 125,3 | 127,8 |
| (D) | 580 582 809 | 570 397 867 | 561 561 156 | 544 617 914 | 526 523 219 |
| (E) | 10 244 000 | 10 435 000 | 10 583 000 | 10 758 000 | 10 940 000 |
| (F) | 56,68 | 54,66 | 53,06 | 50,62 | 48,13 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

686 348 218

687 119 724

690 004 230

682 569 359

673 089 111

(B)

1,9 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

(C)

118,2

120,5

122,9

125,3

127,8

(D)

580 582 809

570 397 867

561 561 156

544 617 914

526 523 219

(E)

10 244 000

10 435 000

10 583 000

10 758 000

10 940 000

(F)

56,68

54,66

53,06

50,62

48,13

---

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/80 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/80

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2377 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. december 15.)

a 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat által szabályozott, 2015. évre vonatkozó, tagállamonkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátásokról

(az értesítés a C(2017) 8476. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

Tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 21-i 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 19. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (2) a 2013 és 2020 közötti időszak minden évére vonatkozóan meghatározza az egyes tagállamok éves kibocsátási jogosultságait, valamint a határértéknek való megfelelés évenkénti felmérésére szolgáló mechanizmust. A tagállamok éves kibocsátási jogosultságának tonna CO2-egyenértékeit a 2013/162/EU bizottsági határozat (3) tartalmazza. Az egyes tagállamok éves kibocsátási jogosultságainak kiigazításait a 2013/634/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) határozza meg. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (2) a 2013 és 2020 közötti időszak minden évére vonatkozóan meghatározza az egyes tagállamok éves kibocsátási jogosultságait, valamint a határértéknek való megfelelés évenkénti felmérésére szolgáló mechanizmust. A tagállamok éves kibocsátási jogosultságának tonna CO2-egyenértékeit a 2013/162/EU bizottsági határozat (3) tartalmazza. Az egyes tagállamok éves kibocsátási jogosultságainak kiigazításait a 2013/634/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) határozza meg.

| (2) | Az 525/2013/EU rendelet 19. cikke eljárást ír elő az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását tartalmazó tagállami jegyzékeknek a 2009/406/EK határozatnak való megfelelést értékelő felülvizsgálatára vonatkozóan. Az 525/2013/EU rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében említett éves felülvizsgálatra a Bizottsághoz 2017 márciusában a 749/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) III. fejezetében és XVI. mellékletében meghatározott eljárásoknak megfelelően benyújtott, 2015-re vonatkozó kibocsátási adatokat alapul véve került sor. |
| --- | --- |

(2)

Az 525/2013/EU rendelet 19. cikke eljárást ír elő az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását tartalmazó tagállami jegyzékeknek a 2009/406/EK határozatnak való megfelelést értékelő felülvizsgálatára vonatkozóan. Az 525/2013/EU rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében említett éves felülvizsgálatra a Bizottsághoz 2017 márciusában a 749/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) III. fejezetében és XVI. mellékletében meghatározott eljárásoknak megfelelően benyújtott, 2015-re vonatkozó kibocsátási adatokat alapul véve került sor.

| (3) | A 2009/406/EK határozat által szabályozott, 2015-re vonatkozó, tagállamonkénti üvegházhatásúgáz-összkibocsátás meghatározása során figyelembe kell venni az éves felülvizsgálat során eszközölt technikai korrekciókat és kiigazított becsléseket, melyeket a 749/2014/EU rendelet 35. cikkének (2) bekezdése szerinti végső vizsgálati jelentések tartalmaznak. |
| --- | --- |

(3)

A 2009/406/EK határozat által szabályozott, 2015-re vonatkozó, tagállamonkénti üvegházhatásúgáz-összkibocsátás meghatározása során figyelembe kell venni az éves felülvizsgálat során eszközölt technikai korrekciókat és kiigazított becsléseket, melyeket a 749/2014/EU rendelet 35. cikkének (2) bekezdése szerinti végső vizsgálati jelentések tartalmaznak.

| (4) | E határozat a kihirdetése napján lép hatályba annak érdekében, hogy összhangban legyen az 525/2013/EU rendelet 19. cikke (7) bekezdésének azon rendelkezéseivel, amelyek a tagállamok számára a 2009/406/EK határozat szerinti rugalmassági mechanizmus használatát engedélyező négy hónapos időszak kezdetéül e határozat kihirdetésének dátumát határozzák meg, |
| --- | --- |

(4)

E határozat a kihirdetése napján lép hatályba annak érdekében, hogy összhangban legyen az 525/2013/EU rendelet 19. cikke (7) bekezdésének azon rendelkezéseivel, amelyek a tagállamok számára a 2009/406/EK határozat szerinti rugalmassági mechanizmus használatát engedélyező négy hónapos időszak kezdetéül e határozat kihirdetésének dátumát határozzák meg,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2009/406/EK határozat által szabályozott, 2015-re vonatkozó, tagállamonkénti üvegházhatásúgáz-összkibocsátásokat, melyek az 525/2013/EU rendelet 19. cikkének (2) bekezdése szerinti éves felülvizsgálat eredményeinek megfelelően korrigált jegyzék adatain alapulnak, e határozat melléklete tartalmazza.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 165., 2013.6.18., 13. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/406/EK határozata (2009. április 23.) az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről (HL L 140., 2009.6.5., 136. o.).

2

(3)  A Bizottság 2013/162/EU határozata (2013. március 26.) a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti, a 2013–2020-as időszakra vonatkozó éves tagállami kibocsátási jogosultságok meghatározásáról (HL L 90., 2013.3.28., 106. o.).

3

(4)  A Bizottság 2013/634/EU végrehajtási határozata (2013. október 31.) a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti, a 2013–2020-as időszakra vonatkozó éves tagállami kibocsátási jogosultságok kiigazításáról (HL L 292., 2013.11.1., 19. o.).

4

(5)  A Bizottság 749/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 30.) a tagállamok által az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében jelentett információk felépítéséről, formátumáról, benyújtási eljárásáról és felülvizsgálatáról (HL L 203., 2014.7.11., 23. o.).

5

---

MELLÉKLET

| Tagállam | A 2009/406/EK határozat által szabályozott üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2015-re vonatkozó adatai tagállamonként
  (tonna szén-dioxid-egyenérték) |
| --- | --- |
| Belgium | 72 719 520 |
| Bulgária | 25 354 866 |
| Cseh Köztársaság | 61 282 020 |
| Dánia | 32 520 220 |
| Németország | 444 080 615 |
| Észtország | 6 144 411 |
| Írország | 43 037 173 |
| Görögország | 45 449 373 |
| Spanyolország | 196 153 196 |
| Franciaország | 353 009 851 |
| Horvátország | 15 565 304 |
| Olaszország | 273 282 682 |
| Ciprus | 4 060 621 |
| Lettország | 9 005 121 |
| Litvánia | 13 250 961 |
| Luxemburg | 8 607 481 |
| Magyarország | 41 437 586 |
| Málta | 1 300 741 |
| Hollandia | 101 119 720 |
| Ausztria | 49 295 422 |
| Lengyelország | 186 772 424 |
| Portugália | 40 614 056 |
| Románia | 74 555 379 |
| Szlovénia | 10 719 610 |
| Szlovákia | 20 084 623 |
| Finnország | 29 886 479 |
| Svédország | 33 897 178 |
| Egyesült Királyság | 326 027 912 |

Tagállam

A 2009/406/EK határozat által szabályozott üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2015-re vonatkozó adatai tagállamonként

(tonna szén-dioxid-egyenérték)

Belgium

72 719 520

Bulgária

25 354 866

Cseh Köztársaság

61 282 020

Dánia

32 520 220

Németország

444 080 615

Észtország

6 144 411

Írország

43 037 173

Görögország

45 449 373

Spanyolország

196 153 196

Franciaország

353 009 851

Horvátország

15 565 304

Olaszország

273 282 682

Ciprus

4 060 621

Lettország

9 005 121

Litvánia

13 250 961

Luxemburg

8 607 481

Magyarország

41 437 586

Málta

1 300 741

Hollandia

101 119 720

Ausztria

49 295 422

Lengyelország

186 772 424

Portugália

40 614 056

Románia

74 555 379

Szlovénia

10 719 610

Szlovákia

20 084 623

Finnország

29 886 479

Svédország

33 897 178

Egyesült Királyság

326 027 912

---

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/83 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/83

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2378 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. december 15.)

a díjszámítási körzetekben alkalmazott 2017-es egységdíjaknak a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikkének való megfeleléséről

(az értesítés a C(2017) 8501. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol, a cseh, a dán, az észt, a finn, a francia, a görög, a holland, a horvát, a lett, a litván, a magyar, a német, az olasz, a portugál, a román, a spanyol, a svéd a szlovák és a szlovén nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre („léginavigációs-szolgálati rendelet”) (1) és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási rendszerének létrehozásáról szóló, 2013. május 3-i 391/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 17. cikke (1) bekezdésének d) pontjára,

mivel:

| (1) | A 391/2013/EU végrehajtási rendelet a léginavigációs szolgálatokra vonatkozóan közös díjszámítási rendszert hoz létre. A közös díjszámítási rendszer alapvető szerepet tölt be az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 11. cikkében és a 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (4) meghatározott teljesítményrendszer célkitűzéseinek megvalósításában. |
| --- | --- |

(1)

A 391/2013/EU végrehajtási rendelet a léginavigációs szolgálatokra vonatkozóan közös díjszámítási rendszert hoz létre. A közös díjszámítási rendszer alapvető szerepet tölt be az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 11. cikkében és a 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (4) meghatározott teljesítményrendszer célkitűzéseinek megvalósításában.

| (2) | A 2014/132/EU bizottsági végrehajtási határozat (5) uniós szintű teljesítménycélokat tűz ki, köztük egy, az útvonali léginavigációs szolgálatokra vonatkozó – az ilyen szolgáltatásnyújtás megállapított egységköltségeiben kifejezett – költséghatékonysági célt is, amely a 2015–2019-es időszakot magában foglaló második referencia-időszakra vonatkozik. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/132/EU bizottsági végrehajtási határozat (5) uniós szintű teljesítménycélokat tűz ki, köztük egy, az útvonali léginavigációs szolgálatokra vonatkozó – az ilyen szolgáltatásnyújtás megállapított egységköltségeiben kifejezett – költséghatékonysági célt is, amely a 2015–2019-es időszakot magában foglaló második referencia-időszakra vonatkozik.

| (3) | A 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának értelmében a Bizottságnak értékelnie kell a díjszámítási körzetekben alkalmazott 2017-es egységdíjakat, amelyeket a tagállamoknak az említett rendelet 9. cikkének (1) és (2) bekezdésében szereplő előírások szerint 2016. június 1-jéig kellett benyújtaniuk a Bizottsághoz. Az értékelés célja megállapítani, hogy a szóban forgó egységdíjak megfelelnek-e a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek. |
| --- | --- |

(3)

A 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának értelmében a Bizottságnak értékelnie kell a díjszámítási körzetekben alkalmazott 2017-es egységdíjakat, amelyeket a tagállamoknak az említett rendelet 9. cikkének (1) és (2) bekezdésében szereplő előírások szerint 2016. június 1-jéig kellett benyújtaniuk a Bizottsághoz. Az értékelés célja megállapítani, hogy a szóban forgó egységdíjak megfelelnek-e a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek.

| (4) | A Bizottság – az Eurocontrol teljesítmény-felülvizsgálati szervének támogatásával – elvégezte az egységdíjak értékelését a tagállamok által 2016. november 1-jéig rendelkezésére bocsátott adatok és kiegészítő információk alapján. Értékelésében a Bizottság figyelembe vette a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 9. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában 2016. november 23-án az útvonali szolgálatok 2017-es egységdíjairól tartott konzultációs ülést megelőzően kapott magyarázatokat és helyesbítéseket, valamint a Bizottsággal való ezt követő kapcsolatfelvétel nyomán a tagállamok által helyesbített egységdíjakat is. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság – az Eurocontrol teljesítmény-felülvizsgálati szervének támogatásával – elvégezte az egységdíjak értékelését a tagállamok által 2016. november 1-jéig rendelkezésére bocsátott adatok és kiegészítő információk alapján. Értékelésében a Bizottság figyelembe vette a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 9. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában 2016. november 23-án az útvonali szolgálatok 2017-es egységdíjairól tartott konzultációs ülést megelőzően kapott magyarázatokat és helyesbítéseket, valamint a Bizottsággal való ezt követő kapcsolatfelvétel nyomán a tagállamok által helyesbített egységdíjakat is.

| (5) | A Bizottság a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban az értékelésből megállapította, hogy az Ausztria, Belgium, Horvátország, Ciprus, a Cseh Köztársaság, Dánia, Észtország, Finnország, Franciaország, Németország, Magyarország, Írország, Olaszország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Románia, Szlovákia, Szlovénia, Spanyolország, Svédország és az Egyesült Királyság által benyújtott, az útvonali díjszámítási körzetekben alkalmazott 2017-es egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban az értékelésből megállapította, hogy az Ausztria, Belgium, Horvátország, Ciprus, a Cseh Köztársaság, Dánia, Észtország, Finnország, Franciaország, Németország, Magyarország, Írország, Olaszország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Románia, Szlovákia, Szlovénia, Spanyolország, Svédország és az Egyesült Királyság által benyújtott, az útvonali díjszámítási körzetekben alkalmazott 2017-es egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek.

| (6) | A 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében az érintett tagállamokat értesíteni kell erről. |
| --- | --- |

(6)

A 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében az érintett tagállamokat értesíteni kell erről.

| (7) | A megállapítás, valamint az értesítés, miszerint a díjszámítási körzetekben alkalmazott egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek, nem érinti az 550/2004/EK rendelet 16. cikkét. |
| --- | --- |

(7)

A megállapítás, valamint az értesítés, miszerint a díjszámítási körzetekben alkalmazott egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek, nem érinti az 550/2004/EK rendelet 16. cikkét.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A mellékletben szereplő útvonali díjszámítási körzetekben alkalmazott 2017-es egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek.

2. cikk

Ennek a határozatnak az Osztrák Köztársaság, a Belga Királyság, a Horvát Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, az Észt Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, Magyarország, Írország, az Olasz Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovák Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Svéd Királyság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 15-én.

a Bizottság részéről

Violeta BULC

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 96., 2004.3.31., 10. o.

1

(2)  
  HL L 128., 2013.5.9., 31. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról („keretrendelet”) (HL L 96., 2004.3.31., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 390/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 3.) a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének létrehozásáról (HL L 128., 2013.5.9., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 2014/132/EU végrehajtási határozata (2014. március 11.) a légiforgalmi szolgáltatási hálózat uniós szintű teljesítménycéljainak és riasztási küszöbértékeinek a 2015–2019. évi második referencia-időszakra vonatkozó meghatározásáról (HL L 71., 2014.3.12., 20. o.).

5

---

MELLÉKLET

| | Díjszámítási körzet | 2017-es útvonali egységdíj nemzeti pénznemben (*1) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ausztria | 72,71 |
| 2 | Belgium–Luxemburg | 67,46 |
| 3 | Horvátország | 346,74 |
| 4 | Ciprus | 34,32 |
| 5 | Cseh Köztársaság | 1 134,76 |
| 6 | Dánia | 450,23 |
| 7 | Észtország | 28,46 |
| 8 | Finnország | 56,23 |
| 9 | Franciaország | 67,00 |
| 10 | Németország | 69,36 |
| 11 | Magyarország | 10 898,29 |
| 12 | Írország | 29,54 |
| 13 | Olaszország | 80,00 |
| 14 | Lettország | 27,46 |
| 15 | Litvánia | 44,42 |
| 16 | Hollandia | 66,26 |
| 17 | Portugália | 40,12 |
| 18 | Románia | 149,21 |
| 19 | Szlovákia | 52,54 |
| 20 | Szlovénia | 64,60 |
| 21 | Spanyolország: Kanári-szigetek | 58,36 |
| 22 | Spanyolország kontinentális része | 71,69 |
| 23 | Svédország | 580,71 |
| 24 | Egyesült Királyság | 64,54 |

Díjszámítási körzet

2017-es útvonali egységdíj nemzeti pénznemben (*1)

1

Ausztria

72,71

2

Belgium–Luxemburg

67,46

3

Horvátország

346,74

4

Ciprus

34,32

5

Cseh Köztársaság

1 134,76

6

Dánia

450,23

7

Észtország

28,46

8

Finnország

56,23

9

Franciaország

67,00

10

Németország

69,36

11

Magyarország

10 898,29

12

Írország

29,54

13

Olaszország

80,00

14

Lettország

27,46

15

Litvánia

44,42

16

Hollandia

66,26

17

Portugália

40,12

18

Románia

149,21

19

Szlovákia

52,54

20

Szlovénia

64,60

21

Spanyolország: Kanári-szigetek

58,36

22

Spanyolország kontinentális része

71,69

23

Svédország

580,71

24

Egyesült Királyság

64,54

---

(*1)  Ezek az egységdíjak nem tartalmazzák a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében említett adminisztrációs egységdíjat, mely azon államokra alkalmazandó, amelyek részes felei az Eurocontrol útvonal-használati díjakról szóló multilaterális megállapodásának.

---

| 2017.12.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 337/86 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 337/86

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2379 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. december 18.)

a többek között a mezőgazdasági nyersanyagok termesztéséből származó, jellemző üvegházhatásúgáz-kibocsátás mértékét meghatározó kanadai jelentésnek a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében történő elismeréséről

(az értesítés a C(2017) 8801. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 19. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2016. március 14-én Kanada jelentést nyújtott be, amelyben bemutatja a repce termesztéséből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátás számításainak eredményeit a Kanadának az európai uniós NUTS2 régiókhoz hasonló területeire vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

2016. március 14-én Kanada jelentést nyújtott be, amelyben bemutatja a repce termesztéséből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátás számításainak eredményeit a Kanadának az európai uniós NUTS2 régiókhoz hasonló területeire vonatkozóan.

| (2) | A Kanada által benyújtott jelentés megvizsgálása után a Bizottság úgy véli, hogy az megfelel a 2009/28/EK irányelvben megállapított azon feltételeknek, amelyek értelmében a harmadik országok használhatnak az alapértelmezett értékek kiszámításához figyelembe vett földrajzi területeknél kisebb területekre (kanadai régiók) jellemző értékeket: az említett jelentésben szereplő adatok mezőgazdasági nyersanyagok (repcemag) termesztéséből származó kibocsátásra vonatkoznak; a repcemag termesztéséből származó, jellemző üvegházhatásúgáz-kibocsátás várhatóan alacsonyabb lesz az alapértelmezett értékek kiszámításánál feltételezett kibocsátásoknál vagy megegyezik azokkal; az üvegházhatásúgáz-kibocsátás e jellemző értékeit bejelentették a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(2)

A Kanada által benyújtott jelentés megvizsgálása után a Bizottság úgy véli, hogy az megfelel a 2009/28/EK irányelvben megállapított azon feltételeknek, amelyek értelmében a harmadik országok használhatnak az alapértelmezett értékek kiszámításához figyelembe vett földrajzi területeknél kisebb területekre (kanadai régiók) jellemző értékeket: az említett jelentésben szereplő adatok mezőgazdasági nyersanyagok (repcemag) termesztéséből származó kibocsátásra vonatkoznak; a repcemag termesztéséből származó, jellemző üvegházhatásúgáz-kibocsátás várhatóan alacsonyabb lesz az alapértelmezett értékek kiszámításánál feltételezett kibocsátásoknál vagy megegyezik azokkal; az üvegházhatásúgáz-kibocsátás e jellemző értékeit bejelentették a Bizottságnak.

| (3) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók fenntarthatóságával foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók fenntarthatóságával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság úgy véli, hogy a Kanada által elismerés céljából 2016. március 14-én benyújtott jelentés a 2009/28/EK irányelv 17. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában pontos adatokat tartalmaz a kanadai régiókban mint a NUTS 2 régiókkal egyenértékű régiókban folytatott repcemag-termesztésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás méréséhez. A jelentésben szereplő adatok összefoglalóját a melléklet tartalmazza.

2. cikk

Ez a határozat öt évig érvényes. Amennyiben a Bizottsághoz elismerés céljából 2016. március 14-én benyújtott jelentés tartalma vagy körülményei oly módon változnak, amely befolyásolhatja az 1. cikk szerinti elismeréshez szükséges feltételeket, a szóban forgó változásokról haladéktalanul tájékoztatni kell a Bizottságot. A Bizottság értékeli a bejelentett változásokat annak megállapítására, hogy a jelentés még mindig pontos adatokkal szolgál-e.

3. cikk

A Bizottság hatályon kívül helyezheti e határozatot, ha egyértelmű bizonyítást nyer, hogy a jelentésben szereplő adatok már nem pontosak a Kanadában előállított repcemag termesztéséből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás méréséhez.

4. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

1

---

MELLÉKLET

A kanadai régiókban folytatott repcetermesztésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások

| Egyedi kibocsátások
  (CO2 kg-egyenérték/tonna szárazanyag) | Teljes kibocsátás |
| --- | --- |
| Régió | Vetés | Trágyatermelés | Szárazföldi N2O-kibocsátás | Növényvédőszer-termelés | Szárazföldi műveletek | (CO2 kg-egyenérték/tonna szárazanyag) | CO2 kg-egyenérték/MJ FAME |
| RU 23 | 2,4 | 262,5 | 523,5 | 4,2 | 73,1 | 865,7 | 33 |
| RU 24 | 2,2 | 266,5 | 510,6 | 3,7 | 64,9 | 847,9 | 33 |
| RU 28 | 2,5 | 212,8 | 499,5 | 3,8 | 71,4 | 790,0 | 30 |
| RU 29 | 2,5 | 203,1 | 319,4 | 3,6 | 63,4 | 592,0 | 23 |
| RU 30 | 2,2 | 190,2 | 206,5 | 2,8 | 55,1 | 456,8 | 18 |
| RU 34 | 2,2 | 170,4 | 421,2 | 3,3 | 57,7 | 654,8 | 25 |
| RU 35 | 1,9 | 154,2 | 338,4 | 2,6 | 54,9 | 552,0 | 21 |
| RU 37 | 2,1 | 166,6 | 198,2 | 2,8 | 58,3 | 428,0 | 16 |

Egyedi kibocsátások

(CO2 kg-egyenérték/tonna szárazanyag)

Teljes kibocsátás

Régió

Vetés

Trágyatermelés

Szárazföldi N2O-kibocsátás

Növényvédőszer-termelés

Szárazföldi műveletek

(CO2 kg-egyenérték/tonna szárazanyag)

CO2 kg-egyenérték/MJ FAME

RU 23

2,4

262,5

523,5

4,2

73,1

865,7

33

RU 24

2,2

266,5

510,6

3,7

64,9

847,9

33

RU 28

2,5

212,8

499,5

3,8

71,4

790,0

30

RU 29

2,5

203,1

319,4

3,6

63,4

592,0

23

RU 30

2,2

190,2

206,5

2,8

55,1

456,8

18

RU 34

2,2

170,4

421,2

3,3

57,7

654,8

25

RU 35

1,9

154,2

338,4

2,6

54,9

552,0

21

RU 37

2,1

166,6

198,2

2,8

58,3

428,0

16

Megjegyzés: Egy RU (Regional Unit) a legkisebb területegység, amelyre a különböző forrásokból – például az AAFC-től (Agriculture and AgriFood – Canada), a kanadai kormánytól és a kanadai erdészeti hatóságtól (Canadian Forest Service) – származó adatokat harmonizálni lehet. Az RU-k az AAFC tartományhatárok által felosztott jelentéstételi zónáinak felelnek meg. Egy RU tehát egyetlen tartományban található. A kanadai RU-k megfelelnek a NUTS2 rendszer közigazgatási és népességi feltételeinek.

---