# Uradni list L 347/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 347 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6028. december 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 347

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6028. december 2017

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2017/2401 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o določitvi splošnega okvira za listinjenje in o vzpostavitvi posebnega okvira za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje ter o spremembah direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES in 2011/61/EU ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 648/2012 | 35 |
| | * | Uredba (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta z dne n12. decembra 2017 o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 | 81 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2017/2401 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja

1

*

Uredba (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o določitvi splošnega okvira za listinjenje in o vzpostavitvi posebnega okvira za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje ter o spremembah direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES in 2011/61/EU ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 648/2012

35

*

Uredba (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta z dne n12. decembra 2017 o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008

81

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 28.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 347/1

---

UREDBA (EU) 2017/2401 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 12. decembra 2017

o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Listinjenje je pomemben sestavni del dobro delujočih finančnih trgov v obsegu, v katerem prispeva k razpršenosti virov financiranja in tveganja kreditnih institucij in investicijskih podjetji (v nadaljnjem besedilu skupaj: institucije) ter sproščanju regulativnega kapitala, ki se nato lahko prerazporeja za podporo nadaljnjemu posojanju, zlasti financiranju realnega gospodarstva. Poleg tega listinjenje institucijam in drugim udeležencem na trgu prinaša dodatne možnosti za naložbe, kar omogoča razpršitev portfeljev in olajšuje tok financiranja za podjetja in posameznike tako znotraj držav članic kot čezmejno po vsej Uniji. Vendar je treba te koristi pretehtati glede na njihove potencialne stroške in tveganja, vključno z njihovim učinkom na finančno stabilnost. Kot je pokazala prva faza finančne krize, ki se je začela poleti 2007, so nepreudarne prakse na trgih listinjenja resno ogrozile celovitost finančnega sistema, in sicer zaradi prekomernih finančnih vzvodov, nepreglednih in zapletenih struktur, ki so oteževale določanje cen, mehaničnega zanašanja na zunanje bonitetne ocene ter neusklajenih interesov investitorjev in originatorjev (t. i. „agencijska tveganja“). |
| --- | --- |

(1)

Listinjenje je pomemben sestavni del dobro delujočih finančnih trgov v obsegu, v katerem prispeva k razpršenosti virov financiranja in tveganja kreditnih institucij in investicijskih podjetji (v nadaljnjem besedilu skupaj: institucije) ter sproščanju regulativnega kapitala, ki se nato lahko prerazporeja za podporo nadaljnjemu posojanju, zlasti financiranju realnega gospodarstva. Poleg tega listinjenje institucijam in drugim udeležencem na trgu prinaša dodatne možnosti za naložbe, kar omogoča razpršitev portfeljev in olajšuje tok financiranja za podjetja in posameznike tako znotraj držav članic kot čezmejno po vsej Uniji. Vendar je treba te koristi pretehtati glede na njihove potencialne stroške in tveganja, vključno z njihovim učinkom na finančno stabilnost. Kot je pokazala prva faza finančne krize, ki se je začela poleti 2007, so nepreudarne prakse na trgih listinjenja resno ogrozile celovitost finančnega sistema, in sicer zaradi prekomernih finančnih vzvodov, nepreglednih in zapletenih struktur, ki so oteževale določanje cen, mehaničnega zanašanja na zunanje bonitetne ocene ter neusklajenih interesov investitorjev in originatorjev (t. i. „agencijska tveganja“).

| (2) | V zadnjih letih je obseg izdaj listinjenja v Uniji še vedno nižji od najvišje ravni iz obdobja pred krizo, za kar obstaja več razlogov, med katerimi je tudi slab sloves, ki običajno spremlja takšne posle. Da se prepreči ponovitev okoliščin, ki so sprožile finančno krizo, bi morala oživitev trgov listinjenja temeljiti na trdnih in preudarnih tržnih praksah. V ta namen Uredba (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa bistvene elemente krovnega okvira za listinjenje, ki vključujejo merila za opredelitev enostavnega, preglednega in standardiziranega listinjenja (v nadaljnjem besedilu: listinjenje STS) ter sistem nadzora za spremljanje pravilne uporabe teh meril s strani originatorjev, sponzorjev, izdajateljev in institucionalnih investitorjev. Poleg tega navedena uredba določa sklop skupnih zahtev glede zadržanja tveganja, skrbnega pregleda in razkritja za vse sektorje finančnih storitev. |
| --- | --- |

(2)

V zadnjih letih je obseg izdaj listinjenja v Uniji še vedno nižji od najvišje ravni iz obdobja pred krizo, za kar obstaja več razlogov, med katerimi je tudi slab sloves, ki običajno spremlja takšne posle. Da se prepreči ponovitev okoliščin, ki so sprožile finančno krizo, bi morala oživitev trgov listinjenja temeljiti na trdnih in preudarnih tržnih praksah. V ta namen Uredba (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa bistvene elemente krovnega okvira za listinjenje, ki vključujejo merila za opredelitev enostavnega, preglednega in standardiziranega listinjenja (v nadaljnjem besedilu: listinjenje STS) ter sistem nadzora za spremljanje pravilne uporabe teh meril s strani originatorjev, sponzorjev, izdajateljev in institucionalnih investitorjev. Poleg tega navedena uredba določa sklop skupnih zahtev glede zadržanja tveganja, skrbnega pregleda in razkritja za vse sektorje finančnih storitev.

| (3) | V skladu s cilji Uredbe (EU) 2017/2402 bi bilo treba regulativne kapitalske zahteve, določene v Uredbi (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) za institucije v vlogi originatorjev, sponzorjev ali investitorjev v listinjenju, spremeniti, da se ustrezno upoštevajo posebne značilnosti listinjenja STS, če tako listinjenje izpolnjuje tudi dodate zahteve iz te uredbe, ter da se odpravijo pomanjkljivosti, ki so postale očitne med finančno krizo, in sicer mehanično zanašanje na zunanje bonitetne ocene, prenizke uteži tveganja za visoko ocenjene tranše listinjenja ter, obratno, previsoke uteži tveganja za nizko ocenjene tranše, kot tudi nezadostno upoštevanje tveganj. Baselski odbor za bančni nadzor je 11. decembra 2014 objavil dokument z naslovom Revisions to the securitisation framework (v nadaljnjem besedilu: spremenjeni baselski okvir), v katerem je predlagal različne spremembe regulativnih kapitalskih standardov za listinjenje, namenjene posebej odpravi navedenih pomanjkljivosti. Isti odbor je 11. julija 2016 objavil posodobljen standard za regulativno kapitalsko obravnavo izpostavljenosti v listinjenju, ki zajema regulativno kapitalsko obravnavo za „enostavno, pregledno in primerljivo“ listinjenje. Ta standard spreminja spremenjeni baselski okvir. Spremembe Uredbe (EU) št. 575/2013 bi morale upoštevati določbe o spremembah iz spremenjenega baselskega okvira. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s cilji Uredbe (EU) 2017/2402 bi bilo treba regulativne kapitalske zahteve, določene v Uredbi (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) za institucije v vlogi originatorjev, sponzorjev ali investitorjev v listinjenju, spremeniti, da se ustrezno upoštevajo posebne značilnosti listinjenja STS, če tako listinjenje izpolnjuje tudi dodate zahteve iz te uredbe, ter da se odpravijo pomanjkljivosti, ki so postale očitne med finančno krizo, in sicer mehanično zanašanje na zunanje bonitetne ocene, prenizke uteži tveganja za visoko ocenjene tranše listinjenja ter, obratno, previsoke uteži tveganja za nizko ocenjene tranše, kot tudi nezadostno upoštevanje tveganj. Baselski odbor za bančni nadzor je 11. decembra 2014 objavil dokument z naslovom Revisions to the securitisation framework (v nadaljnjem besedilu: spremenjeni baselski okvir), v katerem je predlagal različne spremembe regulativnih kapitalskih standardov za listinjenje, namenjene posebej odpravi navedenih pomanjkljivosti. Isti odbor je 11. julija 2016 objavil posodobljen standard za regulativno kapitalsko obravnavo izpostavljenosti v listinjenju, ki zajema regulativno kapitalsko obravnavo za „enostavno, pregledno in primerljivo“ listinjenje. Ta standard spreminja spremenjeni baselski okvir. Spremembe Uredbe (EU) št. 575/2013 bi morale upoštevati določbe o spremembah iz spremenjenega baselskega okvira.

| (4) | Za izračun kapitalskih zahtev za pozicije v listinjenju v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 bi morale vse institucije uporabljati enake metode. Kot prvi korak in da se odpravijo vse oblike mehaničnega zanašanja na zunanje bonitetne ocene, bi morala institucija uporabiti lastne izračune regulativnih kapitalskih zahtev, če ima dovoljenje za uporabo pristopa na osnovi notranjih bonitetnih ocen (v nadaljnjem besedilu: pristop IRB) za izpostavljenosti iste vrste, kot so osnovne izpostavljenosti v listinjenju, in lahko izračuna regulativne kapitalske zahteve za osnovne izpostavljenosti, kot da te ne bi bile listinjene (v nadaljnjem besedilu: Kirb), v vsakem primeru z uporabo nekaterih vnaprej določenih vhodnih podatkov (v nadaljnjem besedilu: pristop IRB za listinjenje oziroma SEC-IRBA). Institucijam, ki za svoje pozicije v danem listinjenju ne smejo uporabljati SEC-IRBA, bi moral biti nato na voljo standardizirani pristop za listinjenje (v nadaljnjem besedilu: SEC-SA). SEC-SA bi moral temeljiti na formuli, ki kot vhodni podatek uporablja kapitalske zahteve, ki bi se izračunale v skladu s standardiziranim pristopom za kreditno tveganje za osnovne izpostavljenosti, kot če te ne bi bile listinjene (v nadaljnjem besedilu: KSA). Kadar prva dva pristopa nista na voljo, bi morale institucije imeti možnost, da uporabijo pristop za listinjenje na osnovi zunanjih bonitetnih ocen (v nadaljnjem besedilu: SEC-ERBA). V okviru SEC-ERBA bi bilo treba kapitalske zahteve dodeliti tranšam listinjenja na podlagi njihove zunanje bonitetne ocene. Vendar bi morale institucije kot alternativo vedno uporabiti SEC-ERBA, če SEC-IRBA ni na voljo za nekatere nizko- in srednje visoko ocenjene tranše listinjenja STS, opredeljene z uporabo ustreznih parametrov. Za listinjenje, ki ni STS, bi bilo treba uporabo SEC-SA po SEC-IRBA dodatno omejiti. Poleg tega bi morali pristojni organi imeti možnost prepovedati uporabo SEC-SA, če z njim ni mogoče zadostno obvladovati tveganj, ki jih listinjenje pomeni za solventnost institucije ali za finančno stabilnost. Če so uradno obvestile pristojni organ, bi moralo biti institucijam dovoljeno, da uporabljajo SEC-ERBA za vsa ocenjena listinjenja, ki jih imajo, če ne morejo uporabiti SEC-IRBA. |
| --- | --- |

(4)

Za izračun kapitalskih zahtev za pozicije v listinjenju v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 bi morale vse institucije uporabljati enake metode. Kot prvi korak in da se odpravijo vse oblike mehaničnega zanašanja na zunanje bonitetne ocene, bi morala institucija uporabiti lastne izračune regulativnih kapitalskih zahtev, če ima dovoljenje za uporabo pristopa na osnovi notranjih bonitetnih ocen (v nadaljnjem besedilu: pristop IRB) za izpostavljenosti iste vrste, kot so osnovne izpostavljenosti v listinjenju, in lahko izračuna regulativne kapitalske zahteve za osnovne izpostavljenosti, kot da te ne bi bile listinjene (v nadaljnjem besedilu: Kirb), v vsakem primeru z uporabo nekaterih vnaprej določenih vhodnih podatkov (v nadaljnjem besedilu: pristop IRB za listinjenje oziroma SEC-IRBA). Institucijam, ki za svoje pozicije v danem listinjenju ne smejo uporabljati SEC-IRBA, bi moral biti nato na voljo standardizirani pristop za listinjenje (v nadaljnjem besedilu: SEC-SA). SEC-SA bi moral temeljiti na formuli, ki kot vhodni podatek uporablja kapitalske zahteve, ki bi se izračunale v skladu s standardiziranim pristopom za kreditno tveganje za osnovne izpostavljenosti, kot če te ne bi bile listinjene (v nadaljnjem besedilu: KSA). Kadar prva dva pristopa nista na voljo, bi morale institucije imeti možnost, da uporabijo pristop za listinjenje na osnovi zunanjih bonitetnih ocen (v nadaljnjem besedilu: SEC-ERBA). V okviru SEC-ERBA bi bilo treba kapitalske zahteve dodeliti tranšam listinjenja na podlagi njihove zunanje bonitetne ocene. Vendar bi morale institucije kot alternativo vedno uporabiti SEC-ERBA, če SEC-IRBA ni na voljo za nekatere nizko- in srednje visoko ocenjene tranše listinjenja STS, opredeljene z uporabo ustreznih parametrov. Za listinjenje, ki ni STS, bi bilo treba uporabo SEC-SA po SEC-IRBA dodatno omejiti. Poleg tega bi morali pristojni organi imeti možnost prepovedati uporabo SEC-SA, če z njim ni mogoče zadostno obvladovati tveganj, ki jih listinjenje pomeni za solventnost institucije ali za finančno stabilnost. Če so uradno obvestile pristojni organ, bi moralo biti institucijam dovoljeno, da uporabljajo SEC-ERBA za vsa ocenjena listinjenja, ki jih imajo, če ne morejo uporabiti SEC-IRBA.

| (5) | Agencijska in modelska tveganja so pri listinjenju bolj prisotna kot pri drugih finančnih sredstvih, kar povzroča določeno stopnjo negotovosti pri izračunu kapitalskih zahtev za listinjenje tudi po upoštevanju vseh ustreznih dejavnikov tveganja. Da bi bila ta tveganja ustrezno zajeta, bi bilo treba Uredbo (EU) št. 575/2013 spremeniti tako, da se določi najnižja spodnja meja uteži tveganja v višini 15 % za vse pozicije v listinjenju. Ker pa je relistinjenje bolj zapleteno in tvegano, so v skladu z Uredbo (EU) 2017/2402 dovoljene le nekatere oblike relistinjenja. Poleg tega bi bilo treba za pozicije v relistinjenju določiti bolj konzervativen izračun regulativnega kapitala in spodnjo mejo uteži tveganja v višini 100 %. |
| --- | --- |

(5)

Agencijska in modelska tveganja so pri listinjenju bolj prisotna kot pri drugih finančnih sredstvih, kar povzroča določeno stopnjo negotovosti pri izračunu kapitalskih zahtev za listinjenje tudi po upoštevanju vseh ustreznih dejavnikov tveganja. Da bi bila ta tveganja ustrezno zajeta, bi bilo treba Uredbo (EU) št. 575/2013 spremeniti tako, da se določi najnižja spodnja meja uteži tveganja v višini 15 % za vse pozicije v listinjenju. Ker pa je relistinjenje bolj zapleteno in tvegano, so v skladu z Uredbo (EU) 2017/2402 dovoljene le nekatere oblike relistinjenja. Poleg tega bi bilo treba za pozicije v relistinjenju določiti bolj konzervativen izračun regulativnega kapitala in spodnjo mejo uteži tveganja v višini 100 %.

| (6) | Od institucije se ne bi smelo zahtevati, da za nadrejeno pozicijo uporabi višjo utež tveganja od tiste, ki bi se uporabljala, če bi imele neposredno v lasti osnovne izpostavljenosti, s čimer bi se upošteval učinek kreditne izboljšave, ki jo nadrejene pozicije prejmejo od podrejenih tranš v strukturi listinjenja. Uredba (EU) št. 575/2013 bi morala zato predvideti pristop vpogleda, v skladu s katerim bi bilo treba nadrejeni poziciji v listinjenju dodeliti najvišjo utež tveganja, enako z izpostavljenostjo tehtani povprečni uteži tveganja, ki se uporablja za osnovne izpostavljenosti, tak pristop pa bi moral biti pod določenimi pogoji na voljo ne glede na to, ali je zadevna pozicija ocenjena ali ne in ne glede to, kateri pristop se uporablja za osnovno skupino (standardizirani pristop ali pristop IRB). |
| --- | --- |

(6)

Od institucije se ne bi smelo zahtevati, da za nadrejeno pozicijo uporabi višjo utež tveganja od tiste, ki bi se uporabljala, če bi imele neposredno v lasti osnovne izpostavljenosti, s čimer bi se upošteval učinek kreditne izboljšave, ki jo nadrejene pozicije prejmejo od podrejenih tranš v strukturi listinjenja. Uredba (EU) št. 575/2013 bi morala zato predvideti pristop vpogleda, v skladu s katerim bi bilo treba nadrejeni poziciji v listinjenju dodeliti najvišjo utež tveganja, enako z izpostavljenostjo tehtani povprečni uteži tveganja, ki se uporablja za osnovne izpostavljenosti, tak pristop pa bi moral biti pod določenimi pogoji na voljo ne glede na to, ali je zadevna pozicija ocenjena ali ne in ne glede to, kateri pristop se uporablja za osnovno skupino (standardizirani pristop ali pristop IRB).

| (7) | V veljavnem okviru je predvidena splošna zgornja meja za najvišje zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za institucije, ki lahko izračunajo kapitalske zahteve za osnovne izpostavljenosti v skladu s pristopom IRB, kot da navedene izpostavljenosti ne bi bile listinjene (KIRB). V obsegu, v katerem proces listinjenja zmanjšuje tveganje, povezano z osnovnimi izpostavljenostmi, bi morala biti ta zgornja meja na voljo za vse institucije v vlogi originatorjev in sponzorjev, ne glede na pristop, ki ga uporabljajo za izračun regulativnih kapitalskih zahtev za pozicije v listinjenju. |
| --- | --- |

(7)

V veljavnem okviru je predvidena splošna zgornja meja za najvišje zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za institucije, ki lahko izračunajo kapitalske zahteve za osnovne izpostavljenosti v skladu s pristopom IRB, kot da navedene izpostavljenosti ne bi bile listinjene (KIRB). V obsegu, v katerem proces listinjenja zmanjšuje tveganje, povezano z osnovnimi izpostavljenostmi, bi morala biti ta zgornja meja na voljo za vse institucije v vlogi originatorjev in sponzorjev, ne glede na pristop, ki ga uporabljajo za izračun regulativnih kapitalskih zahtev za pozicije v listinjenju.

| (8) | Kot je poudaril Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6) v svojem poročilu o kvalificiranem listinjenju iz julija 2015, empirični dokazi o neplačilih in izgubah kažejo, da je bilo listinjenje STS med finančno krizo uspešnejše kot druge vrste listinjenj, kar kaže, da uporaba enostavnih in preglednih struktur ter zanesljivih praks izvrševanja pri listinjenju STS povzroča manjša kreditna, operativna in agencijska tveganja. Zato je primerno spremeniti Uredbo (EU) št. 575/2013, da se za listinjenje STS – če to izpolnjuje tudi dodate zahteve za zmanjšanje tveganja – določi umeritev, ki bo ustrezno upoštevala tveganja, na način, ki ga je v navedenem poročilu priporočil EBA in ki vključuje zlasti nižjo spodnjo mejo uteži tveganja za nadrejene pozicije v višini 10 %. |
| --- | --- |

(8)

Kot je poudaril Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6) v svojem poročilu o kvalificiranem listinjenju iz julija 2015, empirični dokazi o neplačilih in izgubah kažejo, da je bilo listinjenje STS med finančno krizo uspešnejše kot druge vrste listinjenj, kar kaže, da uporaba enostavnih in preglednih struktur ter zanesljivih praks izvrševanja pri listinjenju STS povzroča manjša kreditna, operativna in agencijska tveganja. Zato je primerno spremeniti Uredbo (EU) št. 575/2013, da se za listinjenje STS – če to izpolnjuje tudi dodate zahteve za zmanjšanje tveganja – določi umeritev, ki bo ustrezno upoštevala tveganja, na način, ki ga je v navedenem poročilu priporočil EBA in ki vključuje zlasti nižjo spodnjo mejo uteži tveganja za nadrejene pozicije v višini 10 %.

| (9) | Manj strožje kapitalske zahteve, ki veljajo za listinjenje STS, bi morale biti omejene na listinjenje, pri katerem se lastništvo osnovnih izpostavljenosti prenese na subjekt s posebnim namenom pri listinjenju ali SSPE (v nadaljnjem besedilu: tradicionalno listinjenje). Vendar bi moralo biti institucijam, ki zadržijo nadrejene pozicije v sintetičnem listinjenju, zavarovanem z osnovno skupino kreditov malim in srednjim podjetjem (MSP), dovoljeno tudi, da za te pozicije uporabijo nižje kapitalske zahteve, ki so na voljo za listinjenje STS, kadar se v skladu z določenimi strogimi merili šteje, da gre za posle visoke kakovosti, tudi kar zadeva primerne investitorje. Zlasti bi morali za takšno podskupino sintetičnih listinjenj jamčiti ali posredno jamčiti bodisi enota centralne ravni države ali centralna banka države članice bodisi promocijski subjekt bodisi institucionalni investitor, pod pogojem, da je jamstvo ali posredno jamstvo, ki ga zagotavlja slednji, v celoti zavarovano z bančnimi vlogami pri institucijah v vlogi originatorjev. Ugodnejša regulativna kapitalska obravnava za listinjenje STS, ki bi bila na voljo za te posle v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013, ne posega v skladnost z okvirom Unije za državne pomoči, kot je opredeljen v Direktivi 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(9)

Manj strožje kapitalske zahteve, ki veljajo za listinjenje STS, bi morale biti omejene na listinjenje, pri katerem se lastništvo osnovnih izpostavljenosti prenese na subjekt s posebnim namenom pri listinjenju ali SSPE (v nadaljnjem besedilu: tradicionalno listinjenje). Vendar bi moralo biti institucijam, ki zadržijo nadrejene pozicije v sintetičnem listinjenju, zavarovanem z osnovno skupino kreditov malim in srednjim podjetjem (MSP), dovoljeno tudi, da za te pozicije uporabijo nižje kapitalske zahteve, ki so na voljo za listinjenje STS, kadar se v skladu z določenimi strogimi merili šteje, da gre za posle visoke kakovosti, tudi kar zadeva primerne investitorje. Zlasti bi morali za takšno podskupino sintetičnih listinjenj jamčiti ali posredno jamčiti bodisi enota centralne ravni države ali centralna banka države članice bodisi promocijski subjekt bodisi institucionalni investitor, pod pogojem, da je jamstvo ali posredno jamstvo, ki ga zagotavlja slednji, v celoti zavarovano z bančnimi vlogami pri institucijah v vlogi originatorjev. Ugodnejša regulativna kapitalska obravnava za listinjenje STS, ki bi bila na voljo za te posle v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013, ne posega v skladnost z okvirom Unije za državne pomoči, kot je opredeljen v Direktivi 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (10) | Za harmonizacijo nadzorniških praks v vsej Uniji bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ob upoštevanju poročila EBA, sprejme akte glede podrobnejše opredelitve pogojev prenosa kreditnega tveganja na tretje osebe, pojma sorazmernega prenosa kreditnega tveganja na tretje osebe in zahtev glede ocene pristojnih organov glede prenosa kreditnega tveganja, tako glede tradicionalnih kot sintetičnih listinjenj. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (8). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(10)

Za harmonizacijo nadzorniških praks v vsej Uniji bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ob upoštevanju poročila EBA, sprejme akte glede podrobnejše opredelitve pogojev prenosa kreditnega tveganja na tretje osebe, pojma sorazmernega prenosa kreditnega tveganja na tretje osebe in zahtev glede ocene pristojnih organov glede prenosa kreditnega tveganja, tako glede tradicionalnih kot sintetičnih listinjenj. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (8). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (11) | Tehnični standardi v zvezi s finančnimi storitvami bi morali zagotoviti ustrezno varstvo investitorjev in potrošnikov po vsej Uniji. Učinkovito in ustrezno bi bilo, da se EBA kot visoko specializiranemu organu zaupa priprava osnutkov regulativnih tehničnih standardov, ki ne vključujejo odločitev politike, da se ti osnutki predložijo Komisiji. |
| --- | --- |

(11)

Tehnični standardi v zvezi s finančnimi storitvami bi morali zagotoviti ustrezno varstvo investitorjev in potrošnikov po vsej Uniji. Učinkovito in ustrezno bi bilo, da se EBA kot visoko specializiranemu organu zaupa priprava osnutkov regulativnih tehničnih standardov, ki ne vključujejo odločitev politike, da se ti osnutki predložijo Komisiji.

| (12) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi EBA, v katerih opredeli ustrezno konzervativno metodo za merjenje zneska nečrpanega dela okvirnega likvidnostnega kredita kot predujema v okviru izračuna vrednosti izpostavljenosti listinjenja ter pogoje pod katerimi institucijam lahko izračunajo KIRB za skupine osnovnih izpostavljenosti listinjenja, kot na primer za odkupljene denarne terjatve. Komisija bi morala te osnutke regulativnih tehničnih standardov sprejeti z delegiranimi akti na podlagi člena 290 PDEU in v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. |
| --- | --- |

(12)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi EBA, v katerih opredeli ustrezno konzervativno metodo za merjenje zneska nečrpanega dela okvirnega likvidnostnega kredita kot predujema v okviru izračuna vrednosti izpostavljenosti listinjenja ter pogoje pod katerimi institucijam lahko izračunajo KIRB za skupine osnovnih izpostavljenosti listinjenja, kot na primer za odkupljene denarne terjatve. Komisija bi morala te osnutke regulativnih tehničnih standardov sprejeti z delegiranimi akti na podlagi člena 290 PDEU in v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

| (13) | Pri ostalih regulativnih kapitalskih zahtevah za listinjenje iz Uredbe (EU) št. 575/2013 bi bilo treba vnesti le bistvene spremembe, kolikor je to potrebno, da se upoštevajo nova hierarhija pristopov in posebne določbe za listinjenje STS. Zlasti pri določbah o priznavanju prenosa pomembnega deleža tveganja in zahtevah glede zunanjih bonitetnih ocen bi bilo treba tudi v prihodnje uporabljati na splošno enake pogoje, kot veljajo zdaj. Vendar bi bilo treba del pet Uredbe (EU) št. 575/2013 v celoti črtati, razen zahteve, da morajo institucije, pri katerih se ugotovijo kršitve določb poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402, uporabljati dodatne uteži tveganja. |
| --- | --- |

(13)

Pri ostalih regulativnih kapitalskih zahtevah za listinjenje iz Uredbe (EU) št. 575/2013 bi bilo treba vnesti le bistvene spremembe, kolikor je to potrebno, da se upoštevajo nova hierarhija pristopov in posebne določbe za listinjenje STS. Zlasti pri določbah o priznavanju prenosa pomembnega deleža tveganja in zahtevah glede zunanjih bonitetnih ocen bi bilo treba tudi v prihodnje uporabljati na splošno enake pogoje, kot veljajo zdaj. Vendar bi bilo treba del pet Uredbe (EU) št. 575/2013 v celoti črtati, razen zahteve, da morajo institucije, pri katerih se ugotovijo kršitve določb poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402, uporabljati dodatne uteži tveganja.

| (14) | Primerno je, da se spremembe Uredbe (EU) št. 575/2013, določene v tej uredbi, uporabljajo za vse pozicije v listinjenju, ki jih imajo institucije. Vendar bi bilo treba institucijam, da se čim bolj omejijo prehodni stroški ter omogoči gladek prehod na nov okvir, dovoliti uporabo prejšnjega okvira do 31. decembra 2019, in sicer ustrezne določbe Uredbe (EU) št. 575/2013, ki so se uporabljale pred datumom začetka uporabe te uredbe za vse neporavnane pozicije v listinjenju, ki so jih imele na datum začetka uporabe te uredbe – |
| --- | --- |

(14)

Primerno je, da se spremembe Uredbe (EU) št. 575/2013, določene v tej uredbi, uporabljajo za vse pozicije v listinjenju, ki jih imajo institucije. Vendar bi bilo treba institucijam, da se čim bolj omejijo prehodni stroški ter omogoči gladek prehod na nov okvir, dovoliti uporabo prejšnjega okvira do 31. decembra 2019, in sicer ustrezne določbe Uredbe (EU) št. 575/2013, ki so se uporabljale pred datumom začetka uporabe te uredbe za vse neporavnane pozicije v listinjenju, ki so jih imele na datum začetka uporabe te uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Uredbe (EU) št. 575/2013

Uredba (EU) št. 575/2013 se spremeni:

| (1) | člen 4(1) se spremeni:






  (a) | točki (13) in (14) se nadomestita z naslednjim:






  „(13) | ‚originator‘ pomeni originatorja, kot je opredeljen v točki (3) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402 (*1); |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 4(1) se spremeni:

(a)

točki (13) in (14) se nadomestita z naslednjim:

„(13)

‚originator‘ pomeni originatorja, kot je opredeljen v točki (3) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402 (*1);

*1

| (14) | ‚sponzor‘ pomeni sponzorja, kot je opredeljen v točki (5) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402.; |
| --- | --- |

(14)

‚sponzor‘ pomeni sponzorja, kot je opredeljen v točki (5) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402.;

(*1)  Uredba (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o določitvi splošnega okvira za listinjenje in o vzpostavitvi posebnega okvira za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje ter o spremembah direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES in 2011/61/EU ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 648/2012 (UL L 347, 28.12.2017, str. 35).“;"

*1

| (b) | vstavi se naslednja točka:






  „(14a) | ‚prvotni kreditodajalec‘ pomeni prvotnega kreditodajalca, kot je opredeljen v točki (20) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednja točka:

„(14a)

‚prvotni kreditodajalec‘ pomeni prvotnega kreditodajalca, kot je opredeljen v točki (20) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402;“;

| (c) | točke (61), (62) in (63) se nadomestijo z naslednjim:






  „(61) | ‚listinjenje‘ pomeni listinjenje, kot je opredeljeno v točki (1) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- | --- |

(c)

točke (61), (62) in (63) se nadomestijo z naslednjim:

„(61)

‚listinjenje‘ pomeni listinjenje, kot je opredeljeno v točki (1) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402;

| (62) | ‚pozicija v listinjenju‘ pomeni pozicijo v listinjenju, kot je opredeljena v točki (19) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

(62)

‚pozicija v listinjenju‘ pomeni pozicijo v listinjenju, kot je opredeljena v točki (19) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402;

| (63) | ‚relistinjenje‘ pomeni relistinjenje, kot je opredeljeno v točki (4) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402;“; |
| --- | --- |

(63)

‚relistinjenje‘ pomeni relistinjenje, kot je opredeljeno v točki (4) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402;“;

| (d) | točki (66) in (67) se nadomestita z naslednjim:






  „(66) | ‚subjekt s posebnim namenom pri listinjenju‘ ali ‚SSPE‘ pomeni subjekt s posebnim namenom pri listinjenju ali SSPE, kot je opredeljen v točki (2) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- | --- |

(d)

točki (66) in (67) se nadomestita z naslednjim:

„(66)

‚subjekt s posebnim namenom pri listinjenju‘ ali ‚SSPE‘ pomeni subjekt s posebnim namenom pri listinjenju ali SSPE, kot je opredeljen v točki (2) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402;

| (67) | ‚tranša‘ pomeni tranšo, kot je opredeljena v točki (6) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402;“; |
| --- | --- |

(67)

‚tranša‘ pomeni tranšo, kot je opredeljena v točki (6) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402;“;

| (e) | doda se naslednja točka:






  „(129) | ‚serviser‘ pomeni serviserja kot je opredeljen v točki (13) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402.“; |
| --- | --- | --- |

(e)

doda se naslednja točka:

„(129)

‚serviser‘ pomeni serviserja kot je opredeljen v točki (13) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402.“;

| (2) | v točki (k) člena 36(1) se točka (ii) nadomesti z naslednjim:






  „(ii) | pozicije v listinjenju v skladu s točko (b) člena 244(1), točko (b) člena 245(1) in členom 253;“; |
| --- | --- | --- |

(2)

v točki (k) člena 36(1) se točka (ii) nadomesti z naslednjim:

„(ii)

pozicije v listinjenju v skladu s točko (b) člena 244(1), točko (b) člena 245(1) in členom 253;“;

| (3) | člen 109 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 109
  Obravnava pozicij v listinjenju
  Institucije izračunajo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za pozicijo, ki jo imajo v listinjenju, v skladu s poglavjem 5.“; |
| --- | --- |

(3)

člen 109 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 109

Obravnava pozicij v listinjenju

Institucije izračunajo znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za pozicijo, ki jo imajo v listinjenju, v skladu s poglavjem 5.“;

| (4) | v členu 134 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

  „6.   Kadar institucija nastopa kot dajalec kreditnega zavarovanja za več izpostavljenosti pod pogojem, da neplačilo n-te izmed zavarovanih izpostavljenosti povzroči plačilo in da se s tem kreditnim dogodkom prekine pogodba, se uteži tveganja za izpostavljenosti, ki jih vsebuje košara izpostavljenosti, razen izpostavljenosti n–1, seštejejo do največ 1 250 % in pomnožijo z nominalnim zneskom zavarovanja, ki ga zagotavlja kreditni izvedeni finančni instrument, da se pridobi znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti. Izpostavljenosti n–1, ki se izključijo iz seštevka, se določijo tako, da vključujejo tiste izpostavljenosti, od katerih vsaka povzroča nižji znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, kot je znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti katere koli izpostavljenosti, ki je vključena v seštevek.“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 134 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

„6.   Kadar institucija nastopa kot dajalec kreditnega zavarovanja za več izpostavljenosti pod pogojem, da neplačilo n-te izmed zavarovanih izpostavljenosti povzroči plačilo in da se s tem kreditnim dogodkom prekine pogodba, se uteži tveganja za izpostavljenosti, ki jih vsebuje košara izpostavljenosti, razen izpostavljenosti n–1, seštejejo do največ 1 250 % in pomnožijo z nominalnim zneskom zavarovanja, ki ga zagotavlja kreditni izvedeni finančni instrument, da se pridobi znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti. Izpostavljenosti n–1, ki se izključijo iz seštevka, se določijo tako, da vključujejo tiste izpostavljenosti, od katerih vsaka povzroča nižji znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, kot je znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti katere koli izpostavljenosti, ki je vključena v seštevek.“;

| (5) | v členu 142(1) se črta točka (8); |
| --- | --- |

(5)

v členu 142(1) se črta točka (8);

| (6) | v členu 153 se odstavka 7 in 8 nadomestita z naslednjim:

  „7.   Za odkupljene denarne terjatve do podjetij lahko kupec denarnih terjatev ali upravičenec do zavarovanja s premoženjem ali delnih jamstev vračljive popuste pri odkupni ceni, zavarovanja s premoženjem ali delna jamstva, ki zagotavljajo varovanje pred prvo izgubo v primeru izgube iz naslova neplačil, izgube iz naslova zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev ali obojega, obravnava kot varovanje pred prvo izgubo v skladu s pododdelkoma 2 in 3 oddelka 3 poglavja 5. Prodajalec, ki ponuja vračljiv popust pri odkupni ceni, in dajalec zavarovanja s premoženjem ali delnih jamstev obravnavata te popuste, zavarovanja ali jamstva kot izpostavljenost do pozicije prve izgube v skladu s pododdelkoma 2 in 3 oddelka 3 poglavja 5.


  8.   Kadar institucija nastopa kot dajalec kreditnega zavarovanja za več izpostavljenosti pod pogojem, da neplačilo n-te izmed zavarovanih izpostavljenosti povzroči plačilo in da se s tem kreditnim dogodkom prekine pogodba, se uteži tveganja za izpostavljenosti, ki jih vsebuje košara izpostavljenosti, razen izpostavljenosti n–1, seštejejo, če vsota zneska pričakovanih izgub, pomnoženih z 12,5, in zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti ne presega nominalnega zneska zavarovanja, ki ga zagotavlja kreditni izvedeni finančni instrument, pomnožen z 12,5. Izpostavljenosti n–1, ki se izključijo iz seštevka, se določijo tako, da vključujejo tiste izpostavljenosti, od katerih vsaka povzroča nižji znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, kot je znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti katere koli izpostavljenosti, ki je vključena v seštevek. Za pozicije v košarici, za katere institucija ne more določiti uteži tveganja v skladu s pristopom IRB, se uporabi utež tveganja 1 250 %.“; |
| --- | --- |

(6)

v členu 153 se odstavka 7 in 8 nadomestita z naslednjim:

„7.   Za odkupljene denarne terjatve do podjetij lahko kupec denarnih terjatev ali upravičenec do zavarovanja s premoženjem ali delnih jamstev vračljive popuste pri odkupni ceni, zavarovanja s premoženjem ali delna jamstva, ki zagotavljajo varovanje pred prvo izgubo v primeru izgube iz naslova neplačil, izgube iz naslova zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev ali obojega, obravnava kot varovanje pred prvo izgubo v skladu s pododdelkoma 2 in 3 oddelka 3 poglavja 5. Prodajalec, ki ponuja vračljiv popust pri odkupni ceni, in dajalec zavarovanja s premoženjem ali delnih jamstev obravnavata te popuste, zavarovanja ali jamstva kot izpostavljenost do pozicije prve izgube v skladu s pododdelkoma 2 in 3 oddelka 3 poglavja 5.

8.   Kadar institucija nastopa kot dajalec kreditnega zavarovanja za več izpostavljenosti pod pogojem, da neplačilo n-te izmed zavarovanih izpostavljenosti povzroči plačilo in da se s tem kreditnim dogodkom prekine pogodba, se uteži tveganja za izpostavljenosti, ki jih vsebuje košara izpostavljenosti, razen izpostavljenosti n–1, seštejejo, če vsota zneska pričakovanih izgub, pomnoženih z 12,5, in zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti ne presega nominalnega zneska zavarovanja, ki ga zagotavlja kreditni izvedeni finančni instrument, pomnožen z 12,5. Izpostavljenosti n–1, ki se izključijo iz seštevka, se določijo tako, da vključujejo tiste izpostavljenosti, od katerih vsaka povzroča nižji znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, kot je znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti katere koli izpostavljenosti, ki je vključena v seštevek. Za pozicije v košarici, za katere institucija ne more določiti uteži tveganja v skladu s pristopom IRB, se uporabi utež tveganja 1 250 %.“;

| (7) | v členu 154 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

  „6.   Za odkupljene denarne terjatve iz naslova izpostavljenosti na drobno lahko kupec denarnih terjatev ali upravičenec do zavarovanja s premoženjem ali delnih jamstev vračljive popuste pri odkupni ceni, zavarovanja s premoženjem ali delna jamstva, ki zagotavljajo varovanje pred prvo izgubo v primeru izgube iz naslova neplačil, izgube iz naslova zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev ali obojega, obravnava kot varovanje pred prvo izgubo v skladu s pododdelkoma 2 in 3 oddelka 3 poglavja 5. Prodajalec, ki ponuja vračljiv popust pri odkupni ceni, in dajalec zavarovanja s premoženjem ali delnega jamstva obravnavata te popuste, zavarovanja ali jamstva kot izpostavljenost do pozicije prve izgube v skladu s pododdelkoma 2 in 3 oddelka 3 poglavja 5.“; |
| --- | --- |

(7)

v členu 154 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

„6.   Za odkupljene denarne terjatve iz naslova izpostavljenosti na drobno lahko kupec denarnih terjatev ali upravičenec do zavarovanja s premoženjem ali delnih jamstev vračljive popuste pri odkupni ceni, zavarovanja s premoženjem ali delna jamstva, ki zagotavljajo varovanje pred prvo izgubo v primeru izgube iz naslova neplačil, izgube iz naslova zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev ali obojega, obravnava kot varovanje pred prvo izgubo v skladu s pododdelkoma 2 in 3 oddelka 3 poglavja 5. Prodajalec, ki ponuja vračljiv popust pri odkupni ceni, in dajalec zavarovanja s premoženjem ali delnega jamstva obravnavata te popuste, zavarovanja ali jamstva kot izpostavljenost do pozicije prve izgube v skladu s pododdelkoma 2 in 3 oddelka 3 poglavja 5.“;

| (8) | v členu 197(1) se točka (h) nadomesti z naslednjim:






  „(h) | pozicije v listinjenju, ki niso pozicije v relistinjenju in za katere se uporabi utež tveganja v višini 100 % ali manj v skladu s členi 261 do 264;“; |
| --- | --- | --- |

(8)

v členu 197(1) se točka (h) nadomesti z naslednjim:

„(h)

pozicije v listinjenju, ki niso pozicije v relistinjenju in za katere se uporabi utež tveganja v višini 100 % ali manj v skladu s členi 261 do 264;“;

| (9) | poglavje 5 naslova II dela 3 se nadomesti z naslednjim:


  „
  POGLAVJE 5




  Listinjenje





  Oddelek 1




  Opredelitev pojmov in merila za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje




  Člen 242
  Opredelitev pojmov
  V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (1) | ‚vgrajena nakupna opcija‘ pomeni pogodbeno možnost, ki originatorju daje pravico, da odpokliče pozicije v listinjenju pred odplačilom vseh listinjenih izpostavljenosti, bodisi s ponovnim odkupom osnovnih izpostavljenosti, ki ostanejo v skupini v primeru tradicionalnih listinjenj, ali s prekinitvijo kreditnega zavarovanja v primeru sintetičnih listinjenj, v obeh primerih pa, če znesek neporavnanih izpostavljenosti pade na ali pod vnaprej določeno raven; |
| --- | --- | --- |

(9)

poglavje 5 naslova II dela 3 se nadomesti z naslednjim:

„
  POGLAVJE 5

Listinjenje

Oddelek 1

Opredelitev pojmov in merila za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje

Člen 242

Opredelitev pojmov

V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1)

‚vgrajena nakupna opcija‘ pomeni pogodbeno možnost, ki originatorju daje pravico, da odpokliče pozicije v listinjenju pred odplačilom vseh listinjenih izpostavljenosti, bodisi s ponovnim odkupom osnovnih izpostavljenosti, ki ostanejo v skupini v primeru tradicionalnih listinjenj, ali s prekinitvijo kreditnega zavarovanja v primeru sintetičnih listinjenj, v obeh primerih pa, če znesek neporavnanih izpostavljenosti pade na ali pod vnaprej določeno raven;

| (2) | ‚kupon za obresti, ki izboljšuje kreditno kakovost‘ pomeni aktivno bilančno postavko, ki predstavlja vrednotenje denarnih tokov, povezanih s prihodki iz naslova prihodnjih marž, in je podrejena tranša v listinjenju; |
| --- | --- |

(2)

‚kupon za obresti, ki izboljšuje kreditno kakovost‘ pomeni aktivno bilančno postavko, ki predstavlja vrednotenje denarnih tokov, povezanih s prihodki iz naslova prihodnjih marž, in je podrejena tranša v listinjenju;

| (3) | ‚okvirni likvidnostni kredit‘ pomeni okvirni likvidnostni kredit, kot je opredeljen v točki (14) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

(3)

‚okvirni likvidnostni kredit‘ pomeni okvirni likvidnostni kredit, kot je opredeljen v točki (14) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402;

| (4) | ‚neocenjena pozicija‘ pomeni pozicijo v listinjenju, ki nima primerne bonitetne ocene v skladu z oddelkom 4; |
| --- | --- |

(4)

‚neocenjena pozicija‘ pomeni pozicijo v listinjenju, ki nima primerne bonitetne ocene v skladu z oddelkom 4;

| (5) | ‚ocenjena pozicija‘ pomeni pozicijo v listinjenju, ki ima primerno bonitetno oceno v skladu z oddelkom 4; |
| --- | --- |

(5)

‚ocenjena pozicija‘ pomeni pozicijo v listinjenju, ki ima primerno bonitetno oceno v skladu z oddelkom 4;

| (6) | ‚nadrejena pozicija v listinjenju‘ pomeni pozicijo, krito ali zavarovano s prvo terjatvijo do vseh osnovnih izpostavljenosti, pri čemer se v ta namen ne upoštevajo zneski, nastali na osnovi obrestnih ali valutnih izvedenih finančnih instrumentov, nadomestil ali drugih podobnih plačil, in ne glede na morebitne razlike v zapadlosti v primerjavi z eno ali več nadrejenimi tranšami, s katerimi ta pozicija sorazmerno deli izgube; |
| --- | --- |

(6)

‚nadrejena pozicija v listinjenju‘ pomeni pozicijo, krito ali zavarovano s prvo terjatvijo do vseh osnovnih izpostavljenosti, pri čemer se v ta namen ne upoštevajo zneski, nastali na osnovi obrestnih ali valutnih izvedenih finančnih instrumentov, nadomestil ali drugih podobnih plačil, in ne glede na morebitne razlike v zapadlosti v primerjavi z eno ali več nadrejenimi tranšami, s katerimi ta pozicija sorazmerno deli izgube;

| (7) | ‚skupina, za katero se uporablja pristop IRB‘ pomeni skupino osnovnih izpostavljenosti, ki spada v kategorijo, za katero ima institucija dovoljenje za uporabo pristopa IRB in lahko izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s poglavjem 3 za vse navedene izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(7)

‚skupina, za katero se uporablja pristop IRB‘ pomeni skupino osnovnih izpostavljenosti, ki spada v kategorijo, za katero ima institucija dovoljenje za uporabo pristopa IRB in lahko izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s poglavjem 3 za vse navedene izpostavljenosti;

| (8) | ‚mešana skupina‘ pomeni skupino osnovnih izpostavljenosti, ki spada v kategorijo, za katero ima institucija dovoljenje za uporabo pristopa IRB in lahko izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s poglavjem 3 za nekatere izpostavljenosti, vendar ne za vse; |
| --- | --- |

(8)

‚mešana skupina‘ pomeni skupino osnovnih izpostavljenosti, ki spada v kategorijo, za katero ima institucija dovoljenje za uporabo pristopa IRB in lahko izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s poglavjem 3 za nekatere izpostavljenosti, vendar ne za vse;

| (9) | ‚presežno zavarovanje s premoženjem‘ pomeni kakršno koli obliko kreditne izboljšave, na podlagi katere je upoštevana vrednost osnovnih izpostavljenosti višja od vrednosti pozicij v listinjenju; |
| --- | --- |

(9)

‚presežno zavarovanje s premoženjem‘ pomeni kakršno koli obliko kreditne izboljšave, na podlagi katere je upoštevana vrednost osnovnih izpostavljenosti višja od vrednosti pozicij v listinjenju;

| (10) | ‚enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje‘ ali ‚listinjenje STS‘ pomeni listinjenje, ki izpolnjuje zahteve iz člena 18 Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

(10)

‚enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje‘ ali ‚listinjenje STS‘ pomeni listinjenje, ki izpolnjuje zahteve iz člena 18 Uredbe (EU) 2017/2402;

| (11) | ‚program komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem‘ ali ‚program ABCP‘ pomeni program komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem ali program ABCP, kot je opredeljen v točki (7) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

(11)

‚program komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem‘ ali ‚program ABCP‘ pomeni program komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem ali program ABCP, kot je opredeljen v točki (7) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402;

| (12) | ‚posel v programu komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem‘ ali ‚posel ABCP‘ pomeni posel komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem ali posel ABCP, kot je opredeljen v točki (8) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

(12)

‚posel v programu komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem‘ ali ‚posel ABCP‘ pomeni posel komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem ali posel ABCP, kot je opredeljen v točki (8) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402;

| (13) | ‚tradicionalno listinjenje‘ pomeni tradicionalno listinjenje, kot je opredeljeno v točki (9) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

(13)

‚tradicionalno listinjenje‘ pomeni tradicionalno listinjenje, kot je opredeljeno v točki (9) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402;

| (14) | ‚sintetično listinjenje‘ pomeni sintetično listinjenje, kot je opredeljeno v točki (10) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

(14)

‚sintetično listinjenje‘ pomeni sintetično listinjenje, kot je opredeljeno v točki (10) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402;

| (15) | ‚obnavljajoča se izpostavljenost‘ pomeni obnavljajočo se izpostavljenost, kot je opredeljena v točki (15) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

(15)

‚obnavljajoča se izpostavljenost‘ pomeni obnavljajočo se izpostavljenost, kot je opredeljena v točki (15) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402;

| (16) | ‚določba o predčasnem odplačilu‘ pomeni določbo o predčasnem odplačilu, kot je opredeljena v točki (17) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

(16)

‚določba o predčasnem odplačilu‘ pomeni določbo o predčasnem odplačilu, kot je opredeljena v točki (17) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402;

| (17) | ‚tranša prve izgube‘ pomeni tranšo prve izgube kot je opredeljena v točki (18) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

(17)

‚tranša prve izgube‘ pomeni tranšo prve izgube kot je opredeljena v točki (18) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402;

| (18) | ‚vmesna pozicija v listinjenju‘ pomeni pozicijo v listinjenju, ki je podrejena nadrejeni poziciji v listinjenju in nadrejena tranši prve izgube, zanjo pa se v skladu s pododdelkoma 2 in 3 oddelka 3 uporablja utež tveganja, nižja od 1 250 % in višja od 25 %; |
| --- | --- |

(18)

‚vmesna pozicija v listinjenju‘ pomeni pozicijo v listinjenju, ki je podrejena nadrejeni poziciji v listinjenju in nadrejena tranši prve izgube, zanjo pa se v skladu s pododdelkoma 2 in 3 oddelka 3 uporablja utež tveganja, nižja od 1 250 % in višja od 25 %;

| (19) | ‚promocijski subjekt‘ pomeni vsako podjetje ali subjekt, ustanovljen s strani enote centralne, regionalne ali lokalne ravni države članice, ki odobri promocijska posojila ali promocijska jamstva in katerega glavni cilj ni ustvarjanje dobička ali čim večje povečanje tržnega deleža, temveč spodbujanje ciljev javne politike teh enot, pod pogojem, da slednje v skladu s pravili o državni pomoči ščitijo ekonomske temelje podjetja ali subjekta in ohranjajo njegovo sposobnost delovanja v času njegovega obstoja oziroma da za vsaj 90 % prvotnega kapitala ali sredstev ali za promocijsko posojilo, ki ga podjetje ali subjekt odobri, neposredno ali posredno jamči zadevna enota centralne, regionalne ali lokalne ravni države članice. |
| --- | --- |

(19)

‚promocijski subjekt‘ pomeni vsako podjetje ali subjekt, ustanovljen s strani enote centralne, regionalne ali lokalne ravni države članice, ki odobri promocijska posojila ali promocijska jamstva in katerega glavni cilj ni ustvarjanje dobička ali čim večje povečanje tržnega deleža, temveč spodbujanje ciljev javne politike teh enot, pod pogojem, da slednje v skladu s pravili o državni pomoči ščitijo ekonomske temelje podjetja ali subjekta in ohranjajo njegovo sposobnost delovanja v času njegovega obstoja oziroma da za vsaj 90 % prvotnega kapitala ali sredstev ali za promocijsko posojilo, ki ga podjetje ali subjekt odobri, neposredno ali posredno jamči zadevna enota centralne, regionalne ali lokalne ravni države članice.

Člen 243

Merila za listinjenje STS, ki izpolnjuje pogoje za diferencirano kapitalsko obravnavo

1.   Pozicije v programu ABCP ali posli ABCP, ki štejejo za pozicije v listinjenju STS, so primerni za obravnavo iz členov 260, 262 in 264, kadar so izpolnjene naslednje zahteve:

| (a) | osnovne izpostavljenosti v času, ko so bile vključene v program ABCP, po najboljši vednosti originatorja ali prvotnega kreditodajalca izpolnjujejo pogoje za to, da se jim v skladu s standardiziranim pristopom in ob upoštevanju morebitnega primernega zmanjšanja kreditnega tveganja dodeli utež tveganja, ki je enaka ali manjša od 75 %, izračunano na osnovi posamične izpostavljenosti, kjer gre za izpostavljenost na drobno, in 100 % za vse druge izpostavljenosti; in |
| --- | --- |

(a)

osnovne izpostavljenosti v času, ko so bile vključene v program ABCP, po najboljši vednosti originatorja ali prvotnega kreditodajalca izpolnjujejo pogoje za to, da se jim v skladu s standardiziranim pristopom in ob upoštevanju morebitnega primernega zmanjšanja kreditnega tveganja dodeli utež tveganja, ki je enaka ali manjša od 75 %, izračunano na osnovi posamične izpostavljenosti, kjer gre za izpostavljenost na drobno, in 100 % za vse druge izpostavljenosti; in

| (b) | skupna vrednost vseh izpostavljenosti do enega dolžnika na ravni programa ABCP ne presega 2 % skupne vrednosti vseh izpostavljenosti v okviru programa ABCP v času, ko so bile izpostavljenosti dodane v program ABCP. Za namene tega izračuna se krediti ali zakupi, zagotovljeni skupini povezanih strank, po najboljši vednosti sponzorja, obravnavajo kot izpostavljenosti do enega dolžnika. |
| --- | --- |

(b)

skupna vrednost vseh izpostavljenosti do enega dolžnika na ravni programa ABCP ne presega 2 % skupne vrednosti vseh izpostavljenosti v okviru programa ABCP v času, ko so bile izpostavljenosti dodane v program ABCP. Za namene tega izračuna se krediti ali zakupi, zagotovljeni skupini povezanih strank, po najboljši vednosti sponzorja, obravnavajo kot izpostavljenosti do enega dolžnika.

V primeru denarnih terjatev iz trgovanja se točka (b) prvega pododstavka ne uporablja, kadar je kreditno tveganje navedenih denarnih terjatev iz trgovanja v celoti zavarovano z ustreznim kreditnim zavarovanjem v skladu s poglavjem 4, pod pogojem, da je v takem primeru dajalec zavarovanja institucija, zavarovalnica ali pozavarovalnica. Za namene tega pododstavka se za določitev, ali so denarne terjatve iz trgovanja v celoti zavarovane in ali je dosežena meja koncentracije, upošteva le tisti del denarnih terjatev iz trgovanja, ki ostane po upoštevanju učinka morebitnega popusta pri odkupni ceni in presežnega zavarovanja s premoženjem.

Pri listinjenju preostalih vrednosti zakupa se točka (b) prvega pododstavka ne uporablja za tiste vrednosti, ki niso izpostavljene tveganju refinanciranja ali ponovne prodaje zaradi pravno izvršljive zaveze tretje osebe, ki šteje za primerno na podlagi člena 201(1), da pri vnaprej določenem znesku ponovno odkupi ali refinancira izpostavljenost.

Z odstopanjem od točke (a) prvega pododstavka je v primeru, ko institucija uporabi člen 248(3) ali je pridobila dovoljenje za uporabo pristopa notranjega ocenjevanja v skladu s členom 265, utež tveganja, ki bi jo institucija dodelila okvirnemu likvidnostnemu kreditu, ki v celoti krije ABCP, izdan v okviru programa, enaka ali manjša od 100 %;

2.   Pozicije v listinjenju, pri katerih ne gre za program ABCP ali posel ABCP, ki štejejo za pozicije v listinjenju STS, so primerne za obravnavo iz členov 260, 262 in 264, kadar so izpolnjene naslednje zahteve:

| (a) | ob vključitvi v listinjenje skupna vrednost vseh izpostavljenosti do enega dolžnika v skupini ne presega 2 % vrednosti skupnih neporavnanih izpostavljenosti skupine osnovnih izpostavljenosti. Za namene tega izračuna se krediti ali zakupi, zagotovljeni skupini povezanih strank, obravnavajo kot izpostavljenosti do enega dolžnika;
  Pri listinjenju preostalih vrednosti zakupa se prvi pododstavek te točke ne uporablja, kadar te vrednosti niso izpostavljene tveganju refinanciranja ali ponovne prodaje zaradi pravno izvršljive zaveze tretje osebe, ki šteje za primerno na podlagi člena 201(1), da pri vnaprej določenem znesku ponovno odkupi ali refinancira izpostavljenost; |
| --- | --- |

(a)

ob vključitvi v listinjenje skupna vrednost vseh izpostavljenosti do enega dolžnika v skupini ne presega 2 % vrednosti skupnih neporavnanih izpostavljenosti skupine osnovnih izpostavljenosti. Za namene tega izračuna se krediti ali zakupi, zagotovljeni skupini povezanih strank, obravnavajo kot izpostavljenosti do enega dolžnika;

Pri listinjenju preostalih vrednosti zakupa se prvi pododstavek te točke ne uporablja, kadar te vrednosti niso izpostavljene tveganju refinanciranja ali ponovne prodaje zaradi pravno izvršljive zaveze tretje osebe, ki šteje za primerno na podlagi člena 201(1), da pri vnaprej določenem znesku ponovno odkupi ali refinancira izpostavljenost;

| (b) | osnovne izpostavljenosti ob vključitvi v listinjenje izpolnjujejo pogoje za to, da se jim v skladu s standardiziranim pristopom in ob upoštevanju morebitnega primernega zmanjšanja kreditnega tveganja dodeli utež tveganja, ki je enaka ali manjša od:






  (i) | 40 %, izračunano na osnovi povprečja, tehtanega z vrednostjo izpostavljenosti, za portfelj, pri čemer so izpostavljenosti krediti, zavarovani s hipoteko na stanovanjske nepremičnine, ali v celoti zajamčeni stanovanjski krediti iz točke (e) člena 129(1); |
| --- | --- | --- |

(b)

osnovne izpostavljenosti ob vključitvi v listinjenje izpolnjujejo pogoje za to, da se jim v skladu s standardiziranim pristopom in ob upoštevanju morebitnega primernega zmanjšanja kreditnega tveganja dodeli utež tveganja, ki je enaka ali manjša od:

(i)

40 %, izračunano na osnovi povprečja, tehtanega z vrednostjo izpostavljenosti, za portfelj, pri čemer so izpostavljenosti krediti, zavarovani s hipoteko na stanovanjske nepremičnine, ali v celoti zajamčeni stanovanjski krediti iz točke (e) člena 129(1);

| (ii) | 50 %, izračunano na osnovi posamične izpostavljenosti, pri čemer je izpostavljenost kredit, zavarovan s hipoteko na poslovno nepremičnino; |
| --- | --- |

(ii)

50 %, izračunano na osnovi posamične izpostavljenosti, pri čemer je izpostavljenost kredit, zavarovan s hipoteko na poslovno nepremičnino;

| (iii) | 75 %, izračunano na osnovi posamične izpostavljenosti, pri čemer gre za izpostavljenost na drobno; |
| --- | --- |

(iii)

75 %, izračunano na osnovi posamične izpostavljenosti, pri čemer gre za izpostavljenost na drobno;

| (iv) | za vse druge izpostavljenosti, 100 %, izračunano na osnovi posamične izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(iv)

za vse druge izpostavljenosti, 100 %, izračunano na osnovi posamične izpostavljenosti;

| (c) | kadar se uporabljata točki (b)(i) in (b)(ii), se krediti, zavarovani z nižje rangiranimi zastavnimi pravicami na posameznem sredstvu, vključijo v listinjenje le, kadar so v listinjenje vključeni tudi vsi krediti, zavarovani s prednostnimi zastavnimi pravicami na navedenem sredstvu; |
| --- | --- |

(c)

kadar se uporabljata točki (b)(i) in (b)(ii), se krediti, zavarovani z nižje rangiranimi zastavnimi pravicami na posameznem sredstvu, vključijo v listinjenje le, kadar so v listinjenje vključeni tudi vsi krediti, zavarovani s prednostnimi zastavnimi pravicami na navedenem sredstvu;

| (d) | kadar se uporablja točka (b)(i) tega odstavka, razmerje med vrednostjo kredita in vrednostjo zastavljenih nepremičnin pri nobenem kreditu v skupini osnovnih izpostavljenosti ob vključitvi v listinjenje ne sme biti višje od 100 %, merjeno v skladu s točko (d)(i) člena 129(1) in členom 229(1). |
| --- | --- |

(d)

kadar se uporablja točka (b)(i) tega odstavka, razmerje med vrednostjo kredita in vrednostjo zastavljenih nepremičnin pri nobenem kreditu v skupini osnovnih izpostavljenosti ob vključitvi v listinjenje ne sme biti višje od 100 %, merjeno v skladu s točko (d)(i) člena 129(1) in členom 229(1).

Oddelek 2

Priznavanje prenosa pomembnega deleža tveganja

Člen 244

Tradicionalno listinjenje

1.   Institucija v vlogi originatorja v tradicionalnem listinjenju lahko iz izračuna zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in, kadar je ustrezno, zneskov pričakovanih izgub izključi osnovne izpostavljenosti, če je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev:

| (a) | pomemben delež kreditnega tveganja iz naslova osnovnih izpostavljenosti je bil prenesen na tretje osebe; |
| --- | --- |

(a)

pomemben delež kreditnega tveganja iz naslova osnovnih izpostavljenosti je bil prenesen na tretje osebe;

| (b) | institucija v vlogi originatorja uporablja za vse pozicije, ki jih ima v listinjenju, utež tveganja 1 250 % ali v skladu s točko (k) člena 36(1) te pozicije v listinjenju odbije od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala. |
| --- | --- |

(b)

institucija v vlogi originatorja uporablja za vse pozicije, ki jih ima v listinjenju, utež tveganja 1 250 % ali v skladu s točko (k) člena 36(1) te pozicije v listinjenju odbije od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

2.   Da je prišlo do prenosa pomembnega deleža kreditnega tveganja, se šteje v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti vmesnih pozicij v listinjenju, ki jih ima institucija v vlogi originatorja v listinjenju, ne presegajo 50 % zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti vseh vmesnih pozicij v zadevnem listinjenju; |
| --- | --- |

(a)

zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti vmesnih pozicij v listinjenju, ki jih ima institucija v vlogi originatorja v listinjenju, ne presegajo 50 % zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti vseh vmesnih pozicij v zadevnem listinjenju;

| (b) | institucija v vlogi originatorja nima več kot 20 % vrednosti izpostavljenosti tranše prve izgube v listinjenju, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:






  (i) | originator lahko dokaže, da vrednost izpostavljenosti tranše prve izgube znatno presega utemeljeno oceno pričakovanih izgub pri osnovnih izpostavljenostih; |
| --- | --- | --- |

(b)

institucija v vlogi originatorja nima več kot 20 % vrednosti izpostavljenosti tranše prve izgube v listinjenju, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(i)

originator lahko dokaže, da vrednost izpostavljenosti tranše prve izgube znatno presega utemeljeno oceno pričakovanih izgub pri osnovnih izpostavljenostih;

| (ii) | ni vmesnih pozicij v listinjenju. |
| --- | --- |

(ii)

ni vmesnih pozicij v listinjenju.

Kadar morebitno zmanjšanje zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki bi jih institucija v vlogi originatorja dosegla z listinjenjem iz točke (a) ali (b), ni utemeljeno s sorazmernim prenosom kreditnega tveganja na tretje osebe, lahko pristojni organi glede na posamezen primer odločijo, da se ne šteje, da je pomemben delež kreditnega tveganja prenesen na tretje osebe.

3.   Z odstopanjem od odstavka 2 pristojni organi lahko dovolijo institucijam v vlogi originatorja, da priznajo prenos pomembnega deleža kreditnega tveganja v zvezi z listinjenjem, kadar institucija v vlogi originatorja v vsakem primeru dokaže, da je zmanjšanje kapitalskih zahtev, ki jih originator doseže z listinjenjem, utemeljeno s sorazmernim prenosom kreditnega tveganja na tretje osebe. Dovoljenje se lahko izda le, kadar institucija izpolnjuje oba naslednja pogoja:

| (a) | institucija ima vzpostavljene primerne politike notranjega upravljanja tveganj in metodologije za ocenjevanje prenosa kreditnega tveganja; |
| --- | --- |

(a)

institucija ima vzpostavljene primerne politike notranjega upravljanja tveganj in metodologije za ocenjevanje prenosa kreditnega tveganja;

| (b) | institucija je tudi priznala prenos kreditnega tveganja na tretje osebe v vsakem primeru za namene svojega notranjega upravljanja tveganj in razporeditve notranjega kapitala. |
| --- | --- |

(b)

institucija je tudi priznala prenos kreditnega tveganja na tretje osebe v vsakem primeru za namene svojega notranjega upravljanja tveganj in razporeditve notranjega kapitala.

4.   Poleg zahtev iz odstavkov 1, 2 in 3 morajo biti izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | dokumentacija o poslu odraža ekonomsko vsebino listinjenja; |
| --- | --- |

(a)

dokumentacija o poslu odraža ekonomsko vsebino listinjenja;

| (b) | pozicije v listinjenju ne predstavljajo plačilnih obveznosti institucije v vlogi originatorja; |
| --- | --- |

(b)

pozicije v listinjenju ne predstavljajo plačilnih obveznosti institucije v vlogi originatorja;

| (c) | osnovne izpostavljenosti so zunaj dosega institucije v vlogi originatorja in njenih upnikov, na način, ki izpolnjuje zahteve iz člena 20(1) Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

(c)

osnovne izpostavljenosti so zunaj dosega institucije v vlogi originatorja in njenih upnikov, na način, ki izpolnjuje zahteve iz člena 20(1) Uredbe (EU) 2017/2402;

| (d) | institucija v vlogi originatorja ne ohrani nadzora nad osnovnimi izpostavljenostmi. Šteje se, da je nadzor nad osnovnimi izpostavljenostmi ohranjen, če ima originator pravico, da od prevzemnika ponovno odkupi predhodno prenesene izpostavljenosti z namenom, da pridobi določene koristi, ali če je dolžan na drug način ponovno prevzeti preneseno tveganje. Ohranitev pravic ali obveznosti servisiranja s strani institucije v vlogi originatorja v zvezi z osnovnimi izpostavljenostmi samo po sebi ne pomeni nadzora nad izpostavljenostmi; |
| --- | --- |

(d)

institucija v vlogi originatorja ne ohrani nadzora nad osnovnimi izpostavljenostmi. Šteje se, da je nadzor nad osnovnimi izpostavljenostmi ohranjen, če ima originator pravico, da od prevzemnika ponovno odkupi predhodno prenesene izpostavljenosti z namenom, da pridobi določene koristi, ali če je dolžan na drug način ponovno prevzeti preneseno tveganje. Ohranitev pravic ali obveznosti servisiranja s strani institucije v vlogi originatorja v zvezi z osnovnimi izpostavljenostmi samo po sebi ne pomeni nadzora nad izpostavljenostmi;

| (e) | dokumentacija o listinjenju ne vsebuje zahtev ali pogojev, ki:






  (i) | zahtevajo, da institucija v vlogi originatorja spremeni osnovne izpostavljenosti, da bi se izboljšala povprečna kakovost skupine, ali |
| --- | --- | --- |

(e)

dokumentacija o listinjenju ne vsebuje zahtev ali pogojev, ki:

(i)

zahtevajo, da institucija v vlogi originatorja spremeni osnovne izpostavljenosti, da bi se izboljšala povprečna kakovost skupine, ali

| (ii) | povečujejo donos, ki se izplača imetnikom pozicij v listinjenju, ali drugače izboljšujejo pozicije v listinjenju zaradi poslabšanja kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(ii)

povečujejo donos, ki se izplača imetnikom pozicij v listinjenju, ali drugače izboljšujejo pozicije v listinjenju zaradi poslabšanja kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti;

| (f) | kadar je primerno, dokumentacija o poslu pojasnjuje, da originator ali sponzor lahko kupi ali ponovno odkupi pozicije v listinjenju oziroma ponovno odkupi, prestrukturira ali nadomesti osnovne izpostavljenosti v obsegu, ki presega njegove pogodbene obveznosti, le, kadar se takšni posli izvajajo v skladu s prevladujočimi tržnimi pogoji in stranki delujeta v lastnem interesu kot svobodni in neodvisni osebi (na podlagi običajnih tržnih pogojev); |
| --- | --- |

(f)

kadar je primerno, dokumentacija o poslu pojasnjuje, da originator ali sponzor lahko kupi ali ponovno odkupi pozicije v listinjenju oziroma ponovno odkupi, prestrukturira ali nadomesti osnovne izpostavljenosti v obsegu, ki presega njegove pogodbene obveznosti, le, kadar se takšni posli izvajajo v skladu s prevladujočimi tržnimi pogoji in stranki delujeta v lastnem interesu kot svobodni in neodvisni osebi (na podlagi običajnih tržnih pogojev);

| (g) | kadar obstaja vgrajena nakupna opcija, mora ta opcija izpolnjevati tudi vse naslednje pogoje:






  (i) | institucija v vlogi originatorja jo lahko uveljavi po svoji lastni presoji; |
| --- | --- | --- |

(g)

kadar obstaja vgrajena nakupna opcija, mora ta opcija izpolnjevati tudi vse naslednje pogoje:

(i)

institucija v vlogi originatorja jo lahko uveljavi po svoji lastni presoji;

| (ii) | uveljavi se lahko šele, ko 10 % ali manj prvotne vrednosti osnovnih izpostavljenosti ostane neodplačane; |
| --- | --- |

(ii)

uveljavi se lahko šele, ko 10 % ali manj prvotne vrednosti osnovnih izpostavljenosti ostane neodplačane;

| (iii) | ni strukturirana tako, da bi preprečevala dodeljevanje izgub pozicijam kreditne izboljšave ali drugim pozicijam investitorjev v listinjenju, niti ni strukturirana na drugačen način, ki bi zagotavljal kreditno izboljšavo; |
| --- | --- |

(iii)

ni strukturirana tako, da bi preprečevala dodeljevanje izgub pozicijam kreditne izboljšave ali drugim pozicijam investitorjev v listinjenju, niti ni strukturirana na drugačen način, ki bi zagotavljal kreditno izboljšavo;

| (h) | institucija v vlogi originatorja je prejela mnenje od usposobljenega pravnega svetovalca, ki potrjuje, da listinjenje izpolnjuje pogoje iz točke (c) tega odstavka. |
| --- | --- |

(h)

institucija v vlogi originatorja je prejela mnenje od usposobljenega pravnega svetovalca, ki potrjuje, da listinjenje izpolnjuje pogoje iz točke (c) tega odstavka.

5.   Pristojni organi obveščajo EBA o primerih, v katerih so se odločili, da morebitno zmanjšanje zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti ni bilo utemeljeno s sorazmernim prenosom kreditnega tveganja na tretje osebe v skladu z odstavkom 2, in o primerih, v katerih so se institucije odločile, da bodo uporabile odstavek 3.

6.   EBA spremlja razpon nadzorniških praks v zvezi s priznavanjem prenosa pomembnega deleža kreditnega tveganja pri tradicionalnem listinjenju v skladu s tem členom. EBA izvede zlasti pregled:

| (a) | pogojev za prenos pomembnega deleža kreditnega tveganja na tretje osebe v skladu z odstavki 2, 3 in 4; |
| --- | --- |

(a)

pogojev za prenos pomembnega deleža kreditnega tveganja na tretje osebe v skladu z odstavki 2, 3 in 4;

| (b) | razlage ‚sorazmernega prenosa kreditnega tveganja na tretje osebe‘ za namene ocene pristojnih organov, določene v drugem pododstavku odstavka 2 in v odstavku 3; |
| --- | --- |

(b)

razlage ‚sorazmernega prenosa kreditnega tveganja na tretje osebe‘ za namene ocene pristojnih organov, določene v drugem pododstavku odstavka 2 in v odstavku 3;

| (c) | zahtev za oceno pristojnih organov glede poslov listinjenja, v zvezi s katerimi originator zaprosi za priznanje prenosa pomembnega deleža kreditnega tveganja na tretje osebe v skladu z odstavkom 2 ali 3. |
| --- | --- |

(c)

zahtev za oceno pristojnih organov glede poslov listinjenja, v zvezi s katerimi originator zaprosi za priznanje prenosa pomembnega deleža kreditnega tveganja na tretje osebe v skladu z odstavkom 2 ali 3.

EBA do 2. januarja 2021 o svojih ugotovitvah poroča Komisiji. Komisija lahko ob upoštevanju poročila EBA v skladu s členom 462 sprejme delegirani akt za dopolnitev te uredbe z nadaljnjo določitvijo elementov iz točk (a), (b) in (c) tega odstavka.

Člen 245

Sintetično listinjenje

1.   Institucija v vlogi originatorja v sintetičnem listinjenju lahko izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti, kadar je ustrezno, pa tudi zneske pričakovanih izgub glede na osnovne izpostavljenosti v skladu s členoma 251 in 252, kadar je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev:

| (a) | pomemben delež kreditnega tveganja je bil prenesen na tretje osebe s stvarnim ali osebnim kreditnim zavarovanjem; |
| --- | --- |

(a)

pomemben delež kreditnega tveganja je bil prenesen na tretje osebe s stvarnim ali osebnim kreditnim zavarovanjem;

| (b) | institucija v vlogi originatorja uporablja za vse pozicije, ki jih ohrani v listinjenju, utež tveganja 1 250 % ali v skladu s točko (k) člena 36(1) te pozicije v listinjenju odbije od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala. |
| --- | --- |

(b)

institucija v vlogi originatorja uporablja za vse pozicije, ki jih ohrani v listinjenju, utež tveganja 1 250 % ali v skladu s točko (k) člena 36(1) te pozicije v listinjenju odbije od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

2.   Da je prišlo do prenosa pomembnega deleža kreditnega tveganja, se šteje v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti vmesnih pozicij v listinjenju, ki jih ima institucija v vlogi originatorja v listinjenju, ne presegajo 50 % zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti vseh vmesnih pozicij v zadevnem listinjenju; |
| --- | --- |

(a)

zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti vmesnih pozicij v listinjenju, ki jih ima institucija v vlogi originatorja v listinjenju, ne presegajo 50 % zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti vseh vmesnih pozicij v zadevnem listinjenju;

| (b) | institucija v vlogi originatorja nima več kot 20 % vrednosti izpostavljenosti tranše prve izgube v listinjenju, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:






  (i) | originator lahko dokaže, da vrednost izpostavljenosti tranše prve izgube znatno presega utemeljeno oceno pričakovanih izgub pri osnovnih izpostavljenostih; |
| --- | --- | --- |

(b)

institucija v vlogi originatorja nima več kot 20 % vrednosti izpostavljenosti tranše prve izgube v listinjenju, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(i)

originator lahko dokaže, da vrednost izpostavljenosti tranše prve izgube znatno presega utemeljeno oceno pričakovanih izgub pri osnovnih izpostavljenostih;

| (ii) | ni vmesnih pozicij v listinjenju. |
| --- | --- |

(ii)

ni vmesnih pozicij v listinjenju.

Kadar morebitno zmanjšanje zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki bi jih institucija v vlogi originatorja dosegla z listinjenjem, ni utemeljeno s sorazmernim prenosom kreditnega tveganja na tretje osebe, lahko pristojni organi glede na posamezen primer odločijo, da se ne šteje, da je pomemben delež kreditnega tveganja prenesen na tretje osebe.

3.   Z odstopanjem od odstavka 2 pristojni organi lahko dovolijo institucijam v vlogi originatorjev, da priznajo prenos pomembnega deleža kreditnega tveganja v zvezi z listinjenjem, če institucija v vlogi originatorja v vsakem primeru dokaže, da je zmanjšanje kapitalskih zahtev, ki jih originator doseže z listinjenjem, utemeljeno s sorazmernim prenosom kreditnega tveganja na tretje osebe. Dovoljenje se lahko izda le, kadar institucija izpolnjuje oba naslednja pogoja:

| (a) | institucija ima vzpostavljene primerne politike notranjega upravljanja tveganj in metodologije za ocenjevanje prenosa tveganja; |
| --- | --- |

(a)

institucija ima vzpostavljene primerne politike notranjega upravljanja tveganj in metodologije za ocenjevanje prenosa tveganja;

| (b) | institucija je tudi priznala prenos kreditnega tveganja na tretje osebe v vsakem primeru za namene svojega notranjega upravljanja tveganj in razporeditve notranjega kapitala. |
| --- | --- |

(b)

institucija je tudi priznala prenos kreditnega tveganja na tretje osebe v vsakem primeru za namene svojega notranjega upravljanja tveganj in razporeditve notranjega kapitala.

4.   Poleg zahtev iz odstavkov 1, 2 in 3 morajo biti izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | dokumentacija o poslu odraža ekonomsko vsebino listinjenja; |
| --- | --- |

(a)

dokumentacija o poslu odraža ekonomsko vsebino listinjenja;

| (b) | kreditno zavarovanje, s katerim se prenese kreditno tveganje, je skladno s členom 249; |
| --- | --- |

(b)

kreditno zavarovanje, s katerim se prenese kreditno tveganje, je skladno s členom 249;

| (c) | dokumentacija o listinjenju ne vsebuje zahtev ali pogojev, ki:






  (i) | določajo bistvene pragove pomembnosti, za katere velja, da se kreditno zavarovanje v primeru kreditnega dogodka ne sproži, če niso doseženi; |
| --- | --- | --- |

(c)

dokumentacija o listinjenju ne vsebuje zahtev ali pogojev, ki:

(i)

določajo bistvene pragove pomembnosti, za katere velja, da se kreditno zavarovanje v primeru kreditnega dogodka ne sproži, če niso doseženi;

| (ii) | dopuščajo prekinitev zavarovanja zaradi poslabšanja kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(ii)

dopuščajo prekinitev zavarovanja zaradi poslabšanja kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti;

| (iii) | zahtevajo, da institucija v vlogi originatorja spremeni sestavo osnovnih izpostavljenosti, da bi se izboljšala povprečna kakovost skupine; ali |
| --- | --- |

(iii)

zahtevajo, da institucija v vlogi originatorja spremeni sestavo osnovnih izpostavljenosti, da bi se izboljšala povprečna kakovost skupine; ali

| (iv) | povečujejo stroške institucij za kreditno zavarovanje ali donos, ki se izplača imetnikom pozicij v listinjenju, zaradi poslabšanja kreditne kakovosti osnovne skupine; |
| --- | --- |

(iv)

povečujejo stroške institucij za kreditno zavarovanje ali donos, ki se izplača imetnikom pozicij v listinjenju, zaradi poslabšanja kreditne kakovosti osnovne skupine;

| (d) | kreditno zavarovanje je izvršljivo v vseh zadevnih jurisdikcijah; |
| --- | --- |

(d)

kreditno zavarovanje je izvršljivo v vseh zadevnih jurisdikcijah;

| (e) | kadar je primerno, dokumentacija o poslu pojasnjuje, da originator ali sponzor lahko kupi ali ponovno odkupi pozicije v listinjenju oziroma ponovno odkupi, prestrukturira ali nadomesti osnovne izpostavljenosti v obsegu, ki presega njegove pogodbene obveznosti, le, kadar se takšni posli izvajajo v skladu s prevladujočimi tržnimi pogoji in stranki delujeta v lastnem interesu kot svobodni in neodvisni osebi (na podlagi običajnih tržnih pogojev); |
| --- | --- |

(e)

kadar je primerno, dokumentacija o poslu pojasnjuje, da originator ali sponzor lahko kupi ali ponovno odkupi pozicije v listinjenju oziroma ponovno odkupi, prestrukturira ali nadomesti osnovne izpostavljenosti v obsegu, ki presega njegove pogodbene obveznosti, le, kadar se takšni posli izvajajo v skladu s prevladujočimi tržnimi pogoji in stranki delujeta v lastnem interesu kot svobodni in neodvisni osebi (na podlagi običajnih tržnih pogojev);

| (f) | kadar obstaja vgrajena nakupna opcija, mora ta opcija izpolnjevati vse naslednje pogoje:






  (i) | institucija v vlogi originatorja jo lahko uveljavi po svoji lastni presoji; |
| --- | --- | --- |

(f)

kadar obstaja vgrajena nakupna opcija, mora ta opcija izpolnjevati vse naslednje pogoje:

(i)

institucija v vlogi originatorja jo lahko uveljavi po svoji lastni presoji;

| (ii) | uveljavi se lahko šele, ko 10 % ali manj prvotne vrednosti osnovnih izpostavljenosti ostane neodplačane; |
| --- | --- |

(ii)

uveljavi se lahko šele, ko 10 % ali manj prvotne vrednosti osnovnih izpostavljenosti ostane neodplačane;

| (iii) | ni strukturirana tako, da bi preprečevala dodeljevanje izgub pozicijam kreditne izboljšave ali drugim pozicijam, ki jih imajo investitorji v listinjenju, niti ni strukturirana na drugačen način, ki bi zagotavljal kreditno izboljšavo; |
| --- | --- |

(iii)

ni strukturirana tako, da bi preprečevala dodeljevanje izgub pozicijam kreditne izboljšave ali drugim pozicijam, ki jih imajo investitorji v listinjenju, niti ni strukturirana na drugačen način, ki bi zagotavljal kreditno izboljšavo;

| (g) | institucija v vlogi originatorja je prejela mnenje od usposobljenega pravnega svetovalca, ki potrjuje, da listinjenje izpolnjuje pogoje iz točke (d) tega odstavka. |
| --- | --- |

(g)

institucija v vlogi originatorja je prejela mnenje od usposobljenega pravnega svetovalca, ki potrjuje, da listinjenje izpolnjuje pogoje iz točke (d) tega odstavka.

5.   Pristojni organi obveščajo EBA o primerih, v katerih so se odločili, da morebitno zmanjšanje zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti ni bilo utemeljeno s sorazmernim prenosom kreditnega tveganja na tretje osebe v skladu z odstavkom 2, in o primerih, v katerih so se institucije odločile, da bodo uporabile odstavek 3.

6.   EBA spremlja razpon nadzorniških praks v zvezi s priznavanjem prenosa pomembnega deleža kreditnega tveganja pri sintetičnem listinjenju v skladu s tem členom. EBA izvede zlasti pregled:

| (a) | pogojev za prenos pomembnega deleža kreditnega tveganja na tretje osebe v skladu z odstavki 2, 3 in 4; |
| --- | --- |

(a)

pogojev za prenos pomembnega deleža kreditnega tveganja na tretje osebe v skladu z odstavki 2, 3 in 4;

| (b) | razlage ‚sorazmernega prenosa kreditnega tveganja na tretje osebe‘ za namene ocene pristojnih organov, določene v drugem pododstavku odstavka 2 in v odstavku 3, ter |
| --- | --- |

(b)

razlage ‚sorazmernega prenosa kreditnega tveganja na tretje osebe‘ za namene ocene pristojnih organov, določene v drugem pododstavku odstavka 2 in v odstavku 3, ter

| (c) | zahtev za oceno pristojnih organov glede poslov listinjenja, v zvezi s katerimi originator zaprosi za priznanje prenosa pomembnega deleža kreditnega tveganja na tretje osebe v skladu z odstavkom 2 ali 3. |
| --- | --- |

(c)

zahtev za oceno pristojnih organov glede poslov listinjenja, v zvezi s katerimi originator zaprosi za priznanje prenosa pomembnega deleža kreditnega tveganja na tretje osebe v skladu z odstavkom 2 ali 3.

EBA do 2. januarja 2021 o svojih ugotovitvah poroča Komisiji. Komisija lahko ob upoštevanju poročila EBA v skladu s členom 462 sprejme delegirani akt za dopolnitev te uredbe z nadaljnjo določitvijo elementov iz točk (a), (b) in (c) tega odstavka.

Člen 246

Operativne zahteve za določbe o predčasnem odplačilu

Kadar listinjenje vključuje obnavljajoče se izpostavljenosti in določbe o predčasnem odplačilu ali podobne določbe, se šteje, da je institucija v vlogi originatorja prenesla pomemben delež kreditnega tveganja le, kadar so izpolnjene zahteve iz členov 244 in 245 ter sprožitev določbe o predčasnem odplačilu ne povzroči:

| (a) | da bi nadrejena ali pari passu uvrščena terjatev institucije do osnovnih izpostavljenosti postala podrejena glede na druge terjatve investitorjev; |
| --- | --- |

(a)

da bi nadrejena ali pari passu uvrščena terjatev institucije do osnovnih izpostavljenosti postala podrejena glede na druge terjatve investitorjev;

| (b) | da bi terjatev institucije do osnovnih izpostavljenosti postala še bolj podrejena glede na druge terjatve strank, ali |
| --- | --- |

(b)

da bi terjatev institucije do osnovnih izpostavljenosti postala še bolj podrejena glede na druge terjatve strank, ali

| (c) | da bi se kako drugače povečala izpostavljenost institucije izgubam, povezanim z obnavljajočimi se osnovnimi izpostavljenostmi. |
| --- | --- |

(c)

da bi se kako drugače povečala izpostavljenost institucije izgubam, povezanim z obnavljajočimi se osnovnimi izpostavljenostmi.

Oddelek 3

Izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti

Pododdelek 1

Splošne določbe

Člen 247

Izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti

1.   Kadar institucija v vlogi originatorja prenese pomemben delež kreditnega tveganja, povezanega z osnovnimi izpostavljenostmi v listinjenju, v skladu z oddelkom 2, lahko ta institucija:

| (a) | v primeru tradicionalnega listinjenja iz svojega izračuna zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in, kot je to ustrezno, tudi iz izračuna zneskov pričakovanih izgub izključi osnovne izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(a)

v primeru tradicionalnega listinjenja iz svojega izračuna zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in, kot je to ustrezno, tudi iz izračuna zneskov pričakovanih izgub izključi osnovne izpostavljenosti;

| (b) | v primeru sintetičnega listinjenja za osnovne izpostavljenosti izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti in, kadar je to ustrezno, tudi zneske pričakovanih izgub v skladu s členoma 251 in 252. |
| --- | --- |

(b)

v primeru sintetičnega listinjenja za osnovne izpostavljenosti izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti in, kadar je to ustrezno, tudi zneske pričakovanih izgub v skladu s členoma 251 in 252.

2.   Kadar se institucija v vlogi originatorja odloči za uporabo odstavka 1, izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti, določene v tem poglavju, za pozicije, ki jih lahko ima v listinjenju.

Kadar institucija v vlogi originatorja ne prenese pomembnega deleža kreditnega tveganja ali se ne odloči za uporabo odstavka 1, se od nje ne zahteva, da izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za vsako pozicijo, ki jo lahko ima v listinjenju, temveč osnovne izpostavljenosti še naprej vključuje v izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in, kadar je to ustrezno, zneskov pričakovanih izgub, kot da ne bi bile listinjene.

3.   Kadar je izpostavljenost v listinjenju vezana na pozicije v različnih tranšah, se izpostavljenost do vsake tranše obravnava kot posamezna pozicija v listinjenju. Dajalci kreditnega zavarovanja za pozicije v listinjenju se obravnavajo kot imetniki pozicij v listinjenju. Pozicije v listinjenju vključujejo izpostavljenosti iz naslova listinjenja, ki nastanejo na osnovi obrestnih ali valutnih izvedenih finančnih instrumentov, ki jih je institucija sklenila v okviru posla.

4.   Če se pozicija v listinjenju ne odbije od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu s točko (k) člena 36(1), se znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti vključi v skupne zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti institucije za namene člena 92(3).

5.   Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicije v listinjenju se izračuna tako, da se vrednost izpostavljenosti pozicije, izračunana v skladu s členom 248, pomnoži z ustrezno skupno utežjo tveganja.

6.   Skupna utež tveganja se določi kot seštevek uteži tveganja iz tega poglavja in morebitne dodatne uteži tveganja v skladu s členom 270a.

Člen 248

Vrednost izpostavljenosti

1.   Vrednost izpostavljenosti pozicije v listinjenju se izračuna na naslednji način:

| (a) | vrednost izpostavljenosti bilančne pozicije v listinjenju je enaka njeni knjigovodski vrednosti, preostali po upoštevanju ustreznih posebnih popravkov pozicije v listinjenju zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 110; |
| --- | --- |

(a)

vrednost izpostavljenosti bilančne pozicije v listinjenju je enaka njeni knjigovodski vrednosti, preostali po upoštevanju ustreznih posebnih popravkov pozicije v listinjenju zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 110;

| (b) | vrednost izpostavljenosti zunajbilančne pozicije v listinjenju je enaka njeni nominalni vrednosti, zmanjšani za ustrezne posebne popravke pozicije v listinjenju zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 110, pomnoženi z ustreznim konverzijskim faktorjem, kakor je določeno v tej točki. Konverzijski faktor znaša 100 %, razen v primeru okvirnih likvidnostnih kreditov kot predujemov. Za določitev vrednosti izpostavljenosti nečrpanega dela okvirnega likvidnostnega kredita kot predujema, se lahko uporabi konverzijski faktor 0 % za nominalni znesek okvirnega likvidnostnega kredita, ki se lahko brezpogojno prekliče, pod pogojem, da je odplačilo črpanj iz naslova kredita nadrejeno kakršnim koli drugim terjatvam iz naslova denarnih tokov, ki izhajajo iz osnovnih izpostavljenosti, in je institucija po mnenju pristojnega organa dokazala, da uporablja ustrezno konzervativno metodo za merjenje zneska nečrpanega dela; |
| --- | --- |

(b)

vrednost izpostavljenosti zunajbilančne pozicije v listinjenju je enaka njeni nominalni vrednosti, zmanjšani za ustrezne posebne popravke pozicije v listinjenju zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 110, pomnoženi z ustreznim konverzijskim faktorjem, kakor je določeno v tej točki. Konverzijski faktor znaša 100 %, razen v primeru okvirnih likvidnostnih kreditov kot predujemov. Za določitev vrednosti izpostavljenosti nečrpanega dela okvirnega likvidnostnega kredita kot predujema, se lahko uporabi konverzijski faktor 0 % za nominalni znesek okvirnega likvidnostnega kredita, ki se lahko brezpogojno prekliče, pod pogojem, da je odplačilo črpanj iz naslova kredita nadrejeno kakršnim koli drugim terjatvam iz naslova denarnih tokov, ki izhajajo iz osnovnih izpostavljenosti, in je institucija po mnenju pristojnega organa dokazala, da uporablja ustrezno konzervativno metodo za merjenje zneska nečrpanega dela;

| (c) | vrednost izpostavljenosti kreditnega tveganja pozicije v listinjenju nasprotne stranke, ki izhaja iz izvedenega finančnega instrumenta iz Priloge II, se določi v skladu s poglavjem 6; |
| --- | --- |

(c)

vrednost izpostavljenosti kreditnega tveganja pozicije v listinjenju nasprotne stranke, ki izhaja iz izvedenega finančnega instrumenta iz Priloge II, se določi v skladu s poglavjem 6;

| (d) | institucija v vlogi originatorja lahko od vrednosti izpostavljenosti pozicije v listinjenju, za katero se v skladu s pododdelkom 3 uporablja utež tveganja 1 250 % ali ki se odbije od navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu s točko (k) člena 36(1), odbije znesek posebnih popravkov osnovnih izpostavljenosti zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 110 in morebitne nevračljive popuste pri odkupni ceni, povezane s takimi osnovnimi izpostavljenostmi, v obsegu v katerem so ti popusti zmanjšali kapital. |
| --- | --- |

(d)

institucija v vlogi originatorja lahko od vrednosti izpostavljenosti pozicije v listinjenju, za katero se v skladu s pododdelkom 3 uporablja utež tveganja 1 250 % ali ki se odbije od navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu s točko (k) člena 36(1), odbije znesek posebnih popravkov osnovnih izpostavljenosti zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 110 in morebitne nevračljive popuste pri odkupni ceni, povezane s takimi osnovnimi izpostavljenostmi, v obsegu v katerem so ti popusti zmanjšali kapital.

EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih opredeli ustrezno konzervativno metodo za merjenje zneska nečrpanega dela iz točke (b) prvega pododstavka.

EBA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. januarja 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tretjega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

2.   Kadar ima institucija dve ali več prekrivajočih se pozicij v listinjenju, v svoj izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti vključi zgolj eno od teh pozicij.

Kadar se pozicije deloma prekrivajo, lahko institucija pozicijo razdeli na dva dela in prizna prekrivanje v skladu s prvim pododstavkom le za en del. Alternativno lahko institucija obravnava pozicije, kot če bi se v celoti prekrivale, tako da za namene izračuna kapitala poveča pozicijo, ki prispeva k višjim zneskom tveganju prilagojenih izpostavljenosti.

Institucija lahko prekrivanje prizna tudi med kapitalskimi zahtevami za posebno tveganje pozicij v trgovalni knjigi in kapitalskimi zahtevami za pozicije v listinjenju v netrgovalni knjigi, pod pogojem, da je institucija sposobna izračunati in primerjati kapitalske zahteve za zadevne pozicije.

Za namene tega odstavka se šteje, da se poziciji prekrivata, kadar se medsebojno pobotata na tak način, da lahko institucija prepreči izgube, ki izhajajo iz ene pozicije, z izpolnjevanjem obveznosti, ki se zahtevajo v skladu z drugo pozicijo.

3.   Kadar se za pozicije v ABCP uporablja točka (d) člena 270c, lahko institucija za izračun zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti za ABCP uporabi utež tveganja, dodeljeno okvirnemu likvidnostnemu kreditu, pod pogojem, da okvirni likvidnostni kredit krije 100 % ABCP, izdanih v ABCP programu, in je ta okvirni likvidnostni kredit uvrščen pari passu z ABCP, tako da tvorijo prekrivajočo se pozicijo. Kadar institucija uporabi določbe iz tega odstavka, o tem uradno obvesti pristojne organe. Za namene ugotavljanja kritja v višini 100 %, določenega v tem odstavku, lahko institucija upošteva druge okvirne likvidnostne kredite v programu ABCP, pod pogojem, da tvorijo prekrivajočo se pozicijo z ABCP.

Člen 249

Priznanje zmanjševanja kreditnega tveganja pri pozicijah v listinjenju

1.   Institucija lahko prizna stvarno ali osebno kreditno zavarovanje v zvezi s pozicijo v listinjenju, kadar so izpolnjene zahteve za zmanjševanje kreditnega tveganja iz tega poglavja in poglavja 4.

2.   Primerno stvarno kreditno zavarovanje je omejeno na zavarovanje s finančnim premoženjem, ki je primerno za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s poglavjem 2, kakor je določeno v poglavju 4, pri čemer se zmanjševanje kreditnega tveganja prizna na podlagi izpolnjevanja ustreznih zahtev, določenih v poglavju 4.

Primerno osebno kreditno zavarovanje in primerni dajalci osebnega kreditnega zavarovanja so omejeni na tiste, ki so primerni v skladu s poglavjem 4, pri čemer se zmanjševanje kreditnega tveganja prizna na podlagi izpolnjevanja ustreznih zahtev, določenih v poglavju 4.

3.   Z odstopanjem od odstavka 2 je primernim dajalcem osebnega kreditnega zavarovanja, naštetim v točkah (a) do (h) člena 201(1), priznana ECAI dodelila bonitetno oceno, ki ji v času, ko je bilo kreditno zavarovanje prvič priznano, ustreza stopnja kreditne kakovosti 2 ali več, zatem pa stopnja kreditne kakovosti 3 ali več. Zahteva iz tega pododstavka se ne uporablja za kvalificirane centralne nasprotne stranke.

Institucije, ki se jim dovoli uporaba pristopa IRB za neposredno izpostavljenost do dajalca zavarovanja, lahko primernost ocenijo v skladu s prvim pododstavkom, ki temelji na enakovrednosti PD za dajalca zavarovanja s PD, povezanim s stopnjami kreditne kakovosti iz člena 136.

4.   Z odstopanjem od odstavka 2 so SSPE primerni dajalci zavarovanja, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | SSPE je lastnik sredstev, ki štejejo kot primerna za zavarovanje s finančnim premoženjem v skladu s poglavjem 4; |
| --- | --- |

(a)

SSPE je lastnik sredstev, ki štejejo kot primerna za zavarovanje s finančnim premoženjem v skladu s poglavjem 4;

| (b) | sredstva iz točke (a) niso predmet terjatev ali pogojnih terjatev, ki bi bile nadrejene terjatvi ali pogojni terjatvi institucije prejemnice osebnega kreditnega zavarovanja ali uvrščene pari passu tem terjatvam, in |
| --- | --- |

(b)

sredstva iz točke (a) niso predmet terjatev ali pogojnih terjatev, ki bi bile nadrejene terjatvi ali pogojni terjatvi institucije prejemnice osebnega kreditnega zavarovanja ali uvrščene pari passu tem terjatvam, in

| (c) | izpolnjene so vse zahteve za priznanje zavarovanja s finančnim premoženjem iz poglavja 4. |
| --- | --- |

(c)

izpolnjene so vse zahteve za priznanje zavarovanja s finančnim premoženjem iz poglavja 4.

5.   Za namene odstavka 4 je vrednost zavarovanja, prilagojena za morebitne valutne neusklajenosti in neusklajenosti zapadlosti (GA) v skladu s poglavjem 4, omejena na nestanovitnosti prilagojeno tržno vrednost teh sredstev, utež tveganja za izpostavljenosti do dajalca zavarovanja, kakor je določeno po standardiziranem pristopu (g), pa se določi kot tehtano povprečje uteži tveganja, ki bi se uporabilo za ta sredstva kot zavarovanje s finančnim premoženjem v skladu s standardiziranim pristopom.

6.   Kadar se za pozicijo v listinjenju uporablja polno kreditno zavarovanje ali delno kreditno zavarovanje po načelu sorazmernosti, veljajo naslednje zahteve:

| (a) | institucija, ki nastopa kot dajalec kreditnega zavarovanja, zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za del pozicije v listinjenju, za katerega se uporablja kreditno zavarovanje, izračuna v skladu s pododdelkom 3, kot če bi imela ta del pozicije neposredno v lasti; |
| --- | --- |

(a)

institucija, ki nastopa kot dajalec kreditnega zavarovanja, zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za del pozicije v listinjenju, za katerega se uporablja kreditno zavarovanje, izračuna v skladu s pododdelkom 3, kot če bi imela ta del pozicije neposredno v lasti;

| (b) | institucija, ki kreditno zavarovanje kupi, izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s poglavjem 4 za zavarovani del. |
| --- | --- |

(b)

institucija, ki kreditno zavarovanje kupi, izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s poglavjem 4 za zavarovani del.

7.   V vseh primerih, ki niso zajeti v odstavku 6, veljajo naslednje zahteve:

| (a) | institucija, ki nastopa kot dajalec kreditnega zavarovanja, obravnava del pozicije, za katerega se uporablja kreditno zavarovanje, kot pozicijo v listinjenju in zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračuna, kot če bi imela to pozicijo neposredno v lasti, v skladu s pododdelkom 3, ob upoštevanju odstavkov 8, 9 in 10; |
| --- | --- |

(a)

institucija, ki nastopa kot dajalec kreditnega zavarovanja, obravnava del pozicije, za katerega se uporablja kreditno zavarovanje, kot pozicijo v listinjenju in zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračuna, kot če bi imela to pozicijo neposredno v lasti, v skladu s pododdelkom 3, ob upoštevanju odstavkov 8, 9 in 10;

| (b) | institucija, ki kreditno zavarovanje kupi, izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za zavarovani del pozicije iz točke (a) v skladu s poglavjem 4. Institucija obravnava del pozicije v listinjenju, za katerega se kreditno zavarovanje ne uporablja, kot ločeno pozicijo v listinjenju in zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračuna v skladu s pododdelkom 3, ob upoštevanju odstavkov 8, 9 in 10. |
| --- | --- |

(b)

institucija, ki kreditno zavarovanje kupi, izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za zavarovani del pozicije iz točke (a) v skladu s poglavjem 4. Institucija obravnava del pozicije v listinjenju, za katerega se kreditno zavarovanje ne uporablja, kot ločeno pozicijo v listinjenju in zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračuna v skladu s pododdelkom 3, ob upoštevanju odstavkov 8, 9 in 10.

8.   Institucije, ki uporabljajo pristop za listinjenje na osnovi notranjih bonitetnih ocen (SEC-IRBA) ali standardizirani pristop za listinjenje (SEC-SA) v skladu s pododdelkom 3, ločeno določijo točko vključitve (A) in točko izločitve (D) za vsako od pozicij, izvedenih v skladu z odstavkom 7, kot če bi bile te izdane kot ločene pozicije v listinjenju v času izvedbe posla. Vrednost KIRB oziroma KSA se izračuna ob upoštevanju prvotne skupine osnovnih izpostavljenosti listinjenja.

9.   Institucije, ki uporabljajo pristop za listinjenje na osnovi zunanjih bonitetnih ocen (SEC-ERBA) v skladu z pododdelkom 3 za prvotno pozicijo v listinjenju, izračunajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za pozicije, izvedene v skladu z odstavkom 7, na naslednji način:

| (a) | kadar je izvedena pozicija nadrejena, se ji dodeli utež tveganja prvotne pozicije v listinjenju; |
| --- | --- |

(a)

kadar je izvedena pozicija nadrejena, se ji dodeli utež tveganja prvotne pozicije v listinjenju;

| (b) | kadar izvedena pozicija ni nadrejena, se ji lahko dodeli povzeta bonitetna ocena v skladu s členom 263(7). V tem primeru se velikost tranše T izračuna le na podlagi izvedene pozicije. Kadar bonitetne ocene ni mogoče povzeti, institucija uporabi višjo od uteži tveganja, izhajajočih iz:






  (i) | uporabe SEC-SA v skladu z odstavkom 8 in pododdelkom 3 ali |
| --- | --- | --- |

(b)

kadar izvedena pozicija ni nadrejena, se ji lahko dodeli povzeta bonitetna ocena v skladu s členom 263(7). V tem primeru se velikost tranše T izračuna le na podlagi izvedene pozicije. Kadar bonitetne ocene ni mogoče povzeti, institucija uporabi višjo od uteži tveganja, izhajajočih iz:

(i)

uporabe SEC-SA v skladu z odstavkom 8 in pododdelkom 3 ali

| (ii) | uteži tveganja prvotne pozicije v listinjenju v skladu s SEC-ERBA. |
| --- | --- |

(ii)

uteži tveganja prvotne pozicije v listinjenju v skladu s SEC-ERBA.

10.   Izvedeno pozicijo, ki ni nadrejena, se obravnava kot nenadrejeno pozicijo v listinjenju, tudi če prvotna pozicija v listinjenju pred zavarovanjem šteje za nadrejeno.

Člen 250

Posredna podpora

1.   Institucija v vlogi sponzorja ali institucija v vlogi originatorja, ki je v povezavi z listinjenjem uporabila člen 247(1) in (2) pri izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti ali ki je prodala instrumente iz svoje trgovalne knjige, tako da ji ni več treba izračunavati kapitalskih zahtev za tveganja v zvezi s temi instrumenti, ne zagotavlja neposredne ali posredne podpore pri listinjenju, ki presega njene pogodbene obveznosti, z namenom zmanjšanja morebitnih ali dejanskih izgub investitorjev.

2.   Posel ne šteje kot podpora za namene odstavka 1, kadar je bil ustrezno upoštevan pri ocenjevanju prenosa pomembnega deleža kreditnega tveganja ter sta ga obe stranki izvedli v lastnem interesu kot svobodni in neodvisni osebi (na podlagi običajnih tržnih pogojev). V ta namen institucija izvede celovit kreditni pregled posla, pri čemer upošteva vsaj vse naslednje elemente:

| (a) | ceno ponovnega odkupa; |
| --- | --- |

(a)

ceno ponovnega odkupa;

| (b) | kapitalski in likvidnostni položaj institucije pred ponovnim odkupom in po njem; |
| --- | --- |

(b)

kapitalski in likvidnostni položaj institucije pred ponovnim odkupom in po njem;

| (c) | uspešnost osnovnih izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(c)

uspešnost osnovnih izpostavljenosti;

| (d) | uspešnost pozicij v listinjenju; |
| --- | --- |

(d)

uspešnost pozicij v listinjenju;

| (e) | učinek podpore na izgube, za katere se pričakuje, da bodo nastale na strani originatorja v odnosu do investitorjev. |
| --- | --- |

(e)

učinek podpore na izgube, za katere se pričakuje, da bodo nastale na strani originatorja v odnosu do investitorjev.

3.   Institucija v vlogi originatorja ali sponzorja uradno obvesti pristojni organ o vsakem poslu, sklenjenem v zvezi z listinjenjem, v skladu z odstavkom 2.

4.   EBA v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 izda smernice o tem, kaj so ‚običajni tržni pogoji‘ za namene tega člena in okoliščine v katerih posel ni strukturiran tako, da zagotavlja podporo.

5.   Če institucija v vlogi originatorja ali sponzorja v zvezi z listinjenjem ne izpolnjuje odstavka 1, institucija vključi vse osnovne izpostavljenosti v zadevnem listinjenju v svoj izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, kot da te ne bi bile listinjene, in razkrije:

| (a) | da je zagotovila podporo za listinjenje v nasprotju z določbami odstavka 1 in |
| --- | --- |

(a)

da je zagotovila podporo za listinjenje v nasprotju z določbami odstavka 1 in

| (b) | učinek zagotovljene podpore v smislu kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

(b)

učinek zagotovljene podpore v smislu kapitalskih zahtev.

Člen 251

Izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, listinjenih v sintetičnem listinjenju, s strani institucije v vlogi originatorja

1.   Institucija v vlogi originatorja v sintetičnem listinjenju za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za osnovne izpostavljenosti uporabi, kadar je to ustrezno, metodologije izračunavanja iz tega oddelka namesto tistih iz poglavja 2. Za institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti in, kadar je to ustrezno, zneske pričakovanih izgub glede na osnovne izpostavljenosti v skladu s poglavjem 3, je znesek pričakovanih izgub iz naslova teh izpostavljenosti enak nič.

2.   Zahteve iz odstavka 1 tega člena se uporabljajo za celotno skupino izpostavljenosti, ki so osnovne izpostavljenosti listinjenja. Ob upoštevanju člena 252 institucija v vlogi originatorja izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za vse tranše v listinjenju v skladu s tem oddelkom, vključno s pozicijami, v zvezi s katerimi lahko institucija prizna zmanjševanje kreditnega tveganja v skladu s členom 249. Utež tveganja, ki se uporabi za pozicije, za katere se prizna zmanjševanje kreditnega tveganja, se lahko spremeni v skladu s poglavjem 4.

Člen 252

Obravnava neusklajenosti zapadlosti v sintetičnih listinjenjih

Za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členom 251 se upošteva vsaka morebitna neusklajenost zapadlosti med kreditnim zavarovanjem, s katerim je dosežen prenos tveganja, ter osnovnimi izpostavljenostmi, in sicer na naslednji način:

| (a) | za zapadlost osnovnih izpostavljenosti se upošteva najdaljša zapadlost katere koli izmed teh izpostavljenosti, ki pa ne sme presegati pet let. Zapadlost kreditnega zavarovanja se določi v skladu s poglavjem 4; |
| --- | --- |

(a)

za zapadlost osnovnih izpostavljenosti se upošteva najdaljša zapadlost katere koli izmed teh izpostavljenosti, ki pa ne sme presegati pet let. Zapadlost kreditnega zavarovanja se določi v skladu s poglavjem 4;

| (b) | institucija v vlogi originatorja zanemari morebitne neusklajenosti zapadlosti pri izračunavanju zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za pozicije v listinjenju, za katere se uporablja utež tveganja 1 250 % v skladu s tem oddelkom. Za vse druge pozicije se uporablja obravnava neusklajenosti zapadlosti, določena v poglavju 4, in sicer v skladu z naslednjo formulo:





  pri čemer je:







  RW* | = | zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za namene točke (a) člena 92(3); |
| --- | --- | --- | --- |
| RWAss | = | zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za osnovne izpostavljenosti, kot da te ne bi bile listinjene, izračunani sorazmerno; |
| RWSP | = | zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunani v skladu s členom 251, kot da ne bi bilo nobene neusklajenosti zapadlosti; |
| T | = | zapadlost osnovnih izpostavljenosti, izražena v letih; |
| t | = | zapadlost kreditnega zavarovanja, izražena v letih; |
| t* | = | 0,25. |

(b)

institucija v vlogi originatorja zanemari morebitne neusklajenosti zapadlosti pri izračunavanju zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za pozicije v listinjenju, za katere se uporablja utež tveganja 1 250 % v skladu s tem oddelkom. Za vse druge pozicije se uporablja obravnava neusklajenosti zapadlosti, določena v poglavju 4, in sicer v skladu z naslednjo formulo:

Formula

pri čemer je:

RW*

=

zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za namene točke (a) člena 92(3);

RWAss

=

zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za osnovne izpostavljenosti, kot da te ne bi bile listinjene, izračunani sorazmerno;

RWSP

=

zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunani v skladu s členom 251, kot da ne bi bilo nobene neusklajenosti zapadlosti;

T

=

zapadlost osnovnih izpostavljenosti, izražena v letih;

t

=

zapadlost kreditnega zavarovanja, izražena v letih;

t*

=

0,25.

Člen 253

Zmanjšanje zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti

1.   Institucije lahko v primeru pozicije v listinjenju, za katero se v skladu s tem oddelkom uporablja utež tveganja 1 250 %, odbijejo vrednost izpostavljenosti takšne pozicije od navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu s točko (k) člena 36(1), namesto da vključijo pozicijo v svoje izračune zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti. V ta namen lahko izračun vrednosti izpostavljenosti odraža primerno stvarno kreditno zavarovanje v skladu s členom 249.

2.   Kadar institucija izkoristi možnost iz odstavka 1, lahko odbiti znesek v skladu s točko (k) člena 36(1) odšteje od zneska, ki je v členu 268 določen kot najvišja kapitalska zahteva, ki bi se izračunala za osnovne izpostavljenosti, kot da te ne bi bile listinjene.

Pododdelek 2

Hierarhija metod in skupni parametri

Člen 254

Hierarhija metod

1.   Institucije za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti uporabijo eno od metod iz pododdelka 3 v skladu z naslednjo hierarhijo:

| (a) | kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 258, institucija uporabi SEC-IRBA v skladu s členoma 259 in 260; |
| --- | --- |

(a)

kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 258, institucija uporabi SEC-IRBA v skladu s členoma 259 in 260;

| (b) | kadar se SEC-IRBA ne sme uporabiti, institucija uporabi SEC-SA v skladu s členoma 261 in 262; |
| --- | --- |

(b)

kadar se SEC-IRBA ne sme uporabiti, institucija uporabi SEC-SA v skladu s členoma 261 in 262;

| (c) | kadar se SEC-SA ne sme uporabiti, institucija za ocenjene pozicije ali pozicije, pri katerih se lahko uporabi povzeta bonitetna ocena, uporabi SEC-ERBA v skladu s členoma 263 in 264. |
| --- | --- |

(c)

kadar se SEC-SA ne sme uporabiti, institucija za ocenjene pozicije ali pozicije, pri katerih se lahko uporabi povzeta bonitetna ocena, uporabi SEC-ERBA v skladu s členoma 263 in 264.

2.   Institucija za ocenjene pozicije ali pozicije, pri katerih se lahko uporabi povzeta bonitetna ocena, namesto SEC-SA uporabi SEC-ERBA, in sicer v naslednjih primerih:

| (a) | kadar bi bila utež tveganja za pozicije, ki štejejo za pozicije v listinjenju STS, zaradi uporabe SEC-SA višja od 25 %; |
| --- | --- |

(a)

kadar bi bila utež tveganja za pozicije, ki štejejo za pozicije v listinjenju STS, zaradi uporabe SEC-SA višja od 25 %;

| (b) | kadar bi bila utež tveganja za pozicije, ki ne štejejo za pozicije v listinjenju STS, zaradi uporabe SEC-SA višja od 25 %, zaradi uporabe SEC-ERBA pa višja od 75 %; |
| --- | --- |

(b)

kadar bi bila utež tveganja za pozicije, ki ne štejejo za pozicije v listinjenju STS, zaradi uporabe SEC-SA višja od 25 %, zaradi uporabe SEC-ERBA pa višja od 75 %;

| (c) | za posle listinjenja, zavarovane s skupinami kreditov za nakup avtomobilov, zakup avtomobilov in zakup opreme. |
| --- | --- |

(c)

za posle listinjenja, zavarovane s skupinami kreditov za nakup avtomobilov, zakup avtomobilov in zakup opreme.

3.   Institucija se lahko v primerih, ki niso zajeti v odstavku 2, in z odstopanjem od točke (b) odstavka 1 za vse svoje ocenjene pozicije v listinjenju ali za pozicije, pri katerih se lahko uporabi povzeta bonitetna ocena, odloči, da namesto SEC-SA uporabi pristop SEC-ERBA.

Za namene prvega pododstavka institucija najpozneje 17. novembra 2018 uradno obvesti pristojni organ o svoji odločitvi.

Institucija o vsaki naknadni odločitvi za nadaljnjo spremembo pristopa, uporabljenega za vse njene ocenjene pozicije v listinjenju, uradno obvesti svoj pristojni organ do prvega 15. novembra, ki sledi odločitvi.

Če pristojni organ do prvega 15. decembra, ki sledi roku iz drugega ali tretjega pododstavka, kot je ustrezno, odločitvi ne nasprotuje, začne priglašena odločitev institucije veljati od 1. januarja sledečega leta do takrat, ko začne veljati naslednja priglašena odločitev. Institucija v istem letu ne uporablja različnih pristopov.

4.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organi glede na posamezen primer institucijam prepovejo uporabo SEC-SA, kadar znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki izhajajo iz uporabe SEC-SA, ni sorazmeren s tveganji, ki grozijo instituciji ali finančni stabilnosti, med drugim tudi s kreditnim tveganjem, ki je vgrajeno v osnovne izpostavljenosti listinjenja. V primeru izpostavljenosti, ki ne štejejo za pozicije v listinjenju STS, se posebna pozornost nameni listinjenjem z zelo zapletenimi in tveganimi lastnostmi.

5.   Brez poseganja v odstavek 1 tega člena lahko institucija uporabi pristop notranjega ocenjevanja za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v zvezi z neocenjeno pozicijo v okviru programa ABCP ali posla ABCP v skladu s členom 266, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz člena 265. Kadar je institucija dobila dovoljenje, da uporabi pristop notranjega ocenjevanja v skladu s členom 265(2) in posebna pozicija v okviru programa ABCP ali posla ABCP spada na področje uporabe, ki ga pokriva to dovoljenje, institucija ta pristop uporabi za izračun zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti te pozicije.

6.   Za pozicijo v relistinjenju institucije uporabijo SEC-SA v skladu s členom 261, in sicer s spremembami iz člena 269.

7.   V vseh drugih primerih se pozicijam v listinjenju dodeli utež tveganja 1 250 %.

8.   Pristojni organi uradno obvestijo EBA o vseh uradnih obvestilih, poslanih na podlagi odstavka 3 tega člena. EBA spremlja učinek tega člena na kapitalske zahteve in različne nadzorniške prakse v zvezi z odstavkom 4 tega člena, Komisiji letno poroča o svojih ugotovitvah in pripravi smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 255

Določitev KIRB in KSA

1.   Kadar institucija uporabi SEC-IRBA v skladu s pododdelkom 3, institucija izračuna KIRB v skladu z odstavki 2 do 5.

2.   Institucije določijo KIRB tako, da pomnožijo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki bi se izračunali v skladu s poglavjem 3 v zvezi z osnovnimi izpostavljenostmi, kot da te ne bi bile listinjene, z 8 %, deljeno z vrednostjo izpostavljenosti osnovnih izpostavljenosti. KIRB se izrazi v decimalni obliki med nič in ena.

3.   Za namene izračuna KIRB zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki bi se izračunali v skladu s poglavjem 3 v zvezi z osnovnimi izpostavljenostmi, vključujejo:

| (a) | znesek pričakovanih izgub, povezanih z vsemi osnovnimi izpostavljenostmi listinjenja, vključno z neplačanimi osnovnimi izpostavljenostmi, ki so še vedno del skupine v skladu s poglavjem 3, in |
| --- | --- |

(a)

znesek pričakovanih izgub, povezanih z vsemi osnovnimi izpostavljenostmi listinjenja, vključno z neplačanimi osnovnimi izpostavljenostmi, ki so še vedno del skupine v skladu s poglavjem 3, in

| (b) | znesek nepričakovanih izgub, povezanih z vsemi osnovnimi izpostavljenostmi, vključno z neplačanimi osnovnimi izpostavljenostmi v skupini v skladu s poglavjem 3. |
| --- | --- |

(b)

znesek nepričakovanih izgub, povezanih z vsemi osnovnimi izpostavljenostmi, vključno z neplačanimi osnovnimi izpostavljenostmi v skupini v skladu s poglavjem 3.

4.   Institucije lahko izračunajo KIRB v zvezi z osnovnimi izpostavljenostmi listinjenja v skladu z določbami iz poglavja 3 za izračun kapitalskih zahtev za odkupljene denarne terjatve. Za te namene se izpostavljenosti na drobno obravnavajo kot odkupljene denarne terjatve iz naslova izpostavljenosti na drobno, izpostavljenosti do podjetij pa kot odkupljene denarne terjatve do podjetij.

5.   Institucije izračunajo KIRB ločeno za tveganje zmanjšanja vrednosti v zvezi z osnovnimi izpostavljenostmi listinjenja, kadar je tveganje zmanjšanja vrednosti pomembno za te izpostavljenosti.

Kadar se izgube zaradi tveganja zmanjšanja vrednosti in kreditnega tveganja v okviru listinjenja obravnavajo skupaj, institucije združijo zadevne KIRB za tveganje zmanjšanja vrednosti in kreditno tveganje v en sam KIRB za namene pododdelka 3. Prisotnost enotnega rezervnega sklada ali presežnega zavarovanja s premoženjem, ki je na voljo za kritje izgub zaradi kreditnega tveganja ali tveganja zmanjšanja vrednosti, se lahko šteje kot pokazatelj, da se ta tveganja obravnavajo skupaj.

Kadar se tveganje zmanjšanja vrednosti in kreditno tveganje v okviru listinjenja ne obravnavata skupaj, institucije spremenijo obravnavo, določeno v drugem pododstavku, da se zadevne KIRB za tveganje zmanjšanja vrednosti in kreditno tveganje združijo na preudaren način.

6.   Kadar institucija uporabi SEC-SA v skladu s pododdelkom 3, izračuna KSA tako, da pomnoži zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki bi se izračunali v skladu s poglavjem 2 v zvezi z osnovnimi izpostavljenostmi, kot da te ne bi bile listinjene, z 8 %, deljeno z vrednostjo osnovnih izpostavljenosti. KSA se izrazi v decimalni obliki med nič in ena.

Za namene tega odstavka institucije izračunajo vrednost izpostavljenosti osnovnih izpostavljenosti brez pobota morebitnih posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja in dodatnih prilagoditev vrednosti v skladu s členoma 34 in 110 ter drugih zmanjšanj kapitala.

7.   Za namene odstavkov 1 do 6 se, kadar struktura listinjenja vključuje uporabo SSPE, vse izpostavljenosti SSPE v zvezi z listinjenjem obravnavajo kot osnovne izpostavljenosti. Brez poseganja v navedeno lahko institucija izključi izpostavljenosti SSPE iz skupine osnovnih izpostavljenosti za namene izračuna KIRB ali KSA, če je tveganje zaradi izpostavljenosti SSPE nepomembno ali če ne vpliva na pozicije institucije v listinjenju.

V primeru stvarnih sintetičnih listinjenj se vsi pomembni prihodki od izdaje kreditnih zapisov ali drugih finančnih obveznosti SSPE, ki služijo kot zavarovanje s premoženjem za odplačilo pozicij v listinjenju, vključijo v izračun KIRB ali KSA, če se za kreditno tveganje zavarovanja s premoženjem uporablja tranširano razporejanje izgub.

8.   Za namene tretjega pododstavka odstavka 5 tega člena EBA izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 o ustreznih metodah za združevanje KIRB zaradi tveganja zmanjšanja vrednosti in kreditnega tveganja, kadar se ti tveganji v okviru listinjenja ne obravnavata skupaj.

9.   EBA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki podrobneje določajo pogoje, na podlagi katerih lahko institucije izračunajo KIRB za skupine osnovnih izpostavljenosti v skladu z odstavkom 4, zlasti glede:

| (a) | notranje kreditne politike in modelov za izračun KIRB za listinjenja; |
| --- | --- |

(a)

notranje kreditne politike in modelov za izračun KIRB za listinjenja;

| (b) | uporabe različnih faktorjev tveganja v zvezi s skupino osnovnih izpostavljenosti ter, kadar točni ali zanesljivi podatki o tej skupini niso na voljo, približnih podatkov za določitev ocen PD in LGD in |
| --- | --- |

(b)

uporabe različnih faktorjev tveganja v zvezi s skupino osnovnih izpostavljenosti ter, kadar točni ali zanesljivi podatki o tej skupini niso na voljo, približnih podatkov za določitev ocen PD in LGD in

| (c) | zahtev v zvezi s skrbnim pregledom za spremljanje ukrepov in politik prodajalcev denarnih terjatev ali drugih originatorjev. |
| --- | --- |

(c)

zahtev v zvezi s skrbnim pregledom za spremljanje ukrepov in politik prodajalcev denarnih terjatev ali drugih originatorjev.

EBA navedeni osnutek regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. januarja 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz drugega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 256

Določitev točke vključitve (A) in točke izločitve (D)

1.   Za namen pododdelka 3 institucije določijo točko vključitve (A) tako, da ustreza pragu, pri katerem bi se izgube v skupini osnovnih izpostavljenosti začele dodeljevati zadevni poziciji v listinjenju.

Točka vključitve (A) se izrazi kot decimalna vrednost med nič in ena ter je enaka višji od naslednjih dveh vrednosti: nič ali razmerju med neporavnanimi zneski skupine osnovnih izpostavljenosti v listinjenju, od katerih se odštejejo neporavnani zneski vseh tranš, ki so nadrejene ali uvrščene pari passu tranši, ki vsebuje zadevno pozicijo v listinjenju, vključno z izpostavljenostjo, in neporavnanimi zneski vseh osnovnih izpostavljenosti v listinjenju.

2.   Za namen pododdelka 3 institucije določijo točko izločitve (D) tako, da ustreza pragu, pri katerem bi zaradi izgub v skupini osnovnih izpostavljenosti prišlo do popolne izgube glavnice za tranšo, ki vsebuje zadevno pozicijo v listinjenju.

Točka izločitve (D) se izrazi kot decimalna vrednost med nič in ena ter je enaka višji od naslednjih dveh vrednosti: nič ali razmerju med neporavnanimi zneski skupine osnovnih izpostavljenosti v listinjenju, od katerih se odštejejo neporavnani zneski vseh tranš, ki so nadrejene tranši, ki vsebuje zadevno pozicijo v listinjenju, in neporavnanimi zneski vseh osnovnih izpostavljenosti v listinjenju.

3.   Za namene odstavkov 1 in 2 institucije obravnavajo presežno zavarovanje s premoženjem in naložbene račune rezerv kot tranše, sredstva, ki vključujejo takšne račune rezerv, pa kot osnovne izpostavljenosti.

4.   Za namene odstavkov 1 in 2 institucije ne upoštevajo nenaložbenih računov rezerv in sredstev, ki ne zagotavljajo kreditne izboljšave, kot so tista, ki zagotavljajo le likvidnostno podporo, valutne zamenjave ali zamenjave obrestnih mer in računi zavarovanja z denarnimi sredstvi v zvezi s temi pozicijami v listinjenju. Za naložbene račune rezerv in sredstva, ki zagotavljajo kreditno izboljšavo, institucija kot pozicije v listinjenju obravnava le tiste dele teh računov ali sredstev, ki imajo sposobnost pokrivanja izgub.

5.   V primeru dveh ali več pozicij istega posla z različnimi zapadlostmi, pri katerih pa se razporejanje izgub porazdeli sorazmerno, izračun točk vključitve (A) in točk izločitve (D) temelji na skupnih neporavnanih zneskih teh pozicij, izračunane točke vključitve (A) in točke izločitve (D) pa so enake.

Člen 257

Določitev zapadlosti tranše (MT)

1.   Za namene pododdelka 3 in ob upoštevanju odstavka 2 lahko institucije zapadlost tranše (MT) merijo kot:

| (a) | tehtano povprečno zapadlost pogodbenih plačil v okviru tranše v skladu z naslednjo formulo:





  pri čemer CFt označuje vsa pogodbena plačila (plačila glavnice, obresti in opravnin), ki jih plača kreditojemalec v obdobju t, ali |
| --- | --- |

(a)

tehtano povprečno zapadlost pogodbenih plačil v okviru tranše v skladu z naslednjo formulo:

Formula

pri čemer CFt označuje vsa pogodbena plačila (plačila glavnice, obresti in opravnin), ki jih plača kreditojemalec v obdobju t, ali

| (b) | končni zakonski rok zapadlosti tranše v skladu z naslednjo formulo:





  pri čemer je ML končni zakonski rok zapadlosti tranše. |
| --- | --- |

(b)

končni zakonski rok zapadlosti tranše v skladu z naslednjo formulo:

Formula

pri čemer je ML končni zakonski rok zapadlosti tranše.

2.   Za namene odstavka 1 se za določitev zapadlosti tranše (MT) v vseh primerih uporablja spodnja meja, ki znaša eno leto, in zgornja meja, ki znaša pet let.

3.   Kadar institucija lahko postane izpostavljena morebitnim izgubam iz naslova osnovnih izpostavljenosti na podlagi pogodbe, institucija določi zapadlost pozicije v listinjenju z upoštevanjem zapadlosti pogodbe ter najdaljše zapadlosti takšnih osnovnih izpostavljenosti. Za obnavljajoče se izpostavljenosti se uporabi najdaljša pogodbeno možna preostala zapadlost izpostavljenosti, ki bi se lahko dodala med obdobjem obnovljivosti.

4.   EBA spremlja prakse na tem področju, še posebej v zvezi z uporabo točke (a) odstavka 1 tega člena, in do 31. decembra 2019 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Pododdelek 3

Metode za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti

Člen 258

Pogoji za uporabo pristopa na osnovi notranjih bonitetnih ocen (SEC-IRBA)

1.   Institucije uporabijo SEC-IRBA za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v zvezi s pozicijo v listinjenju, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | pozicija je krita s skupino, za katero se uporablja pristop IRB, ali mešano skupino, pod pogojem, da lahko v slednjem primeru institucija izračuna KIRB v skladu z oddelkom 3 za najmanj 95 % osnovnega zneska izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(a)

pozicija je krita s skupino, za katero se uporablja pristop IRB, ali mešano skupino, pod pogojem, da lahko v slednjem primeru institucija izračuna KIRB v skladu z oddelkom 3 za najmanj 95 % osnovnega zneska izpostavljenosti;

| (b) | na voljo je dovolj informacij v zvezi z osnovnimi izpostavljenostmi listinjenja, da lahko institucija izračuna KIRB, in |
| --- | --- |

(b)

na voljo je dovolj informacij v zvezi z osnovnimi izpostavljenostmi listinjenja, da lahko institucija izračuna KIRB, in

| (c) | instituciji ni bila prepovedana uporaba SEC-IRBA v zvezi z določeno pozicijo v listinjenju v skladu z odstavkom 2. |
| --- | --- |

(c)

instituciji ni bila prepovedana uporaba SEC-IRBA v zvezi z določeno pozicijo v listinjenju v skladu z odstavkom 2.

2.   Pristojni organi lahko za posamezne primere prepovejo uporabo SEC-IRBA, kadar imajo listinjenja zelo zapletene ali tvegane lastnosti. Za te namene lahko kot zelo zapletene in tvegane lastnosti štejejo:

| (a) | kreditna izboljšava, ki se lahko poslabša zaradi drugih razlogov razen izgub iz portfelja; |
| --- | --- |

(a)

kreditna izboljšava, ki se lahko poslabša zaradi drugih razlogov razen izgub iz portfelja;

| (b) | skupine osnovnih izpostavljenosti z visoko stopnjo notranje korelacije zaradi koncentracije izpostavljenosti do posameznih sektorjev ali geografskih območij; |
| --- | --- |

(b)

skupine osnovnih izpostavljenosti z visoko stopnjo notranje korelacije zaradi koncentracije izpostavljenosti do posameznih sektorjev ali geografskih območij;

| (c) | posli, pri katerih je odplačilo pozicij v listinjenju močno odvisno od dejavnikov tveganja, ki se ne upoštevajo v KIRB, ali |
| --- | --- |

(c)

posli, pri katerih je odplačilo pozicij v listinjenju močno odvisno od dejavnikov tveganja, ki se ne upoštevajo v KIRB, ali

| (d) | zelo zapletena razporeditev izgub med tranšami. |
| --- | --- |

(d)

zelo zapletena razporeditev izgub med tranšami.

Člen 259

Izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s SEC-IRBA

1.   V skladu s SEC-IRBA se znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za pozicijo v listinjenju izračuna tako, da se vrednost izpostavljenosti pozicije, izračunana v skladu s členom 248, pomnoži z ustrezno utežjo tveganja, določeno na naslednji način, v vseh primerih ob upoštevanju spodnje meje 15 %:

| RW = 1 250  % | ko je D ≤ KIRB |
| --- | --- |
| RW = 12,5 · KSSFA(KIRB) | ko je A ≥ KIRB |
| | ko A < KIRB < D |

RW = 1 250  %

ko je D ≤ KIRB

RW = 12,5 · KSSFA(KIRB)

ko je A ≥ KIRB

Formula

ko A < KIRB < D

pri čemer je:

| KIRB | kapitalska zahteva za skupino osnovnih izpostavljenosti, kakor je opredeljeno v členu 255 |
| --- | --- |
| D | točka izločitve, kakor je določeno v skladu s členom 256 |
| A | točka vključitve, kakor je določeno v skladu s členom 256 |

KIRB

kapitalska zahteva za skupino osnovnih izpostavljenosti, kakor je opredeljeno v členu 255

D

točka izločitve, kakor je določeno v skladu s členom 256

A

točka vključitve, kakor je določeno v skladu s členom 256

Formula

pri čemer je:

| a | = | – (1/(p * KIRB)) |
| --- | --- | --- |
| u | = | D – KIRB |
| l | = | max (A – KIRB; 0) |

a

=

– (1/(p * KIRB))

u

=

D – KIRB

l

=

max (A – KIRB; 0)

pri čemer je:

Formula

pri čemer je:

| N | dejansko število izpostavljenosti v skupini osnovnih izpostavljenosti, izračunano v skladu z odstavkom 4; |
| --- | --- |
| LGD | z izpostavljenostjo tehtano povprečje izgube ob neplačilu za skupino osnovnih izpostavljenosti, izračunano v skladu z odstavkom 5; |
| MT | zapadlost tranše, kakor je določeno v skladu s členom 257. |

N

dejansko število izpostavljenosti v skupini osnovnih izpostavljenosti, izračunano v skladu z odstavkom 4;

LGD

z izpostavljenostjo tehtano povprečje izgube ob neplačilu za skupino osnovnih izpostavljenosti, izračunano v skladu z odstavkom 5;

MT

zapadlost tranše, kakor je določeno v skladu s členom 257.

Parametri A, B, C, D in E se določijo v skladu z naslednjo razpredelnico:

| | A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podjetja | Nadrejene, posamično (N ≥ 25) | 0 | 3,56 | –1,85 | 0,55 | 0,07 |
| Nadrejene, skupaj (N < 25) | 0,11 | 2,61 | –2,91 | 0,68 | 0,07 |
| Nenadrejene, posamično (N ≥ 25) | 0,16 | 2,87 | –1,03 | 0,21 | 0,07 |
| Nenadrejene, skupaj (N < 25) | 0,22 | 2,35 | –2,46 | 0,48 | 0,07 |
| Na drobno | Nadrejene | 0 | 0 | –7,48 | 0,71 | 0,24 |
| Nenadrejene | 0 | 0 | –5,78 | 0,55 | 0,27 |

A

B

C

D

E

Podjetja

Nadrejene, posamično (N ≥ 25)

0

3,56

–1,85

0,55

0,07

Nadrejene, skupaj (N < 25)

0,11

2,61

–2,91

0,68

0,07

Nenadrejene, posamično (N ≥ 25)

0,16

2,87

–1,03

0,21

0,07

Nenadrejene, skupaj (N < 25)

0,22

2,35

–2,46

0,48

0,07

Na drobno

Nadrejene

0

0

–7,48

0,71

0,24

Nenadrejene

0

0

–5,78

0,55

0,27

2.   Če osnovna skupina, za katero se uporablja pristop IRB, vsebuje izpostavljenosti na drobno in do podjetij, se skupina razdeli na podskupino izpostavljenosti na drobno in na podskupino izpostavljenosti do podjetij, pri čemer se za vsako podskupino oceni ločen parameter p (in ustrezni vhodni parametri N, KIRB in LGD). Nato se tehtano povprečje parametra p za posel izračuna na podlagi parametrov p vsake podskupine in nominalne velikosti izpostavljenosti v vsaki podskupini.

3.   Kadar institucija uporabi SEC-IRBA za mešano skupino, se izračun parametra p opravi le na podlagi osnovnih izpostavljenosti, za katere se uporablja pristop IRB. Osnovne izpostavljenosti, za katere se uporablja standardizirani pristop, se za te namene ne upoštevajo.

4.   Dejansko število izpostavljenosti (N) se izračuna na naslednji način:

Formula

pri čemer EADi predstavlja vrednost izpostavljenosti, povezano z i-to izpostavljenostjo v skupini.

Več izpostavljenosti do istega dolžnika se konsolidira in obravnava kot ena izpostavljenost.

5.   Z izpostavljenostjo tehtano povprečje LGD se izračuna na naslednji način:

Formula

pri čemer LGDi predstavlja povprečni LGD, povezan z vsemi izpostavljenostmi do i-tega dolžnika.

Kadar se kreditno tveganje in tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev v okviru listinjenja upravljata skupaj, se vhodni parameter LGD, ki se upošteva, izračuna kot tehtano povprečje LGD za kreditno tveganje in 100 % LGD za tveganje zmanjšanja vrednosti. Uteži so ločene za pristop IRB za kapitalske zahteve za kreditno tveganje oziroma tveganje zmanjšanja vrednosti. Za te namene lahko prisotnost enotnega rezervnega sklada ali presežnega zavarovanja s premoženjem, ki je na voljo za kritje izgub zaradi kreditnega tveganja ali tveganja zmanjšanja vrednosti, šteje za pokazatelja, da se ta tveganja upravljajo skupaj.

6.   Kadar delež največje osnovne izpostavljenosti v skupini (C1) ni večji od 3 %, lahko institucije uporabijo naslednjo poenostavljeno metodo za izračun N in z izpostavljenostjo tehtanih povprečij LGD:

Formula

LGD = 0,50

pri čemer:

| Cm | označuje delež skupine, ki ustreza vsoti največjih izpostavljenosti m, in |
| --- | --- |
| m | določi institucija. |

Cm

označuje delež skupine, ki ustreza vsoti največjih izpostavljenosti m, in

m

določi institucija.

Če je na voljo le C1 in ta ne presega 0,03, potem lahko institucija določi LGD v višini 0,50 in N kot 1/C1.

7.   Kadar je pozicija krita z mešano skupino in je institucija sposobna izračunati KIRB za vsaj 95 % zneskov osnovnih izpostavljenosti v skladu s točko (a) člena 258(1), institucija izračuna kapitalsko zahtevo za skupino osnovnih izpostavljenosti kot:

Formula

pri čemer:

je delež zneska izpostavljenosti osnovnih izpostavljenosti, za katere lahko institucija izračuna KIRB za znesek izpostavljenosti vseh osnovnih izpostavljenosti.

8.   Kadar ima institucija pozicijo v listinjenju v obliki izvedenega finančnega instrumenta za zavarovanje tržnih tveganj, vključno z obrestnim ali valutnim tveganjem, lahko institucija temu izvedenemu finančnemu instrumentu dodeli povzeto utež tveganja, ki je enaka uteži tveganja referenčne pozicije, izračunani v skladu s tem členom.

Za namene prvega pododstavka je referenčna pozicija tista pozicija, ki je v vseh pogledih uvrščena pari passu izvedenemu finančnemu instrumentu ali, če takšna pari passu uvrščena pozicija ne obstaja, pozicija, ki je neposredno podrejena izvedenemu finančnemu instrumentu.

Člen 260

Obravnava listinjenj STS v skladu s SEC-IRBA

V okviru SEC-IRBA se utež tveganja za pozicijo v listinjenju STS izračuna v skladu s členom 259, ob upoštevanju naslednjih sprememb:

spodnja meja uteži tveganja za nadrejene pozicije v listinjenju = 10 %

Formula

Člen 261

Izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s standardiziranim pristopom (SEC-SA)

1.   V skladu s SEC-SA se znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za pozicijo v listinjenju izračuna tako, da se vrednost izpostavljenosti pozicije, izračunana v skladu s členom 248, pomnoži z ustrezno utežjo tveganja, določeno na naslednji način, v vseh primerih ob upoštevanju spodnje meje 15 %:

| RW = 1 250  % | ko je D ≤ KA |
| --- | --- |
| RW = 12,5 · KSSFA(KA) | ko je A ≥ KA |
| | ko A < KA < D |

RW = 1 250  %

ko je D ≤ KA

RW = 12,5 · KSSFA(KA)

ko je A ≥ KA

Formula

ko A < KA < D

pri čemer je:

| D | točka izločitve, kakor je določeno v skladu s členom 256; |
| --- | --- |
| A | točka vključitve, kakor je določeno v skladu s členom 256; |
| KA | parameter, izračunan v skladu z odstavkom 2; |

D

točka izločitve, kakor je določeno v skladu s členom 256;

A

točka vključitve, kakor je določeno v skladu s členom 256;

KA

parameter, izračunan v skladu z odstavkom 2;

Formula

pri čemer je:

| a | = | – (1/(p · KA)) |
| --- | --- | --- |
| u | = | D – KA |
| l | = | max (A – KA; 0) |
| p | = | 1 za izpostavljenost v listinjenju, ki ni izpostavljenost v relistinjenju |

a

=

– (1/(p · KA))

u

=

D – KA

l

=

max (A – KA; 0)

p

=

1 za izpostavljenost v listinjenju, ki ni izpostavljenost v relistinjenju

2.   Za namene odstavka 1 se KA izračuna na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

KSA kapitalska zahteva za osnovno skupino, kakor je opredeljeno v členu 255;

W = razmerje med:

| (a) | vsoto nominalnega zneska neplačanih osnovnih izpostavljenosti in |
| --- | --- |

(a)

vsoto nominalnega zneska neplačanih osnovnih izpostavljenosti in

| (b) | vsoto nominalnega zneska vseh osnovnih izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(b)

vsoto nominalnega zneska vseh osnovnih izpostavljenosti.

Za te namene neplačana izpostavljenost pomeni osnovno izpostavljenost, za katero velja kar koli od naslednjega: (i) zamuda pri plačilu je 90 dni ali več; (ii) je v stečajnem postopku ali postopku zaradi insolventnosti; (iii) je predmet izvršbe ali podobnega postopka ali (iv) je neplačana v skladu z dokumentacijo o listinjenju.

Kadar institucija ne pozna statusa nerednosti plačil za 5 % ali manj osnovnih izpostavljenosti v skupini, institucija lahko uporabi SEC-SA, ob upoštevanju naslednje prilagoditve pri izračunu KA:

Formula

Kadar institucija ne pozna statusa nerednosti plačil za več kot 5 % osnovnih izpostavljenosti v skupini, mora za pozicijo v listinjenju uporabiti utež tveganja v višini 1 250 %.

3.   Kadar ima institucija pozicijo v listinjenju v obliki izvedenega finančnega instrumenta za zavarovanje tržnih tveganj, vključno z obrestnim ali valutnim tveganjem, lahko institucija temu izvedenemu finančnemu instrumentu dodeli povzeto utež tveganja, ki je enaka uteži tveganja referenčne pozicije, izračunani v skladu s tem členom.

Za namene tega odstavka je referenčna pozicija tista pozicija, ki je v vseh pogledih uvrščena pari passu izvedenemu finančnemu instrumentu ali, če takšna pari passu uvrščena pozicija ne obstaja, pozicija, ki je neposredno podrejena izvedenemu finančnemu instrumentu.

Člen 262

Obravnava listinjenj STS v skladu s SEC-SA

V okviru SEC-SA se utež tveganja za pozicijo v listinjenju STS izračuna v skladu s členom 261, ob upoštevanju naslednjih sprememb:

| | spodnja meja uteži tveganja za nadrejene pozicije v listinjenju = 10 % |
| --- | --- |

spodnja meja uteži tveganja za nadrejene pozicije v listinjenju = 10 %

| | p = 0,5 |
| --- | --- |

p = 0,5

Člen 263

Izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s pristopom za listinjenje na osnovi zunanjih bonitetnih ocen (SEC-ERBA)

1.   V skladu s SEC-ERBA se znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za pozicijo v listinjenju izračuna tako, da se vrednost izpostavljenosti pozicije, izračunana v skladu s členom 248, pomnoži z ustrezno utežjo tveganja v skladu s tem členom.

2.   Za izpostavljenosti s kratkoročnimi bonitetnimi ocenami ali če se lahko bonitetna ocena, ki temelji na kratkoročni bonitetni oceni, povzame v skladu z odstavkom 7, se uporabljajo naslednje uteži tveganja:

Razpredelnica 1

| Stopnja kreditne kakovosti | 1 | 2 | 3 | Vse druge bonitetne ocene |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utež tveganja | 15  % | 50  % | 100  % | 1 250  % |

Stopnja kreditne kakovosti

1

2

3

Vse druge bonitetne ocene

Utež tveganja

15  %

50  %

100  %

1 250  %

3.   Za izpostavljenosti z dolgoročnimi bonitetnimi ocenami ali če se lahko bonitetna ocena, ki temelji na dolgoročni bonitetni oceni, povzame v skladu z odstavkom 7 tega člena, se uporabljajo uteži tveganja iz razpredelnice 2, ustrezno prilagojene za zapadlost tranše (MT) v skladu s členom 257 in odstavkom 4 tega člena ter za velikost tranše v primeru nenadrejenih tranš v skladu z odstavkom 5 tega člena:

Razpredelnica 2

| Stopnja kreditne kakovosti | Nadrejena tranša | Nenadrejena (majhna) tranša |
| --- | --- | --- |
| Zapadlost tranše (MT) | Zapadlost tranše (MT) |
| 1 leto | 5 let | 1 leto | 5 let |
| 1 | 15  % | 20  % | 15  % | 70  % |
| 2 | 15  % | 30  % | 15  % | 90  % |
| 3 | 25  % | 40  % | 30  % | 120  % |
| 4 | 30  % | 45  % | 40  % | 140  % |
| 5 | 40  % | 50  % | 60  % | 160  % |
| 6 | 50  % | 65  % | 80  % | 180  % |
| 7 | 60  % | 70  % | 120  % | 210  % |
| 8 | 75  % | 90  % | 170  % | 260  % |
| 9 | 90  % | 105  % | 220  % | 310  % |
| 10 | 120  % | 140  % | 330  % | 420  % |
| 11 | 140  % | 160  % | 470  % | 580  % |
| 12 | 160  % | 180  % | 620  % | 760  % |
| 13 | 200  % | 225  % | 750  % | 860  % |
| 14 | 250  % | 280  % | 900  % | 950  % |
| 15 | 310  % | 340  % | 1 050  % | 1 050  % |
| 16 | 380  % | 420  % | 1 130  % | 1 130  % |
| 17 | 460  % | 505  % | 1 250  % | 1 250  % |
| Vse druge | 1 250  % | 1 250  % | 1 250  % | 1 250  % |

Stopnja kreditne kakovosti

Nadrejena tranša

Nenadrejena (majhna) tranša

Zapadlost tranše (MT)

Zapadlost tranše (MT)

1 leto

5 let

1 leto

5 let

1

15  %

20  %

15  %

70  %

2

15  %

30  %

15  %

90  %

3

25  %

40  %

30  %

120  %

4

30  %

45  %

40  %

140  %

5

40  %

50  %

60  %

160  %

6

50  %

65  %

80  %

180  %

7

60  %

70  %

120  %

210  %

8

75  %

90  %

170  %

260  %

9

90  %

105  %

220  %

310  %

10

120  %

140  %

330  %

420  %

11

140  %

160  %

470  %

580  %

12

160  %

180  %

620  %

760  %

13

200  %

225  %

750  %

860  %

14

250  %

280  %

900  %

950  %

15

310  %

340  %

1 050  %

1 050  %

16

380  %

420  %

1 130  %

1 130  %

17

460  %

505  %

1 250  %

1 250  %

Vse druge

1 250  %

1 250  %

1 250  %

1 250  %

4.   Za določitev uteži tveganja za tranše z zapadlostjo od 1 do 5 let institucije uporabijo linearno interpolacijo med utežmi tveganja, ki se uporabljajo za zapadlosti enega leta oziroma petih let v skladu z razpredelnico 2.

5.   Da se upošteva velikost tranše, institucije izračunajo utež tveganja za nenadrejene tranše na naslednji način:

Formula

pri čemer je:

T = velikost tranše, merjena kot D – A

pri čemer je:

| D | točka izločitve, kakor je določeno v skladu s členom 256 |
| --- | --- |
| A | točka vključitve, kakor je določeno v skladu s členom 256 |

D

točka izločitve, kakor je določeno v skladu s členom 256

A

točka vključitve, kakor je določeno v skladu s členom 256

6.   Za uteži tveganja za nenadrejene tranše na podlagi odstavkov 3, 4 in 5 se uporablja spodnja meja 15 %. Poleg tega takšne uteži tveganja niso nižje od uteži tveganja, ki ustreza hipotetični nadrejeni tranši istega listinjenja z enako bonitetno oceno in zapadlostjo.

7.   Za namene uporabe povzetih bonitetnih ocen dodelijo institucije neocenjeni poziciji povzeto bonitetno oceno, ki je enakovredna bonitetni oceni ocenjene referenčne pozicije, ki izpolnjuje vse naslednje pogoje:

| (a) | referenčna pozicija je v vseh pogledih uvrščena pari passu neocenjeni poziciji v listinjenju ali, če pari passu uvrščena pozicija ne obstaja, je referenčna pozicija neposredno podrejena neocenjeni poziciji; |
| --- | --- |

(a)

referenčna pozicija je v vseh pogledih uvrščena pari passu neocenjeni poziciji v listinjenju ali, če pari passu uvrščena pozicija ne obstaja, je referenčna pozicija neposredno podrejena neocenjeni poziciji;

| (b) | za referenčno pozicijo ne obstajajo nobena jamstva tretjih oseb ali druge kreditne izboljšave, ki niso na voljo za neocenjeno pozicijo; |
| --- | --- |

(b)

za referenčno pozicijo ne obstajajo nobena jamstva tretjih oseb ali druge kreditne izboljšave, ki niso na voljo za neocenjeno pozicijo;

| (c) | zapadlost referenčne pozicije je enaka ali daljša kot zapadlost zadevne neocenjene pozicije; |
| --- | --- |

(c)

zapadlost referenčne pozicije je enaka ali daljša kot zapadlost zadevne neocenjene pozicije;

| (d) | vse povzete bonitetne ocene se redno posodabljajo, tako da odražajo vse morebitne spremembe bonitetne ocene referenčne pozicije. |
| --- | --- |

(d)

vse povzete bonitetne ocene se redno posodabljajo, tako da odražajo vse morebitne spremembe bonitetne ocene referenčne pozicije.

8.   Kadar ima institucija pozicijo v listinjenju v obliki izvedenega finančnega instrumenta za zavarovanje tržnih tveganj, vključno z obrestnim ali valutnim tveganjem, lahko institucija temu izvedenemu finančnemu instrumentu dodeli povzeto utež tveganja, ki je enaka uteži tveganja referenčne pozicije, izračunani v skladu s tem členom.

Za namene prvega pododstavka je referenčna pozicija tista pozicija, ki je v vseh pogledih uvrščena pari passu izvedenemu finančnemu instrumentu ali, če takšna pari passu uvrščena pozicija ne obstaja, pozicija, ki je neposredno podrejena izvedenemu finančnemu instrumentu.

Člen 264

Obravnava listinjenj STS v skladu s SEC-ERBA

1.   V okviru SEC-ERBA se utež tveganja za pozicijo v listinjenju STS izračuna v skladu s členom 263, ob upoštevanju sprememb, določenih v tem členu.

2.   Za izpostavljenosti s kratkoročnimi bonitetnimi ocenami ali če se lahko bonitetna ocena, ki temelji na kratkoročni bonitetni oceni, povzame v skladu s členom 263(7), se uporabljajo naslednje uteži tveganja:

Razpredelnica 3

| Stopnja kreditne kakovosti | 1 | 2 | 3 | Vse druge bonitetne ocene |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utež tveganja | 10  % | 30  % | 60  % | 1 250  % |

Stopnja kreditne kakovosti

1

2

3

Vse druge bonitetne ocene

Utež tveganja

10  %

30  %

60  %

1 250  %

3.   Za izpostavljenosti z dolgoročnimi bonitetnimi ocenami ali če se lahko bonitetna ocena, ki temelji na dolgoročni bonitetni oceni, povzame v skladu s členom 263(7), se uteži tveganja določijo v skladu z razpredelnico 4, pri čemer se prilagodijo za zapadlost tranše (MT) v skladu s členom 257 in členom 263(4) ter za velikost tranše v primeru nenadrejenih tranš v skladu s členom 263(5):

Razpredelnica 4

| Stopnja kreditne kakovosti | Nadrejena tranša | Nenadrejena (majhna) tranša |
| --- | --- | --- |
| Zapadlost tranše (MT) | Zapadlost tranše (MT) |
| 1 leto | 5 let | 1 leto | 5 let |
| 1 | 10  % | 10  % | 15  % | 40  % |
| 2 | 10  % | 15  % | 15  % | 55  % |
| 3 | 15  % | 20  % | 15  % | 70  % |
| 4 | 15  % | 25  % | 25  % | 80  % |
| 5 | 20  % | 30  % | 35  % | 95  % |
| 6 | 30  % | 40  % | 60  % | 135  % |
| 7 | 35  % | 40  % | 95  % | 170  % |
| 8 | 45  % | 55  % | 150  % | 225  % |
| 9 | 55  % | 65  % | 180  % | 255  % |
| 10 | 70  % | 85  % | 270  % | 345  % |
| 11 | 120  % | 135  % | 405  % | 500  % |
| 12 | 135  % | 155  % | 535  % | 655  % |
| 13 | 170  % | 195  % | 645  % | 740  % |
| 14 | 225  % | 250  % | 810  % | 855  % |
| 15 | 280  % | 305  % | 945  % | 945  % |
| 16 | 340  % | 380  % | 1 015  % | 1 015  % |
| 17 | 415  % | 455  % | 1 250  % | 1 250  % |
| Vse druge | 1 250  % | 1 250  % | 1 250  % | 1 250  % |

Stopnja kreditne kakovosti

Nadrejena tranša

Nenadrejena (majhna) tranša

Zapadlost tranše (MT)

Zapadlost tranše (MT)

1 leto

5 let

1 leto

5 let

1

10  %

10  %

15  %

40  %

2

10  %

15  %

15  %

55  %

3

15  %

20  %

15  %

70  %

4

15  %

25  %

25  %

80  %

5

20  %

30  %

35  %

95  %

6

30  %

40  %

60  %

135  %

7

35  %

40  %

95  %

170  %

8

45  %

55  %

150  %

225  %

9

55  %

65  %

180  %

255  %

10

70  %

85  %

270  %

345  %

11

120  %

135  %

405  %

500  %

12

135  %

155  %

535  %

655  %

13

170  %

195  %

645  %

740  %

14

225  %

250  %

810  %

855  %

15

280  %

305  %

945  %

945  %

16

340  %

380  %

1 015  %

1 015  %

17

415  %

455  %

1 250  %

1 250  %

Vse druge

1 250  %

1 250  %

1 250  %

1 250  %

Člen 265

Področje uporabe in operativne zahteve za pristop notranjega ocenjevanja

1.   Institucije lahko izračunajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za neocenjene pozicije v programih ABCP ali poslih ABCP v skladu s pristopom notranjega ocenjevanja v skladu s členom 266, kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2 tega člena.

Kadar je institucija dobila dovoljenje, da uporabi pristop notranjega ocenjevanja v skladu z odstavkom 2 tega člena in posebna pozicija v okviru programa ABCP ali posla ABCP spada na področje uporabe, ki ga pokriva to dovoljenje, institucija uporabi ta pristop za izračun zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti te pozicije.

2.   Pristojni organi institucijam izdajo dovoljenje za uporabo pristopa notranjega ocenjevanja v okviru jasno opredeljenega področja uporabe, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | vse pozicije v komercialnem zapisu, izdanem v programu ABCP, so ocenjene pozicije; |
| --- | --- |

(a)

vse pozicije v komercialnem zapisu, izdanem v programu ABCP, so ocenjene pozicije;

| (b) | notranja ocena kreditne kakovosti pozicije odraža javno dostopno metodologijo ocenjevanja ene ali več ECAI za ocenjevanje pozicij v listinjenju, kritih z isto vrsto izpostavljenosti kot so bile listinjene; |
| --- | --- |

(b)

notranja ocena kreditne kakovosti pozicije odraža javno dostopno metodologijo ocenjevanja ene ali več ECAI za ocenjevanje pozicij v listinjenju, kritih z isto vrsto izpostavljenosti kot so bile listinjene;

| (c) | komercialni zapis, izdan v programu ABCP, je večinoma izdan tretjim investitorjem; |
| --- | --- |

(c)

komercialni zapis, izdan v programu ABCP, je večinoma izdan tretjim investitorjem;

| (d) | postopek notranjega ocenjevanja v instituciji je konzervativen vsaj toliko, kot so konzervativne javno dostopne ocene tistih ECAI, ki so podale zunanjo bonitetno oceno za komercialni zapis, izdan v programu ABCP, zlasti kar zadeva stresne dejavnike in druge ustrezne kvantitativne elemente; |
| --- | --- |

(d)

postopek notranjega ocenjevanja v instituciji je konzervativen vsaj toliko, kot so konzervativne javno dostopne ocene tistih ECAI, ki so podale zunanjo bonitetno oceno za komercialni zapis, izdan v programu ABCP, zlasti kar zadeva stresne dejavnike in druge ustrezne kvantitativne elemente;

| (e) | metodologija institucije za notranje ocenjevanje upošteva vse ustrezne javno dostopne metodologije ocenjevanja ECAI, ki ocenjujejo komercialni zapis v programu ABCP, in vključuje razrede bonitetnih ocen, ki ustrezajo bonitetnim ocenam ECAI. Institucija v svojih notranjih evidencah dokumentira poročilo s pojasnili, ki opisuje, kako so bile zahteve iz te točke izpolnjene, pri čemer to obrazložitev redno posodablja; |
| --- | --- |

(e)

metodologija institucije za notranje ocenjevanje upošteva vse ustrezne javno dostopne metodologije ocenjevanja ECAI, ki ocenjujejo komercialni zapis v programu ABCP, in vključuje razrede bonitetnih ocen, ki ustrezajo bonitetnim ocenam ECAI. Institucija v svojih notranjih evidencah dokumentira poročilo s pojasnili, ki opisuje, kako so bile zahteve iz te točke izpolnjene, pri čemer to obrazložitev redno posodablja;

| (f) | institucija uporablja metodologijo notranjega ocenjevanja za namene notranjega upravljanja tveganja, vključno pri svojih postopkih odločanja, upravljanja informacij in razporejanja notranjega kapitala; |
| --- | --- |

(f)

institucija uporablja metodologijo notranjega ocenjevanja za namene notranjega upravljanja tveganja, vključno pri svojih postopkih odločanja, upravljanja informacij in razporejanja notranjega kapitala;

| (g) | notranji ali zunanji revizorji, ECAI, ali služba institucije za notranje kreditno pregledovanje ali upravljanje tveganj opravljajo redne preglede postopka notranjega ocenjevanja in kakovosti notranjih ocen kreditne kakovosti izpostavljenosti institucije do programa ABCP ali posla ABCP; |
| --- | --- |

(g)

notranji ali zunanji revizorji, ECAI, ali služba institucije za notranje kreditno pregledovanje ali upravljanje tveganj opravljajo redne preglede postopka notranjega ocenjevanja in kakovosti notranjih ocen kreditne kakovosti izpostavljenosti institucije do programa ABCP ali posla ABCP;

| (h) | institucija spremlja uspešnost svojih notranjih bonitetnih ocen, da ovrednoti učinkovitost svoje metodologije notranjega ocenjevanja, ki jo po potrebi prilagodi, če uspešnost izpostavljenosti redno odstopa od uspešnosti, ki jo opredeljujejo notranje bonitetne ocene; |
| --- | --- |

(h)

institucija spremlja uspešnost svojih notranjih bonitetnih ocen, da ovrednoti učinkovitost svoje metodologije notranjega ocenjevanja, ki jo po potrebi prilagodi, če uspešnost izpostavljenosti redno odstopa od uspešnosti, ki jo opredeljujejo notranje bonitetne ocene;

| (i) | program ABCP vključuje standarde za izdajo komercialnih zapisov in upravljanje obveznosti v obliki smernic za upravitelja programa vsaj v zvezi z naslednjim:






  (i) | merili primernosti sredstev, ob upoštevanju točke (j); |
| --- | --- | --- |

(i)

program ABCP vključuje standarde za izdajo komercialnih zapisov in upravljanje obveznosti v obliki smernic za upravitelja programa vsaj v zvezi z naslednjim:

(i)

merili primernosti sredstev, ob upoštevanju točke (j);

| (ii) | vrstami in denarno vrednostjo izpostavljenosti iz naslova zagotovitve okvirnih likvidnostnih kreditov in kreditnih izboljšav; |
| --- | --- |

(ii)

vrstami in denarno vrednostjo izpostavljenosti iz naslova zagotovitve okvirnih likvidnostnih kreditov in kreditnih izboljšav;

| (iii) | porazdelitvijo izgub med pozicijami v listinjenju v programu ABCP ali poslu ABCP; |
| --- | --- |

(iii)

porazdelitvijo izgub med pozicijami v listinjenju v programu ABCP ali poslu ABCP;

| (iv) | pravno in ekonomsko izločitvijo sredstev, prenesenih s subjekta, ki prodaja sredstva; |
| --- | --- |

(iv)

pravno in ekonomsko izločitvijo sredstev, prenesenih s subjekta, ki prodaja sredstva;

| (j) | merila primernosti sredstev v programu ABCP določajo vsaj naslednje:






  (i) | izključitev nakupa sredstev, ki so dalj časa zapadla ali neplačana; |
| --- | --- | --- |

(j)

merila primernosti sredstev v programu ABCP določajo vsaj naslednje:

(i)

izključitev nakupa sredstev, ki so dalj časa zapadla ali neplačana;

| (ii) | omejitev presežne koncentracije do posameznega dolžnika ali geografskega območja; in |
| --- | --- |

(ii)

omejitev presežne koncentracije do posameznega dolžnika ali geografskega območja; in

| (iii) | omejitev ročnosti sredstev, ki se jih kupuje; |
| --- | --- |

(iii)

omejitev ročnosti sredstev, ki se jih kupuje;

| (k) | opravi se analiza kreditnega tveganja in poslovnega profila prodajalca sredstev, ki vključuje vsaj oceno prodajalčevih:






  (i) | pretekle in pričakovane prihodnje finančne uspešnosti; |
| --- | --- | --- |

(k)

opravi se analiza kreditnega tveganja in poslovnega profila prodajalca sredstev, ki vključuje vsaj oceno prodajalčevih:

(i)

pretekle in pričakovane prihodnje finančne uspešnosti;

| (ii) | trenutnega tržnega položaja in pričakovane prihodnje konkurenčnosti; |
| --- | --- |

(ii)

trenutnega tržnega položaja in pričakovane prihodnje konkurenčnosti;

| (iii) | stopnje finančnega vzvoda, denarnega toka, pokritosti obresti in bonitetne ocene dolga; in |
| --- | --- |

(iii)

stopnje finančnega vzvoda, denarnega toka, pokritosti obresti in bonitetne ocene dolga; in

| (iv) | standardov za izdajo komercialnih zapisov, sposobnosti servisiranja in procesov izterjave; |
| --- | --- |

(iv)

standardov za izdajo komercialnih zapisov, sposobnosti servisiranja in procesov izterjave;

| (l) | program ABCP ima politike in procese izterjave, ki upoštevajo operativno sposobnost in kreditno kakovost serviserja ter vsebuje lastnosti, ki zmanjšujejo tveganja v zvezi z uspešnostjo prodajalca in serviserja. Za namene te točke se lahko tveganja v zvezi z uspešnostjo zmanjšujejo s sprožilci, zasnovanimi na trenutni kreditni kakovosti prodajalca ali serviserja, ki preprečujejo združevanje denarnih sredstev v primeru neplačila s strani prodajalca ali serviserja; |
| --- | --- |

(l)

program ABCP ima politike in procese izterjave, ki upoštevajo operativno sposobnost in kreditno kakovost serviserja ter vsebuje lastnosti, ki zmanjšujejo tveganja v zvezi z uspešnostjo prodajalca in serviserja. Za namene te točke se lahko tveganja v zvezi z uspešnostjo zmanjšujejo s sprožilci, zasnovanimi na trenutni kreditni kakovosti prodajalca ali serviserja, ki preprečujejo združevanje denarnih sredstev v primeru neplačila s strani prodajalca ali serviserja;

| (m) | skupna ocena izgube skupine sredstev, ki se lahko kupijo v skladu s programom ABCP, upošteva vse vire možnega tveganja, kot sta kreditno tveganje in tveganje zmanjšanja vrednosti; |
| --- | --- |

(m)

skupna ocena izgube skupine sredstev, ki se lahko kupijo v skladu s programom ABCP, upošteva vse vire možnega tveganja, kot sta kreditno tveganje in tveganje zmanjšanja vrednosti;

| (n) | kadar je obseg kreditne izboljšave, ki jo zagotovi prodajalec, zasnovan le na izgubah iz naslova kredita in je tveganje zmanjšanja vrednosti za določeno skupino sredstev pomembno, program ABCP vsebuje ločeno rezervo za tveganje zmanjšanja vrednosti; |
| --- | --- |

(n)

kadar je obseg kreditne izboljšave, ki jo zagotovi prodajalec, zasnovan le na izgubah iz naslova kredita in je tveganje zmanjšanja vrednosti za določeno skupino sredstev pomembno, program ABCP vsebuje ločeno rezervo za tveganje zmanjšanja vrednosti;

| (o) | obseg zahtevane stopnje izboljšave v okviru programa ABCP se izračuna ob upoštevanju večletnih preteklih informacij, ki vključujejo izgube, neredna plačila, zmanjšanja vrednosti in stopnjo realizacije denarnih terjatev; |
| --- | --- |

(o)

obseg zahtevane stopnje izboljšave v okviru programa ABCP se izračuna ob upoštevanju večletnih preteklih informacij, ki vključujejo izgube, neredna plačila, zmanjšanja vrednosti in stopnjo realizacije denarnih terjatev;

| (p) | program ABCP vsebuje strukturne lastnosti pri nakupu izpostavljenosti, da se zmanjša morebitno kreditno poslabšanje osnovnega portfelja. Take lastnosti lahko vključujejo likvidacijske sprožilce za posamezno skupino izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(p)

program ABCP vsebuje strukturne lastnosti pri nakupu izpostavljenosti, da se zmanjša morebitno kreditno poslabšanje osnovnega portfelja. Take lastnosti lahko vključujejo likvidacijske sprožilce za posamezno skupino izpostavljenosti;

| (q) | institucija oceni značilnosti skupine osnovnih sredstev, kot je njena tehtana povprečna kreditna ocena, ter opredeli morebitne koncentracije do posameznega dolžnika ali geografskega območja in razdrobljenost skupine sredstev. |
| --- | --- |

(q)

institucija oceni značilnosti skupine osnovnih sredstev, kot je njena tehtana povprečna kreditna ocena, ter opredeli morebitne koncentracije do posameznega dolžnika ali geografskega območja in razdrobljenost skupine sredstev.

3.   Kadar pregled, določen v točki (g) odstavka 2, opravljajo službe institucije za notranjo revizijo, kreditno pregledovanje ali upravljanje tveganja, so te službe neodvisne od notranjih služb institucije za poslovne odnose in odnose s strankami programa ABCP.

4.   Institucije, ki so dobile dovoljenje za uporabo pristopa notranjega ocenjevanja, se ne vrnejo k uporabi drugih metod za pozicije, ki spadajo na področje uporabe pristopa notranjega ocenjevanja, razen če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | institucija je po mnenju pristojnega organa dokazala, da za to obstajajo utemeljeni razlogi; |
| --- | --- |

(a)

institucija je po mnenju pristojnega organa dokazala, da za to obstajajo utemeljeni razlogi;

| (b) | institucija je dobila predhodno dovoljenje pristojnega organa. |
| --- | --- |

(b)

institucija je dobila predhodno dovoljenje pristojnega organa.

Člen 266

Izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s pristopom notranjega ocenjevanja

1.   V skladu s pristopom notranjega ocenjevanja institucija dodeli neocenjeno pozicijo v programu ABCP ali poslu ABCP enemu od bonitetnih razredov, določenih v točki (e) člena 265(2), na podlagi njene notranje ocene. Poziciji se dodeli izvedena bonitetna ocena, ki je enaka bonitetnim ocenam, ki ustrezajo navedenemu bonitetnemu razredu, kakor je določeno v točki (e) člena 265(2).

2.   Bonitetna ocena, izvedena v skladu z odstavkom 1, je v času, ko je bila prvič dodeljena, vsaj na ravni naložbenega razreda ali boljša in se obravnava kot primerna bonitetna ocena ECAI za namene izračuna zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členom 263 ali členom 264, kakor je ustrezno.

Pododdelek 4

Zgornje meje za pozicije v listinjenju

Člen 267

Najvišja utež tveganja za nadrejene pozicije v listinjenju: pristop vpogleda

1.   Institucija, ki v vsakem trenutku pozna sestavo osnovnih izpostavljenosti, lahko nadrejeni poziciji v listinjenju dodeli najvišjo utež tveganja, ki je enaka z izpostavljenostjo tehtanemu povprečju uteži tveganja, ki bi se uporabile za osnovne izpostavljenosti, kot da osnovne izpostavljenosti ne bi bile listinjene.

2.   V primeru skupin osnovnih izpostavljenosti, kadar institucija uporablja izključno standardizirani pristop ali pristop IRB, je najvišja utež tveganja za nadrejene pozicije v listinjenju enaka z izpostavljenostjo tehtanemu povprečju uteži tveganja, ki bi se uporabile za osnovne izpostavljenosti v skladu s poglavjem 2 ali 3, kot da te ne bi bile listinjene.

V primeru mešanih skupin se najvišja utež tveganja izračuna na naslednji način:

| (a) | kadar institucija uporablja SEC-IRBA, se delu osnovne skupine, za katerega se uporablja standardizirani pristop, dodeli ustrezna utež tveganja standardiziranega pristopa, delu osnovne skupine, za katerega se uporablja pristop IRB, pa ustrezna utež tveganja pristopa IRB; |
| --- | --- |

(a)

kadar institucija uporablja SEC-IRBA, se delu osnovne skupine, za katerega se uporablja standardizirani pristop, dodeli ustrezna utež tveganja standardiziranega pristopa, delu osnovne skupine, za katerega se uporablja pristop IRB, pa ustrezna utež tveganja pristopa IRB;

| (b) | kadar institucija uporablja SEC-SA ali SEC-ERBA, je najvišja utež tveganja za nadrejene pozicije v listinjenju enaka tehtanemu povprečju uteži tveganja za osnovne izpostavljenosti v skladu s standardiziranim pristopom. |
| --- | --- |

(b)

kadar institucija uporablja SEC-SA ali SEC-ERBA, je najvišja utež tveganja za nadrejene pozicije v listinjenju enaka tehtanemu povprečju uteži tveganja za osnovne izpostavljenosti v skladu s standardiziranim pristopom.

3.   Za namene tega člena vključuje utež tveganja, ki bi se uporabljala pri pristopu IRB v skladu s poglavjem 3, razmerje med:

| (a) | pričakovanimi izgubami, pomnoženimi z 12,5, in |
| --- | --- |

(a)

pričakovanimi izgubami, pomnoženimi z 12,5, in

| (b) | vrednostjo izpostavljenosti osnovnih izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(b)

vrednostjo izpostavljenosti osnovnih izpostavljenosti.

4.   Kadar je rezultat izračuna najvišje uteži tveganja v skladu z odstavkom 1 manjša utež tveganja od spodnjih mej za uteži tveganja iz členov 259 do 264, kakor je ustrezno, se ta uporabi namesto njih.

Člen 268

Najvišje kapitalske zahteve

1.   Institucija v vlogi originatorja ali sponzorja ali druga institucija, ki uporablja SEC-IRBA, ali institucija v vlogi originatorja ali sponzorja, ki uporablja SEC-SA ali pristop SEC-ERBA, lahko uporabi najvišjo kapitalsko zahtevo za pozicijo v listinjenju v njeni posesti, ki je enaka kapitalskim zahtevam, ki bi se izračunale v skladu s poglavjem 2 ali 3 v zvezi z osnovnimi izpostavljenostmi, če ne bi bile listinjene. Za namene tega člena vključuje kapitalska zahteva pristopa IRB znesek pričakovanih izgub, povezanih s temi izpostavljenostmi, izračunan v skladu s poglavjem 3, in znesek nepričakovanih izgub.

2.   V primeru mešanih skupin se najvišja kapitalska zahteva določi z izračunom z izpostavljenostjo tehtanega povprečja kapitalskih zahtev za dela osnovnih izpostavljenosti, za katera se uporabljata pristop IRB in standardizirani pristop, v skladu z odstavkom 1.

3.   Najvišja kapitalska zahteva je rezultat zmnožka zneska, izračunanega v skladu z odstavkoma 1 ali 2, in največjega dela udeležbe, ki ga ima institucija v zadevnih tranšah (V), izraženega kot odstotek in izračunanega na naslednji način:

| (a) | za institucijo, ki ima eno ali več pozicij v listinjenju v eni tranši, je V enak razmerju med nominalnim zneskom pozicij v listinjenju, ki jih ima institucija v zadevni tranši, in nominalnim zneskom tranše; |
| --- | --- |

(a)

za institucijo, ki ima eno ali več pozicij v listinjenju v eni tranši, je V enak razmerju med nominalnim zneskom pozicij v listinjenju, ki jih ima institucija v zadevni tranši, in nominalnim zneskom tranše;

| (b) | za institucijo, ki ima pozicije v listinjenju v različnih tranšah, je V enak največjemu delu udeležbe v vseh tranšah. Za te namene se del udeležbe za vsako od različnih tranš izračuna, kakor je določeno v točki (a). |
| --- | --- |

(b)

za institucijo, ki ima pozicije v listinjenju v različnih tranšah, je V enak največjemu delu udeležbe v vseh tranšah. Za te namene se del udeležbe za vsako od različnih tranš izračuna, kakor je določeno v točki (a).

4.   Pri izračunu najvišje kapitalske zahteve za pozicije v listinjenju v skladu s tem členom se celotni znesek morebitnega dobička od prodaje in kuponov za obresti, ki izboljšujejo kreditno kakovost, ki izvirajo iz posla listinjenja, odbije od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu s točko (k) člena 36(1).

Pododdelek 5

Druge določbe

Člen 269

Relistinjenje

1.   Za pozicijo v relistinjenju institucije uporabijo SEC-SA v skladu s členom 261, in sicer z naslednjimi spremembami:

| (a) | W = 0 za vsako izpostavljenost do tranše listinjenja v skupini osnovnih izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(a)

W = 0 za vsako izpostavljenost do tranše listinjenja v skupini osnovnih izpostavljenosti;

| (b) | p = 1,5; |
| --- | --- |

(b)

p = 1,5;

| (c) | za dobljeno utež tveganja se uporablja spodnja meja uteži tveganja 100 %. |
| --- | --- |

(c)

za dobljeno utež tveganja se uporablja spodnja meja uteži tveganja 100 %.

2.   KSA za osnovne izpostavljenosti v listinjenju se izračuna v skladu s pododdelkom 2.

3.   Najvišje kapitalske zahteve, določene v pododdelku 4, se ne uporabljajo za pozicije v relistinjenju.

4.   Kadar je skupina osnovnih izpostavljenosti sestavljena iz mešanice tranš listinjenja in drugih vrst sredstev, se parameter KA določi kot z nominalno izpostavljenostjo tehtano povprečje KA, izračunano za vsako podskupino izpostavljenosti posebej.

Člen 270

Nadrejene pozicije v listinjenjih MSP

Institucija v vlogi originatorja lahko izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v zvezi s pozicijo v listinjenju v skladu s členi 260, 262 ali 264, kakor je ustrezno, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | listinjenje izpolnjuje zahteve za listinjenje STS, določene v poglavju 4 Uredbe (EU) 2017/2402, kakor je ustrezno, razen zahtev iz člena 20(1) do (6) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(a)

listinjenje izpolnjuje zahteve za listinjenje STS, določene v poglavju 4 Uredbe (EU) 2017/2402, kakor je ustrezno, razen zahtev iz člena 20(1) do (6) navedene uredbe;

| (b) | pozicija šteje za nadrejeno pozicijo v listinjenju; |
| --- | --- |

(b)

pozicija šteje za nadrejeno pozicijo v listinjenju;

| (c) | listinjenje je krito s skupino izpostavljenosti do podjetij, pod pogojem, da ob izdaji listinjenja ali v primeru obnavljajočih se listinjenj, ko se pri listinjenju doda izpostavljenost, vsaj 70 % teh podjetij v smislu portfelja šteje za MSP v smislu člena 501; |
| --- | --- |

(c)

listinjenje je krito s skupino izpostavljenosti do podjetij, pod pogojem, da ob izdaji listinjenja ali v primeru obnavljajočih se listinjenj, ko se pri listinjenju doda izpostavljenost, vsaj 70 % teh podjetij v smislu portfelja šteje za MSP v smislu člena 501;

| (d) | kreditno tveganje, povezano s pozicijami, ki jih ne zadrži institucija v vlogi originatorja, se prenese z jamstvom ali posrednim jamstvom, ki izpolnjuje zahteve za osebno kreditno zavarovanje iz poglavja 4 za standardizirani pristop h kreditnemu tveganju; |
| --- | --- |

(d)

kreditno tveganje, povezano s pozicijami, ki jih ne zadrži institucija v vlogi originatorja, se prenese z jamstvom ali posrednim jamstvom, ki izpolnjuje zahteve za osebno kreditno zavarovanje iz poglavja 4 za standardizirani pristop h kreditnemu tveganju;

| (e) | tretja oseba, na katero je preneseno kreditno tveganje, je ena ali več od naslednjih:






  (i) | centralna raven države ali centralna banka države članice, multilateralna razvojna banka, mednarodna organizacija ali promocijski subjekt, pod pogojem, da izpostavljenosti do dajalca jamstva ali posrednega jamstva izpolnjujejo pogoje za utež tveganja 0 % v skladu s poglavjem 2; |
| --- | --- | --- |

(e)

tretja oseba, na katero je preneseno kreditno tveganje, je ena ali več od naslednjih:

(i)

centralna raven države ali centralna banka države članice, multilateralna razvojna banka, mednarodna organizacija ali promocijski subjekt, pod pogojem, da izpostavljenosti do dajalca jamstva ali posrednega jamstva izpolnjujejo pogoje za utež tveganja 0 % v skladu s poglavjem 2;

| (ii) | institucionalni investitor, kot je opredeljen v točki (12) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402, pod pogojem, da je jamstvo ali posredno jamstvo v celoti zavarovano z bančnimi vlogami pri institucijah v vlogi originatorjev. |
| --- | --- |

(ii)

institucionalni investitor, kot je opredeljen v točki (12) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402, pod pogojem, da je jamstvo ali posredno jamstvo v celoti zavarovano z bančnimi vlogami pri institucijah v vlogi originatorjev.

Člen 270a

Dodatna utež tveganja

1.   Kadar institucija s katerega koli pomembnega vidika ne izpolnjuje zahtev iz poglavja 2 Uredbe (EU) 2017/2402 zaradi lastne malomarnosti ali opustitve, ji pristojni organi odredijo sorazmerno dodatno utež tveganja, ki znaša najmanj 250 % uteži tveganja z zgornjo mejo 1 250 %, ki se uporablja za zadevne pozicije v listinjenju na način, določen v členu 247(6) oziroma členu 337(3) te uredbe. Dodatna utež tveganja se postopno povečuje z vsako naslednjo kršitvijo določb glede skrbnega pregleda in upravljanja tveganj. Pristojni organi upoštevajo izjeme za določena listinjenja iz člena 6(5) Uredbe (EU) 2017/2402 tako, da zmanjšajo utež tveganja, ki bi jo sicer odredili v skladu s tem členom, v zvezi z listinjenjem, za katerega se uporablja člen 6(5) Uredbe (EU) 2017/2402.

2.   EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za okrepitev zbliževanja nadzorniških praks v zvezi z izvajanjem odstavka 1, vključno z ukrepi, ki se sprejmejo v primeru kršitve obveznosti glede skrbnega pregleda in upravljanja tveganj. EBA navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 1. januarja 2014.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Oddelek 4

Zunanje bonitetne ocene

Člen 270b

Uporaba bonitetnih ocen ECAI

Institucije lahko za določanje uteži tveganja za pozicijo v listinjenju v skladu s tem poglavjem uporabijo bonitetne ocene le, kadar je bonitetno oceno izdala ali potrdila ECAI v skladu z Uredbo (ES) št. 1060/2009.

Člen 270c

Zahteve, ki jih morajo izpolniti bonitetne ocene ECAI

Za namene izračuna zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z oddelkom 3 lahko institucije uporabijo bonitetno oceno ECAI le, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | med vrstami plačil, ki se odražajo v bonitetni oceni, in vrstami plačil, do katerih je institucija upravičena v skladu s pogodbo, iz katere izhaja zadevna pozicija v listinjenju, ni nobene neskladnosti; |
| --- | --- |

(a)

med vrstami plačil, ki se odražajo v bonitetni oceni, in vrstami plačil, do katerih je institucija upravičena v skladu s pogodbo, iz katere izhaja zadevna pozicija v listinjenju, ni nobene neskladnosti;

| (b) | ECAI objavi bonitetne ocene ter analizo izgub in denarnih tokov, občutljivost ocen na spremembe v osnovnih predpostavkah glede ocen, vključno z uspešnostjo osnovnih izpostavljenosti, pa tudi postopke, metodologije, predpostavke in ključne elemente, na katerih temeljijo bonitetne ocene, v skladu z Uredbo (ES) št. 1060/2009. Za namene te točke se šteje, da so informacije javno dostopne, kadar so objavljene v dostopni obliki. Informacije, ki so dostopne le omejenemu številu subjektov, ne štejejo kot javno dostopne; |
| --- | --- |

(b)

ECAI objavi bonitetne ocene ter analizo izgub in denarnih tokov, občutljivost ocen na spremembe v osnovnih predpostavkah glede ocen, vključno z uspešnostjo osnovnih izpostavljenosti, pa tudi postopke, metodologije, predpostavke in ključne elemente, na katerih temeljijo bonitetne ocene, v skladu z Uredbo (ES) št. 1060/2009. Za namene te točke se šteje, da so informacije javno dostopne, kadar so objavljene v dostopni obliki. Informacije, ki so dostopne le omejenemu številu subjektov, ne štejejo kot javno dostopne;

| (c) | bonitetne ocene so vključene v matriko prehodov ECAI; |
| --- | --- |

(c)

bonitetne ocene so vključene v matriko prehodov ECAI;

| (d) | bonitetne ocene niti v celoti niti delno ne temeljijo na osebni podpori, ki jo zagotavlja sama institucija. Kadar pozicija v celoti ali delno temelji na osebni podpori, institucija to pozicijo za namene izračuna zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z oddelkom 3 obravnava, kot da je neocenjena; |
| --- | --- |

(d)

bonitetne ocene niti v celoti niti delno ne temeljijo na osebni podpori, ki jo zagotavlja sama institucija. Kadar pozicija v celoti ali delno temelji na osebni podpori, institucija to pozicijo za namene izračuna zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z oddelkom 3 obravnava, kot da je neocenjena;

| (e) | ECAI je zavezana k objavi obrazložitev o tem, kako uspešnost osnovnih izpostavljenosti vpliva na bonitetno oceno. |
| --- | --- |

(e)

ECAI je zavezana k objavi obrazložitev o tem, kako uspešnost osnovnih izpostavljenosti vpliva na bonitetno oceno.

Člen 270d

Uporaba bonitetnih ocen

1.   Institucija se lahko odloči, da imenuje eno ali več ECAI, katerih bonitetne ocene se v skladu s tem poglavjem uporabljajo za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti (v nadaljnjem besedilu: imenovana ECAI).

2.   Institucija uporablja bonitetne ocene svojih pozicij v listinjenju dosledno in neselektivno, za te namene pa mora izpolnjevati naslednje zahteve:

| (a) | institucija za svoje pozicije v nekaterih tranšah ne uporabi bonitetnih ocen ene ECAI, za svoje pozicije v drugih tranšah v okviru istega listinjenja, ki jih je ali jih ni ocenila prva ECAI, pa bonitetnih ocen druge ECAI; |
| --- | --- |

(a)

institucija za svoje pozicije v nekaterih tranšah ne uporabi bonitetnih ocen ene ECAI, za svoje pozicije v drugih tranšah v okviru istega listinjenja, ki jih je ali jih ni ocenila prva ECAI, pa bonitetnih ocen druge ECAI;

| (b) | kadar ima pozicija dve bonitetni oceni imenovanih ECAI, institucija uporabi manj ugodno bonitetno oceno; |
| --- | --- |

(b)

kadar ima pozicija dve bonitetni oceni imenovanih ECAI, institucija uporabi manj ugodno bonitetno oceno;

| (c) | kadar ima pozicija tri ali več bonitetnih ocen imenovanih ECAI, se uporabita dve najugodnejši bonitetni oceni. Kadar sta dve najugodnejši bonitetni oceni različni, se uporabi manj ugodna bonitetna ocena; |
| --- | --- |

(c)

kadar ima pozicija tri ali več bonitetnih ocen imenovanih ECAI, se uporabita dve najugodnejši bonitetni oceni. Kadar sta dve najugodnejši bonitetni oceni različni, se uporabi manj ugodna bonitetna ocena;

| (d) | institucija na lastno pobudo ne zaprosi za umik manj ugodnih bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

(d)

institucija na lastno pobudo ne zaprosi za umik manj ugodnih bonitetnih ocen.

3.   Kadar se za osnovne izpostavljenosti listinjenja v celoti ali delno uporablja primerno kreditno zavarovanje v skladu s poglavjem 4 in se je učinek takšnega zavarovanja upošteval v bonitetni oceni pozicije v listinjenju s strani imenovane ECAI, institucija uporabi utež tveganja, povezano s to bonitetno oceno. Kadar kreditno zavarovanje iz tega odstavka ni primerno v skladu s poglavjem 4, se bonitetna ocena ne prizna, pozicija v listinjenju pa šteje za neocenjeno.

4.   Kadar se za pozicijo v listinjenju uporablja primerno kreditno zavarovanje v skladu s poglavjem 4 in se je učinek takšnega zavarovanja upošteval v bonitetni oceni imenovane ECAI, institucija pozicijo v listinjenju obravnava, kot da je neocenjena, in izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s poglavjem 4.

Člen 270e

Vzporejanje listinjenj

EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za objektivno in dosledno vzporejanje stopenj kreditne kakovosti iz tega poglavja glede na zadevne bonitetne ocene vseh ECAI. Za namene tega člena EBA zlasti:

| (a) | razlikuje med relativnimi stopnjami tveganja, ki jih odraža posamezna bonitetna ocena; |
| --- | --- |

(a)

razlikuje med relativnimi stopnjami tveganja, ki jih odraža posamezna bonitetna ocena;

| (b) | upošteva kvantitativne dejavnike, kot so stopnje neplačil ali izgub, ter preteklo kakovost bonitetnih ocen vsake ECAI pri različnih kategorijah sredstev; |
| --- | --- |

(b)

upošteva kvantitativne dejavnike, kot so stopnje neplačil ali izgub, ter preteklo kakovost bonitetnih ocen vsake ECAI pri različnih kategorijah sredstev;

| (c) | upošteva kvalitativne dejavnike, kot je razpon poslov, ki jih oceni ECAI, ter metodologijo in pomen njenih bonitetnih ocen, zlasti v zvezi s tem, ali takšne ocene upoštevajo pričakovano izgubo ali prvo izgubo v eurih, ter pravočasno plačilo obresti ali plačilo obresti ob zapadlosti; |
| --- | --- |

(c)

upošteva kvalitativne dejavnike, kot je razpon poslov, ki jih oceni ECAI, ter metodologijo in pomen njenih bonitetnih ocen, zlasti v zvezi s tem, ali takšne ocene upoštevajo pričakovano izgubo ali prvo izgubo v eurih, ter pravočasno plačilo obresti ali plačilo obresti ob zapadlosti;

| (d) | si prizadeva zagotoviti, da za pozicije v listinjenju, za katere se na podlagi bonitetnih ocen ECAI uporabi enaka utež tveganja, veljajo enakovredne stopnje kreditnega tveganja. |
| --- | --- |

(d)

si prizadeva zagotoviti, da za pozicije v listinjenju, za katere se na podlagi bonitetnih ocen ECAI uporabi enaka utež tveganja, veljajo enakovredne stopnje kreditnega tveganja.

EBA navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 1. julija 2014.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.“;

| (10) | člen 337 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 337
  Kapitalska zahteva za instrumente v listinjenju

  1.   Za instrumente v trgovalni knjigi, ki so pozicije v listinjenju, institucija neto pozicije, kot so izračunane v skladu s členom 327(1), tehta z 8 % uteži tveganja, ki bi jo institucija uporabila za pozicije v svoji netrgovalni knjigi v skladu z oddelkom 3 poglavja 5 naslova II.


  2.   Pri določanju uteži tveganja za namene odstavka 1 se lahko ocene PD in LGD določijo na podlagi ocen, ki so izvedene z notranjim modelom za presežno tveganje neplačila in migracije (v nadaljnjem besedilu: model IRC) institucije, ki ji je bilo izdano dovoljenje za uporabo notranjega modela za posebno tveganje dolžniških instrumentov. Slednja alternativa se lahko uporabi izključno na podlagi dovoljenja pristojnih organov, ki se izda, če zadevne ocene izpolnjujejo kvantitativne zahteve za pristop IRB, določene v poglavju 3 naslova II.
  V skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 EBA izda smernice o uporabi ocen PD in LGD kot vhodnih podatkov, kadar zadevne ocene temeljijo na modelu IRC.


  3.   Za pozicije v listinjenju, ki so predmet dodatne uteži tveganja v skladu s členom 247(6), se uporabi 8 % celotne uteži tveganja.


  4.   Institucija za izračun kapitalske zahteve za posebno tveganje sešteje svoje tehtane pozicije, ki izhajajo iz uporabe odstavkov 1, 2 in 3, ne glede na to, ali so dolge ali kratke, razen pozicij v listinjenju, za katere se uporablja člen 338(4).


  5.   Kadar institucija v vlogi originatorja v tradicionalnem listinjenju ne izpolnjuje pogojev za prenos pomembnega deleža kreditnega tveganja iz člena 244, institucija v vlogi originatorja v svoj izračun kapitalske zahteve vključi osnovne izpostavljenosti listinjenja, kot da te pozicije ne bi bile listinjene.
  Kadar institucija v vlogi originatorja v sintetičnem listinjenju ne izpolnjuje pogojev za prenos pomembnega deleža kreditnega tveganja iz člena 245, institucija v vlogi originatorja v svoj izračun kapitalskih zahtev vključi osnovne izpostavljenosti listinjenja, kot da te pozicije ne bi bile listinjene, in zanemari učinek sintetičnega listinjenja za namene kreditnega zavarovanja.“; |
| --- | --- |

(10)

člen 337 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 337

Kapitalska zahteva za instrumente v listinjenju

1.   Za instrumente v trgovalni knjigi, ki so pozicije v listinjenju, institucija neto pozicije, kot so izračunane v skladu s členom 327(1), tehta z 8 % uteži tveganja, ki bi jo institucija uporabila za pozicije v svoji netrgovalni knjigi v skladu z oddelkom 3 poglavja 5 naslova II.

2.   Pri določanju uteži tveganja za namene odstavka 1 se lahko ocene PD in LGD določijo na podlagi ocen, ki so izvedene z notranjim modelom za presežno tveganje neplačila in migracije (v nadaljnjem besedilu: model IRC) institucije, ki ji je bilo izdano dovoljenje za uporabo notranjega modela za posebno tveganje dolžniških instrumentov. Slednja alternativa se lahko uporabi izključno na podlagi dovoljenja pristojnih organov, ki se izda, če zadevne ocene izpolnjujejo kvantitativne zahteve za pristop IRB, določene v poglavju 3 naslova II.

V skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 EBA izda smernice o uporabi ocen PD in LGD kot vhodnih podatkov, kadar zadevne ocene temeljijo na modelu IRC.

3.   Za pozicije v listinjenju, ki so predmet dodatne uteži tveganja v skladu s členom 247(6), se uporabi 8 % celotne uteži tveganja.

4.   Institucija za izračun kapitalske zahteve za posebno tveganje sešteje svoje tehtane pozicije, ki izhajajo iz uporabe odstavkov 1, 2 in 3, ne glede na to, ali so dolge ali kratke, razen pozicij v listinjenju, za katere se uporablja člen 338(4).

5.   Kadar institucija v vlogi originatorja v tradicionalnem listinjenju ne izpolnjuje pogojev za prenos pomembnega deleža kreditnega tveganja iz člena 244, institucija v vlogi originatorja v svoj izračun kapitalske zahteve vključi osnovne izpostavljenosti listinjenja, kot da te pozicije ne bi bile listinjene.

Kadar institucija v vlogi originatorja v sintetičnem listinjenju ne izpolnjuje pogojev za prenos pomembnega deleža kreditnega tveganja iz člena 245, institucija v vlogi originatorja v svoj izračun kapitalskih zahtev vključi osnovne izpostavljenosti listinjenja, kot da te pozicije ne bi bile listinjene, in zanemari učinek sintetičnega listinjenja za namene kreditnega zavarovanja.“;

| (11) | del 5 se črta in vsa sklicevanja na del 5 se berejo kot sklicevanja na poglavje 2 Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

(11)

del 5 se črta in vsa sklicevanja na del 5 se berejo kot sklicevanja na poglavje 2 Uredbe (EU) 2017/2402;

| (12) | v členu 457 se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | „kapitalskih zahtevah za listinjenje iz členov 242 do 270a;“; |
| --- | --- | --- |

(12)

v členu 457 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

„kapitalskih zahtevah za listinjenje iz členov 242 do 270a;“;

| (13) | člen 462 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 462
  Izvajanje prenosa pooblastila

  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.


  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 244(6) in 245(6) ter členov 456 do 460 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 28. junija 2013.


  3.   Prenos pooblastila iz členov 244(6) in 245(6) ter členov 456 do 460 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.


  4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.


  5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.


  6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 244(6) in 245(6) ter členov 456 do 460, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Sveta obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.“; |
| --- | --- |

(13)

člen 462 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 462

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 244(6) in 245(6) ter členov 456 do 460 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 28. junija 2013.

3.   Prenos pooblastila iz členov 244(6) in 245(6) ter členov 456 do 460 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 244(6) in 245(6) ter členov 456 do 460, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Sveta obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.“;

| (14) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 519a
  Poročanje in pregled
  Komisija do 1. januarja 2022 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi določb iz poglavja 5 naslova II dela 3, ob upoštevanju razvoja trgov listinjenja, vključno z makrobonitetnega in ekonomskega vidika. Po potrebi se poročilu priloži zakonodajni predlog, v poročilu pa se zlasti ocenijo naslednje točke:






  (a) | učinek hierarhije metod, določenih v členu 254, in izračunov zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicij v listinjenju, določenih v členih 258 do 266, na dejavnosti izdajanja in naložbene dejavnosti institucij na trgih listinjenja v Uniji; |
| --- | --- | --- |

(14)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 519a

Poročanje in pregled

Komisija do 1. januarja 2022 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi določb iz poglavja 5 naslova II dela 3, ob upoštevanju razvoja trgov listinjenja, vključno z makrobonitetnega in ekonomskega vidika. Po potrebi se poročilu priloži zakonodajni predlog, v poročilu pa se zlasti ocenijo naslednje točke:

(a)

učinek hierarhije metod, določenih v členu 254, in izračunov zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicij v listinjenju, določenih v členih 258 do 266, na dejavnosti izdajanja in naložbene dejavnosti institucij na trgih listinjenja v Uniji;

| (b) | učinki na finančno stabilnost Unije in držav članic, zlasti kar zadeva možne špekulacije na nepremičninskem trgu in večjo medsebojno povezanost finančnih institucij; |
| --- | --- |

(b)

učinki na finančno stabilnost Unije in držav članic, zlasti kar zadeva možne špekulacije na nepremičninskem trgu in večjo medsebojno povezanost finančnih institucij;

| (c) | s katerimi ukrepi bi zagotovo zmanjšali in preprečili vse negativne učinke listinjenja na finančno stabilnost, ne da bi obenem omejili njegov pozitivni učinek na financiranje, vključno z morebitno uvedbo zgornje meje izpostavljenosti v listinjenju, in |
| --- | --- |

(c)

s katerimi ukrepi bi zagotovo zmanjšali in preprečili vse negativne učinke listinjenja na finančno stabilnost, ne da bi obenem omejili njegov pozitivni učinek na financiranje, vključno z morebitno uvedbo zgornje meje izpostavljenosti v listinjenju, in

| (d) | učinki na sposobnost finančnih institucij, da zagotovijo kanal za trajnostno in stabilno financiranje realnega gospodarstva, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih. |
| --- | --- |

(d)

učinki na sposobnost finančnih institucij, da zagotovijo kanal za trajnostno in stabilno financiranje realnega gospodarstva, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih.

V poročilu se upošteva tudi regulativni razvoj v mednarodnih forumih, zlasti v zvezi z mednarodnimi standardi za listinjenje.“.

Člen 2

Prehodne določbe o neporavnanih pozicijah v listinjenju

Za listinjenja, pri katerih so bili vrednostni papirji izdani pred 1. januarjem 2019, institucije do 31. decembra 2019 še naprej uporabljajo določbe iz poglavja 5 naslova II dela 3 in člen 337 Uredbe (EU) št. 575/2013 v različici, ki je veljala 31. decembra 2018.

Za namene tega člena se v primeru listinjenj, ki ne vključujejo izdaje vrednostnih papirjev, šteje, da sklic „listinjenja, pri katerih so bili vrednostni papirji izdani“ pomeni listinjenja, katerih začetne pozicije v listinjenju so bile ustvarjene.

Člen 3

Začetek veljavnosti in datum uporabe

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 12. decembra 2017

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

M. MAASIKAS

---

(1)  
  UL C 219, 17.6.2016, str. 2.

1

(2)  
  UL C 82, 3.3.2016, str. 1.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 20. novembra 2017.

3

(4)  Uredba (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o določitvi skupnih pravil za listinjenje in vzpostavitvi evropskega okvira za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje ter o spremembah direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES in 2011/61/EU ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 648/2012 (UL L 347, 28.12.2017, str. 35).

4

(5)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

6

(7)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

7

(8)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

8

---

| 28.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 347/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 347/35

---

UREDBA (EU) 2017/2402 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 12. decembra 2017

o določitvi splošnega okvira za listinjenje in o vzpostavitvi posebnega okvira za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje ter o spremembah direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES in 2011/61/EU ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 648/2012

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Listinjenje vključuje transakcije, ki omogočajo kreditodajalcu ali upniku – ki je običajno kreditna institucija ali podjetje – da refinancira sklop posojil, izpostavljenosti ali denarnih terjatev, kot so stanovanjski krediti, krediti za nakup avtomobilov ali zakup avtomobilov, potrošniški krediti, kreditne kartice ali denarne terjatve iz trgovanja, tako da jih preoblikuje v vrednostne papirje, s katerimi se trguje. Kreditodajalec v svojem portfelju združi kredite v skupine in jih preoblikuje ter jih razvrsti glede na različne kategorije tveganja za različne investitorje, s čimer investitorjem omogoči dostop do naložb v kredite in druge izpostavljenosti, do katerih običajno ne bi imeli neposrednega dostopa. Donos za investitorje ustvarjajo denarni tokovi iz naslova osnovnih posojil. |
| --- | --- |

(1)

Listinjenje vključuje transakcije, ki omogočajo kreditodajalcu ali upniku – ki je običajno kreditna institucija ali podjetje – da refinancira sklop posojil, izpostavljenosti ali denarnih terjatev, kot so stanovanjski krediti, krediti za nakup avtomobilov ali zakup avtomobilov, potrošniški krediti, kreditne kartice ali denarne terjatve iz trgovanja, tako da jih preoblikuje v vrednostne papirje, s katerimi se trguje. Kreditodajalec v svojem portfelju združi kredite v skupine in jih preoblikuje ter jih razvrsti glede na različne kategorije tveganja za različne investitorje, s čimer investitorjem omogoči dostop do naložb v kredite in druge izpostavljenosti, do katerih običajno ne bi imeli neposrednega dostopa. Donos za investitorje ustvarjajo denarni tokovi iz naslova osnovnih posojil.

| (2) | Komisija je v sporočilu z dne 26. novembra 2014 o naložbenem načrtu za Evropo, objavila svojo namero, da ponovno zažene trge visokokakovostnega listinjenja, in sicer brez ponavljanja napak, storjenih pred finančno krizo leta 2008. Razvoj trga za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje predstavlja ključni element unije kapitalskih trgov ter prispeva k prednostnemu cilju Komisije, da spodbuja ustvarjanje delovnih mest in pripomore k povrnitvi trajnostne rasti. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v sporočilu z dne 26. novembra 2014 o naložbenem načrtu za Evropo, objavila svojo namero, da ponovno zažene trge visokokakovostnega listinjenja, in sicer brez ponavljanja napak, storjenih pred finančno krizo leta 2008. Razvoj trga za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje predstavlja ključni element unije kapitalskih trgov ter prispeva k prednostnemu cilju Komisije, da spodbuja ustvarjanje delovnih mest in pripomore k povrnitvi trajnostne rasti.

| (3) | Unija si prizadeva okrepiti zakonodajni okvir, uveden po finančni krizi za obravnavanje tveganj, ki izhajajo iz zelo zapletenega, nepreglednega in tveganega listinjenja. Bistveno je zagotoviti, da se sprejmejo predpisi za boljše razlikovanje enostavnih, preglednih in standardiziranih produktov od zapletenih, nepreglednih in tveganih instrumentov ter za uporabo bonitetnega okvira, ki bi bolj upošteval tveganja. |
| --- | --- |

(3)

Unija si prizadeva okrepiti zakonodajni okvir, uveden po finančni krizi za obravnavanje tveganj, ki izhajajo iz zelo zapletenega, nepreglednega in tveganega listinjenja. Bistveno je zagotoviti, da se sprejmejo predpisi za boljše razlikovanje enostavnih, preglednih in standardiziranih produktov od zapletenih, nepreglednih in tveganih instrumentov ter za uporabo bonitetnega okvira, ki bi bolj upošteval tveganja.

| (4) | Listinjenje je pomemben element dobro delujočih finančnih trgov. Preudarno strukturirano listinjenje je pomemben kanal za diverzifikacijo virov financiranja in širšo porazdelitev tveganja v finančnem sistemu Unije. Omogoča širšo porazdelitev tveganj v finančnem sektorju, lahko pa tudi pripomore k sprostitvi bilanc stanja originatorja, da se omogočijo dodatna posojila gospodarstvu. Na splošno lahko izboljša učinkovitost finančnega sistema in zagotovi dodatne možnosti za naložbe. Listinjenje lahko vzpostavi most med kreditnimi institucijami in kapitalskimi trgi s posrednimi koristmi za podjetja in državljane (na primer prek cenejših posojil in financiranja podjetij, kreditov za nepremičnine ter kreditnih kartic). Ta uredba pa pripoznava tudi tveganji večje medsebojne povezanosti in prekomernega finančnega vzvoda, ki ju ustvarja listinjenje, ter izboljšuje mikrobonitetni nadzor pristojnih organov nad udeležbo finančne institucije na trgu listinjenja, pa tudi makrobonitetni nadzor nad tem trgom s strani Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ter nacionalnih pristojnih in imenovanih organov za makrobonitetne instrumente. |
| --- | --- |

(4)

Listinjenje je pomemben element dobro delujočih finančnih trgov. Preudarno strukturirano listinjenje je pomemben kanal za diverzifikacijo virov financiranja in širšo porazdelitev tveganja v finančnem sistemu Unije. Omogoča širšo porazdelitev tveganj v finančnem sektorju, lahko pa tudi pripomore k sprostitvi bilanc stanja originatorja, da se omogočijo dodatna posojila gospodarstvu. Na splošno lahko izboljša učinkovitost finančnega sistema in zagotovi dodatne možnosti za naložbe. Listinjenje lahko vzpostavi most med kreditnimi institucijami in kapitalskimi trgi s posrednimi koristmi za podjetja in državljane (na primer prek cenejših posojil in financiranja podjetij, kreditov za nepremičnine ter kreditnih kartic). Ta uredba pa pripoznava tudi tveganji večje medsebojne povezanosti in prekomernega finančnega vzvoda, ki ju ustvarja listinjenje, ter izboljšuje mikrobonitetni nadzor pristojnih organov nad udeležbo finančne institucije na trgu listinjenja, pa tudi makrobonitetni nadzor nad tem trgom s strani Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ter nacionalnih pristojnih in imenovanih organov za makrobonitetne instrumente.

| (5) | Za vzpostavitev bonitetnega okvira za enostavna, pregledna in standardizirana listinjenja (v nadaljnjem besedilu: listinjenja STS), ki bo bolj upošteval tveganja, mora Unija jasno opredeliti, kaj je listinjenje STS, saj bi bila sicer za kreditne institucije in zavarovalnice na voljo regulativna obravnava, ki bolj upošteva tveganja, za različne vrste listinjenja v različnih državah članicah. To bi povzročilo neenake pogoje in regulativno arbitražo, medtem ko je treba zagotoviti, da Unija deluje kot enotni trg za listinjenja STS in da poenostavlja čezmejne transakcije. |
| --- | --- |

(5)

Za vzpostavitev bonitetnega okvira za enostavna, pregledna in standardizirana listinjenja (v nadaljnjem besedilu: listinjenja STS), ki bo bolj upošteval tveganja, mora Unija jasno opredeliti, kaj je listinjenje STS, saj bi bila sicer za kreditne institucije in zavarovalnice na voljo regulativna obravnava, ki bolj upošteva tveganja, za različne vrste listinjenja v različnih državah članicah. To bi povzročilo neenake pogoje in regulativno arbitražo, medtem ko je treba zagotoviti, da Unija deluje kot enotni trg za listinjenja STS in da poenostavlja čezmejne transakcije.

| (6) | V skladu z obstoječimi opredelitvami pojmov v sektorski zakonodaji Unije je primerno, da se zagotovijo opredelitve vseh ključnih pojmov listinjenja. Za zajetje katerega koli posla ali sheme, pri katerem se tranšira kreditno tveganje, povezano z izpostavljenostjo ali skupino izpostavljenosti, je potrebna zlasti jasna in široka opredelitev listinjenja. Izpostavljenost, ki ustvari neposredno plačilno obveznost za posel ali shemo, ki se uporabi za financiranje ali upravljanje stvarnega premoženja, se ne bi smela šteti za izpostavljenost iz naslova listinjenja, tudi če so plačilne obveznosti v okviru posla ali sheme različnih nadrejenosti. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z obstoječimi opredelitvami pojmov v sektorski zakonodaji Unije je primerno, da se zagotovijo opredelitve vseh ključnih pojmov listinjenja. Za zajetje katerega koli posla ali sheme, pri katerem se tranšira kreditno tveganje, povezano z izpostavljenostjo ali skupino izpostavljenosti, je potrebna zlasti jasna in široka opredelitev listinjenja. Izpostavljenost, ki ustvari neposredno plačilno obveznost za posel ali shemo, ki se uporabi za financiranje ali upravljanje stvarnega premoženja, se ne bi smela šteti za izpostavljenost iz naslova listinjenja, tudi če so plačilne obveznosti v okviru posla ali sheme različnih nadrejenosti.

| (7) | Sponzorju bi moralo biti omogočeno, da prenese naloge na serviserja, vendar bi moral biti še naprej odgovoren za obvladovanje tveganja. Sponzor zlasti ne bi smel prenesti na serviserja zahteve po zadržanju tveganja. Serviser bi moral biti regulirani upravljavec premoženja, kot so družba za upravljanje kolektivnega naložbenega podjema za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), upravitelj alternativnih investicijskih skladov (UAIS) ali subjekt, iz Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: subjekt MiFID). |
| --- | --- |

(7)

Sponzorju bi moralo biti omogočeno, da prenese naloge na serviserja, vendar bi moral biti še naprej odgovoren za obvladovanje tveganja. Sponzor zlasti ne bi smel prenesti na serviserja zahteve po zadržanju tveganja. Serviser bi moral biti regulirani upravljavec premoženja, kot so družba za upravljanje kolektivnega naložbenega podjema za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), upravitelj alternativnih investicijskih skladov (UAIS) ali subjekt, iz Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: subjekt MiFID).

| (8) | V tej uredbi je uvedena prepoved relistinjenja, za katero pa veljajo odstopanja v nekaterih primerih relistinjenja, ki se uporabljajo za zakonite namene, in v zvezi s katero se uporabijo pojasnila o tem, ali se programi komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem (v nadaljnjem besedilu: programi ABCP) obravnavajo kot relistinjenje. Relistinjenje bi lahko oviralo stopnjo preglednosti, ki jo ta uredba želi doseči. Kljub temu pa je v izjemnih okoliščinah relistinjenje lahko koristno za ohranjanje interesov investitorjev. Zato bi moralo biti dovoljeno le v posebnih primerih, kot je določeno v tej uredbi. Poleg tega je pomembno za financiranje realnega gospodarstva, da v celoti podprti programi ABCP, ki ne uvajajo nobenega ponovnega tranširanja nad posli, ki se financirajo iz programa, ostanejo izvzeti iz prepovedi relistinjenja. |
| --- | --- |

(8)

V tej uredbi je uvedena prepoved relistinjenja, za katero pa veljajo odstopanja v nekaterih primerih relistinjenja, ki se uporabljajo za zakonite namene, in v zvezi s katero se uporabijo pojasnila o tem, ali se programi komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem (v nadaljnjem besedilu: programi ABCP) obravnavajo kot relistinjenje. Relistinjenje bi lahko oviralo stopnjo preglednosti, ki jo ta uredba želi doseči. Kljub temu pa je v izjemnih okoliščinah relistinjenje lahko koristno za ohranjanje interesov investitorjev. Zato bi moralo biti dovoljeno le v posebnih primerih, kot je določeno v tej uredbi. Poleg tega je pomembno za financiranje realnega gospodarstva, da v celoti podprti programi ABCP, ki ne uvajajo nobenega ponovnega tranširanja nad posli, ki se financirajo iz programa, ostanejo izvzeti iz prepovedi relistinjenja.

| (9) | Naložbe v listinjenja ali izpostavljenosti iz naslova listinjenj investitorja ne bodo le izpostavile kreditnemu tveganju, povezanemu z osnovnimi posojili ali izpostavljenostmi, ampak bi lahko strukturiranje postopka listinjenja povzročilo tudi druga tveganja, kot so agencijsko tveganje, modelsko tveganje, pravno in operativno tveganje, tveganje nasprotne stranke, tveganje servisiranja, likvidnostno tveganje in tveganje koncentracije. Zato je bistveno, da za institucionalne investitorje veljajo sorazmerne zahteve glede skrbnega pregleda, ki zagotavljajo, da ustrezno ocenijo tveganja, ki izhajajo iz vseh vrst listinjenja, v korist končnih investitorjev. Skrbni pregled lahko tako tudi poveča zaupanje v trg in med posameznimi originatorji, sponzorji in investitorji. Investitorji bi morali prav tako izvajati ustrezne skrbne preglede v zvezi z listinjenji STS. Seznanijo se lahko z informacijami, ki jih razkrijejo stranke, udeležene v listinjenju, zlasti z uradnim obvestilom o STS in povezanimi informacijami, razkritimi v okviru tega, kar bi moralo investitorjem zagotoviti vse potrebne informacije o tem, kako so izpolnjena merila za STS. Institucionalnim investitorjem bi moralo biti omogočeno, da se ustrezno zanesejo na obvestilo o STS in informacije, ki jih razkrijejo originator, sponzor in subjekt s posebnim namenom pri listinjenju (SSPE) o tem, ali listinjenje izpolnjuje zahteve za STS. Vendar pa se ne bi smeli izključno in sistematično zanašati na takšno obvestilo in takšne informacije. |
| --- | --- |

(9)

Naložbe v listinjenja ali izpostavljenosti iz naslova listinjenj investitorja ne bodo le izpostavile kreditnemu tveganju, povezanemu z osnovnimi posojili ali izpostavljenostmi, ampak bi lahko strukturiranje postopka listinjenja povzročilo tudi druga tveganja, kot so agencijsko tveganje, modelsko tveganje, pravno in operativno tveganje, tveganje nasprotne stranke, tveganje servisiranja, likvidnostno tveganje in tveganje koncentracije. Zato je bistveno, da za institucionalne investitorje veljajo sorazmerne zahteve glede skrbnega pregleda, ki zagotavljajo, da ustrezno ocenijo tveganja, ki izhajajo iz vseh vrst listinjenja, v korist končnih investitorjev. Skrbni pregled lahko tako tudi poveča zaupanje v trg in med posameznimi originatorji, sponzorji in investitorji. Investitorji bi morali prav tako izvajati ustrezne skrbne preglede v zvezi z listinjenji STS. Seznanijo se lahko z informacijami, ki jih razkrijejo stranke, udeležene v listinjenju, zlasti z uradnim obvestilom o STS in povezanimi informacijami, razkritimi v okviru tega, kar bi moralo investitorjem zagotoviti vse potrebne informacije o tem, kako so izpolnjena merila za STS. Institucionalnim investitorjem bi moralo biti omogočeno, da se ustrezno zanesejo na obvestilo o STS in informacije, ki jih razkrijejo originator, sponzor in subjekt s posebnim namenom pri listinjenju (SSPE) o tem, ali listinjenje izpolnjuje zahteve za STS. Vendar pa se ne bi smeli izključno in sistematično zanašati na takšno obvestilo in takšne informacije.

| (10) | Bistveno je, da so interesi originatorjev, sponzorjev in prvotnih kreditodajalcev, vključenih v listinjenje, usklajeni z interesi investitorjev. Da bi to dosegli, bi morali originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec zadržati pomemben delež v osnovnih izpostavljenostih v listinjenju. Zato je pomembno, da originatorji, sponzorji ali prvotni kreditodajalci zadržijo pomembno neto ekonomsko izpostavljenost zadevnim povezanim tveganjem. Na splošno posli listinjenja ne bi smeli biti strukturirani tako, da bi se izogibali uporabi zahteve po zadržanju. Takšno zahtevo bi bilo treba uporabiti v vseh okoliščinah, kjer obstaja ekonomska vsebina listinjenja, ne glede na to, kakšne pravne strukture ali instrumenti bi se uporabili. Večkratna uporaba zahteve po zadržanju ni potrebna. Za vsako listinjenje zadošča, da zahteva velja le za originatorja, sponzorja ali prvotnega kreditodajalca. Podobno bi se morala zahteva po zadržanju uporabljati le za listinjenje, ki je predmet investicije, če posli listinjenja vsebujejo druge pozicije v listinjenju kot osnovne izpostavljenosti. Iz obvestila o STS bi moralo biti investitorjem razvidno, da originatorji, sponzorji ali prvotni kreditodajalci zadržijo pomembno neto ekonomsko izpostavljenost do povezanih tveganj. Treba bi bilo sprejeti določene izjeme za primere, ko za listinjene izpostavljenosti v celoti, brezpogojno in nepreklicno jamčijo zlasti javni organi. Kadar je zagotovljena podpora iz javnih sredstev v obliki jamstev ali drugih sredstev, ta uredba ne posega v pravila o državni pomoči. |
| --- | --- |

(10)

Bistveno je, da so interesi originatorjev, sponzorjev in prvotnih kreditodajalcev, vključenih v listinjenje, usklajeni z interesi investitorjev. Da bi to dosegli, bi morali originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec zadržati pomemben delež v osnovnih izpostavljenostih v listinjenju. Zato je pomembno, da originatorji, sponzorji ali prvotni kreditodajalci zadržijo pomembno neto ekonomsko izpostavljenost zadevnim povezanim tveganjem. Na splošno posli listinjenja ne bi smeli biti strukturirani tako, da bi se izogibali uporabi zahteve po zadržanju. Takšno zahtevo bi bilo treba uporabiti v vseh okoliščinah, kjer obstaja ekonomska vsebina listinjenja, ne glede na to, kakšne pravne strukture ali instrumenti bi se uporabili. Večkratna uporaba zahteve po zadržanju ni potrebna. Za vsako listinjenje zadošča, da zahteva velja le za originatorja, sponzorja ali prvotnega kreditodajalca. Podobno bi se morala zahteva po zadržanju uporabljati le za listinjenje, ki je predmet investicije, če posli listinjenja vsebujejo druge pozicije v listinjenju kot osnovne izpostavljenosti. Iz obvestila o STS bi moralo biti investitorjem razvidno, da originatorji, sponzorji ali prvotni kreditodajalci zadržijo pomembno neto ekonomsko izpostavljenost do povezanih tveganj. Treba bi bilo sprejeti določene izjeme za primere, ko za listinjene izpostavljenosti v celoti, brezpogojno in nepreklicno jamčijo zlasti javni organi. Kadar je zagotovljena podpora iz javnih sredstev v obliki jamstev ali drugih sredstev, ta uredba ne posega v pravila o državni pomoči.

| (11) | Originatorji ali sponzorji ne bi smeli izkoriščati dejstva, da bi lahko imeli več informacij kot investitorji ali potencialni investitorji o sredstvih, ki se prenesejo na SSPE, in na SSPE ne bi smeli brez vednosti investitorjev ali potencialnih investitorjev prenesti sredstva, katerih profil kreditnega tveganja je višji kot za primerljiva sredstva v bilanci stanja originatorjev. Za kršitev te obveznosti bi bilo treba uporabljati sankcije, ki jih določijo pristojni organi, vendar samo v primerih, če je kršitev namerna. V tem okviru sama malomarnost ne bi smela biti predmet sankcij. Ta obveznost pa nikakor ne bi smela na kakršen koli način posegati v pravico originatorjev ali sponzorjev do izbire sredstev, ki se prenesejo na SSPE in ki imajo predhodno višji profil kreditnega tveganja v primerjavi s povprečnim profilom kreditnega tveganja za primerljiva sredstva, ki ostanejo v bilanci stanja originatorja, pod pogojem, da se o tem višjem profilu kreditnega tveganja sredstev, ki se prenesejo na SSPE, jasno obvesti investitorje ali potencialne investitorje. Pristojni organi bi morali nadzorovati izpolnjevanje te obveznosti s primerjavo sredstev, ki so podlaga za listinjenje, in primerljivih sredstev v bilanci stanja originatorja.
  Primerjavo uspešnosti sredstev bi bilo treba narediti med sredstvi, za katere se predhodno pričakuje, da bodo podobno uspešna, na primer med slabimi hipotekami na stanovanjske nepremičnine, ki se prenesejo na SSPE, in slabimi hipotekami na stanovanjske nepremičnine v bilanci stanja originatorja.
  Ne predvideva se, da bi morala biti sredstva, ki so podlaga za listinjenje, podobno uspešna kot povprečna sredstva v bilanci stanja originatorja. |
| --- | --- |

(11)

Originatorji ali sponzorji ne bi smeli izkoriščati dejstva, da bi lahko imeli več informacij kot investitorji ali potencialni investitorji o sredstvih, ki se prenesejo na SSPE, in na SSPE ne bi smeli brez vednosti investitorjev ali potencialnih investitorjev prenesti sredstva, katerih profil kreditnega tveganja je višji kot za primerljiva sredstva v bilanci stanja originatorjev. Za kršitev te obveznosti bi bilo treba uporabljati sankcije, ki jih določijo pristojni organi, vendar samo v primerih, če je kršitev namerna. V tem okviru sama malomarnost ne bi smela biti predmet sankcij. Ta obveznost pa nikakor ne bi smela na kakršen koli način posegati v pravico originatorjev ali sponzorjev do izbire sredstev, ki se prenesejo na SSPE in ki imajo predhodno višji profil kreditnega tveganja v primerjavi s povprečnim profilom kreditnega tveganja za primerljiva sredstva, ki ostanejo v bilanci stanja originatorja, pod pogojem, da se o tem višjem profilu kreditnega tveganja sredstev, ki se prenesejo na SSPE, jasno obvesti investitorje ali potencialne investitorje. Pristojni organi bi morali nadzorovati izpolnjevanje te obveznosti s primerjavo sredstev, ki so podlaga za listinjenje, in primerljivih sredstev v bilanci stanja originatorja.

Primerjavo uspešnosti sredstev bi bilo treba narediti med sredstvi, za katere se predhodno pričakuje, da bodo podobno uspešna, na primer med slabimi hipotekami na stanovanjske nepremičnine, ki se prenesejo na SSPE, in slabimi hipotekami na stanovanjske nepremičnine v bilanci stanja originatorja.

Ne predvideva se, da bi morala biti sredstva, ki so podlaga za listinjenje, podobno uspešna kot povprečna sredstva v bilanci stanja originatorja.

| (12) | Sposobnost investitorjev in potencialnih investitorjev, da izvedejo skrbni pregled in tako ocenijo kreditno kakovost posameznih instrumentov listinjenja na podlagi informacij, je odvisna od njihovega dostopa do informacij o teh instrumentih. Pomembno je, da se na podlagi sedanjega pravnega reda Unije ustvari celovit sistem, v okviru katerega bodo imeli investitorji in potencialni investitorji dostop do vseh zadevnih informacij v celotnem obdobju trajanja poslov, da se zmanjšajo naloge poročanja za originatorje, sponzorje in SSPE ter se investitorjem olajša neprekinjen, preprost in brezplačen dostop do zanesljivih informacij o listinjenjih. Da bi povečali preglednost trga, bi bilo treba oblikovati okvir za repozitorije listinjenj za zbiranje zadevnih poročil, predvsem o osnovnih izpostavljenostih v listinjenju. Takšne repozitorije listinjenj bi moral odobriti in nadzorovati Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6). ESMA bi moral pri določanju podrobnosti takšnih nalog poročanja zagotoviti, da informacije, ki se posredujejo tem repozitorijem, čim bolj natančno odražajo obstoječe predloge za razkritje takšnih informacij. |
| --- | --- |

(12)

Sposobnost investitorjev in potencialnih investitorjev, da izvedejo skrbni pregled in tako ocenijo kreditno kakovost posameznih instrumentov listinjenja na podlagi informacij, je odvisna od njihovega dostopa do informacij o teh instrumentih. Pomembno je, da se na podlagi sedanjega pravnega reda Unije ustvari celovit sistem, v okviru katerega bodo imeli investitorji in potencialni investitorji dostop do vseh zadevnih informacij v celotnem obdobju trajanja poslov, da se zmanjšajo naloge poročanja za originatorje, sponzorje in SSPE ter se investitorjem olajša neprekinjen, preprost in brezplačen dostop do zanesljivih informacij o listinjenjih. Da bi povečali preglednost trga, bi bilo treba oblikovati okvir za repozitorije listinjenj za zbiranje zadevnih poročil, predvsem o osnovnih izpostavljenostih v listinjenju. Takšne repozitorije listinjenj bi moral odobriti in nadzorovati Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6). ESMA bi moral pri določanju podrobnosti takšnih nalog poročanja zagotoviti, da informacije, ki se posredujejo tem repozitorijem, čim bolj natančno odražajo obstoječe predloge za razkritje takšnih informacij.

| (13) | Glavni namen splošne obveznosti originatorja, sponzorja in SSPE, da morajo dati na voljo informacije o listinjenju prek repozitorija listinjenj, je zagotoviti investitorjem enoten in nadzorovan vir podatkov, potrebnih za izvajanje skrbnega pregleda. Zasebna listinjenja so pogosto prilagojena. Pomembna so, ker omogočajo strankam sklepanje poslov listinjenja brez razkritja občutljivih poslovnih informacij o poslu (npr. razkritje dejstva, da določeno podjetje potrebuje finančna sredstva za razširitev proizvodnje ali da investicijsko podjetje vstopi na nov trg v okviru svoje strategije) in/ali informacij v zvezi z osnovnimi sredstvi (npr. o vrsti denarnih terjatev iz trgovanja, ki jih ustvari industrijsko podjetje) na trgu in konkurenci. V teh primerih so investitorji v neposrednem stiku z originatorjem in/ali sponzorjem in od njih neposredno prejmejo informacije, potrebne za izvajanje skrbnega pregleda. Zato bi bilo primerno, da bi zasebna listinjenja izvzeli iz zahteve, da morajo sporočiti informacije o poslu repozitoriju listinjenj. |
| --- | --- |

(13)

Glavni namen splošne obveznosti originatorja, sponzorja in SSPE, da morajo dati na voljo informacije o listinjenju prek repozitorija listinjenj, je zagotoviti investitorjem enoten in nadzorovan vir podatkov, potrebnih za izvajanje skrbnega pregleda. Zasebna listinjenja so pogosto prilagojena. Pomembna so, ker omogočajo strankam sklepanje poslov listinjenja brez razkritja občutljivih poslovnih informacij o poslu (npr. razkritje dejstva, da določeno podjetje potrebuje finančna sredstva za razširitev proizvodnje ali da investicijsko podjetje vstopi na nov trg v okviru svoje strategije) in/ali informacij v zvezi z osnovnimi sredstvi (npr. o vrsti denarnih terjatev iz trgovanja, ki jih ustvari industrijsko podjetje) na trgu in konkurenci. V teh primerih so investitorji v neposrednem stiku z originatorjem in/ali sponzorjem in od njih neposredno prejmejo informacije, potrebne za izvajanje skrbnega pregleda. Zato bi bilo primerno, da bi zasebna listinjenja izvzeli iz zahteve, da morajo sporočiti informacije o poslu repozitoriju listinjenj.

| (14) | Originatorji, sponzorji in prvotni kreditodajalci bi morali za izpostavljenosti, ki se listinijo, uporabljati ista zanesljiva in jasno opredeljena merila za odobritev kreditov, kot jih uporabljajo za nelistinjene izpostavljenosti. Vendar pa ni treba izpolnjevati meril za odobritev kreditov za denarne terjatve iz trgovanja, če denarne terjatve iz trgovanja niso v obliki posojila. |
| --- | --- |

(14)

Originatorji, sponzorji in prvotni kreditodajalci bi morali za izpostavljenosti, ki se listinijo, uporabljati ista zanesljiva in jasno opredeljena merila za odobritev kreditov, kot jih uporabljajo za nelistinjene izpostavljenosti. Vendar pa ni treba izpolnjevati meril za odobritev kreditov za denarne terjatve iz trgovanja, če denarne terjatve iz trgovanja niso v obliki posojila.

| (15) | Instrumenti listinjenja na splošno niso primerni za neprofesionalne stranke v smislu Direktive 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(15)

Instrumenti listinjenja na splošno niso primerni za neprofesionalne stranke v smislu Direktive 2014/65/EU.

| (16) | Originatorji, sponzorji in SSPE bi morali poskrbeti, da so v poročilu investitorjem na voljo vsi pomembni podatki o kreditni kakovosti in uspešnosti osnovnih izpostavljenosti, vključno s podatki, ki investitorjem omogočajo, da jasno ugotovijo nerednost plačil in neplačila prvotnih dolžnikov, prestrukturiranje dolga, oprostitev dolga, restrukturiranje, ponovni odkup, moratorije na odplačevanje dolga, izgube, prerazvrstitve med neplačane izpostavljenosti (charge off), izterjave in druge postopke za povečanje uspešnosti sredstev v skupini osnovnih izpostavljenosti. Poročilo investitorjem bi moralo vključevati, v primeru listinjenja, ki ni posel ABCP, tudi podatke o denarnih tokovih iz naslova osnovnih izpostavljenosti in iz obveznosti listinjenja, vključno z ločenim razkritjem prihodkov in izplačil iz pozicij v listinjenju, zlasti o načrtovani glavnici, načrtovanih obrestih, predčasno odplačani glavnici, zapadlih obrestih, pristojbinah in dajatvah, ter podatke, ki se nanašajo na vse sprožilne dogodke, ki povzročajo spremembe v vrstnem redu plačil ali zamenjavo katere koli nasprotne stranke, ter podatke o višini in obliki kreditne izboljšave, ki je na voljo za vsako tranšo. Čeprav so listinjenja, ki so enostavna, pregledna in standardizirana, v preteklosti dobro delovala, izpolnitev katere koli zahteve za STS ne pomeni, da je pozicija v listinjenju brez tveganja, niti to ne pove ničesar o kreditni kakovosti, na kateri temelji listinjenje. Namesto tega je treba razumeti, da to kaže, da bo lahko preudaren in skrben investitor analiziral tveganja pri listinjenju.
  Da bi omogočili različne strukturne značilnosti dolgoročnih listinjenj in kratkoročnih listinjenj (zlasti programov ABCP in poslov ABCP), bi morali obstajati dve vrsti zahtev za STS, in sicer ena za dolgoročna in ena za kratkoročna listinjenja, ki bi ustrezala obema različno delujočima tržnima segmentoma. Programi ABCP temeljijo na več poslih ABCP s kratkoročnimi izpostavljenostmi, ki jih je treba zamenjati, ko zapadejo. V poslu ABCP bi lahko listinjenje med drugim dosegli z dogovorom o različnih popustih pri odkupni ceni skupine osnovnih izpostavljenosti ali z izdajo nadrejenih in podrejenih dolžniških instrumentov s strani SSPE v strukturi sofinanciranja, pri čemer se nadrejeni dolžniški instrumenti potem prenesejo na odkupne subjekte enega ali več programov ABCP. Posli ABCP, ki štejejo za STS, pa ne bi smeli vključevati nobenega relistinjenja. Poleg tega bi morala merila za STS odražati tudi posebno vlogo sponzorja, ki zagotavlja likvidnostno podporo programu ABCP, zlasti za v celoti podprte programe ABCP. |
| --- | --- |

(16)

Originatorji, sponzorji in SSPE bi morali poskrbeti, da so v poročilu investitorjem na voljo vsi pomembni podatki o kreditni kakovosti in uspešnosti osnovnih izpostavljenosti, vključno s podatki, ki investitorjem omogočajo, da jasno ugotovijo nerednost plačil in neplačila prvotnih dolžnikov, prestrukturiranje dolga, oprostitev dolga, restrukturiranje, ponovni odkup, moratorije na odplačevanje dolga, izgube, prerazvrstitve med neplačane izpostavljenosti (charge off), izterjave in druge postopke za povečanje uspešnosti sredstev v skupini osnovnih izpostavljenosti. Poročilo investitorjem bi moralo vključevati, v primeru listinjenja, ki ni posel ABCP, tudi podatke o denarnih tokovih iz naslova osnovnih izpostavljenosti in iz obveznosti listinjenja, vključno z ločenim razkritjem prihodkov in izplačil iz pozicij v listinjenju, zlasti o načrtovani glavnici, načrtovanih obrestih, predčasno odplačani glavnici, zapadlih obrestih, pristojbinah in dajatvah, ter podatke, ki se nanašajo na vse sprožilne dogodke, ki povzročajo spremembe v vrstnem redu plačil ali zamenjavo katere koli nasprotne stranke, ter podatke o višini in obliki kreditne izboljšave, ki je na voljo za vsako tranšo. Čeprav so listinjenja, ki so enostavna, pregledna in standardizirana, v preteklosti dobro delovala, izpolnitev katere koli zahteve za STS ne pomeni, da je pozicija v listinjenju brez tveganja, niti to ne pove ničesar o kreditni kakovosti, na kateri temelji listinjenje. Namesto tega je treba razumeti, da to kaže, da bo lahko preudaren in skrben investitor analiziral tveganja pri listinjenju.

Da bi omogočili različne strukturne značilnosti dolgoročnih listinjenj in kratkoročnih listinjenj (zlasti programov ABCP in poslov ABCP), bi morali obstajati dve vrsti zahtev za STS, in sicer ena za dolgoročna in ena za kratkoročna listinjenja, ki bi ustrezala obema različno delujočima tržnima segmentoma. Programi ABCP temeljijo na več poslih ABCP s kratkoročnimi izpostavljenostmi, ki jih je treba zamenjati, ko zapadejo. V poslu ABCP bi lahko listinjenje med drugim dosegli z dogovorom o različnih popustih pri odkupni ceni skupine osnovnih izpostavljenosti ali z izdajo nadrejenih in podrejenih dolžniških instrumentov s strani SSPE v strukturi sofinanciranja, pri čemer se nadrejeni dolžniški instrumenti potem prenesejo na odkupne subjekte enega ali več programov ABCP. Posli ABCP, ki štejejo za STS, pa ne bi smeli vključevati nobenega relistinjenja. Poleg tega bi morala merila za STS odražati tudi posebno vlogo sponzorja, ki zagotavlja likvidnostno podporo programu ABCP, zlasti za v celoti podprte programe ABCP.

| (17) | Tako na mednarodni ravni kot na ravni Unije je bilo opravljenega že veliko dela za opredelitev listinjenja STS. V delegiranih uredbah Komisije (EU) 2015/35 (7) in (EU) 2015/61 (8) so bila že določena merila za STS listinjenje za posebne namene, za katero se uporablja bonitetna obravnava, ki bolj upošteva tveganja. |
| --- | --- |

(17)

Tako na mednarodni ravni kot na ravni Unije je bilo opravljenega že veliko dela za opredelitev listinjenja STS. V delegiranih uredbah Komisije (EU) 2015/35 (7) in (EU) 2015/61 (8) so bila že določena merila za STS listinjenje za posebne namene, za katero se uporablja bonitetna obravnava, ki bolj upošteva tveganja.

| (18) | SSPE bi se lahko ustanovili samo v tistih tretjih državah, ki niso uvrščene na seznam držav in ozemelj z visokim tveganjem ter nekooperativnih jurisdikcij Projektne skupine za finančno ukrepanje(FATF). Če bo do začetka pregleda te uredbe Unija sprejela poseben seznam tretjih držav, ki ne izpolnjujejo standardov dobrega davčnega upravljanja, bi bilo treba ta seznam Unije upoštevati in bi lahko postal referenčni seznam tretjih držav, kjer ni dovoljeno ustanavljati SSPE. |
| --- | --- |

(18)

SSPE bi se lahko ustanovili samo v tistih tretjih državah, ki niso uvrščene na seznam držav in ozemelj z visokim tveganjem ter nekooperativnih jurisdikcij Projektne skupine za finančno ukrepanje(FATF). Če bo do začetka pregleda te uredbe Unija sprejela poseben seznam tretjih držav, ki ne izpolnjujejo standardov dobrega davčnega upravljanja, bi bilo treba ta seznam Unije upoštevati in bi lahko postal referenčni seznam tretjih držav, kjer ni dovoljeno ustanavljati SSPE.

| (19) | Bistveno je, da se na podlagi obstoječih meril ter meril, ki sta jih sprejela Baselski odbor za bančni nadzor (BCBS) in Mednarodno združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO) 23. julija 2015, za opredelitev enostavnih, preglednih in primerljivih listinjenj v okviru kapitalske ustreznosti za listinjenje ter zlasti na podlagi mnenja o evropskem okviru za kvalificirano listinjenje, objavljenega 7. julija 2015, Evropskega nadzornega organa (Evropskega bančnega organa) (EBA), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (9), oblikuje splošna opredelitev listinjenja STS, ki se uporablja za vse sektorje. |
| --- | --- |

(19)

Bistveno je, da se na podlagi obstoječih meril ter meril, ki sta jih sprejela Baselski odbor za bančni nadzor (BCBS) in Mednarodno združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO) 23. julija 2015, za opredelitev enostavnih, preglednih in primerljivih listinjenj v okviru kapitalske ustreznosti za listinjenje ter zlasti na podlagi mnenja o evropskem okviru za kvalificirano listinjenje, objavljenega 7. julija 2015, Evropskega nadzornega organa (Evropskega bančnega organa) (EBA), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (9), oblikuje splošna opredelitev listinjenja STS, ki se uporablja za vse sektorje.

| (20) | Izvajanje meril za STS v vsej Uniji ne bi smelo privesti do različnih pristopov. Različni pristopi bi ustvarili morebitne ovire za čezmejne investitorje, saj bi se le ti morali seznaniti s podrobnostmi okvirov posameznih držav članic, ter tako spodkopali zaupanje investitorjev v merila za STS. EBA bi moral torej pripraviti smernice, da bi zagotovili skupno in usklajeno razumevanje zahtev za STS v vsej Uniji ter obravnavali morebitne težave pri razlagi. Z enotnim tolmačenjem bi poenostavili sprejetje meril za STS s strani originatorjev, sponzorjev in investitorjev. Pri reševanju morebitnih težav pri tolmačenju bi moral imeti aktivno vlogo tudi ESMA. |
| --- | --- |

(20)

Izvajanje meril za STS v vsej Uniji ne bi smelo privesti do različnih pristopov. Različni pristopi bi ustvarili morebitne ovire za čezmejne investitorje, saj bi se le ti morali seznaniti s podrobnostmi okvirov posameznih držav članic, ter tako spodkopali zaupanje investitorjev v merila za STS. EBA bi moral torej pripraviti smernice, da bi zagotovili skupno in usklajeno razumevanje zahtev za STS v vsej Uniji ter obravnavali morebitne težave pri razlagi. Z enotnim tolmačenjem bi poenostavili sprejetje meril za STS s strani originatorjev, sponzorjev in investitorjev. Pri reševanju morebitnih težav pri tolmačenju bi moral imeti aktivno vlogo tudi ESMA.

| (21) | Da bi preprečili različne pristope pri izvajanju meril za STS, bi morali trije evropski nadzorni organi (ESA) usklajevati svoje delo in delo pristojnih organov v okviru skupnega odbora evropskih nadzornih organov, da se zagotovi usklajenost med sektorji in presojajo praktična vprašanja, ki bi se lahko pojavila v zvezi z listinjenji STS. Pri tem je treba zaprositi tudi za mnenja udeležencev na trgu in jih čim bolj upoštevati. Izid teh razprav bi moral biti javno dostopen na spletnih mestih ESA, da bi pomagal originatorjem, sponzorjem, SSPE in investitorjem pri oceni listinjenj STS pred izdajo ali vlaganjem v takšne pozicije. Takšen usklajevalni mehanizem bi bil zlasti pomemben v obdobju do izvajanja te uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Da bi preprečili različne pristope pri izvajanju meril za STS, bi morali trije evropski nadzorni organi (ESA) usklajevati svoje delo in delo pristojnih organov v okviru skupnega odbora evropskih nadzornih organov, da se zagotovi usklajenost med sektorji in presojajo praktična vprašanja, ki bi se lahko pojavila v zvezi z listinjenji STS. Pri tem je treba zaprositi tudi za mnenja udeležencev na trgu in jih čim bolj upoštevati. Izid teh razprav bi moral biti javno dostopen na spletnih mestih ESA, da bi pomagal originatorjem, sponzorjem, SSPE in investitorjem pri oceni listinjenj STS pred izdajo ali vlaganjem v takšne pozicije. Takšen usklajevalni mehanizem bi bil zlasti pomemben v obdobju do izvajanja te uredbe.

| (22) | V skladu s to uredbo se lahko le listinjenja s „pravo prodajo“ označijo kot STS. Pri listinjenju s pravo prodajo se lastništvo osnovnih izpostavljenosti prenese ali dejansko pripiše izdajateljskemu subjektu, ki je SSPE. Za prenos ali odstop osnovnih izpostavljenosti na SSPE ne bi smele veljati določbe o vračilu sredstev v primeru insolventnosti prodajalca, brez poseganja v določbe nacionalnega prava na področju insolventnosti, v skladu s katerimi je mogoče prodajo osnovnih izpostavljenosti, izvedeno v določenem obdobju pred razglasitvijo insolventnosti prodajalca, pod strogimi pogoji razveljaviti. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s to uredbo se lahko le listinjenja s „pravo prodajo“ označijo kot STS. Pri listinjenju s pravo prodajo se lastništvo osnovnih izpostavljenosti prenese ali dejansko pripiše izdajateljskemu subjektu, ki je SSPE. Za prenos ali odstop osnovnih izpostavljenosti na SSPE ne bi smele veljati določbe o vračilu sredstev v primeru insolventnosti prodajalca, brez poseganja v določbe nacionalnega prava na področju insolventnosti, v skladu s katerimi je mogoče prodajo osnovnih izpostavljenosti, izvedeno v določenem obdobju pred razglasitvijo insolventnosti prodajalca, pod strogimi pogoji razveljaviti.

| (23) | S pravnim mnenjem usposobljenega pravnega svetovalca bi lahko potrdili pravo prodajo, odstop ali prenos osnovnih izpostavljenosti z enakim pravnim učinkom in izvršljivost te prave prodaje, odstopa ali prenosa z enakim pravnim učinkom v skladu z veljavnim pravom. |
| --- | --- |

(23)

S pravnim mnenjem usposobljenega pravnega svetovalca bi lahko potrdili pravo prodajo, odstop ali prenos osnovnih izpostavljenosti z enakim pravnim učinkom in izvršljivost te prave prodaje, odstopa ali prenosa z enakim pravnim učinkom v skladu z veljavnim pravom.

| (24) | Pri listinjenjih, ki niso „prava prodaja“, se na izdajateljski subjekt, ki je SSPE, ne prenesejo osnovne izpostavljenosti, ampak se s pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu ali jamstvi prenese kreditno tveganje, povezano z osnovnimi izpostavljenostmi. S tem se uvedeta dodatno kreditno tveganje nasprotne stranke in morebitna kompleksnost, zlasti v zvezi z vsebino pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu. Zaradi tega merila za STS ne bi smela dovoljevati sintetičnega listinjenja.
  Treba bi bilo priznati napredek, ki ga je dosegel EBA v svojem poročilu iz decembra 2015, v katerem je predstavil morebiten sklop meril za STS za sintetično listinjenje ter opredelil „bilančno sintetično listinjenje“ in „arbitražno sintetično listinjenje“. Ko bo EBA jasno določil niz meril za STS, ki se bodo posebej uporabljala za bilančna sintetična listinjenja, in za spodbujanje financiranja realnega gospodarstva, zlasti malih in srednjih podjetij, ki imajo od takšnih listinjenj največ koristi, bi morala Komisija pripraviti poročilo in po potrebi sprejeti zakonodajni predlog, da bi okvir STS razširili na ta listinjenja. Takšno razširjenje pa Komisija ne bi smela predlagati za arbitražna sintetična listinjenja. |
| --- | --- |

(24)

Pri listinjenjih, ki niso „prava prodaja“, se na izdajateljski subjekt, ki je SSPE, ne prenesejo osnovne izpostavljenosti, ampak se s pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu ali jamstvi prenese kreditno tveganje, povezano z osnovnimi izpostavljenostmi. S tem se uvedeta dodatno kreditno tveganje nasprotne stranke in morebitna kompleksnost, zlasti v zvezi z vsebino pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu. Zaradi tega merila za STS ne bi smela dovoljevati sintetičnega listinjenja.

Treba bi bilo priznati napredek, ki ga je dosegel EBA v svojem poročilu iz decembra 2015, v katerem je predstavil morebiten sklop meril za STS za sintetično listinjenje ter opredelil „bilančno sintetično listinjenje“ in „arbitražno sintetično listinjenje“. Ko bo EBA jasno določil niz meril za STS, ki se bodo posebej uporabljala za bilančna sintetična listinjenja, in za spodbujanje financiranja realnega gospodarstva, zlasti malih in srednjih podjetij, ki imajo od takšnih listinjenj največ koristi, bi morala Komisija pripraviti poročilo in po potrebi sprejeti zakonodajni predlog, da bi okvir STS razširili na ta listinjenja. Takšno razširjenje pa Komisija ne bi smela predlagati za arbitražna sintetična listinjenja.

| (25) | Osnovne izpostavljenosti, prenesene s prodajalca na SSPE, bi morale izpolnjevati vnaprej določena in jasno opredeljena merila primernosti, ki ne dopuščajo diskrecijskega aktivnega upravljanja portfeljev teh izpostavljenosti. Zamenjava izpostavljenosti, pri katerih so kršena zastopanja in jamstva, se načeloma ne bi smela šteti za aktivno upravljanje portfeljev. |
| --- | --- |

(25)

Osnovne izpostavljenosti, prenesene s prodajalca na SSPE, bi morale izpolnjevati vnaprej določena in jasno opredeljena merila primernosti, ki ne dopuščajo diskrecijskega aktivnega upravljanja portfeljev teh izpostavljenosti. Zamenjava izpostavljenosti, pri katerih so kršena zastopanja in jamstva, se načeloma ne bi smela šteti za aktivno upravljanje portfeljev.

| (26) | Osnovne izpostavljenosti ne bi smele vključevati neplačanih izpostavljenosti ali izpostavljenosti do dolžnikov ali izdajateljev, ki so po najboljši vednosti originatorja ali prvotnega kreditodajalca v opredeljenih primerih kreditne nesposobnosti (na primer dolžniki, ki so bili razglašeni za plačilno nesposobne).
  Merilo „po najboljši vednosti“ naj bi bilo izpolnjeno na podlagi informacij v zvezi z nastankom izpostavljenosti, ki jih posredujejo dolžniki, informacij, pridobljenih s strani originatorja med njegovim servisiranjem izpostavljenosti ali informacij o njegovem postopku upravljanja tveganja ali informacij, ki jih originatorju sporoči tretja oseba.
  Za izpostavljenosti, ki so bile nedonosne in so bile pozneje prestrukturirane, bi bilo treba uporabljati preudaren pristop. Kljub temu ne bi smeli izključiti vključitve slednjih v skupino osnovnih izpostavljenosti v primerih, kadar te izpostavljenosti niso povzročile novih zaostalih plačil od datuma prestrukturiranja, ki mora biti izvedeno vsaj eno leto pred datumom prenosa ali odstopa osnovnih izpostavljenosti SSPE. V takšnih primerih bi ustrezno razkritje zagotovilo popolno preglednost. |
| --- | --- |

(26)

Osnovne izpostavljenosti ne bi smele vključevati neplačanih izpostavljenosti ali izpostavljenosti do dolžnikov ali izdajateljev, ki so po najboljši vednosti originatorja ali prvotnega kreditodajalca v opredeljenih primerih kreditne nesposobnosti (na primer dolžniki, ki so bili razglašeni za plačilno nesposobne).

Merilo „po najboljši vednosti“ naj bi bilo izpolnjeno na podlagi informacij v zvezi z nastankom izpostavljenosti, ki jih posredujejo dolžniki, informacij, pridobljenih s strani originatorja med njegovim servisiranjem izpostavljenosti ali informacij o njegovem postopku upravljanja tveganja ali informacij, ki jih originatorju sporoči tretja oseba.

Za izpostavljenosti, ki so bile nedonosne in so bile pozneje prestrukturirane, bi bilo treba uporabljati preudaren pristop. Kljub temu ne bi smeli izključiti vključitve slednjih v skupino osnovnih izpostavljenosti v primerih, kadar te izpostavljenosti niso povzročile novih zaostalih plačil od datuma prestrukturiranja, ki mora biti izvedeno vsaj eno leto pred datumom prenosa ali odstopa osnovnih izpostavljenosti SSPE. V takšnih primerih bi ustrezno razkritje zagotovilo popolno preglednost.

| (27) | Da bi zagotovili, da investitorji izvajajo zanesljiv skrbni pregled, in za lažjo oceno povezanih tveganj je pomembno, da so posli listinjenja podprti s skupinami izpostavljenosti, ki so homogene po vrsti sredstev, kot so na primer skupine stanovanjskih kreditov ali skupine kreditov za podjetja, skupine kreditov za poslovne nepremičnine, zakupi in programi kreditiranja za podjetja iz iste kategorije ali skupine kreditov za nakup avtomobilov in zakup avtomobilov ali skupine programov kreditiranja za posameznike za osebno, družinsko ali gospodinjsko potrošnjo. Osnovne izpostavljenosti ne bi smele vključevati prenosljivih vrednostnih papirjev, kot so opredeljeni v točki (44) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU. Da se upošteva, da je v nekaterih državah članicah običajna praksa, da kreditne institucije za kredite nefinančnim podjetjem uporabljajo obveznice namesto posojilnih pogodb, bi moralo biti mogoče vključiti takšne obveznice, če ne kotirajo na mestih trgovanja. |
| --- | --- |

(27)

Da bi zagotovili, da investitorji izvajajo zanesljiv skrbni pregled, in za lažjo oceno povezanih tveganj je pomembno, da so posli listinjenja podprti s skupinami izpostavljenosti, ki so homogene po vrsti sredstev, kot so na primer skupine stanovanjskih kreditov ali skupine kreditov za podjetja, skupine kreditov za poslovne nepremičnine, zakupi in programi kreditiranja za podjetja iz iste kategorije ali skupine kreditov za nakup avtomobilov in zakup avtomobilov ali skupine programov kreditiranja za posameznike za osebno, družinsko ali gospodinjsko potrošnjo. Osnovne izpostavljenosti ne bi smele vključevati prenosljivih vrednostnih papirjev, kot so opredeljeni v točki (44) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU. Da se upošteva, da je v nekaterih državah članicah običajna praksa, da kreditne institucije za kredite nefinančnim podjetjem uporabljajo obveznice namesto posojilnih pogodb, bi moralo biti mogoče vključiti takšne obveznice, če ne kotirajo na mestih trgovanja.

| (28) | Treba je preprečiti ponovno pojavljanje modelov „odobritev in prodaja“. V teh primerih kreditodajalci odobrijo kredite na podlagi slabih in šibkih politik za izdajo komercialnih zapisov, saj vnaprej vedo, da bodo s tem povezana tveganja sčasoma prodana tretjim osebam. Zato bi bilo treba izpostavljenosti, ki se listinijo, izdati med običajnim potekom poslovanja originatorja ali prvotnega kreditodajalca v skladu s standardi za izdajo komercialnih zapisov, ki bi morali biti najmanj enako strogi kot tisti, ki jih originator ali prvotni kreditodajalec uporablja ob nastanku podobnih izpostavljenosti, ki niso listinjene. Pomembne spremembe v privzetih standardih bi morale biti v celoti razkrite potencialnim investitorjem ali, v primeru v celoti podprtih programov ABCP, sponzorju in drugim stranem, ki so neposredno izpostavljeni poslom ABCP. Originator ali prvotni kreditodajalec bi moral imeti dovolj izkušenj z odobritvijo izpostavljenosti, ki so po svoji naravi podobne listinjenim. V primeru listinjenj, pri katerih so osnovne izpostavljenosti stanovanjski krediti, skupina kreditov ne bi smela zajemati kreditov, ki so bili trženi in sklenjeni ob predpostavki, da je bil prosilec za kredit, ali po potrebi posrednik, seznanjen s tem, da kreditodajalec morda ni preveril predloženih informacij. Ocena kreditne sposobnosti kreditojemalca bi morala po potrebi izpolnjevati tudi zahteve iz Direktive 2008/48/ES (10) ali 2014/17/EU (11) Evropskega parlamenta in Sveta ali enakovredne zahteve v tretjih državah. |
| --- | --- |

(28)

Treba je preprečiti ponovno pojavljanje modelov „odobritev in prodaja“. V teh primerih kreditodajalci odobrijo kredite na podlagi slabih in šibkih politik za izdajo komercialnih zapisov, saj vnaprej vedo, da bodo s tem povezana tveganja sčasoma prodana tretjim osebam. Zato bi bilo treba izpostavljenosti, ki se listinijo, izdati med običajnim potekom poslovanja originatorja ali prvotnega kreditodajalca v skladu s standardi za izdajo komercialnih zapisov, ki bi morali biti najmanj enako strogi kot tisti, ki jih originator ali prvotni kreditodajalec uporablja ob nastanku podobnih izpostavljenosti, ki niso listinjene. Pomembne spremembe v privzetih standardih bi morale biti v celoti razkrite potencialnim investitorjem ali, v primeru v celoti podprtih programov ABCP, sponzorju in drugim stranem, ki so neposredno izpostavljeni poslom ABCP. Originator ali prvotni kreditodajalec bi moral imeti dovolj izkušenj z odobritvijo izpostavljenosti, ki so po svoji naravi podobne listinjenim. V primeru listinjenj, pri katerih so osnovne izpostavljenosti stanovanjski krediti, skupina kreditov ne bi smela zajemati kreditov, ki so bili trženi in sklenjeni ob predpostavki, da je bil prosilec za kredit, ali po potrebi posrednik, seznanjen s tem, da kreditodajalec morda ni preveril predloženih informacij. Ocena kreditne sposobnosti kreditojemalca bi morala po potrebi izpolnjevati tudi zahteve iz Direktive 2008/48/ES (10) ali 2014/17/EU (11) Evropskega parlamenta in Sveta ali enakovredne zahteve v tretjih državah.

| (29) | Močna odvisnost odplačila pozicij v listinjenju od prodaje sredstev, s katerimi so zavarovana osnovna sredstva, povzroča pomanjkljivosti, kot je slaba uspešnost delov trga vrednostnih papirjev, zavarovanih s hipotekami na poslovnih nepremičninah (CMBS), med finančno krizo. Zato CMBS ne bi smeli obravnavati kot STS listinjenje. |
| --- | --- |

(29)

Močna odvisnost odplačila pozicij v listinjenju od prodaje sredstev, s katerimi so zavarovana osnovna sredstva, povzroča pomanjkljivosti, kot je slaba uspešnost delov trga vrednostnih papirjev, zavarovanih s hipotekami na poslovnih nepremičninah (CMBS), med finančno krizo. Zato CMBS ne bi smeli obravnavati kot STS listinjenje.

| (30) | Kadar so na voljo podatki o okoljskem vplivu osnovnih sredstev listinjenj, bi morala originator in sponzor takšnih listinjenj te podatke objaviti.
  Originator, sponzor in SSPE v listinjenjih STS, pri katerih so osnovne izpostavljenosti stanovanjski krediti ali krediti za nakup avtomobilov ali zakupi avtomobilov, bi moral zato objaviti razpoložljive informacije v zvezi z okoljsko učinkovitostjo sredstev, ki se financirajo s takšnimi stanovanjskimi krediti ali krediti za nakup avtomobilov ali zakupi avtomobilov. |
| --- | --- |

(30)

Kadar so na voljo podatki o okoljskem vplivu osnovnih sredstev listinjenj, bi morala originator in sponzor takšnih listinjenj te podatke objaviti.

Originator, sponzor in SSPE v listinjenjih STS, pri katerih so osnovne izpostavljenosti stanovanjski krediti ali krediti za nakup avtomobilov ali zakupi avtomobilov, bi moral zato objaviti razpoložljive informacije v zvezi z okoljsko učinkovitostjo sredstev, ki se financirajo s takšnimi stanovanjskimi krediti ali krediti za nakup avtomobilov ali zakupi avtomobilov.

| (31) | Če želijo originatorji, sponzorji in SSPE pri svojih listinjenjih uporabljati oznako STS, bi morali biti investitorji, pristojni organi in ESMA obveščeni, da listinjenje izpolnjuje zahteve za STS. Obvestilo bi moralo vključevati tudi pojasnilo, na kakšen način so bila upoštevana posamezna merila za STS. ESMA bi moral nato to objaviti na seznamu uradno sporočenih listinjenj STS, ki je na voljo na njegovem spletnem mestu v informativne namene. Vključitev izdaj listninjenja na seznam uradno sporočenih listinjenj STS, ki ga vodi ESMA, ne pomeni, da so ESMA ali drugi pristojni organi potrdili, da listinjenje izpolnjuje zahteve za STS. Skladnost z zahtevami za STS je še vedno izključna odgovornost originatorjev, sponzorjev in SSPE. To bi moralo zagotoviti, da originatorji, sponzorji in SSPE prevzamejo odgovornost za svojo trditev, da je listinjenje STS in da je trg pregleden. |
| --- | --- |

(31)

Če želijo originatorji, sponzorji in SSPE pri svojih listinjenjih uporabljati oznako STS, bi morali biti investitorji, pristojni organi in ESMA obveščeni, da listinjenje izpolnjuje zahteve za STS. Obvestilo bi moralo vključevati tudi pojasnilo, na kakšen način so bila upoštevana posamezna merila za STS. ESMA bi moral nato to objaviti na seznamu uradno sporočenih listinjenj STS, ki je na voljo na njegovem spletnem mestu v informativne namene. Vključitev izdaj listninjenja na seznam uradno sporočenih listinjenj STS, ki ga vodi ESMA, ne pomeni, da so ESMA ali drugi pristojni organi potrdili, da listinjenje izpolnjuje zahteve za STS. Skladnost z zahtevami za STS je še vedno izključna odgovornost originatorjev, sponzorjev in SSPE. To bi moralo zagotoviti, da originatorji, sponzorji in SSPE prevzamejo odgovornost za svojo trditev, da je listinjenje STS in da je trg pregleden.

| (32) | Kadar listinjenje ne izpolnjuje več zahtev za STS, bi morali originator in sponzor o tem nemudoma uradno obvestiti ESMA in ustrezni pristojni organ. Poleg tega bi moral pristojni organ, kadar je naložil upravne sankcije v zvezi z listinjenjem, uradno sporočenim kot STS, nemudoma obvestiti ESMA, da jih vključi na seznam uradnih obvestil o STS, kar bi investitorjem omogočilo, da so obveščeni o takih sankcijah in o zanesljivosti uradnih obvestil o STS. Zato je v interesu originatorjev in sponzorjev, da zaradi posledic za ugled pošljejo dobro premišljena obvestila. |
| --- | --- |

(32)

Kadar listinjenje ne izpolnjuje več zahtev za STS, bi morali originator in sponzor o tem nemudoma uradno obvestiti ESMA in ustrezni pristojni organ. Poleg tega bi moral pristojni organ, kadar je naložil upravne sankcije v zvezi z listinjenjem, uradno sporočenim kot STS, nemudoma obvestiti ESMA, da jih vključi na seznam uradnih obvestil o STS, kar bi investitorjem omogočilo, da so obveščeni o takih sankcijah in o zanesljivosti uradnih obvestil o STS. Zato je v interesu originatorjev in sponzorjev, da zaradi posledic za ugled pošljejo dobro premišljena obvestila.

| (33) | Investitorji bi morali izvesti svoj skrbni pregled naložb, sorazmeren s tveganji, vendar bi jim moralo biti omogočeno, da se lahko zanesejo na obvestila o STS in na informacije, ki jih razkrijejo originator, sponzor in SSPE o tem, ali listinjenje izpolnjuje zahteve za STS. Vendar pa se ne bi smeli izključno in sistematično zanašati na takšna obvestila in informacije. |
| --- | --- |

(33)

Investitorji bi morali izvesti svoj skrbni pregled naložb, sorazmeren s tveganji, vendar bi jim moralo biti omogočeno, da se lahko zanesejo na obvestila o STS in na informacije, ki jih razkrijejo originator, sponzor in SSPE o tem, ali listinjenje izpolnjuje zahteve za STS. Vendar pa se ne bi smeli izključno in sistematično zanašati na takšna obvestila in informacije.

| (34) | Udeležba tretjih oseb kot pomoč pri preverjanju skladnosti listinjenja z zahtevami za STS bi lahko bila koristna za investitorje, originatorje, sponzorje in SSPE ter bi lahko pripomogla k povečanju zaupanja v trg za listinjenja STS. Originatorji, sponzorji in SSPE bi lahko za oceno skladnosti svojih listinjenj z merili za STS uporabljali tudi storitve tretjih oseb, odobrenih v skladu s to uredbo. Te tretje osebe bi morali odobriti pristojni organi. V uradnem obvestilu ESMA in poznejši objavi na spletnem mestu ESMA bi moralo biti navedeno, ali je skladnost s STS potrdila odobrena tretja oseba. Vendar je bistveno, da investitorji izvedejo svojo oceno, prevzamejo odgovornost za svoje naložbene odločitve in se ne zanašajo sistematično na take tretje osebe. Udeležba tretje osebe v nobenem primeru ne bi smela pomeniti, da originatorji, sponzorji in institucionalni investitorji niso več pravno obvezani obveščati in obravnavati posle listinjenja kot STS. |
| --- | --- |

(34)

Udeležba tretjih oseb kot pomoč pri preverjanju skladnosti listinjenja z zahtevami za STS bi lahko bila koristna za investitorje, originatorje, sponzorje in SSPE ter bi lahko pripomogla k povečanju zaupanja v trg za listinjenja STS. Originatorji, sponzorji in SSPE bi lahko za oceno skladnosti svojih listinjenj z merili za STS uporabljali tudi storitve tretjih oseb, odobrenih v skladu s to uredbo. Te tretje osebe bi morali odobriti pristojni organi. V uradnem obvestilu ESMA in poznejši objavi na spletnem mestu ESMA bi moralo biti navedeno, ali je skladnost s STS potrdila odobrena tretja oseba. Vendar je bistveno, da investitorji izvedejo svojo oceno, prevzamejo odgovornost za svoje naložbene odločitve in se ne zanašajo sistematično na take tretje osebe. Udeležba tretje osebe v nobenem primeru ne bi smela pomeniti, da originatorji, sponzorji in institucionalni investitorji niso več pravno obvezani obveščati in obravnavati posle listinjenja kot STS.

| (35) | Države članice bi morale določiti pristojne organe in jim zagotoviti potrebna nadzorna, preiskovalna in sankcijska pooblastila. Upravne sankcije bi načeloma morale biti objavljene. Ker so lahko investitorji, originatorji, sponzorji, prvotni kreditodajalci in SSPE ustanovljeni v različnih državah članicah in jih nadzirajo različni sektorski pristojni organi, bi bilo treba zagotoviti tesno sodelovanje med zadevnimi pristojnimi organi, vključno z Evropsko centralno banko (ECB) v zvezi s posebnimi nalogami, ki so nanjo prenesene v Uredbi Sveta (EU) št. 1024/2013 (12), in ESA z izmenjavo informacij ter pomočjo pri nadzornih dejavnostih. Pristojni organi bi morali uporabiti sankcije samo v primeru namernih kršitev ali kršitev iz malomarnosti. Izvajanje popravnih ukrepov ne bi smelo biti odvisno od dokazov o nameri ali malomarnosti. Pri določanju ustrezne vrste in stopnje sankcij ali popravnih ukrepov bi morali pristojni organi upoštevati finančno trdnost odgovorne fizične ali pravne osebe in zlasti celotne prihodke odgovorne pravne osebe ali letni prihodek in neto sredstva odgovorne fizične osebe. |
| --- | --- |

(35)

Države članice bi morale določiti pristojne organe in jim zagotoviti potrebna nadzorna, preiskovalna in sankcijska pooblastila. Upravne sankcije bi načeloma morale biti objavljene. Ker so lahko investitorji, originatorji, sponzorji, prvotni kreditodajalci in SSPE ustanovljeni v različnih državah članicah in jih nadzirajo različni sektorski pristojni organi, bi bilo treba zagotoviti tesno sodelovanje med zadevnimi pristojnimi organi, vključno z Evropsko centralno banko (ECB) v zvezi s posebnimi nalogami, ki so nanjo prenesene v Uredbi Sveta (EU) št. 1024/2013 (12), in ESA z izmenjavo informacij ter pomočjo pri nadzornih dejavnostih. Pristojni organi bi morali uporabiti sankcije samo v primeru namernih kršitev ali kršitev iz malomarnosti. Izvajanje popravnih ukrepov ne bi smelo biti odvisno od dokazov o nameri ali malomarnosti. Pri določanju ustrezne vrste in stopnje sankcij ali popravnih ukrepov bi morali pristojni organi upoštevati finančno trdnost odgovorne fizične ali pravne osebe in zlasti celotne prihodke odgovorne pravne osebe ali letni prihodek in neto sredstva odgovorne fizične osebe.

| (36) | Pristojni organi bi morali tesno usklajevati svoj nadzor in zagotoviti, da so odločitve dosledne, zlasti v primeru kršitev te uredbe. Če takšna kršitev zadeva netočno ali zavajajoče uradno obvestilo, bi moral pristojni organ, ki je ugotovil kršitev, o tem tudi obvestiti ESA in ustrezne pristojne organe zadevnih držav članic. V primeru nesoglasja med pristojnimi organi bi morala ESMA in po potrebi skupni odbor evropskih nadzornih organov izvajati svoja pooblastila glede zavezujočega posredovanja. |
| --- | --- |

(36)

Pristojni organi bi morali tesno usklajevati svoj nadzor in zagotoviti, da so odločitve dosledne, zlasti v primeru kršitev te uredbe. Če takšna kršitev zadeva netočno ali zavajajoče uradno obvestilo, bi moral pristojni organ, ki je ugotovil kršitev, o tem tudi obvestiti ESA in ustrezne pristojne organe zadevnih držav članic. V primeru nesoglasja med pristojnimi organi bi morala ESMA in po potrebi skupni odbor evropskih nadzornih organov izvajati svoja pooblastila glede zavezujočega posredovanja.

| (37) | Zahteve za uporabo opredelitve „enostavno, pregledno in standardizirano (STS)“ listinjenje) so nove in bodo podrobneje določene pozneje v smernicah EBA in nadzorni praksi. Da bi preprečili nadaljnje odvračanje udeležencev na trgu od uporabe te opredelitve, bi morali imeti pristojni organi možnost, da originatorju, sponzorju in SSPE dovolijo trimesečno obdobje odloga za odpravo vseh morebitnih napačnih uporab te opredelitve, ki so jih storili v dobri veri. Dobra vera bi se morala predpostavljati, kadar originator, sponzor in SSPE niso mogli vedeti, da listinjenje ne izpolnjuje vseh meril za STS, da bi bilo lahko opredeljeno kot STS. V tem obdobju odloga bi moralo biti zadevno listinjenje še naprej obravnavano kot listinjenje skladno s STS in ne bi smelo biti izbrisano s seznama, ki ga pripravi ESMA v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(37)

Zahteve za uporabo opredelitve „enostavno, pregledno in standardizirano (STS)“ listinjenje) so nove in bodo podrobneje določene pozneje v smernicah EBA in nadzorni praksi. Da bi preprečili nadaljnje odvračanje udeležencev na trgu od uporabe te opredelitve, bi morali imeti pristojni organi možnost, da originatorju, sponzorju in SSPE dovolijo trimesečno obdobje odloga za odpravo vseh morebitnih napačnih uporab te opredelitve, ki so jih storili v dobri veri. Dobra vera bi se morala predpostavljati, kadar originator, sponzor in SSPE niso mogli vedeti, da listinjenje ne izpolnjuje vseh meril za STS, da bi bilo lahko opredeljeno kot STS. V tem obdobju odloga bi moralo biti zadevno listinjenje še naprej obravnavano kot listinjenje skladno s STS in ne bi smelo biti izbrisano s seznama, ki ga pripravi ESMA v skladu s to uredbo.

| (38) | Ta uredba spodbuja harmonizacijo več ključnih elementov na trgu listinjenja brez poseganja v dodatno dopolnilno harmonizacijo postopkov in praks na trgih listinjenja, ki upošteva potrebe trga. Zato je ključnega pomena, da si udeleženci na trgu in njihova strokovna združenja še naprej prizadevajo za nadaljnjo standardizacijo tržnih praks, zlasti za standardizacijo dokumentacije o listinjenjih. Komisija bi morala skrbno spremljati prizadevanja udeležencev na trgu za standardizacijo in o tem poročati. |
| --- | --- |

(38)

Ta uredba spodbuja harmonizacijo več ključnih elementov na trgu listinjenja brez poseganja v dodatno dopolnilno harmonizacijo postopkov in praks na trgih listinjenja, ki upošteva potrebe trga. Zato je ključnega pomena, da si udeleženci na trgu in njihova strokovna združenja še naprej prizadevajo za nadaljnjo standardizacijo tržnih praks, zlasti za standardizacijo dokumentacije o listinjenjih. Komisija bi morala skrbno spremljati prizadevanja udeležencev na trgu za standardizacijo in o tem poročati.

| (39) | Direktive 2009/65/ES (13), 2009/138/ES (14) in 2011/61/EU (15) Evropskega parlamenta in Sveta ter uredbi (ES) št. 1060/2009 (16) in (EU) št. 648/2012 (17) Evropskega parlamenta in Sveta se ustrezno spremenijo, da se zagotovi skladnost pravnega okvira Unije s to uredbo pri določbah, ki se nanašajo na listinjenje, katerih glavni namen je vzpostavitev in delovanje notranjega trga, zlasti z zagotavljanjem enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu za vse institucionalne investitorje. |
| --- | --- |

(39)

Direktive 2009/65/ES (13), 2009/138/ES (14) in 2011/61/EU (15) Evropskega parlamenta in Sveta ter uredbi (ES) št. 1060/2009 (16) in (EU) št. 648/2012 (17) Evropskega parlamenta in Sveta se ustrezno spremenijo, da se zagotovi skladnost pravnega okvira Unije s to uredbo pri določbah, ki se nanašajo na listinjenje, katerih glavni namen je vzpostavitev in delovanje notranjega trga, zlasti z zagotavljanjem enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu za vse institucionalne investitorje.

| (40) | Kar zadeva spremembe Uredbe (EU) št. 648/2012, za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), ki so jih sklenili SSPE, ne bi smela veljati obveznost kliringa, če so izpolnjeni določeni pogoji. Razlog za to je, da so nasprotne stranke za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjene s SSPE, zavarovani upniki v okviru ureditev listinjenja in je običajno poskrbljeno za ustrezno zaščito pred tveganjem nasprotne stranke. Pri izvedenih finančnih instrumentih brez centralnega kliringa bi morale zahtevane ravni zavarovanja s premoženjem upoštevati tudi specifično strukturo ureditev listinjenja in zaščite, ki so že določene v njej. |
| --- | --- |

(40)

Kar zadeva spremembe Uredbe (EU) št. 648/2012, za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), ki so jih sklenili SSPE, ne bi smela veljati obveznost kliringa, če so izpolnjeni določeni pogoji. Razlog za to je, da so nasprotne stranke za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjene s SSPE, zavarovani upniki v okviru ureditev listinjenja in je običajno poskrbljeno za ustrezno zaščito pred tveganjem nasprotne stranke. Pri izvedenih finančnih instrumentih brez centralnega kliringa bi morale zahtevane ravni zavarovanja s premoženjem upoštevati tudi specifično strukturo ureditev listinjenja in zaščite, ki so že določene v njej.

| (41) | Med kritimi obveznicami in listinjenji obstaja določena stopnja zamenljivosti. Zato bi bilo treba, da bi preprečili možnost izkrivljanja ali arbitraže med uporabo listinjenj in kritih obveznic zaradi različnega obravnavanja pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki jih sklenejo subjekti kritih obveznic ali SSPE, spremeniti Uredbo (EU) št. 648/2012, da bi zagotovili dosledno obravnavanje izvedenih finančnih instrumentov, povezanih s kritimi obveznicami, in izvedenih finančnih instrumentov, povezanih z listinjenjem, v zvezi z obveznostjo kliringa in zahtevami za kritje za izvedene finančne instrumente OTC brez opravljenega centralnega kliringa. |
| --- | --- |

(41)

Med kritimi obveznicami in listinjenji obstaja določena stopnja zamenljivosti. Zato bi bilo treba, da bi preprečili možnost izkrivljanja ali arbitraže med uporabo listinjenj in kritih obveznic zaradi različnega obravnavanja pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki jih sklenejo subjekti kritih obveznic ali SSPE, spremeniti Uredbo (EU) št. 648/2012, da bi zagotovili dosledno obravnavanje izvedenih finančnih instrumentov, povezanih s kritimi obveznicami, in izvedenih finančnih instrumentov, povezanih z listinjenjem, v zvezi z obveznostjo kliringa in zahtevami za kritje za izvedene finančne instrumente OTC brez opravljenega centralnega kliringa.

| (42) | Da bi se harmonizirale pristojbine za nadzor, ki jih zaračuna ESMA, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte v zvezi podrobnejšo opredelitvijo vrste pristojbin, zadevami, za katere jih je treba plačati, višino pristojbin in načinom njihovega plačila. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (18). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(42)

Da bi se harmonizirale pristojbine za nadzor, ki jih zaračuna ESMA, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte v zvezi podrobnejšo opredelitvijo vrste pristojbin, zadevami, za katere jih je treba plačati, višino pristojbin in načinom njihovega plačila. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (18). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (43) | Za določitev zahteve glede zadržanja tveganja ter za podrobnejšo pojasnitev meril za homogenost in katere izpostavljenosti se štejejo za homogene na podlagi zahtev glede enostavnosti, ob hkratni zagotovitvi, da ni negativnega vpliva na listinjenje kreditov za mala in srednja podjetja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da sprejme regulativne tehnične standarde, ki jih pripravi EBA, v zvezi z načini zadržanja tveganja, merjenjem ravni zadržanja, določenimi prepovedi v zvezi z zadržanim tveganjem, zadržanjem na konsolidirani podlagi in izjemo za določene posle ter opredelitvijo meril za homogenost ter izpostavljenostmi, ki se štejejo za homogene. Komisija bi morala sprejeti te regulativne tehnične standarde z delegiranimi akti na podlagi člena 290 PDEU in v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. EBA bi se moral podrobno posvetovati z drugima dvema ESA. |
| --- | --- |

(43)

Za določitev zahteve glede zadržanja tveganja ter za podrobnejšo pojasnitev meril za homogenost in katere izpostavljenosti se štejejo za homogene na podlagi zahtev glede enostavnosti, ob hkratni zagotovitvi, da ni negativnega vpliva na listinjenje kreditov za mala in srednja podjetja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da sprejme regulativne tehnične standarde, ki jih pripravi EBA, v zvezi z načini zadržanja tveganja, merjenjem ravni zadržanja, določenimi prepovedi v zvezi z zadržanim tveganjem, zadržanjem na konsolidirani podlagi in izjemo za določene posle ter opredelitvijo meril za homogenost ter izpostavljenostmi, ki se štejejo za homogene. Komisija bi morala sprejeti te regulativne tehnične standarde z delegiranimi akti na podlagi člena 290 PDEU in v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. EBA bi se moral podrobno posvetovati z drugima dvema ESA.

| (44) | Da se investitorjem olajša neprekinjen, preprost in brezplačen dostop do zanesljivih informacij o listinjenjih ter da se določijo pogoji v zvezi z obveznostjo sodelovanja in obveznostjo izmenjave informacij med pristojnimi organi, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA, v zvezi s: primerljivimi informacijami o osnovnih izpostavljenostih in rednih poročilih investitorjem, seznamom zakonitih namenov za katere se dovoli prelistinjenje; postopki, ki jih uporabljajo repozitoriji listinjenj, da preverijo celovitost in točnost sporočenih podrobnosti; vlogo za registracijo in poenostavljeno vlogo za razširitev obsega registracije; podrobnostmi listinjenja, ki se zagotovi iz razlogov preglednosti; potrebnimi operativnimi standardi za zbiranje, združevanje in primerjanje podatkov med repozitoriji listinjenj; informacijami do katerih imajo imenovani subjekti dostop ter pogoje tega neposrednega dostopa; informacijami, ki se jih zagotovi v primeru uradnega obvestila o STS; informacijami, ki se jih zagotovi pristojnim organom ob predložitvi vloge tretje osebe za dovoljenje za preverjanje; ter obveznostjo izmenjave informacij in ter vsebino in področjem uporabe obveznosti obveščanja. Komisija bi morala sprejeti te regulativne tehnične standarde z delegiranimi akti na podlagi člena 290 PDEU in v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA bi se moral podrobno posvetovati z drugima dvema ESA. |
| --- | --- |

(44)

Da se investitorjem olajša neprekinjen, preprost in brezplačen dostop do zanesljivih informacij o listinjenjih ter da se določijo pogoji v zvezi z obveznostjo sodelovanja in obveznostjo izmenjave informacij med pristojnimi organi, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA, v zvezi s: primerljivimi informacijami o osnovnih izpostavljenostih in rednih poročilih investitorjem, seznamom zakonitih namenov za katere se dovoli prelistinjenje; postopki, ki jih uporabljajo repozitoriji listinjenj, da preverijo celovitost in točnost sporočenih podrobnosti; vlogo za registracijo in poenostavljeno vlogo za razširitev obsega registracije; podrobnostmi listinjenja, ki se zagotovi iz razlogov preglednosti; potrebnimi operativnimi standardi za zbiranje, združevanje in primerjanje podatkov med repozitoriji listinjenj; informacijami do katerih imajo imenovani subjekti dostop ter pogoje tega neposrednega dostopa; informacijami, ki se jih zagotovi v primeru uradnega obvestila o STS; informacijami, ki se jih zagotovi pristojnim organom ob predložitvi vloge tretje osebe za dovoljenje za preverjanje; ter obveznostjo izmenjave informacij in ter vsebino in področjem uporabe obveznosti obveščanja. Komisija bi morala sprejeti te regulativne tehnične standarde z delegiranimi akti na podlagi člena 290 PDEU in v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA bi se moral podrobno posvetovati z drugima dvema ESA.

| (45) | Da bi olajšali proces za investitorje, originatorje, sponzorje in SSPE, bi bilo treba na Komisijo prenesti tudi pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA, v zvezi s: predlogo, ki se uporablja za dajanje informacij na voljo imetnikom pozicij v listinjenju; obliko v kateri se predloži vloga za registracijo in vloga za razširitev obsega registracije repozitorija listinjenj; predlogo za zagotovitev informacij; predlogo, ki se uporabi za zagotovitev informacij repozitoriju listinjenj ob upoštevanju rešitev, ki so jih pripravili zbiratelji podatkov o listinjenjih; ter predlogo za uradna obvestila o STS, ki bo investitorjem in pristojnim organom zagotovila zadostne informacije za njihovo oceno skladnosti z zahtevami za STS. Komisija bi morala sprejeti te izvedbene tehnične standarde z izvedbenimi akti na podlagi člena 291 PDEU in v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA bi se moral podrobno posvetovati z drugima dvema ESA. |
| --- | --- |

(45)

Da bi olajšali proces za investitorje, originatorje, sponzorje in SSPE, bi bilo treba na Komisijo prenesti tudi pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA, v zvezi s: predlogo, ki se uporablja za dajanje informacij na voljo imetnikom pozicij v listinjenju; obliko v kateri se predloži vloga za registracijo in vloga za razširitev obsega registracije repozitorija listinjenj; predlogo za zagotovitev informacij; predlogo, ki se uporabi za zagotovitev informacij repozitoriju listinjenj ob upoštevanju rešitev, ki so jih pripravili zbiratelji podatkov o listinjenjih; ter predlogo za uradna obvestila o STS, ki bo investitorjem in pristojnim organom zagotovila zadostne informacije za njihovo oceno skladnosti z zahtevami za STS. Komisija bi morala sprejeti te izvedbene tehnične standarde z izvedbenimi akti na podlagi člena 291 PDEU in v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA bi se moral podrobno posvetovati z drugima dvema ESA.

| (46) | Ker ciljev te uredbe, in sicer določitve splošnega okvira za listinjenje in vzpostavitve posebnega okvira za STS listinjenja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, glede na to, da trgi listinjenja delujejo na svetovni ravni in da bi bilo treba na notranjem trgu zagotoviti enake konkurenčne pogoje za vse institucionalne investitorje in subjekte, vključene v listinjenje, temveč se zaradi njihovega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(46)

Ker ciljev te uredbe, in sicer določitve splošnega okvira za listinjenje in vzpostavitve posebnega okvira za STS listinjenja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, glede na to, da trgi listinjenja delujejo na svetovni ravni in da bi bilo treba na notranjem trgu zagotoviti enake konkurenčne pogoje za vse institucionalne investitorje in subjekte, vključene v listinjenje, temveč se zaradi njihovega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (47) | Ta uredba bi se morala uporabljati za listinjenja, katerih vrednostni papirji so izdani na 1. januar 2019 ali po njem. |
| --- | --- |

(47)

Ta uredba bi se morala uporabljati za listinjenja, katerih vrednostni papirji so izdani na 1. januar 2019 ali po njem.

| (48) | Za pozicije v listinjenju, ki so 1. januarja 2019 neporavnane, bi originatorji, sponzorji in SSPE lahko uporabljali oznako „STS“ pod pogojem, da listinjenje izpolnjuje zahteve za STS, in sicer za določene zahteve hkrati z obvestilom in za druge zahteve ob izvedbi listinjenja. Zato bi originatorji, sponzorji in SSPE lahko ESMA predložili obvestilo o STS v skladu s to uredbo. Vse poznejše spremembe listinjenja bi se morale sprejeti pod pogojem, da listinjenje še vedno izpolnjuje vse veljavne zahteve za STS. |
| --- | --- |

(48)

Za pozicije v listinjenju, ki so 1. januarja 2019 neporavnane, bi originatorji, sponzorji in SSPE lahko uporabljali oznako „STS“ pod pogojem, da listinjenje izpolnjuje zahteve za STS, in sicer za določene zahteve hkrati z obvestilom in za druge zahteve ob izvedbi listinjenja. Zato bi originatorji, sponzorji in SSPE lahko ESMA predložili obvestilo o STS v skladu s to uredbo. Vse poznejše spremembe listinjenja bi se morale sprejeti pod pogojem, da listinjenje še vedno izpolnjuje vse veljavne zahteve za STS.

| (49) | Zahteve glede skrbnega pregleda, ki se uporabljajo v skladu z veljavnim pravom Unije pred datumom začetka uporabe te uredbe, bi se morale še naprej uporabljati za listinjenja, izdana 1. januarja 2011 ali pozneje, in za listinjenja, izdana pred 1. januarjem 2011, če so bile po 31. decembru 2014 osnovne izpostavljenosti zamenjane ali so bile dodane nove. Ustrezne določbe Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 625/2014 (19), ki določajo zahteve glede zadržanja tveganja za kreditne institucije in investicijska podjetja v smislu Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (20), bi se morali še naprej uporabljati do začetka uporabe regulativnih tehničnih standardov glede zadržanja tveganja v skladu s to uredbo. Zaradi pravne varnosti bi morali za kreditne institucije ali investicijska podjetja, zavarovalnice, pozavarovalnice in upravitelje alternativnih investicijskih skladov za pozicije v listinjenju, ki so na datum začetka uporabe te uredbe neporavnane, še naprej veljati člen 405 Uredbe (EU) št. 575/2013, poglavja I, II in III ter člen 22 Delegirane uredbe (EU) št. 625/2014, člena 254 in 255 Delegirane uredbe (EU) 2015/35 oziroma člen 51 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 231/2013 (21).
  Da se zagotovi, da originatorji, sponzorji in SSPE izpolnjujejo svoje zahteve glede preglednosti, do začetka uporabe regulativnih tehničnih standardov, ki jih sprejme Komisija v skladu s to uredbo, bi bilo treba javno objaviti informacije, navedene v prilogah I do VIII k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2015/3 (22), – |
| --- | --- |

(49)

Zahteve glede skrbnega pregleda, ki se uporabljajo v skladu z veljavnim pravom Unije pred datumom začetka uporabe te uredbe, bi se morale še naprej uporabljati za listinjenja, izdana 1. januarja 2011 ali pozneje, in za listinjenja, izdana pred 1. januarjem 2011, če so bile po 31. decembru 2014 osnovne izpostavljenosti zamenjane ali so bile dodane nove. Ustrezne določbe Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 625/2014 (19), ki določajo zahteve glede zadržanja tveganja za kreditne institucije in investicijska podjetja v smislu Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (20), bi se morali še naprej uporabljati do začetka uporabe regulativnih tehničnih standardov glede zadržanja tveganja v skladu s to uredbo. Zaradi pravne varnosti bi morali za kreditne institucije ali investicijska podjetja, zavarovalnice, pozavarovalnice in upravitelje alternativnih investicijskih skladov za pozicije v listinjenju, ki so na datum začetka uporabe te uredbe neporavnane, še naprej veljati člen 405 Uredbe (EU) št. 575/2013, poglavja I, II in III ter člen 22 Delegirane uredbe (EU) št. 625/2014, člena 254 in 255 Delegirane uredbe (EU) 2015/35 oziroma člen 51 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 231/2013 (21).

Da se zagotovi, da originatorji, sponzorji in SSPE izpolnjujejo svoje zahteve glede preglednosti, do začetka uporabe regulativnih tehničnih standardov, ki jih sprejme Komisija v skladu s to uredbo, bi bilo treba javno objaviti informacije, navedene v prilogah I do VIII k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2015/3 (22), –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   V tej uredbi je določen splošni okvir za listinjenje. V njej je opredeljeno listinjenje in so določene zahteve v zvezi s skrbnim pregledom, zadržanjem tveganja in preglednostjo za stranke, udeležene v listinjenjih, določena so merila za odobritev kreditov, zahteve za prodajo listinjenj neprofesionalnim strankam, prepoved relistinjenja, zahteva za SSPE ter pogoji in postopki za repozitorije listinjenj. V njej je vzpostavljen tudi poseben okvir za enostavno, pregledno in standardizirano (STS) listinjenje.

2.   Ta uredba se uporablja za institucionalne investitorje ter za originatorje, sponzorje, prvotne kreditodajalce in subjekte s posebnim namenom pri listinjenju.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „listinjenje“ pomeni posel ali shemo, pri katerem se tranšira kreditno tveganje, povezano z izpostavljenostjo ali skupino izpostavljenosti, z vsemi naslednjimi značilnostmi:






  (a) | plačila v poslu ali shemi so odvisna od kakovosti izpostavljenosti ali skupine izpostavljenosti; |
| --- | --- | --- |

(1)

„listinjenje“ pomeni posel ali shemo, pri katerem se tranšira kreditno tveganje, povezano z izpostavljenostjo ali skupino izpostavljenosti, z vsemi naslednjimi značilnostmi:

(a)

plačila v poslu ali shemi so odvisna od kakovosti izpostavljenosti ali skupine izpostavljenosti;

| (b) | podrejenost tranš določa razporeditev izgub med trajanjem posla ali sheme; |
| --- | --- |

(b)

podrejenost tranš določa razporeditev izgub med trajanjem posla ali sheme;

| (c) | posel ali shema ne ustvarja izpostavljenosti, ki imajo vse značilnosti navedene v členu 147(8) Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(c)

posel ali shema ne ustvarja izpostavljenosti, ki imajo vse značilnosti navedene v členu 147(8) Uredbe (EU) št. 575/2013.

| (2) | „subjekt s posebnim namenom pri listinjenju“ ali „ SSPE“ pomeni korporacijo, trust ali drug subjekt, ki ni originator ali sponzor, ustanovljen za izvajanje enega ali več listinjenj, katerega dejavnosti so omejene na tiste, ki so primerne za doseganje navedenega cilja, katerega struktura je namenjena ločevanju obveznosti SSPE od obveznosti originatorja; |
| --- | --- |

(2)

„subjekt s posebnim namenom pri listinjenju“ ali „ SSPE“ pomeni korporacijo, trust ali drug subjekt, ki ni originator ali sponzor, ustanovljen za izvajanje enega ali več listinjenj, katerega dejavnosti so omejene na tiste, ki so primerne za doseganje navedenega cilja, katerega struktura je namenjena ločevanju obveznosti SSPE od obveznosti originatorja;

| (3) | „originator“ pomeni subjekt, ki:






  (a) | je sam ali prek povezanih subjektov neposredno ali posredno sodeloval pri prvotni pogodbi, s katero so nastale obveznosti ali pogojne obveznosti dolžnika ali morebitnega dolžnika, ki predstavljajo izpostavljenosti, ki se listinijo, ali |
| --- | --- | --- |

(3)

„originator“ pomeni subjekt, ki:

(a)

je sam ali prek povezanih subjektov neposredno ali posredno sodeloval pri prvotni pogodbi, s katero so nastale obveznosti ali pogojne obveznosti dolžnika ali morebitnega dolžnika, ki predstavljajo izpostavljenosti, ki se listinijo, ali

| (b) | za lastni račun odkupi izpostavljenosti tretje osebe, nato pa jih olistini; |
| --- | --- |

(b)

za lastni račun odkupi izpostavljenosti tretje osebe, nato pa jih olistini;

| (4) | „relistinjenje“ pomeni listinjenje, kadar je vsaj ena od osnovnih izpostavljenosti pozicija v listinjenju; |
| --- | --- |

(4)

„relistinjenje“ pomeni listinjenje, kadar je vsaj ena od osnovnih izpostavljenosti pozicija v listinjenju;

| (5) | „sponzor“ pomeni kreditno institucijo, v Uniji ali zunaj nje, kakor je opredeljena v točki (1) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ali investicijsko podjetje, kakor je opredeljeno v točki (1) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU, ki ni originator in:






  (a) | ki ustanovi in upravlja program komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem ali drugo listinjenje, ki odkupuje izpostavljenosti od subjektov tretjih oseb, ali |
| --- | --- | --- |

(5)

„sponzor“ pomeni kreditno institucijo, v Uniji ali zunaj nje, kakor je opredeljena v točki (1) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ali investicijsko podjetje, kakor je opredeljeno v točki (1) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU, ki ni originator in:

(a)

ki ustanovi in upravlja program komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem ali drugo listinjenje, ki odkupuje izpostavljenosti od subjektov tretjih oseb, ali

| (b) | ki ustanovi program komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem ali drugo listinjenje, ki vključuje odkup izpostavljenosti od subjektov tretjih oseb, in za vsakodnevno aktivno upravljanje portfeljev, vključenih v to listinjenje, pooblasti subjekt, ki ima dovoljenje za opravljanje takšne dejavnosti v skladu z Direktivo 2009/65/ES, Direktivo 2011/61/EU ali Direktivo 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(b)

ki ustanovi program komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem ali drugo listinjenje, ki vključuje odkup izpostavljenosti od subjektov tretjih oseb, in za vsakodnevno aktivno upravljanje portfeljev, vključenih v to listinjenje, pooblasti subjekt, ki ima dovoljenje za opravljanje takšne dejavnosti v skladu z Direktivo 2009/65/ES, Direktivo 2011/61/EU ali Direktivo 2014/65/EU;

| (6) | „tranša“ pomeni pogodbeno določen segment kreditnega tveganja, povezan z izpostavljenostjo ali skupino izpostavljenosti, kjer pozicija v segmentu prevzema tveganje kreditne izgube, ki je večje ali manjše kot pri poziciji istega zneska v drugem segmentu, brez upoštevanja kreditnega zavarovanja, ki ga zagotavljajo tretje osebe neposredno imetnikom pozicij v segmentu ali drugih segmentih; |
| --- | --- |

(6)

„tranša“ pomeni pogodbeno določen segment kreditnega tveganja, povezan z izpostavljenostjo ali skupino izpostavljenosti, kjer pozicija v segmentu prevzema tveganje kreditne izgube, ki je večje ali manjše kot pri poziciji istega zneska v drugem segmentu, brez upoštevanja kreditnega zavarovanja, ki ga zagotavljajo tretje osebe neposredno imetnikom pozicij v segmentu ali drugih segmentih;

| (7) | „program komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem“ ali „program ABCP“ pomeni program listinjenj, v katerem so vrednostni papirji pretežno izdani v obliki komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem z originalno zapadlostjo enega leta ali manj; |
| --- | --- |

(7)

„program komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem“ ali „program ABCP“ pomeni program listinjenj, v katerem so vrednostni papirji pretežno izdani v obliki komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem z originalno zapadlostjo enega leta ali manj;

| (8) | „posel v programu komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem“ ali „posel ABCP“ pomeni listinjenje v okviru programa ABCP; |
| --- | --- |

(8)

„posel v programu komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem“ ali „posel ABCP“ pomeni listinjenje v okviru programa ABCP;

| (9) | „tradicionalno listinjenje“ pomeni listinjenje, ki obsega prenos ekonomskega deleža izpostavljenosti, ki se listinijo, s prenosom lastništva teh izpostavljenosti od originatorja na SSPE ali prek podudeležbe SSPE, če izdani vrednostni papirji ne predstavljajo plačilnih obveznosti originatorja; |
| --- | --- |

(9)

„tradicionalno listinjenje“ pomeni listinjenje, ki obsega prenos ekonomskega deleža izpostavljenosti, ki se listinijo, s prenosom lastništva teh izpostavljenosti od originatorja na SSPE ali prek podudeležbe SSPE, če izdani vrednostni papirji ne predstavljajo plačilnih obveznosti originatorja;

| (10) | „sintetično listinjenje“ pomeni listinjenje, pri katerem se prenos tveganja doseže z uporabo kreditnih izvedenih finančnih instrumentov ali jamstev, izpostavljenosti, ki se listinijo, pa ostanejo izpostavljenosti originatorja; |
| --- | --- |

(10)

„sintetično listinjenje“ pomeni listinjenje, pri katerem se prenos tveganja doseže z uporabo kreditnih izvedenih finančnih instrumentov ali jamstev, izpostavljenosti, ki se listinijo, pa ostanejo izpostavljenosti originatorja;

| (11) | „investitor“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki ima pozicijo v listinjenju; |
| --- | --- |

(11)

„investitor“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki ima pozicijo v listinjenju;

| (12) | „institucionalni investitor“ pomeni investitorja, ki je eno od naslednjih:






  (a) | zavarovalnica, kakor je opredeljena v točki (1) člena 13 Direktive 2009/138/ES; |
| --- | --- | --- |

(12)

„institucionalni investitor“ pomeni investitorja, ki je eno od naslednjih:

(a)

zavarovalnica, kakor je opredeljena v točki (1) člena 13 Direktive 2009/138/ES;

| (b) | pozavarovalnica, kakor je opredeljena v točki (4) člena 13 Direktive 2009/138/ES; |
| --- | --- |

(b)

pozavarovalnica, kakor je opredeljena v točki (4) člena 13 Direktive 2009/138/ES;

| (c) | institucija za poklicno pokojninsko zavarovanje, ki spada na področje uporabe Direktive (EU) 2016/2341 Evropskega parlamenta in Sveta (23) v skladu s členom 2 navedene direktive, razen če se je država članica odločila, da navedene direktive v celoti ali delno ne bo uporabljala za to institucijo v skladu s členom 5 navedene direktive; ali naložbeni upravitelj ali pooblaščeni subjekt, ki ga imenuje institucija za poklicno pokojninsko zavarovanje v skladu s členom 32 Direktive (EU) 2016/2341; |
| --- | --- |

(c)

institucija za poklicno pokojninsko zavarovanje, ki spada na področje uporabe Direktive (EU) 2016/2341 Evropskega parlamenta in Sveta (23) v skladu s členom 2 navedene direktive, razen če se je država članica odločila, da navedene direktive v celoti ali delno ne bo uporabljala za to institucijo v skladu s členom 5 navedene direktive; ali naložbeni upravitelj ali pooblaščeni subjekt, ki ga imenuje institucija za poklicno pokojninsko zavarovanje v skladu s členom 32 Direktive (EU) 2016/2341;

23

| (d) | upravitelj alternativnih investicijskih skladov (UAIS), kakor je opredeljen v točki (b) člena 4(1) Direktive 2011/61/EU, ki upravlja in/ali trži alternativne investicijske sklade v Uniji; |
| --- | --- |

(d)

upravitelj alternativnih investicijskih skladov (UAIS), kakor je opredeljen v točki (b) člena 4(1) Direktive 2011/61/EU, ki upravlja in/ali trži alternativne investicijske sklade v Uniji;

| (e) | družba za upravljanje kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kakor je opredeljena v točki (b) člena 2(1) Direktive 2009/65/ES; |
| --- | --- |

(e)

družba za upravljanje kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kakor je opredeljena v točki (b) člena 2(1) Direktive 2009/65/ES;

| (f) | KNPVP z notranjim upravljanjem, ki je investicijska družba, pooblaščena v skladu z Direktivo 2009/65/ES, in ki za svoje upravljanje ni določila družbe za upravljanje, pooblaščene na podlagi navedene direktive; |
| --- | --- |

(f)

KNPVP z notranjim upravljanjem, ki je investicijska družba, pooblaščena v skladu z Direktivo 2009/65/ES, in ki za svoje upravljanje ni določila družbe za upravljanje, pooblaščene na podlagi navedene direktive;

| (g) | kreditna institucija, kakor je opredeljena v točki (1) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 za namene navedene uredbe, ali investicijsko podjetje, kakor je opredeljeno v točki (2) člena 4(1) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(g)

kreditna institucija, kakor je opredeljena v točki (1) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 za namene navedene uredbe, ali investicijsko podjetje, kakor je opredeljeno v točki (2) člena 4(1) navedene uredbe;

| (13) | „serviser“ pomeni subjekt, ki dnevno upravlja skupino odkupljenih denarnih terjatev ali osnovne kreditne izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(13)

„serviser“ pomeni subjekt, ki dnevno upravlja skupino odkupljenih denarnih terjatev ali osnovne kreditne izpostavljenosti;

| (14) | „okvirni likvidnostni kredit“ pomeni pozicijo v listinjenju, ki izhaja iz pogodbenega sporazuma o financiranju za zagotavljanje pravočasnosti denarnih tokov investitorjem; |
| --- | --- |

(14)

„okvirni likvidnostni kredit“ pomeni pozicijo v listinjenju, ki izhaja iz pogodbenega sporazuma o financiranju za zagotavljanje pravočasnosti denarnih tokov investitorjem;

| (15) | „obnavljajoča se izpostavljenost“ pomeni tisto izpostavljenost, pri kateri lahko dolgovani zneski kreditojemalcev nihajo glede na njihove odločitve o koriščenju in odplačevanju kredita v dogovorjenih mejah; |
| --- | --- |

(15)

„obnavljajoča se izpostavljenost“ pomeni tisto izpostavljenost, pri kateri lahko dolgovani zneski kreditojemalcev nihajo glede na njihove odločitve o koriščenju in odplačevanju kredita v dogovorjenih mejah;

| (16) | „obnavljajoče se listinjenje“ pomeni listinjenje, pri katerem se obnavlja sama struktura listinjenja z dodajanjem ali odvzemanjem izpostavljenosti iz skupine izpostavljenosti, ne glede na to, ali se izpostavljenosti obnavljajo ali ne; |
| --- | --- |

(16)

„obnavljajoče se listinjenje“ pomeni listinjenje, pri katerem se obnavlja sama struktura listinjenja z dodajanjem ali odvzemanjem izpostavljenosti iz skupine izpostavljenosti, ne glede na to, ali se izpostavljenosti obnavljajo ali ne;

| (17) | „določba o predčasnem odplačilu“ pomeni pogodbeno klavzulo, ki pri listinjenju obnavljajočih se izpostavljenosti ali obnavljajočem se listinjenju zahteva, da se ob nastopu določenih dogodkov pozicije investitorjev v listinjenju izplačajo pred prvotno navedeno zapadlostjo teh pozicij; |
| --- | --- |

(17)

„določba o predčasnem odplačilu“ pomeni pogodbeno klavzulo, ki pri listinjenju obnavljajočih se izpostavljenosti ali obnavljajočem se listinjenju zahteva, da se ob nastopu določenih dogodkov pozicije investitorjev v listinjenju izplačajo pred prvotno navedeno zapadlostjo teh pozicij;

| (18) | „tranša prve izgube“ pomeni najbolj podrejeno tranšo v listinjenju, tj. prvo tranšo, ki krije izgube, nastale pri listinjenih izpostavljenostih, in s tem zagotavlja zavarovanje tranšam druge izgube in po potrebi nadrejenim tranšam; |
| --- | --- |

(18)

„tranša prve izgube“ pomeni najbolj podrejeno tranšo v listinjenju, tj. prvo tranšo, ki krije izgube, nastale pri listinjenih izpostavljenostih, in s tem zagotavlja zavarovanje tranšam druge izgube in po potrebi nadrejenim tranšam;

| (19) | „pozicija v listinjenju“ pomeni izpostavljenost iz naslova listinjenja; |
| --- | --- |

(19)

„pozicija v listinjenju“ pomeni izpostavljenost iz naslova listinjenja;

| (20) | „prvotni kreditodajalec“ pomeni subjekt, ki je sam ali prek povezanih subjektov neposredno ali posredno sklenil prvotno pogodbo, s katero so nastale obveznosti ali morebitne obveznosti dolžnika ali morebitnega dolžnika, ki predstavljajo listinjene izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(20)

„prvotni kreditodajalec“ pomeni subjekt, ki je sam ali prek povezanih subjektov neposredno ali posredno sklenil prvotno pogodbo, s katero so nastale obveznosti ali morebitne obveznosti dolžnika ali morebitnega dolžnika, ki predstavljajo listinjene izpostavljenosti;

| (21) | „v celoti podprt program ABCP“ pomeni program ABCP, ki ga sponzor neposredno in v celoti podpira tako, da SSPE ali SSPE zagotovi enega ali več okvirnih likvidnostnih kreditov, in zajema vsaj vse naslednje:






  (a) | vsa likvidnostna in kreditna tveganja programa ABCP; |
| --- | --- | --- |

(21)

„v celoti podprt program ABCP“ pomeni program ABCP, ki ga sponzor neposredno in v celoti podpira tako, da SSPE ali SSPE zagotovi enega ali več okvirnih likvidnostnih kreditov, in zajema vsaj vse naslednje:

(a)

vsa likvidnostna in kreditna tveganja programa ABCP;

| (b) | vsa pomembna tveganja zmanjšanja vrednosti izpostavljenosti, ki se listinijo; |
| --- | --- |

(b)

vsa pomembna tveganja zmanjšanja vrednosti izpostavljenosti, ki se listinijo;

| (c) | vse druge stroške na ravni posla ABCP in programa ABCP, če je to potrebno, da se investitorju zagotovi plačilo vseh zneskov v okviru ABCP; |
| --- | --- |

(c)

vse druge stroške na ravni posla ABCP in programa ABCP, če je to potrebno, da se investitorju zagotovi plačilo vseh zneskov v okviru ABCP;

| (22) | „v celoti podprt posel ABCP“ pomeni posel ABCP, ki je podprt z okvirnim likvidnostnim kreditom, na ravni posla ABCP ali programa ABCP, ki zajema vsaj vse naslednje:






  (a) | vsa likvidnostna in kreditna tveganja posla ABCP; |
| --- | --- | --- |

(22)

„v celoti podprt posel ABCP“ pomeni posel ABCP, ki je podprt z okvirnim likvidnostnim kreditom, na ravni posla ABCP ali programa ABCP, ki zajema vsaj vse naslednje:

(a)

vsa likvidnostna in kreditna tveganja posla ABCP;

| (b) | vsa pomembna tveganja zmanjšanja vrednosti izpostavljenosti, ki se listinijo v poslu ABCP; |
| --- | --- |

(b)

vsa pomembna tveganja zmanjšanja vrednosti izpostavljenosti, ki se listinijo v poslu ABCP;

| (c) | vse druge stroške na ravni posla ABCP in programa ABCP, če je to potrebno, da se investitorju zagotovi plačilo vseh zneskov v okviru ABCP; |
| --- | --- |

(c)

vse druge stroške na ravni posla ABCP in programa ABCP, če je to potrebno, da se investitorju zagotovi plačilo vseh zneskov v okviru ABCP;

| (23) | „repozitorij listinjenj“ pomeni pravno osebo, ki centralno zbira in hrani evidence o listinjenjih.
  Za namene člena 10 te uredbe se sklicevanja na „repozitorij sklenjenih poslov“ v členih 61, 64, 65, 66, 73, 78, 79 in 80 Uredbe (EU) št. 648/2012 razumejo kot sklicevanja na „repozitorij listinjenj“. |
| --- | --- |

(23)

„repozitorij listinjenj“ pomeni pravno osebo, ki centralno zbira in hrani evidence o listinjenjih.

Za namene člena 10 te uredbe se sklicevanja na „repozitorij sklenjenih poslov“ v členih 61, 64, 65, 66, 73, 78, 79 in 80 Uredbe (EU) št. 648/2012 razumejo kot sklicevanja na „repozitorij listinjenj“.

Člen 3

Prodaja listinjenj neprofesionalnim strankam

1.   Prodajalec pozicije v listinjenju ne sme prodati te pozicije neprofesionalni stranki, kakor je opredeljena v točki 11 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU, če niso izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | prodajalec pozicije v listinjenju je opravil presojo primernosti v skladu s členom 25(2) Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(a)

prodajalec pozicije v listinjenju je opravil presojo primernosti v skladu s členom 25(2) Direktive 2014/65/EU;

| (b) | prodajalec pozicije v listinjenju se je na podlagi presoje iz točke (a) prepričal, da je pozicija v listinjenju primerna za to neprofesionalno stranko; |
| --- | --- |

(b)

prodajalec pozicije v listinjenju se je na podlagi presoje iz točke (a) prepričal, da je pozicija v listinjenju primerna za to neprofesionalno stranko;

| (c) | prodajalec pozicije v listinjenju nemudoma pošlje neprofesionalni stranki poročilo, v katerem ji sporoči izid presoje primernosti. |
| --- | --- |

(c)

prodajalec pozicije v listinjenju nemudoma pošlje neprofesionalni stranki poročilo, v katerem ji sporoči izid presoje primernosti.

2.   Kadar so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni in portfelj finančnih instrumentov te neprofesionalne stranke ne presega 500 000 EUR, prodajalec na podlagi informacij, ki jih je neprofesionalna stranka zagotovila v skladu z odstavkom 3, zagotovi, da neprofesionalna stranka ne vloži skupnega zneska, ki bi presegal 10 % njenega portfelja finančnih instrumentov, v pozicije v listinjenju in da je začetni minimalni znesek, vložen v eno ali več pozicij v listinjenju, 10 000 EUR.

3.   Neprofesionalna stranka prodajalcu zagotovi natančne informacije o svojem portfelju finančnih instrumentov, vključno s kakršnimi koli naložbami v pozicije v listinjenju.

4.   Za namene odstavkov 2 in 3 portfelj finančnih instrumentov neprofesionalne stranke vključuje gotovinske vloge in finančne instrumente, finančni instrumenti, ki služijo kot zavarovanje, pa so izključeni.

Člen 4

Zahteve za SSPE

SSPE se ne ustanovijo v tretjih državah, za katere velja kar koli od naslednjega:

| (a) | tretja država je uvrščena na seznam jurisdikcij z visokim tveganjem ter nekooperativnih jurisdikcij FATF; |
| --- | --- |

(a)

tretja država je uvrščena na seznam jurisdikcij z visokim tveganjem ter nekooperativnih jurisdikcij FATF;

| (b) | tretja država ni podpisala sporazuma z državo članico, da se zagotovi, da ta tretja država v celoti izpolnjuje standarde, določene v členu 26 Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o davku na dohodek in kapital ali v vzorčnem sporazumu OECD o izmenjavi davčnih informacij, in zagotavlja učinkovito izmenjavo davčnih informacij, vključno s kakršnimi koli večstranskimi davčnimi sporazumi. |
| --- | --- |

(b)

tretja država ni podpisala sporazuma z državo članico, da se zagotovi, da ta tretja država v celoti izpolnjuje standarde, določene v členu 26 Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o davku na dohodek in kapital ali v vzorčnem sporazumu OECD o izmenjavi davčnih informacij, in zagotavlja učinkovito izmenjavo davčnih informacij, vključno s kakršnimi koli večstranskimi davčnimi sporazumi.

POGLAVJE 2

DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA VSA LISTINJENJA

Člen 5

Zahteve glede skrbnega pregleda za institucionalne investitorje

1.   Preden pridobi pozicijo v listinjenju, institucionalni investitor, ki ni originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec, preveri, da:

| (a) | kadar originator ali prvotni kreditodajalec s sedežem v Uniji ni kreditna institucija ali investicijsko podjetje, kakor sta opredeljena v točkah (1) in (2) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, originator ali prvotni kreditodajalec odobri vse kredite, iz katerih izhajajo osnovne izpostavljenosti, na podlagi zanesljivih in jasno opredeljenih meril ter jasno določenih postopkov za odobritev, spremembo, obnovitev in financiranje teh kreditov, in ima vzpostavljene učinkovite sisteme za uporabo teh meril in postopkov v skladu s členom 9(1) te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

kadar originator ali prvotni kreditodajalec s sedežem v Uniji ni kreditna institucija ali investicijsko podjetje, kakor sta opredeljena v točkah (1) in (2) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, originator ali prvotni kreditodajalec odobri vse kredite, iz katerih izhajajo osnovne izpostavljenosti, na podlagi zanesljivih in jasno opredeljenih meril ter jasno določenih postopkov za odobritev, spremembo, obnovitev in financiranje teh kreditov, in ima vzpostavljene učinkovite sisteme za uporabo teh meril in postopkov v skladu s členom 9(1) te uredbe;

| (b) | kadar ima originator ali prvotni kreditodajalec sedež v tretji državi, originator ali prvotni kreditodajalec odobri vse kredite, iz katerih izhajajo osnovne izpostavljenosti, na podlagi zanesljivih in jasno opredeljenih meril ter jasno določenih postopkov za odobritev, spremembo, obnovitev in financiranje teh kreditov, in ima vzpostavljene učinkovite sisteme za uporabo teh meril in postopkov, da se zagotovi, da odobritev kredita temelji na natančni oceni kreditne sposobnosti dolžnika; |
| --- | --- |

(b)

kadar ima originator ali prvotni kreditodajalec sedež v tretji državi, originator ali prvotni kreditodajalec odobri vse kredite, iz katerih izhajajo osnovne izpostavljenosti, na podlagi zanesljivih in jasno opredeljenih meril ter jasno določenih postopkov za odobritev, spremembo, obnovitev in financiranje teh kreditov, in ima vzpostavljene učinkovite sisteme za uporabo teh meril in postopkov, da se zagotovi, da odobritev kredita temelji na natančni oceni kreditne sposobnosti dolžnika;

| (c) | če ima sedež v Uniji, originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec trajno zadrži pomemben neto ekonomski delež v skladu s členom 6 in se zadržanje tveganja razkrije institucionalnemu investitorju v skladu s členom 7; |
| --- | --- |

(c)

če ima sedež v Uniji, originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec trajno zadrži pomemben neto ekonomski delež v skladu s členom 6 in se zadržanje tveganja razkrije institucionalnemu investitorju v skladu s členom 7;

| (d) | če ima sedež v tretji državi, originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec trajno zadrži pomemben neto ekonomski delež, ki v vsakem primeru znaša najmanj 5 %, ugotovljenih v skladu s členom 6, in zadržanje tveganja razkrije institucionalnim investitorjem; |
| --- | --- |

(d)

če ima sedež v tretji državi, originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec trajno zadrži pomemben neto ekonomski delež, ki v vsakem primeru znaša najmanj 5 %, ugotovljenih v skladu s členom 6, in zadržanje tveganja razkrije institucionalnim investitorjem;

| (e) | so originator, sponzor ali SSPE, kadar je to ustrezno, dali na voljo informacije, ki so zahtevane na podlagi člena 7, v skladu s pogostostjo in pogoji iz navedenega člena. |
| --- | --- |

(e)

so originator, sponzor ali SSPE, kadar je to ustrezno, dali na voljo informacije, ki so zahtevane na podlagi člena 7, v skladu s pogostostjo in pogoji iz navedenega člena.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 v zvezi z v celoti podprtimi posli ABCP se zahteva iz točke (a) odstavka 1 uporablja za sponzorja. V takšnih primerih sponzor preveri, ali originator ali prvotni kreditodajalec, ki ni kreditna institucija ali investicijsko podjetje, odobri vse kredite, iz katerih izhajajo osnovne izpostavljenosti na podlagi zanesljivih in jasno opredeljenih meril ter jasno določenih postopkov za odobritev, spremembo, obnovitev in financiranje teh kreditov in ima vzpostavljene učinkovite sisteme za uporabo teh meril in postopkov v skladu s členom 9(1).

3.   Preden pridobi pozicijo v listinjenju, institucionalni investitor, ki ni originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec, izvede oceno skrbnega pregleda, kar mu omogoči, da oceni povezana tveganja Ta ocena mora vključevati vsaj vse naslednje:

| (a) | značilnosti tveganja posameznih pozicij v listinjenju in osnovnih izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(a)

značilnosti tveganja posameznih pozicij v listinjenju in osnovnih izpostavljenosti;

| (b) | vse strukturne lastnosti listinjenja, ki lahko pomembno vplivajo na uspešnost pozicije v listinjenju, vključno s poravnavo pogodbenih obveznosti po prednostnem vrstnem redu in s tem povezanimi sprožilci, kreditno izboljšavo, izboljšavo likvidnosti, sprožilci tržne vrednosti in za posamezen posel značilnimi opredelitvami neplačila; |
| --- | --- |

(b)

vse strukturne lastnosti listinjenja, ki lahko pomembno vplivajo na uspešnost pozicije v listinjenju, vključno s poravnavo pogodbenih obveznosti po prednostnem vrstnem redu in s tem povezanimi sprožilci, kreditno izboljšavo, izboljšavo likvidnosti, sprožilci tržne vrednosti in za posamezen posel značilnimi opredelitvami neplačila;

| (c) | v zvezi z listinjeninjem, uradno sporočenim kot STS v skladu s členom 27, skladnost tega listinjenja z zahtevami iz členov 19 do 22 ali iz členov 23 do 26 in iz člena 27. Institucionalni investitorji se lahko ustrezno zanesejo na uradno obvestilo o STS v skladu s členom 27(1) in na informacije, ki jih razkrijejo originator, sponzor in SSPE o skladnosti z zahtevami za STS, ne da bi se izključno ali sistematično zanašali na navedeno uradno obvestilo ali informacije. |
| --- | --- |

(c)

v zvezi z listinjeninjem, uradno sporočenim kot STS v skladu s členom 27, skladnost tega listinjenja z zahtevami iz členov 19 do 22 ali iz členov 23 do 26 in iz člena 27. Institucionalni investitorji se lahko ustrezno zanesejo na uradno obvestilo o STS v skladu s členom 27(1) in na informacije, ki jih razkrijejo originator, sponzor in SSPE o skladnosti z zahtevami za STS, ne da bi se izključno ali sistematično zanašali na navedeno uradno obvestilo ali informacije.

Ne glede na točki (a) in (b) prvega pododstavka v primeru v celoti podprtega programa ABCP institucionalni investitorji v komercialnih zapisih, izdanih v okviru tega programa ACBP, upoštevajo značilnosti programa ABCP in polno likvidnostno podporo.

4.   Institucionalni investitor, ki ni originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec, in ima pozicijo v listinjenju, mora vsaj:

| (a) | določiti ustrezne pisne postopke, ki so sorazmerni s profilom tveganja pozicije v listinjenju, in, kadar je to ustrezno, trgovalno in netrgovalno knjigo institucionalnega investitorja, da se redno spremlja skladnost z odstavkoma 1 in 3 ter uspešnost pozicije v listinjenju in osnovnih izpostavljenosti.
  Kadar je glede na listinjenje in osnovne izpostavljenosti ustrezno, ti pisni postopki vključujejo spremljanje vrste izpostavljenosti, odstotka kreditov, zapadlih pred več kot 30, 60 in 90 dnevi, stopnje neplačil, stopnje predčasnih plačil, kreditov v izvršilnem postopku, stopenj izterjave, ponovnih odkupov, sprememb kreditov, moratorijev na odplačevanje kredita, vrste zavarovanja s premoženjem in pokritosti ter frekvenčne porazdelitve kreditnih točk ali drugih meril kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti, panožne in geografske razpršitve, frekvenčne porazdelitve razmerij med vrednostjo kredita in vrednostjo zavarovanja (LTV) s širino razredov, ki omogočajo ustrezno analizo občutljivosti. Kadar so osnovne izpostavljenosti same listinjenja, kakor je dovoljeno na podlagi člena 8, institucionalni investitorji spremljajo tudi osnovne izpostavljenosti teh pozicij; |
| --- | --- |

(a)

določiti ustrezne pisne postopke, ki so sorazmerni s profilom tveganja pozicije v listinjenju, in, kadar je to ustrezno, trgovalno in netrgovalno knjigo institucionalnega investitorja, da se redno spremlja skladnost z odstavkoma 1 in 3 ter uspešnost pozicije v listinjenju in osnovnih izpostavljenosti.

Kadar je glede na listinjenje in osnovne izpostavljenosti ustrezno, ti pisni postopki vključujejo spremljanje vrste izpostavljenosti, odstotka kreditov, zapadlih pred več kot 30, 60 in 90 dnevi, stopnje neplačil, stopnje predčasnih plačil, kreditov v izvršilnem postopku, stopenj izterjave, ponovnih odkupov, sprememb kreditov, moratorijev na odplačevanje kredita, vrste zavarovanja s premoženjem in pokritosti ter frekvenčne porazdelitve kreditnih točk ali drugih meril kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti, panožne in geografske razpršitve, frekvenčne porazdelitve razmerij med vrednostjo kredita in vrednostjo zavarovanja (LTV) s širino razredov, ki omogočajo ustrezno analizo občutljivosti. Kadar so osnovne izpostavljenosti same listinjenja, kakor je dovoljeno na podlagi člena 8, institucionalni investitorji spremljajo tudi osnovne izpostavljenosti teh pozicij;

| (b) | v primeru drugih listinjenj, ki niso v celoti podprti programi ABCP, redno izvajati stresne teste v zvezi z denarnimi tokovi in vrednostjo zavarovanj s premoženjem, ki krijejo osnovne izpostavljenosti ali, v primeru, da ni zadostnih podatkov v zvezi z denarnimi tokovi in vrednostjo zavarovanj, stresne teste v zvezi s predpostavljenimi izgubami, ki upoštevajo naravo, obseg in zahtevnost tveganja pri poziciji v listinjenju; |
| --- | --- |

(b)

v primeru drugih listinjenj, ki niso v celoti podprti programi ABCP, redno izvajati stresne teste v zvezi z denarnimi tokovi in vrednostjo zavarovanj s premoženjem, ki krijejo osnovne izpostavljenosti ali, v primeru, da ni zadostnih podatkov v zvezi z denarnimi tokovi in vrednostjo zavarovanj, stresne teste v zvezi s predpostavljenimi izgubami, ki upoštevajo naravo, obseg in zahtevnost tveganja pri poziciji v listinjenju;

| (c) | v primeru v celoti podprtega programa ABCP redno izvajati stresne teste v zvezi s solventnostjo in likvidnostjo sponzorja; |
| --- | --- |

(c)

v primeru v celoti podprtega programa ABCP redno izvajati stresne teste v zvezi s solventnostjo in likvidnostjo sponzorja;

| (d) | zagotoviti notranje poročanje svojim upravnim organom, da bodo upravni organi seznanjeni s pomembnimi tveganji, ki izhajajo iz pozicije v listinjenju in da se ta tveganja ustrezno upravljajo; |
| --- | --- |

(d)

zagotoviti notranje poročanje svojim upravnim organom, da bodo upravni organi seznanjeni s pomembnimi tveganji, ki izhajajo iz pozicije v listinjenju in da se ta tveganja ustrezno upravljajo;

| (e) | svojim pristojnim organom na zahtevo dokazati, da podrobno in temeljito pozna pozicijo v listinjenju in njene osnovne izpostavljenosti ter da je uvedel pisna pravila in postopke za upravljanje tveganj v zvezi s pozicijami v listinjenju ter za hranjenje podatkov o preverjanjih in skrbnemu pregledu v skladu z odstavkoma 1 in 2 ter vseh drugih relevantnih informacij; ter |
| --- | --- |

(e)

svojim pristojnim organom na zahtevo dokazati, da podrobno in temeljito pozna pozicijo v listinjenju in njene osnovne izpostavljenosti ter da je uvedel pisna pravila in postopke za upravljanje tveganj v zvezi s pozicijami v listinjenju ter za hranjenje podatkov o preverjanjih in skrbnemu pregledu v skladu z odstavkoma 1 in 2 ter vseh drugih relevantnih informacij; ter

| (f) | v primeru izpostavljenosti iz naslova v celoti podprtega programa ABCP svojim pristojnim organom na zahtevo dokazati, da podrobno in temeljito pozna kreditno kakovost sponzorja in pogoje zagotovljenega likvidnostnega kredita. |
| --- | --- |

(f)

v primeru izpostavljenosti iz naslova v celoti podprtega programa ABCP svojim pristojnim organom na zahtevo dokazati, da podrobno in temeljito pozna kreditno kakovost sponzorja in pogoje zagotovljenega likvidnostnega kredita.

5.   Brez poseganja v odstavke 1 do 4 tega člena lahko v primeru, kadar institucionalni investitor drugega institucionalnega investitorja pooblasti za sprejemanje odločitev o upravljanju naložb, ki ga lahko izpostavijo listinjenju, institucionalni investitor temu upravljavcu lahko naroči, da izpolni njegove obveznosti iz tega člena v zvezi z vsako izpostavljenostjo iz naslova listinjenja, ki izhaja iz teh odločitev. Države članice zagotovijo, da se lahko v primeru, ko je institucionalnemu investitorju v skladu s tem odstavkom naročeno, da izpolni obveznosti drugega institucionalnega investitorja, vendar tega ne stori, vse sankcije, ki se naložijo na podlagi členov 32 in 33, naložijo upravljavcu in ne institucionalnemu investitorju, ki je izpostavljen listinjenju.

Člen 6

Zadržanje tveganja

1.   Originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec listinjenja v listinjenju trajno zadrži pomemben neto ekonomski delež v višini najmanj 5 %. Ta delež se meri ob izdaji listinjenja in se za zunajbilančne postavke določi na podlagi nominalne vrednosti. Kadar se originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec niso sporazumeli o tem, kdo bo zadržal pomemben neto ekonomski delež, originator zadrži pomemben ekonomski delež. Za vsako posamezno listinjenje se zahteve po zadržanju ne uporabijo večkratno. Pomemben neto ekonomski delež se ne razdeli med različne vrste subjektov, ki zadržijo delež, in ni predmet kakršnega koli zmanjševanja kreditnega tveganja ali varovanja pred tveganjem.

Za namene tega člena se subjekt ne šteje za originatorja, če je bil ustanovljen ali posluje izključno z namenom listinjenja izpostavljenosti.

2.   Originatorji ne smejo izbrati sredstev, ki bodo prenesena na SSPE, z namenom, da bi povzročili izgube iz teh sredstev, prenesenih na SSPE – v času trajanja posla ali največ štiri leta, če posel traja več kot štiri leta –, ki bi bile večje od izgub iz primerljivih sredstev v bilanci stanja originatorja za isto obdobje. Kadar pristojni organ najde dokaze, na podlagi katerih bi lahko sklepali o kršitvi te prepovedi, mora raziskati učinkovitost sredstev, ki so bila prenesena na SSPE, in primerljivih sredstev v bilanci stanja originatorja. Če je uspešnost prenesenih sredstev bistveno nižja od primerljivih sredstev v bilanci stanja originatorja in je originator to naredil namerno, pristojni organ naloži sankcijo v skladu s členoma 32 in 33.

3.   Za zadržanje pomembnega neto ekonomskega deleža v višini najmanj 5 % v smislu odstavka 1 velja samo naslednje:

| (a) | zadržanje vsaj 5 % nominalne vrednosti vsake tranše, prodane investitorjem ali prenesene nanje; |
| --- | --- |

(a)

zadržanje vsaj 5 % nominalne vrednosti vsake tranše, prodane investitorjem ali prenesene nanje;

| (b) | v primeru obnavljajočih se listinjenj ali listinjenj obnavljajočih se izpostavljenosti zadržanje deleža originatorja v višini vsaj 5 % nominalne vrednosti vsake od listinjenih izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(b)

v primeru obnavljajočih se listinjenj ali listinjenj obnavljajočih se izpostavljenosti zadržanje deleža originatorja v višini vsaj 5 % nominalne vrednosti vsake od listinjenih izpostavljenosti;

| (c) | zadržanje naključno izbranih izpostavljenosti, ki ustrezajo vsaj 5 % nominalne vrednosti listinjenih izpostavljenosti, kadar bi bile take nelistinjene izpostavljenosti sicer listinjene v listinjenju, če je število potencialno listinjenih izpostavljenosti ob izdaji listinjenja najmanj 100; |
| --- | --- |

(c)

zadržanje naključno izbranih izpostavljenosti, ki ustrezajo vsaj 5 % nominalne vrednosti listinjenih izpostavljenosti, kadar bi bile take nelistinjene izpostavljenosti sicer listinjene v listinjenju, če je število potencialno listinjenih izpostavljenosti ob izdaji listinjenja najmanj 100;

| (d) | zadržanje tranše prve izgube in, kadar tako zadržanje ne dosega 5 % nominalne vrednosti listinjenih izpostavljenosti, po potrebi drugih tranš z enakim ali strožjim profilom tveganja, kot ga imajo tiste, ki so prenesene ali prodane investitorjem, in ki ne zapadejo prej kot tiste, ki so prenesene ali prodane investitorjem, tako da je zadržanje enako vsaj 5 % nominalne vrednosti listinjenih izpostavljenosti; ali |
| --- | --- |

(d)

zadržanje tranše prve izgube in, kadar tako zadržanje ne dosega 5 % nominalne vrednosti listinjenih izpostavljenosti, po potrebi drugih tranš z enakim ali strožjim profilom tveganja, kot ga imajo tiste, ki so prenesene ali prodane investitorjem, in ki ne zapadejo prej kot tiste, ki so prenesene ali prodane investitorjem, tako da je zadržanje enako vsaj 5 % nominalne vrednosti listinjenih izpostavljenosti; ali

| (e) | zadržanje izpostavljenosti prve izgube v višini vsaj 5 % vsake listinjene izpostavljenosti v listinjenju. |
| --- | --- |

(e)

zadržanje izpostavljenosti prve izgube v višini vsaj 5 % vsake listinjene izpostavljenosti v listinjenju.

4.   Kadar mešani finančni holding s sedežem v Uniji v smislu Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24), nadrejena institucija ali finančni holding s sedežem v Uniji, ali ena izmed njihovih podrejenih družb v smislu Uredbe (EU) št. 575/2013 v vlogi originatorja ali sponzorja listini izpostavljenosti ene ali več kreditnih institucij, investicijskih podjetij ali drugih finančnih institucij, ki so vključene v nadzor na konsolidirani podlagi, se lahko zahteve iz odstavka 1 izpolnijo na podlagi konsolidiranega položaja povezane nadrejene institucije, finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga s sedežem v Uniji.

Prvi pododstavek se uporablja samo, če kreditne institucije, investicijska podjetja ali finančne institucije, ki so ustvarile listinjene izpostavljenosti, izpolnjujejo zahteve iz člena 79 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (25) ter originatorju ali sponzorju in nadrejeni kreditni instituciji Unije, finančnemu holdingu ali mešanemu finančnemu holdingu s sedežem v Uniji, pravočasno predložijo informacije, potrebne za izpolnitev zahtev iz člena 5 te uredbe.

5.   Odstavek 1 se ne uporablja, kadar gre pri listinjenih izpostavljenostih za izpostavljenosti do naslednjih subjektov oziroma izpostavljenosti, za katere v celoti, brezpogojno in nepreklicno jamčijo naslednji subjekti:

| (a) | enote centralne ravni držav ali centralne banke; |
| --- | --- |

(a)

enote centralne ravni držav ali centralne banke;

| (b) | regionalne oblasti, lokalne oblasti in osebe javnega sektorja držav članic v smislu točke (8) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(b)

regionalne oblasti, lokalne oblasti in osebe javnega sektorja držav članic v smislu točke (8) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (c) | institucije, ki se jim v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3 Uredbe (EU) št. 575/2013 dodeli utež tveganja 50 % ali manj; |
| --- | --- |

(c)

institucije, ki se jim v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3 Uredbe (EU) št. 575/2013 dodeli utež tveganja 50 % ali manj;

| (d) | nacionalne spodbujevalne banke ali institucije v smislu točke (3) člena 2 Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta (26); ali |
| --- | --- |

(d)

nacionalne spodbujevalne banke ali institucije v smislu točke (3) člena 2 Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta (26); ali

| (e) | multilateralne razvojne banke, navedene v členu 117 Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(e)

multilateralne razvojne banke, navedene v členu 117 Uredbe (EU) št. 575/2013.

6.   Odstavek 1 se ne uporablja za posle, ki temeljijo na jasnem, preglednem in dostopnem indeksu, če so osnovni referenčni subjekti popolnoma enaki tistim, ki sestavljajo indeks subjektov, s katerim se trguje v velikem obsegu, ali če so to drugi vrednostni papirji, s katerimi se trguje, ki niso pozicije v listinjenju.

7.   EBA bo v tesnem sodelovanju z ESMA ter Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (27) pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi bo podrobneje določil zahtevo po zadržanju tveganja, zlasti glede:

| (a) | načinov zadržanja tveganja v skladu z odstavkom 3, vključno z izpolnitvijo prek sintetične ali pogojne oblike zadržanja; |
| --- | --- |

(a)

načinov zadržanja tveganja v skladu z odstavkom 3, vključno z izpolnitvijo prek sintetične ali pogojne oblike zadržanja;

| (b) | merjenja ravni zadržanja iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(b)

merjenja ravni zadržanja iz odstavka 1;

| (c) | prepovedi varovanja tveganja ali prodaje zadržanega deleža; |
| --- | --- |

(c)

prepovedi varovanja tveganja ali prodaje zadržanega deleža;

| (d) | pogojev za zadržanje na konsolidirani podlagi v skladu z odstavkom 4; |
| --- | --- |

(d)

pogojev za zadržanje na konsolidirani podlagi v skladu z odstavkom 4;

| (e) | pogojev za izvzetje poslov, ki temeljijo na jasnem, preglednem in dostopnem indeksu, iz odstavka 6. |
| --- | --- |

(e)

pogojev za izvzetje poslov, ki temeljijo na jasnem, preglednem in dostopnem indeksu, iz odstavka 6.

EBA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. julija 2018.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 7

Zahteve glede preglednosti za originatorje, sponzorje in SSPE

1.   Originator, sponzor in SSPE listinjenja v skladu z odstavkom 2 tega člena imetnikom pozicije v listinjenju, pristojnim organom iz člena 29 in, na zahtevo, potencialnim investitorjem dajo na razpolago vsaj naslednje informacije:

| (a) | informacije o osnovnih izpostavljenostih vsako četrtletje ali v primeru ABCP informacije o osnovnih denarnih terjatvah ali kreditnih terjatvah enkrat mesečno; |
| --- | --- |

(a)

informacije o osnovnih izpostavljenostih vsako četrtletje ali v primeru ABCP informacije o osnovnih denarnih terjatvah ali kreditnih terjatvah enkrat mesečno;

| (b) | vso osnovno dokumentacijo, nujno potrebno za razumevanje posla, med drugim, vendar ne izključno, če je primerno, tudi naslednje dokumente:






  (i) | končno ponudbeno dokumentacijo ali prospekt skupaj z dokumenti o zaključku posla, razen pravnih mnenj; |
| --- | --- | --- |

(b)

vso osnovno dokumentacijo, nujno potrebno za razumevanje posla, med drugim, vendar ne izključno, če je primerno, tudi naslednje dokumente:

(i)

končno ponudbeno dokumentacijo ali prospekt skupaj z dokumenti o zaključku posla, razen pravnih mnenj;

| (ii) | pri tradicionalnem listinjenju pogodbo o prodaji sredstva, pogodbo o odstopu, novaciji ali prenosu in vse ustrezne izjave o zaupanju; |
| --- | --- |

(ii)

pri tradicionalnem listinjenju pogodbo o prodaji sredstva, pogodbo o odstopu, novaciji ali prenosu in vse ustrezne izjave o zaupanju;

| (iii) | dogovore o izvedenih finančnih instrumentih in jamstvih ter vse ustrezne dokumente o dogovorih o zavarovanju s premoženjem, če izpostavljenosti, ki se listinijo, ostanejo izpostavljenosti originatorja; |
| --- | --- |

(iii)

dogovore o izvedenih finančnih instrumentih in jamstvih ter vse ustrezne dokumente o dogovorih o zavarovanju s premoženjem, če izpostavljenosti, ki se listinijo, ostanejo izpostavljenosti originatorja;

| (iv) | pogodbe o servisiranju, nadomestnem servisiranju, administrativnih storitvah in upravljanju z denarjem; |
| --- | --- |

(iv)

pogodbe o servisiranju, nadomestnem servisiranju, administrativnih storitvah in upravljanju z denarjem;

| (v) | skrbniško pogodbo, pogodbe o zavarovanju, zastopstvu, bančnem računu, zajamčenih vlogah, pogodbo o vključenih pogojih ali okvirno pogodbo o centralnem skladu ali okvirno pogodbo o opredelitvah ali pravno dokumentacijo enakovredne pravne veljavnosti; |
| --- | --- |

(v)

skrbniško pogodbo, pogodbe o zavarovanju, zastopstvu, bančnem računu, zajamčenih vlogah, pogodbo o vključenih pogojih ali okvirno pogodbo o centralnem skladu ali okvirno pogodbo o opredelitvah ali pravno dokumentacijo enakovredne pravne veljavnosti;

| (vi) | vse zadevne dogovore med upniki, dokumentacijo o izvedenih finančnih instrumentih, pogodbe o podrejenih kreditih, pogodbe o kreditih za ustanovitev podjetja in pogodbe o okvirnih likvidnostnih kreditih. |
| --- | --- |

(vi)

vse zadevne dogovore med upniki, dokumentacijo o izvedenih finančnih instrumentih, pogodbe o podrejenih kreditih, pogodbe o kreditih za ustanovitev podjetja in pogodbe o okvirnih likvidnostnih kreditih.

Ta osnovna dokumentacija vključuje podroben opis vrstnega reda plačil listinjenja;

| (c) | kadar prospekt ni bil pripravljen v skladu z Direktivo 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta (28), povzetek posla ali pregled glavnih značilnosti listinjenja, po potrebi vključno z:






  (i) | podrobnostmi v zvezi s strukturo posla, vključno s strukturnimi diagrami, ki vsebujejo pregled posla, denarnih tokov in lastniške strukture; |
| --- | --- | --- |

(c)

kadar prospekt ni bil pripravljen v skladu z Direktivo 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta (28), povzetek posla ali pregled glavnih značilnosti listinjenja, po potrebi vključno z:

(i)

podrobnostmi v zvezi s strukturo posla, vključno s strukturnimi diagrami, ki vsebujejo pregled posla, denarnih tokov in lastniške strukture;

| (ii) | podrobnostmi v zvezi z značilnostmi izpostavljenosti, denarnimi tokovi, izgubami po kaskadnem načelu, kreditno izboljšavo in značilnostmi likvidnostne podpore; |
| --- | --- |

(ii)

podrobnostmi v zvezi z značilnostmi izpostavljenosti, denarnimi tokovi, izgubami po kaskadnem načelu, kreditno izboljšavo in značilnostmi likvidnostne podpore;

| (iii) | podrobnostmi v zvezi z glasovalnimi pravicami imetnikov pozicije v listinjenju in njihovim razmerjem do drugih zavarovanih upnikov; |
| --- | --- |

(iii)

podrobnostmi v zvezi z glasovalnimi pravicami imetnikov pozicije v listinjenju in njihovim razmerjem do drugih zavarovanih upnikov;

| (iv) | seznamom vseh sprožilcev in dogodkov, navedenih v dokumentih, ki so predloženi v skladu s točko (b) in bi lahko pomembno vplivali na uspešnost pozicije v listinjenju; |
| --- | --- |

(iv)

seznamom vseh sprožilcev in dogodkov, navedenih v dokumentih, ki so predloženi v skladu s točko (b) in bi lahko pomembno vplivali na uspešnost pozicije v listinjenju;

| (d) | v primeru listinjenj STS uradno obvestilo o STS iz člena 27; |
| --- | --- |

(d)

v primeru listinjenj STS uradno obvestilo o STS iz člena 27;

| (e) | četrtletna poročila investitorjem ali v primeru ABCP mesečna poročila investitorjem, ki vsebujejo:






  (i) | vse potrebne pomembne podatke o kreditni kakovosti in uspešnosti osnovnih izpostavljenosti; |
| --- | --- | --- |

(e)

četrtletna poročila investitorjem ali v primeru ABCP mesečna poročila investitorjem, ki vsebujejo:

(i)

vse potrebne pomembne podatke o kreditni kakovosti in uspešnosti osnovnih izpostavljenosti;

| (ii) | informacije o dogodkih, ki sprožijo spremembe v vrstnem redu plačil ali zamenjavo kakršne koli nasprotne stranke, in v primeru listinjenja, ki ni posel ABCP, podatke o denarnih tokovih iz naslova osnovnih izpostavljenosti in iz obveznosti iz listinjenja; |
| --- | --- |

(ii)

informacije o dogodkih, ki sprožijo spremembe v vrstnem redu plačil ali zamenjavo kakršne koli nasprotne stranke, in v primeru listinjenja, ki ni posel ABCP, podatke o denarnih tokovih iz naslova osnovnih izpostavljenosti in iz obveznosti iz listinjenja;

| (iii) | informacije o zadržanem tveganju, vključno z informacijami, za katere se uporablja ureditev iz člena 6(3), v skladu s členom 6; |
| --- | --- |

(iii)

informacije o zadržanem tveganju, vključno z informacijami, za katere se uporablja ureditev iz člena 6(3), v skladu s členom 6;

| (f) | vse notranje informacije v zvezi z listinjenjem, ki jih morajo originator, sponzor ali SSPE razkriti javnosti v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (29) o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji; |
| --- | --- |

(f)

vse notranje informacije v zvezi z listinjenjem, ki jih morajo originator, sponzor ali SSPE razkriti javnosti v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (29) o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji;

| (g) | kadar se ne uporablja točka (f), pomembne dogodke, kot so:






  (i) | pomembna kršitev obveznosti iz dokumentov, danih na voljo v skladu s točko (b), vključno s pravnim sredstvom, opustitvijo ali privoljenjem, predloženim pozneje v zvezi s tako kršitvijo; |
| --- | --- | --- |

(g)

kadar se ne uporablja točka (f), pomembne dogodke, kot so:

(i)

pomembna kršitev obveznosti iz dokumentov, danih na voljo v skladu s točko (b), vključno s pravnim sredstvom, opustitvijo ali privoljenjem, predloženim pozneje v zvezi s tako kršitvijo;

| (ii) | sprememba strukturnih lastnosti, ki lahko pomembno vpliva na uspešnost listinjenja; |
| --- | --- |

(ii)

sprememba strukturnih lastnosti, ki lahko pomembno vpliva na uspešnost listinjenja;

| (iii) | sprememba značilnosti tveganja listinjenja ali osnovnih izpostavljenosti, ki lahko pomembno vpliva na uspešnost listinjenja; |
| --- | --- |

(iii)

sprememba značilnosti tveganja listinjenja ali osnovnih izpostavljenosti, ki lahko pomembno vpliva na uspešnost listinjenja;

| (iv) | v primeru listinjenj STS, če listinjenje ne izpolnjuje več zahtev za STS ali če so pristojni organi sprejeli popravne ali upravne ukrepe; |
| --- | --- |

(iv)

v primeru listinjenj STS, če listinjenje ne izpolnjuje več zahtev za STS ali če so pristojni organi sprejeli popravne ali upravne ukrepe;

| (v) | kakršna koli pomembna sprememba v dokumentaciji posla. |
| --- | --- |

(v)

kakršna koli pomembna sprememba v dokumentaciji posla.

Informacije iz točk (b), (c) in (d) prvega pododstavka se dajo na razpolago pred oblikovanjem cen.

Informacije iz točk (a) in (e) prvega pododstavka se dajo na razpolago sočasno vsako četrtletje, najpozneje mesec dni po roku zapadlosti plačila obresti, v primeru poslov ABCP pa najpozneje mesec po koncu obdobja, ki ga zajema poročilo.

V primeru ABCP se informacije iz točk (a), (c)(ii) in (e)(i) prvega pododstavka v združeni obliki dajo na razpolago imetnikom pozicij v listinjenju in, na zahtevo, potencialnim investitorjem. Sponzorju in, na zahtevo, pristojnim organom se dajo na razpolago podatki na ravni posameznega kredita.

Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 596/2014 je treba informacije iz točk (f) in (g) prvega pododstavka dati na razpolago brez odlašanja.

Originator, sponzor in SSPE listinjenja pri izpolnjevanju določb tega odstavka upoštevajo nacionalno pravo in pravo Unije, ki ureja varstvo zaupnosti informacij in obdelavo osebnih podatkov, da bi se izognili morebitnim kršitvam tega prava in obveznosti glede zaupnosti v odnosu do stranke, prvotnega kreditodajalca ali zaupnosti informacij o dolžniku, razen če so takšne zaupne informacije anonimizirane ali združene.

Zlasti v zvezi z informacijami iz točke (b) prvega pododstavka lahko originator, sponzor in SSPE zagotovi povzetek zadevne dokumentacije.

Pristojni organi iz člena 29 lahko zaradi izpolnjevanja svojih obveznosti iz te uredbe zahtevajo predložitev takšnih zaupnih informacij.

2.   Originator, sponzor in SSPE listinjenja med seboj izberejo subjekt, ki bo izpolnjeval zahteve v zvezi z informacijami na podlagi točk (a), (b), (d), (e), (f) in (g) prvega pododstavka odstavka 1.

Subjekt, določen v skladu s prvim pododstavkom, da informacije o poslu listinjenja na razpolago prek repozitorija listinjenj.

Obveznost iz drugega in četrtega pododstavka se ne uporablja za listinjenja, za katera ni treba pripraviti prospekta v skladu z Direktivo 2003/71/ES.

Kadar ni registriranega repozitorija v skladu s členom 10, subjekt, določen za izpolnjevanje zahtev iz odstavka 1 tega člena, da informacije na razpolago prek spletnega mesta, ki:

| (a) | vključuje dobro delujoč sistem za nadzor kakovosti podatkov; |
| --- | --- |

(a)

vključuje dobro delujoč sistem za nadzor kakovosti podatkov;

| (b) | je v skladu z ustreznimi standardi upravljanja in vzdrževanjem ter delovanjem ustrezne organizacijske strukture, ki zagotavlja urejeno delovanje spletnega mesta brez prekinitev; |
| --- | --- |

(b)

je v skladu z ustreznimi standardi upravljanja in vzdrževanjem ter delovanjem ustrezne organizacijske strukture, ki zagotavlja urejeno delovanje spletnega mesta brez prekinitev;

| (c) | je v skladu z ustreznimi sistemi, nadzorom in postopki, ki zagotavljajo identifikacijo vseh zadevnih virov operativnega tveganja; |
| --- | --- |

(c)

je v skladu z ustreznimi sistemi, nadzorom in postopki, ki zagotavljajo identifikacijo vseh zadevnih virov operativnega tveganja;

| (d) | vključuje sisteme, ki zagotavljajo zaščito in celovitost prejetih informacij ter sprotno beleženje informacij; ter |
| --- | --- |

(d)

vključuje sisteme, ki zagotavljajo zaščito in celovitost prejetih informacij ter sprotno beleženje informacij; ter

| (e) | omogoča hranjenje informacij najmanj pet let po datumu zapadlosti listinjenja. |
| --- | --- |

(e)

omogoča hranjenje informacij najmanj pet let po datumu zapadlosti listinjenja.

V dokumentaciji o listinjenju sta navedena subjekt, odgovoren za poročanje o informacijah, in repozitorij listinjenj, v katerem so informacije na razpolago.

3.   ESMA v tesnem sodelovanju z EBA in EIOPA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi katere informacije morajo zagotoviti originator, sponzor in SSPE, da izpolnijo svoje obveznosti iz točk (a) in (e) prvega pododstavka odstavka 1 ob upoštevanju koristnosti informacij za imetnika pozicije v listinjenju, ali je pozicija v listinjenju kratkoročne narave, in v primeru poslov ABCP, ali jo sponzor v celoti podpira.

ESMA navedeni osnutek regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. januarja 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

4.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe informacij, ki se določijo v skladu z odstavkom 3, ESMA v tesnem sodelovanju z EBA in EIOPA pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov v katerih določi obliko teh informacij prek standardiziranih predlog.

ESMA navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. januarja 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 8

Prepoved relistinjenja

1.   Osnovne izpostavljenosti, ki se uporabljajo pri listinjenju, ne vključujejo pozicij v listinjenju.

Kot odstopanje se prvi pododstavek ne uporablja za:

| (a) | vsa listinjenja, katerih vrednostni papirji so bili izdani pred 1. januarjem 2019; in |
| --- | --- |

(a)

vsa listinjenja, katerih vrednostni papirji so bili izdani pred 1. januarjem 2019; in

| (b) | vsa listinjenja, ki se uporabljajo za zakonite namene, določene v odstavku 3, katerih vrednostni papirji so bili izdani na ali po 1. januarju 2019. |
| --- | --- |

(b)

vsa listinjenja, ki se uporabljajo za zakonite namene, določene v odstavku 3, katerih vrednostni papirji so bili izdani na ali po 1. januarju 2019.

2.   Pristojni organ, imenovan v skladu s členom 29(2), (3) ali (4), kot je ustrezno, lahko izda dovoljenje subjektu pod njegovim nadzorom, da vključi pozicije v listinjenju kot osnovne izpostavljenosti v listinjenju, kadar ta pristojni organ meni, da se relistinjenje uporablja v zakonite namene, kakor je določeno v odstavku 3 tega člena.

Kadar je takšen nadzorni organ kreditna institucija ali investicijsko podjetje, kakor sta opredeljena v točkah (1) in (2) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, se pristojni organ iz prvega pododstavka tega odstavka posvetuje z organom za reševanje ali katerim koli drugim organom, pristojnim za ta subjekt, pred izdajo dovoljenja za vključitev pozicij v listinjenju kot osnovnih izpostavljenosti v listinjenju. Takšno posvetovanje ne sme trajati dlje kot 60 dni od datuma, ko pristojni organ obvesti organ za reševanje ali kateri koli drug organ, pristojen za ta subjekt, o tem, da je potrebno posvetovanje.

Kadar se po posvetovanju sprejme odločitev, da se izda dovoljenje za uporabo pozicij v listinjenju kot osnovnih izpostavljenosti v listinjenju, pristojni organ o tem obvesti ESMA.

3.   Za namene tega člena za zakonite namene štejejo:

| (a) | poenostavitev likvidacije kreditne institucije, investicijskega podjetja ali finančne institucije; |
| --- | --- |

(a)

poenostavitev likvidacije kreditne institucije, investicijskega podjetja ali finančne institucije;

| (b) | zagotovitev vzdržnosti kreditne institucije, investicijskega podjetja ali finančne institucije v času rednega poslovanja z namenom preprečiti njihovo likvidacijo; ali |
| --- | --- |

(b)

zagotovitev vzdržnosti kreditne institucije, investicijskega podjetja ali finančne institucije v času rednega poslovanja z namenom preprečiti njihovo likvidacijo; ali

| (c) | kadar so osnovne izpostavljenosti nedonosne, ohranjanje interesov investitorjev. |
| --- | --- |

(c)

kadar so osnovne izpostavljenosti nedonosne, ohranjanje interesov investitorjev.

4.   V celoti podprti program ABCP ne šteje kot relistinjenje za namene tega člena, če noben posel ABCP v tem programu ni relistinjenje in kreditna izboljšava ne vzpostavlja druge ravni tranširanja na ravni programa.

5.   Da bi upoštevali razvoj trga drugih relistinjenj, ki so izvedeni v zakonite namene in ob upoštevanju splošnih ciljev finančne stabilnosti in ohranjanja najboljših interesov investitorjev, lahko ESMA v tesnem sodelovanju z EBA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za dopolnitev seznama zakonitih namenov iz odstavka 3.

ESMA predloži vse osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji. Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 9

Merila za odobritev kredita

1.   Originatorji, sponzorji in prvotni kreditodajalci za izpostavljenosti, ki se listinijo, uporabljajo ista zanesljiva in jasno opredeljena merila za odobritev kreditov, kot jih uporabljajo za nelistinjene izpostavljenosti. V ta namen uporabljajo enake natančno opredeljene postopke za odobritev ter, kadar je to ustrezno, za spreminjanje, obnavljanje in refinanciranje kreditov. Originatorji, sponzorji in prvotni kreditodajalci vzpostavijo učinkovite sisteme za uporabo teh meril in postopkov, da bi zagotovili, da se krediti odobrijo na podlagi temeljite ocene kreditne sposobnosti dolžnika, pri čemer se ustrezno upoštevajo dejavniki, ki so pomembni za preverjanje verjetnosti, da bo dolžnik izpolnil obveznosti, ki izhajajo iz kreditne pogodbe.

2.   V primeru listinjenj, pri katerih so osnovne izpostavljenosti stanovanjski krediti, odobreni po začetku veljavnosti Direktive 2014/17/EU, skupina teh kreditov ne zajema kreditov, ki so se tržili in bili sklenjeni ob predpostavki, da je bil prosilec za kredit ali, kjer je to ustrezno, posrednik seznanjen s tem, da kreditodajalec morda ni preveril informacij, ki jih je zagotovil prosilec za kredit.

3.   Kadar originator za lastni račun odkupi izpostavljenosti tretje osebe, nato pa jih olistini, pri tem preveri, da subjekt, ki je neposredno ali posredno sodeloval pri prvotni pogodbi, s katero so nastale obveznosti ali pogojne obveznosti, ki se listinijo, izpolnjuje zahteve iz odstavka 1.

4.   Odstavek 3 se ne uporablja, če:

| (a) | je bila prvotna pogodba, iz katere izvirajo obveznosti ali morebitne obveznosti dolžnika ali morebitnega dolžnika, sklenjena pred začetkom veljavnosti Direktive 2014/17/EU; in |
| --- | --- |

(a)

je bila prvotna pogodba, iz katere izvirajo obveznosti ali morebitne obveznosti dolžnika ali morebitnega dolžnika, sklenjena pred začetkom veljavnosti Direktive 2014/17/EU; in

| (b) | originator, ki odkupi izpostavljenosti tretje osebe za svoj račun in jih nato olistini, izpolnjuje obveznosti, ki so se pred 1. januarjem 2019 zahtevale za institucije v vlogi originatorja na podlagi člena 21(2) Delegirane uredbe (EU) št. 625/2014. |
| --- | --- |

(b)

originator, ki odkupi izpostavljenosti tretje osebe za svoj račun in jih nato olistini, izpolnjuje obveznosti, ki so se pred 1. januarjem 2019 zahtevale za institucije v vlogi originatorja na podlagi člena 21(2) Delegirane uredbe (EU) št. 625/2014.

POGLAVJE 3

POGOJI IN POSTOPKI ZA REGISTRACIJO REPOZITORIJA LISTINJENJ

Člen 10

Registracija repozitorija listinjenj

1.   Repozitorij listinjenj se za namene iz člena 5 registrira pri ESMA pod pogoji in v skladu s postopkom iz tega člena.

2.   Da se repozitorij listinjenj lahko registrira na podlagi tega člena, mora biti pravna oseba s sedežem v Uniji, mora uporabljati postopke za preverjanje celovitosti in točnosti informacij, ki so na mu voljo na podlagi člena 7(1) te uredbe, in izpolnjevati zahteve iz členov 78, 79 in 80(1) do (3), (5) in (6) Uredbe (EU) št. 648/2012. Za namene tega člena se sklicevanja na člen 9 Uredbe (EU) št. 648/2012 v členih 78 in 80 navedene uredbe razumejo kot sklicevanja na člen 5 te uredbe.

3.   Registracija repozitorija listinjenj velja za vse ozemlje Unije.

4.   Registrirani repozitorij listinjenj mora ves čas izpolnjevati pogoje za registracijo. Repozitorij listinjenj brez nepotrebnega odlašanja ESMA sporoči vse pomembne spremembe pogojev za registracijo.

5.   Repozitorij listinjenj ESMA predloži eno od naslednjega:

| (a) | vlogo za registracijo; |
| --- | --- |

(a)

vlogo za registracijo;

| (b) | vlogo za razširitev obsega registracije za namene člena 7 te uredbe, če gre za repozitorij sklenjenih poslov, ki je že registriran v skladu s poglavjem 1 naslova VI Uredbe (EU) št. 648/2012 ali s poglavjem III Uredbe (EU) 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta (30). |
| --- | --- |

(b)

vlogo za razširitev obsega registracije za namene člena 7 te uredbe, če gre za repozitorij sklenjenih poslov, ki je že registriran v skladu s poglavjem 1 naslova VI Uredbe (EU) št. 648/2012 ali s poglavjem III Uredbe (EU) 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta (30).

6.   ESMA v 20 delovnih dneh od prejema vloge oceni, ali je ta popolna.

Kadar vloga ni popolna, ESMA določi rok, v katerem mora repozitorij listinjenj predložiti dodatne informacije.

Potem ko ESMA oceni, da je vloga popolna, o tem ustrezno uradno obvesti repozitorij listinjenj.

7.   Za zagotovitev enotne uporabe tega člena ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki določajo podrobnosti o vsem naslednjem:

| (a) | postopkih iz odstavka 2 tega člena, ki jih morajo uporabljati repozitoriji listinjenj, da preverijo celovitost in točnost informacij, ki so jim na voljo na podlagi člena 7(1); |
| --- | --- |

(a)

postopkih iz odstavka 2 tega člena, ki jih morajo uporabljati repozitoriji listinjenj, da preverijo celovitost in točnost informacij, ki so jim na voljo na podlagi člena 7(1);

| (b) | vlogi za registracijo iz točke (a) odstavka 5; |
| --- | --- |

(b)

vlogi za registracijo iz točke (a) odstavka 5;

| (c) | poenostavljeni vlogi za razširitev obsega registracije iz točke (b) odstavka 5. |
| --- | --- |

(c)

poenostavljeni vlogi za razširitev obsega registracije iz točke (b) odstavka 5.

ESMA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. januarja 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

8.   Za zagotovitev enakih pogojev uporabe odstavkov 1 in 2 ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, ki določajo obliko obojega:

| (a) | vloge za registracijo iz točke (a) odstavka 5; |
| --- | --- |

(a)

vloge za registracijo iz točke (a) odstavka 5;

| (b) | vloge za razširitev obsega registracije iz točke (b) odstavka 5. |
| --- | --- |

(b)

vloge za razširitev obsega registracije iz točke (b) odstavka 5.

V primeru iz točke (b) prvega pododstavka ESMA pripravi poenostavljeno obliko, da se prepreči podvajanje postopkov.

ESMA navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. januarja 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 11

Uradna obvestitev pristojnih organov in posvetovanje s pristojnimi organi pred registracijo ali pred razširitvijo obsega registracije

1.   Kadar je repozitorij listinjenj, ki zaprosi za registracijo ali za razširitev obsega registracije kot repozitorij sklenjenih poslov, subjekt, ki mu dovoljenje izda ali ga registrira pristojni organ v državi članici, kjer ima sedež, ESMA pred registracijo ali razširitvijo obsega registracije repozitorija listinjenj brez nepotrebnega odlašanja uradno obvesti ta pristojni organ in se z njim posvetuje.

2.   ESMA in zadevni pristojni organ izmenjata vse informacije, ki so potrebne za registracijo ali za razširitev obsega registracije repozitorija listinjenj ter za nadzorovanje ali subjekt izpolnjuje pogoje za registracijo ali izdajo dovoljenja v državi članici, kjer ima sedež.

Člen 12

Preučitev vloge

1.   ESMA v 40 delovnih dneh od uradnega obvestila iz člena 10(6) preuči vlogo za registracijo ali za razširitev obsega registracije na podlagi skladnosti repozitorija listinjenj s tem poglavjem in sprejme izčrpno obrazložen sklep, s katerim odobri ali zavrne registracijo ali razširitev obsega registracije.

2.   Sklep, ki ga ESMA izda v skladu z odstavkom 1, začne veljati peti delovni dan po sprejetju.

Člen 13

Uradno obvestilo o sklepih ESMA v zvezi z registracijo ali razširitvijo obsega registracije

1.   Kadar ESMA sprejme sklep, kakor je navedeno v členu 12, ali razveljavi registracijo, kakor je navedeno v členu 15(1), o tem v petih delovnih dneh uradno obvesti repozitorij listinjenj z izčrpno obrazložitvijo svojega sklepa.

ESMA o svojem sklepu brez nepotrebnega odlašanja uradno obvesti pristojni organ iz člena 11(1).

2.   ESMA brez nepotrebnega odlašanja sporoči vse sklepe, sprejete v skladu z odstavkom 1, Komisiji.

3.   ESMA na svojem spletnem mestu objavi seznam repozitorijev listinjenj, registriranih v skladu s to uredbo. Ta seznam se posodobi v petih delovnih dneh po sprejetju sklepa iz odstavka 1.

Člen 14

Pooblastila ESMA

1.   Pooblastila, ki so na ESMA prenesena v skladu s členi 61 do 68 ter členoma 73 in 74 Uredbe (EU) št. 648/2012, v povezavi s prilogama I in II k navedeni uredbi, se izvajajo tudi v zvezi s to uredbo. Sklicevanja na člen 81(1) in (2) Uredbe (EU) št. 648/2012 v Prilogi I k navedeni uredbi se razumejo kot sklicevanja na člen 17(1) te uredbe.

2.   Pooblastila, ki so v skladu s členi 61 do 63 Uredbe (EU) št. 648/2012 prenesena na ESMA ali na katere koli uradnike ali druge osebe, ki jih pooblasti ESMA, se ne uporabljajo za zahteve po razkritju informacij ali dokumentov, za katere velja varovanje poklicne skrivnosti odvetnikov.

Člen 15

Razveljavitev registracije

1.   Brez poseganja v člen 73 Uredbe (EU) št. 648/2012 ESMA razveljavi registracijo repozitorija listinjenj, kadar:

| (a) | se repozitorij listinjenj izrecno odreče registraciji ali če v zadnjih šestih mesecih ni opravil nobene storitve; |
| --- | --- |

(a)

se repozitorij listinjenj izrecno odreče registraciji ali če v zadnjih šestih mesecih ni opravil nobene storitve;

| (b) | je repozitorij listinjenj pridobil registracijo z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nezakonit način; ali |
| --- | --- |

(b)

je repozitorij listinjenj pridobil registracijo z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nezakonit način; ali

| (c) | repozitorij listinjenj ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bil registriran. |
| --- | --- |

(c)

repozitorij listinjenj ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bil registriran.

2.   ESMA o sklepu o razveljavitvi registracije repozitorija listinjenj brez nepotrebnega odlašanja uradno obvesti zadevni pristojni organ iz člena 11(1).

3.   Če pristojni organ v državi članici, v kateri repozitorij listinjenj izvaja storitve in dejavnosti, meni, da je izpolnjen eden od pogojev iz odstavka 1, lahko od ESMA zahteva, naj preveri, ali so pogoji za razveljavitev registracije zadevnega repozitorija listinjenj izpolnjeni. Kadar se ESMA odloči, da ne bo razveljavil registracije zadevnega repozitorija listinjenj, mora svojo odločitev podrobno utemeljiti.

4.   Pristojni organ iz odstavka 3 tega člena je organ, imenovan na podlagi člena 29 te uredbe.

Člen 16

Pristojbine za nadzor

1.   ESMA repozitorijem listinjenj zaračuna pristojbine v skladu s to uredbo in v skladu z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi odstavka 2 tega člena.

Te pristojbine so sorazmerne s prometom zadevnega repozitorija listinjenj in v celoti pokrivajo stroške ESMA v zvezi z registracijo in nadzorom repozitorijev listinjenj ter poplačilo vseh stroškov, ki jih imajo pristojni organi zaradi prenosa nalog v skladu s členom 14(1) te uredbe. V delu, v katerem se člen 14(1) te uredbe nanaša na člen 74 Uredbe (EU) št. 648/2012, se sklicevanja na člen 72(3) navedene uredbe razumejo kot sklicevanja na odstavek 2 tega člena.

Kadar je repozitorij sklenjenih poslov že registriran v skladu s poglavjem 1 naslova VI Uredbe (EU) št. 648/2012 ali poglavjem III Uredbe (EU) 2015/2365, se pristojbine iz prvega pododstavka tega odstavka prilagodijo le tako, da odražajo dodatne potrebne stroške v zvezi z registracijo in nadzorom repozitorijev listinjenj na podlagi te uredbe.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 47 za dopolnitev te uredbe, da se podrobneje opredelijo vrsta pristojbin, zadeve, za katere jih je treba plačati, višina pristojbin in način njihovega plačila.

Člen 17

Dostopnost podatkov, shranjenih pri repozitoriju listinjenj

1.   Brez poseganja v člen 7(2) repozitorij listinjenj zbira in hrani podrobne podatke o listinjenjih. Zagotavlja brezplačen neposreden in takojšen dostop vsem naslednjim subjektom, da jim omogoči izpolnjevanje njihovih odgovornosti, nalog in obveznosti:

| (a) | ESMA; |
| --- | --- |

(a)

ESMA;

| (b) | EBA; |
| --- | --- |

(b)

EBA;

| (c) | EIOPA; |
| --- | --- |

(c)

EIOPA;

| (d) | ESRB; |
| --- | --- |

(d)

ESRB;

| (e) | zadevnim članicam Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), vključno z Evropsko centralno banko (ECB) pri opravljanju svojih nalog v okviru enotnega mehanizma nadzora na podlagi Uredbe (EU) št. 1024/2013; |
| --- | --- |

(e)

zadevnim članicam Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), vključno z Evropsko centralno banko (ECB) pri opravljanju svojih nalog v okviru enotnega mehanizma nadzora na podlagi Uredbe (EU) št. 1024/2013;

| (f) | zadevnim organom, katerih nadzorne odgovornosti in naloge zajemajo posle, trge, udeležence in sredstva, ki spadajo na področje uporabe te uredbe; |
| --- | --- |

(f)

zadevnim organom, katerih nadzorne odgovornosti in naloge zajemajo posle, trge, udeležence in sredstva, ki spadajo na področje uporabe te uredbe;

| (g) | organom za reševanje, določenim v skladu s členom 3 Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (31); |
| --- | --- |

(g)

organom za reševanje, določenim v skladu s členom 3 Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (31);

| (h) | enotnemu odboru za reševanje, vzpostavljenem z Uredbo (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (32); |
| --- | --- |

(h)

enotnemu odboru za reševanje, vzpostavljenem z Uredbo (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (32);

| (i) | organom iz člena 29; |
| --- | --- |

(i)

organom iz člena 29;

| (j) | investitorjem in potencialnim investitorjem. |
| --- | --- |

(j)

investitorjem in potencialnim investitorjem.

2.   ESMA v tesnem sodelovanju z EBA in EIOPA in ob upoštevanju potrebe subjektov iz odstavka 1 pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, v katerem določi:

| (a) | podrobne podatke o listinjenjih iz odstavka 1, ki jih morajo posredovati originator, sponzor ali SSPE, da izpolnijo svoje obveznosti iz člena 7(1); |
| --- | --- |

(a)

podrobne podatke o listinjenjih iz odstavka 1, ki jih morajo posredovati originator, sponzor ali SSPE, da izpolnijo svoje obveznosti iz člena 7(1);

| (b) | zahtevane operativne standarde, da se omogoči pravočasno, strukturirano in celovito:






  (i) | zbiranje podatkov s strani repozitorijev listinjenj; in |
| --- | --- | --- |

(b)

zahtevane operativne standarde, da se omogoči pravočasno, strukturirano in celovito:

(i)

zbiranje podatkov s strani repozitorijev listinjenj; in

| (ii) | združevanje in primerjanje podatkov med repozitoriji listinjenj; |
| --- | --- |

(ii)

združevanje in primerjanje podatkov med repozitoriji listinjenj;

| (c) | podrobnosti o informacijah, do katerih imajo dostop subjekti iz odstavka 1, ob upoštevanju njihovih nalog in njihovih posebnih potreb; |
| --- | --- |

(c)

podrobnosti o informacijah, do katerih imajo dostop subjekti iz odstavka 1, ob upoštevanju njihovih nalog in njihovih posebnih potreb;

| (d) | pogoje, pod katerimi lahko subjekti iz odstavka 1 neposredno in takoj dostopajo do podatkov, shranjenih pri repozitorijih listinjenj. |
| --- | --- |

(d)

pogoje, pod katerimi lahko subjekti iz odstavka 1 neposredno in takoj dostopajo do podatkov, shranjenih pri repozitorijih listinjenj.

ESMA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. januarja 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

3.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe odstavka 2, ESMA v tesnem sodelovanju z EBA in EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za vzpostavitev standardiziranih predlog, s katerimi originator, sponzor ali SSPE zagotovijo informacije repozitoriju listinjenj, ob upoštevanju obstoječih rešitev, ki so jih pripravili zbiratelji podatkov o listinjenjih.

ESMA navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. januarja 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

POGLAVJE 4

ENOSTAVNO, PREGLEDNO IN STANDARDIZIRANO LISTINJENJE

Člen 18

Uporaba oznake „enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje“

Originatorji, sponzorji in SSPE lahko za listinjenje uporabljajo oznako „STS“ oziroma „enostavno, pregledno in standardizirano“ ali oznako, ki se neposredno ali posredno sklicuje na te izraze, samo, če:

| (a) | listinjenje izpolnjuje vse zahteve iz oddelka 1 ali 2 tega poglavja in je bil o tem uradno obveščen ESMA v skladu s členom 27(1) ter |
| --- | --- |

(a)

listinjenje izpolnjuje vse zahteve iz oddelka 1 ali 2 tega poglavja in je bil o tem uradno obveščen ESMA v skladu s členom 27(1) ter

| (b) | je listinjenje vključeno v seznam iz člena 27(5). |
| --- | --- |

(b)

je listinjenje vključeno v seznam iz člena 27(5).

Originator, sponzor in SSPE, vključeni v listinjenje, ki šteje za STS, morajo imeti sedež v Uniji.

ODDELEK 1

Zahteve za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje, ki ni listinjenje ABCP

Člen 19

Enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje

1.   Za listinjenje STS se šteje listinjenje, ki izpolnjuje zahteve, določene v členih 20, 21 in 22, razen programov ABCP in poslov ABCP.

2.   Do 18. oktobra 2018 EBA v tesnem sodelovanju z ESMA in EIOPA v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 sprejme smernice in priporočila o usklajeni razlagi in uporabi zahtev iz členov 20, 21 in 22.

Člen 20

Zahteve glede enostavnosti

1.   SSPE pridobi lastništvo osnovnih izpostavljenosti s pravo prodajo, odstopom ali prenosom, ki ima enake pravne učinke, na način, ki je izvršljiv proti prodajalcu ali kateri koli tretji osebi. Za prenos lastništva na SSPE ne veljajo stroge določbe o vračilu sredstev v primeru insolventnosti prodajalca.

2.   Za namene odstavka 1 so stroge določbe o vračilu sredstev katere koli od naslednjih:

| (a) | določbe, v skladu s katerimi lahko likvidacijski upravitelj prodajalca razveljavi prodajo osnovnih izpostavljenosti samo na podlagi tega, da je bila sklenjena v določenem obdobju pred razglasitvijo insolventnosti prodajalca; |
| --- | --- |

(a)

določbe, v skladu s katerimi lahko likvidacijski upravitelj prodajalca razveljavi prodajo osnovnih izpostavljenosti samo na podlagi tega, da je bila sklenjena v določenem obdobju pred razglasitvijo insolventnosti prodajalca;

| (b) | določbe, v skladu s katerimi lahko SSPE prepreči razveljavitev iz točke (a) le, če lahko dokaže, da v času prodaje ni bil seznanjen z insolventnostjo prodajalca. |
| --- | --- |

(b)

določbe, v skladu s katerimi lahko SSPE prepreči razveljavitev iz točke (a) le, če lahko dokaže, da v času prodaje ni bil seznanjen z insolventnostjo prodajalca.

3.   Za namene odstavka 1 določbe o vračilu sredstev v nacionalnem pravu na področju insolventnosti, ki likvidacijskemu upravitelju ali sodišču dovoljujejo razveljavitev prodaje osnovnih izpostavljenosti v primeru goljufivih prenosov, nepoštenih predsodkov do upnikov ali prenosov, katerih namen je neprimerno dajanje prednosti določenim upnikom pred drugimi, ne pomenijo strogih določb o vračilu sredstev.

4.   Kadar prodajalec ni prvotni kreditodajalec, prava prodaja, odstop ali prenos, ki ima enake pravne učinke, osnovnih izpostavljenosti prodajalcu izpolnjuje zahteve iz odstavkov 1 do 3, ne glede na to, ali je bila navedena prava prodaja, odstop ali prenos, ki ima enake pravne učinke, neposredna ali opravljena prek enega ali več vmesnih korakov.

5.   Kadar se prenos osnovnih izpostavljenosti izvede z odstopom in se dokonča po zaključku posla, sprožilci za tako dokončanje vključujejo vsaj naslednje dogodke:

| (a) | resno poslabšanje kreditne kakovosti prodajalca; |
| --- | --- |

(a)

resno poslabšanje kreditne kakovosti prodajalca;

| (b) | insolventnost prodajalca in |
| --- | --- |

(b)

insolventnost prodajalca in

| (c) | kršitve pogodbenih obveznosti s strani prodajalca, za katere niso bili sprejeti popravni ukrepi, vključno z neplačilom prodajalca. |
| --- | --- |

(c)

kršitve pogodbenih obveznosti s strani prodajalca, za katere niso bili sprejeti popravni ukrepi, vključno z neplačilom prodajalca.

6.   Prodajalec predloži zagotovila in jamstva, da osnovne izpostavljenosti, zajete v listinjenju, po njegovi najboljši vednosti niso obremenjene ali v kakšnem drugačnem stanju, ki bi lahko škodovalo izvršljivosti prave prodaje, odstopa ali prenosa, ki ima enake pravne učinke.

7.   Osnovne izpostavljenosti, ki se prenesejo s prodajalca na SSPE ali jih prodajalec odstopi SSPE, izpolnjujejo vnaprej določena, jasna in dokumentirana merila primernosti, ki ne omogočajo aktivnega upravljanja portfeljev teh izpostavljenosti po lastni presoji. Za namene tega odstavka zamenjava izpostavljenosti, pri katerih so kršena zagotovila in jamstva, ne šteje za aktivno upravljanje portfeljev. Prenos izpostavljenosti na SSPE po zaključku posla mora izpolnjevati merila primernosti, ki se uporabljajo za začetne osnovne izpostavljenosti.

8.   Listinjenje ima podlago v skupini osnovnih izpostavljenosti, ki so homogene v smislu vrste sredstev, pri čemer je treba upoštevati posebne značilnosti, povezane z denarnimi tokovi vrste sredstev, vključno z njihovimi pogodbenimi značilnostmi, značilnostmi kreditnega tveganja in značilnostmi predplačila. Skupina osnovnih izpostavljenosti zajema le eno vrsto sredstev. Osnovne izpostavljenosti vključujejo obveznosti, ki so pogodbeno zavezujoče in izvršljive, s pravico do popolnega regresa do dolžnikov in po potrebi izdajateljev jamstev.

Osnovne izpostavljenosti imajo opredeljene redne tokove plačil, katerih obroki se lahko razlikujejo po svojih zneskih, v zvezi s plačili najemnine, glavnice ali obresti oziroma s katero koli drugo pravico do prejemanja prihodkov iz sredstev, ki podpirajo taka plačila. Osnovne izpostavljenosti lahko ustvarjajo tudi prihodke od prodaje katerih koli financiranih ali zakupljenih sredstev.

Osnovne izpostavljenosti ne zajemajo prenosljivih vrednostnih papirjev, kakor so opredeljeni v točki (44) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU, razen podjetniških obveznic, če ne kotirajo na mestu trgovanja.

9.   Osnovne izpostavljenosti ne zajemajo nobenih pozicij v listinjenju.

10.   Osnovne izpostavljenosti se odobrijo med običajnim poslovanjem originatorja ali prvotnega kreditodajalca v skladu s standardi za izdajo komercialnih zapisov, ki so najmanj enako strogi kot tisti, ki jih je originator ali prvotni kreditodajalec uporabil ob odobritvi podobnih izpostavljenosti, ki niso listinjene. Potencialnim investitorjem se brez nepotrebnega odlašanja v celoti razkrijejo standardi za izdajo komercialnih zapisov, na podlagi katerih se odobrijo osnovne izpostavljenosti, in vse pomembne spremembe predhodnih standardov za izdajo komercialnih zapisov.

V primeru listinjenj, pri katerih so osnovne izpostavljenosti stanovanjski krediti, skupina kreditov ne zajema kreditov, ki so se tržili in bili sklenjeni ob predpostavki, da je bil prosilec za kredit ali po potrebi posrednik seznanjen s tem, da kreditodajalec morda ni preveril predloženih informacij.

Ocena kreditojemalčeve kreditne sposobnosti izpolnjuje zahteve iz člena 8 Direktive 2008/48/ES ali odstavkov 1 do 4, točke (a) odstavka 5 in odstavka 6 člena 18 Direktive 2014/17/EU ali, kadar je to ustrezno, enakovredne zahteve v tretjih državah.

Originator ali prvotni kreditodajalec razpolaga s strokovnim znanjem na področju odobritve izpostavljenosti, ki so po svoji naravi podobne listinjenim.

11.   Osnovne izpostavljenosti se takoj po izbiri brez nepotrebnega odlašanja prenesejo na SSPE in v času izbire ne zajemajo neplačanih izpostavljenosti v smislu člena 178(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ali izpostavljenosti do dolžnika oziroma izdajatelja jamstva s slabo kreditno kakovostjo, ki je po najboljši vednosti originatorja ali prvotnega kreditodajalca:

| (a) | bil razglašen za insolventnega ali je sodišče njegovim upnikom dodelilo pravnomočno pravico, zoper katero se ni mogoče pritožiti, do izvršbe ali odškodnine za premoženjsko škodo zaradi zamujenega plačila v treh letih pred datumom izdaje listinjenja ali pa je v treh letih pred datumom prenosa ali odstopa osnovnih izpostavljenosti na SSPE opravil postopek prestrukturiranja dolga v zvezi z njegovimi nedonosnimi izpostavljenostmi, razen če:






  (i) | prestrukturirana osnovna izpostavljenost ni predstavljala novih zaostalih plačil od datuma prestrukturiranja, ki je moralo biti opravljeno najpozneje eno leto pred datumom prenosa ali odstopa osnovnih izpostavljenosti na SSPE; |
| --- | --- | --- |

(a)

bil razglašen za insolventnega ali je sodišče njegovim upnikom dodelilo pravnomočno pravico, zoper katero se ni mogoče pritožiti, do izvršbe ali odškodnine za premoženjsko škodo zaradi zamujenega plačila v treh letih pred datumom izdaje listinjenja ali pa je v treh letih pred datumom prenosa ali odstopa osnovnih izpostavljenosti na SSPE opravil postopek prestrukturiranja dolga v zvezi z njegovimi nedonosnimi izpostavljenostmi, razen če:

(i)

prestrukturirana osnovna izpostavljenost ni predstavljala novih zaostalih plačil od datuma prestrukturiranja, ki je moralo biti opravljeno najpozneje eno leto pred datumom prenosa ali odstopa osnovnih izpostavljenosti na SSPE;

| (ii) | so v informacijah, ki so jih zagotovili originator, sponzor in SSPE v skladu s točkama (a) in (e)(i) prvega pododstavka člena 7(1), izrecno določeni delež prestrukturiranih osnovnih izpostavljenosti, časovni okvir in podrobnosti prestrukturiranja ter njihova uspešnost po datumu prestrukturiranja; |
| --- | --- |

(ii)

so v informacijah, ki so jih zagotovili originator, sponzor in SSPE v skladu s točkama (a) in (e)(i) prvega pododstavka člena 7(1), izrecno določeni delež prestrukturiranih osnovnih izpostavljenosti, časovni okvir in podrobnosti prestrukturiranja ter njihova uspešnost po datumu prestrukturiranja;

| (b) | je bil ob izdaji listinjenja, kadar je to ustrezno, v javnem registru kreditov oseb z negativno zgodovino preteklega plačevanja kreditov ali, kadar ni takšnega javnega registra kreditov, drugem registru kreditov, ki je dostopen originatorju ali prvotnemu kreditodajalcu; ali |
| --- | --- |

(b)

je bil ob izdaji listinjenja, kadar je to ustrezno, v javnem registru kreditov oseb z negativno zgodovino preteklega plačevanja kreditov ali, kadar ni takšnega javnega registra kreditov, drugem registru kreditov, ki je dostopen originatorju ali prvotnemu kreditodajalcu; ali

| (c) | njegova bonitetna ocena ali kreditna ocena kaže, da je tveganje, da pogodbeno dogovorjena plačila ne bodo izvedena, občutno višje kot za primerljive izpostavljenosti v lasti originatorja, ki niso listinjene. |
| --- | --- |

(c)

njegova bonitetna ocena ali kreditna ocena kaže, da je tveganje, da pogodbeno dogovorjena plačila ne bodo izvedena, občutno višje kot za primerljive izpostavljenosti v lasti originatorja, ki niso listinjene.

12.   V času prenosa izpostavljenosti so dolžniki izvedli najmanj eno plačilo, razen v primeru obnavljajočih se listinjenj na podlagi izpostavljenosti, plačljivih v enem obroku ali z zapadlostjo, ki je krajša od enega leta, vključno z neomejenimi mesečnimi plačili za obnavljajoče se kredite.

13.   Poravnava obveznosti do imetnikov pozicij v listinjenju ne sme biti strukturirana tako, da bi bila pretežno odvisna od prodaje sredstev, s katerimi so zavarovane osnovne izpostavljenosti. Ta določba ne preprečuje, da bi se taka sredstva pozneje obnovila ali refinancirala.

Za poravnavo obveznosti do imetnikov pozicij v listinjenju, katerih osnovne izpostavljenosti so zavarovane s sredstvi, katerih vrednost je zajamčena ali v celoti varovana z obveznostjo povratnega odkupa s strani prodajalca sredstev, s katerimi so zavarovane osnovne izpostavljenosti, ali s strani tretje osebe, se ne šteje, da je odvisna od prodaje sredstev, s katerimi so zavarovane navedene osnovne izpostavljenosti.

14.   EBA v tesnem sodelovanju z ESMA in EIOPA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki podrobneje opredeljujejo, katere osnovne izpostavljenosti iz odstavka 8 štejejo za homogene.

EBA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. julija 2018.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 21

Zahteve glede standardiziranosti

1.   Originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec izpolni zahteve po zadržanju tveganja v skladu s členom 6.

2.   Obrestno in valutno tveganje iz listinjenja se ustrezno zmanjšata, kakršni koli ukrepi, sprejeti v ta namen, pa se razkrijejo. SSPE ne sklepa pogodb o izvedenih finančnih instrumentih in zagotovi, da skupina osnovnih izpostavljenosti ne vključuje izvedenih finančnih instrumentov, razen za varovanje pred obrestnim ali valutnim tveganjem. Navedeni izvedeni finančni instrumenti se sklenejo in dokumentirajo v skladu s splošno sprejetimi standardi v mednarodnih financah.

3.   Pri kakršnih koli plačilih obresti z referenčno obrestno mero na podlagi sredstev in obveznosti iz listinjenja se upoštevajo splošno uporabljene tržne obrestne mere ali splošno uporabljene sektorske obrestne mere, ki odražajo stroške financiranja, vendar brez sklicevanja na kompleksne formule ali izvedene finančne instrumente.

4.   Kadar je bilo izdano obvestilo o izvršbi ali zahtevek o takojšnjem plačilu:

| (a) | SSPE ne smejo zadrževati nobenih denarnih sredstev, ki presegajo sredstva, potrebna za operativno delovanje SSPE ali redna odplačila investitorjev v skladu s pogodbenimi pogoji listinjenja, razen če je treba zaradi posebnih okoliščin znesek zadržati, da se v najboljšem interesu investitorjev porabi za stroške z namenom preprečiti poslabšanje kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(a)

SSPE ne smejo zadrževati nobenih denarnih sredstev, ki presegajo sredstva, potrebna za operativno delovanje SSPE ali redna odplačila investitorjev v skladu s pogodbenimi pogoji listinjenja, razen če je treba zaradi posebnih okoliščin znesek zadržati, da se v najboljšem interesu investitorjev porabi za stroške z namenom preprečiti poslabšanje kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti;

| (b) | se plačane glavnice iz osnovnih izpostavljenosti prenesejo na investitorje prek zaporednega odplačevanja pozicij v listinjenju v skladu z nadrejenostjo pozicij v listinjenju; |
| --- | --- |

(b)

se plačane glavnice iz osnovnih izpostavljenosti prenesejo na investitorje prek zaporednega odplačevanja pozicij v listinjenju v skladu z nadrejenostjo pozicij v listinjenju;

| (c) | odplačilo obveznosti iz naslova pozicij v listinjenju ne sme biti izvedena v obratnem vrstnem redu glede na njihovo nadrejenost in |
| --- | --- |

(c)

odplačilo obveznosti iz naslova pozicij v listinjenju ne sme biti izvedena v obratnem vrstnem redu glede na njihovo nadrejenost in

| (d) | ni določb, ki bi zahtevale samodejno likvidacijo osnovnih izpostavljenosti po tržni ceni. |
| --- | --- |

(d)

ni določb, ki bi zahtevale samodejno likvidacijo osnovnih izpostavljenosti po tržni ceni.

5.   V poslih, za katere je značilen nezaporedni vrstni red plačil, se uporabljajo sprožilci, povezani z uspešnostjo osnovnih izpostavljenosti, s katerimi se vrstni red plačil povrne v zaporedno odplačevanje glede na nadrejenost. Takšni sprožilci, povezani z uspešnostjo, vključujejo vsaj poslabšanje kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti pod vnaprej določeni prag.

6.   V dokumentaciji posla so zajete ustrezne določbe predčasnega odplačila oziroma, če je listinjenje obnavljajoče se listinjenje, sprožilci prekinitve obdobja obnovitve, med njimi vsaj:

| (a) | poslabšanje kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti do vnaprej določenega praga ali pod ta prag; |
| --- | --- |

(a)

poslabšanje kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti do vnaprej določenega praga ali pod ta prag;

| (b) | pojav dogodka, povezanega z insolventnostjo, v zvezi z originatorjem ali serviserjem; |
| --- | --- |

(b)

pojav dogodka, povezanega z insolventnostjo, v zvezi z originatorjem ali serviserjem;

| (c) | vrednost osnovnih izpostavljenosti, ki jih ima SSPE, pade pod vnaprej določen prag (dogodek predčasnega odplačila); in |
| --- | --- |

(c)

vrednost osnovnih izpostavljenosti, ki jih ima SSPE, pade pod vnaprej določen prag (dogodek predčasnega odplačila); in

| (d) | nesposobnost ustvarjanja zadostne količine novih osnovnih izpostavljenosti, ki dosegajo vnaprej določeno kreditno kakovost (sprožilec prekinitve obdobja obnovitve). |
| --- | --- |

(d)

nesposobnost ustvarjanja zadostne količine novih osnovnih izpostavljenosti, ki dosegajo vnaprej določeno kreditno kakovost (sprožilec prekinitve obdobja obnovitve).

7.   V dokumentaciji posla so jasno določeni:

| (a) | pogodbene obveznosti, dolžnosti in odgovornosti serviserja in skrbnika, če obstaja, ter drugih ponudnikov pomožnih storitev; |
| --- | --- |

(a)

pogodbene obveznosti, dolžnosti in odgovornosti serviserja in skrbnika, če obstaja, ter drugih ponudnikov pomožnih storitev;

| (b) | postopki in odgovornosti, ki so potrebni za zagotovitev, da neizpolnjevanje obveznosti s strani serviserja ali insolventnost serviserja ne privede do prenehanja servisiranja, kot je pogodbena določba, ki omogoča nadomestitev serviserja v takšnih primerih; in |
| --- | --- |

(b)

postopki in odgovornosti, ki so potrebni za zagotovitev, da neizpolnjevanje obveznosti s strani serviserja ali insolventnost serviserja ne privede do prenehanja servisiranja, kot je pogodbena določba, ki omogoča nadomestitev serviserja v takšnih primerih; in

| (c) | določbe, s katerimi se zagotovi nadomestitev nasprotnih strank pri izvedenih finančnih instrumentih, ponudnikov likvidnosti in banke, pri kateri je odprt račun, v primeru njihovega neizpolnjevanja obveznosti, insolventnosti in, če je to ustrezno, drugih določenih dogodkov. |
| --- | --- |

(c)

določbe, s katerimi se zagotovi nadomestitev nasprotnih strank pri izvedenih finančnih instrumentih, ponudnikov likvidnosti in banke, pri kateri je odprt račun, v primeru njihovega neizpolnjevanja obveznosti, insolventnosti in, če je to ustrezno, drugih določenih dogodkov.

8.   Serviser mora imeti strokovno znanje na področju servisiranja izpostavljenosti, ki so po svoji naravi podobne listinjenim, ter dobro dokumentirane in ustrezne politike, postopke in kontrole za upravljanje tveganja v zvezi s servisiranjem izpostavljenosti.

9.   V dokumentaciji posla so jasno in dosledno navedene opredelitve, pravna sredstva in ukrepi v zvezi z nerednostjo plačil in neplačili dolžnikov, prestrukturiranjem dolga, odpisom dolga, dopuščanjem neplačevanja, moratorijem na odplačevanje, izgubami, prerazvrstitvami, izterjavami in drugimi ukrepi za izboljšanje uspešnosti sredstev. V dokumentaciji posla so jasno določeni vrstni red plačil, dogodki, zaradi katerih se spremeni ta vrstni red plačil, in obveznost poročanja o takih dogodkih. Vsako spremembo vrstnega reda plačil, ki bistveno negativno vpliva na odplačilo obveznosti pozicije v listinjenju, se nemudoma sporoči investitorjem.

10.   Dokumentacija posla mora vključevati jasne določbe, ki omogočajo pravočasno reševanje sporov med različnimi razredi investitorjev, glasovalne pravice so jasno opredeljene in dodeljene imetnikom vrednostnih papirjev, jasno pa so določene tudi odgovornosti skrbnika in drugih subjektov s fiduciarnimi dolžnostmi do investitorjev.

Člen 22

Zahteve glede preglednosti

1.   Originator in sponzor potencialnim investitorjem pred oblikovanjem cen dasta na voljo statične in dinamične podatke o preteklih gibanjih neplačil in izgub, kot so podatki o nerednih plačilih in neplačilih, za bistveno podobne izpostavljenosti, kot so predmet listinjenja, ter vire teh podatkov in podlago za določitev podobnosti. Ti podatki zajemajo obdobje vsaj petih let.

2.   Vzorec osnovnih izpostavljenosti je predmet zunanjega preverjanja pred izdajo vrednostnih papirjev, ki izhajajo iz listinjenja, s strani ustrezne in neodvisne osebe, vključno s preverjanjem, ali so razkriti podatki v zvezi z osnovnimi izpostavljenostmi točni.

3.   Originator ali sponzor pred oblikovanjem cen v listinjenju potencialnim investitorjem da na razpolago model denarnega toka iz naslova obveznosti, ki natančno predstavlja pogodbeno razmerje med osnovnimi izpostavljenostmi in plačili, ki se izvajajo med originatorjem, sponzorjem, investitorji, drugimi tretjimi osebami in SSPE, ter po oblikovanju cen takšen model investitorjem da na razpolago redno, potencialnim investitorjem pa na zahtevo.

4.   V primeru listinjenja, pri katerem so osnovne izpostavljenosti stanovanjski krediti ali krediti za nakup avtomobilov ali zakupi avtomobilov, originator, sponzor in SSPE objavijo razpoložljive informacije v zvezi z okoljsko učinkovitostjo sredstev, financiranih s takšnimi stanovanjskimi krediti, krediti za nakup avtomobilov ali zakup avtomobilov, kot del informacij, ki so razkrite v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 7(1).

5.   Originator in sponzor sta odgovorna za skladnost s členom 7. Informacije, zahtevane na podlagi točke (a) prvega pododstavka člena 7(1), se dajo potencialnim investitorjem na zahtevo na razpolago pred oblikovanjem cen. Informacije, zahtevane na podlagi točk (b) do (d) prvega pododstavka člena 7(1), se dajo na razpolago pred oblikovanjem cen vsaj kot osnutki ali kot začetna različica. Končna dokumentacija se da na razpolago investitorjem najpozneje 15 dni po sklenitvi posla.

ODDELEK 2

Zahteve za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje ABCP

Člen 23

Enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje ABCP

1.   Posel ABCP šteje za STS, kadar izpolnjuje zahteve na ravni poslov iz člena 24.

2.   Program ABCP šteje za STS, kadar izpolnjuje zahteve iz člena 26 in sponzor programa ABCP izpolnjuje zahteve iz člena 25.

Za namene tega oddelka „prodajalec“ pomeni „originatorja“ ali „prvotnega kreditodajalca“.

3.   Do 18. oktobra 2018 EBA v tesnem sodelovanju z ESMA in EIOPA v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 sprejme smernice in priporočila o usklajeni razlagi in uporabi zahtev iz členov 24 in 26 te uredbe.

Člen 24

Zahteve na ravni poslov

1.   SSPE pridobi lastništvo osnovnih izpostavljenosti s pravo prodajo, odstopom ali prenosom, ki ima enake pravne učinke, na način, ki je izvršljiv proti prodajalcu ali kateri koli tretji osebi. Za prenos lastništva na SSPE ne veljajo stroge določbe o vračilu sredstev v primeru insolventnosti prodajalca.

2.   Za namene odstavka 1 so stroge določbe o vračilu sredstev katere koli od naslednjih:

| (a) | določbe, v skladu s katerimi lahko likvidacijski upravitelj prodajalca razveljavi prodajo osnovnih izpostavljenosti samo na podlagi tega, da je bila sklenjena v določenem obdobju pred razglasitvijo insolventnosti prodajalca; |
| --- | --- |

(a)

določbe, v skladu s katerimi lahko likvidacijski upravitelj prodajalca razveljavi prodajo osnovnih izpostavljenosti samo na podlagi tega, da je bila sklenjena v določenem obdobju pred razglasitvijo insolventnosti prodajalca;

| (b) | določbe, v skladu s katerimi lahko SSPE prepreči razveljavitev iz točke (a) le, če lahko dokaže, da v času prodaje ni bil seznanjen z insolventnostjo prodajalca. |
| --- | --- |

(b)

določbe, v skladu s katerimi lahko SSPE prepreči razveljavitev iz točke (a) le, če lahko dokaže, da v času prodaje ni bil seznanjen z insolventnostjo prodajalca.

3.   Za namene odstavka 1 določbe o vračilu sredstev v nacionalnem pravu na področju insolventnosti, ki likvidacijskemu upravitelju ali sodišču dovoljujejo razveljavitev prodaje osnovnih izpostavljenosti v primeru goljufivih prenosov, nepoštenih predsodkov do upnikov ali prenosov, katerih namen je neprimerno dajanje prednosti določenim upnikom pred drugimi, ne pomenijo strogih določb o vračilu sredstev.

4.   Kadar prodajalec ni prvotni kreditodajalec, prava prodaja, odstop ali prenos, ki ima enake pravne učinke osnovnih izpostavljenosti prodajalcu, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 1 do 3, ne glede na to, ali je bila navedena prava prodaja, odstop ali prenos, ki ima enake pravne učinke, neposredna ali opravljena prek enega ali več vmesnih korakov.

5.   Kadar se prenos osnovnih izpostavljenosti izvede z odstopom in se dokonča po zaključku posla, sprožilci za tako dokončanje vključujejo vsaj naslednje dogodke:

| (a) | resno poslabšanje kreditne kakovosti prodajalca; |
| --- | --- |

(a)

resno poslabšanje kreditne kakovosti prodajalca;

| (b) | insolventnost prodajalca in |
| --- | --- |

(b)

insolventnost prodajalca in

| (c) | kršitve pogodbenih obveznosti s strani prodajalca, vključno z neplačilom prodajalca. |
| --- | --- |

(c)

kršitve pogodbenih obveznosti s strani prodajalca, vključno z neplačilom prodajalca.

6.   Prodajalec predloži zagotovila in jamstva, da osnovne izpostavljenosti, zajete v listinjenju, po njegovi najboljši vednosti niso obremenjene ali v kakšnem drugačnem stanju, ki bi lahko škodovalo izvršljivosti prave prodaje, odstopa ali prenosa, ki ima enake pravne učinke.

7.   Osnovne izpostavljenosti, ki se prenesejo s prodajalca na SSPE ali jih prodajalec odstopi SSPE, izpolnjujejo vnaprej določena, jasna in dokumentirana merila primernosti, ki ne omogočajo aktivnega upravljanja portfeljev teh izpostavljenosti po lastni presoji. Za namene tega odstavka zamenjava izpostavljenosti, pri katerih so kršena zagotovila in jamstva, ne šteje za aktivno upravljanje portfeljev. Prenos izpostavljenosti na SSPE po zaključku posla mora izpolnjevati merila primernosti, ki se uporabljajo za začetne osnovne izpostavljenosti.

8.   Osnovne izpostavljenosti ne zajemajo kakršnih koli pozicij v listinjenju.

9.   Osnovne izpostavljenosti se takoj po izbiri brez nepotrebnega odlašanja prenesejo na SSPE in v času izbire ne zajemajo neplačanih izpostavljenosti v smislu člena 178(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 ali izpostavljenosti do dolžnika oziroma izdajatelja jamstva s slabo kreditno kakovostjo, ki je po najboljši vednosti originatorja ali prvotnega kreditodajalca:

| (a) | bil razglašen za insolventnega ali je sodišče njegovim upnikom dodelilo pravnomočno pravico, zoper katero se ni mogoče pritožiti, do izvršbe ali odškodnine za premoženjsko škodo zaradi zamujenega plačila v treh letih pred datumom izdaje listinjenja ali pa je v treh letih pred datumom prenosa ali odstopa osnovnih izpostavljenosti na SSPE opravil postopek prestrukturiranja dolga v zvezi z njegovimi nedonosnimi izpostavljenostmi, razen če:






  (i) | prestrukturirana osnovna izpostavljenost ni predstavljala novih zaostalih plačil od datuma prestrukturiranja, ki je moralo biti opravljeno najpozneje eno leto pred datumom prenosa ali odstopa osnovnih izpostavljenosti na SSPE, in |
| --- | --- | --- |

(a)

bil razglašen za insolventnega ali je sodišče njegovim upnikom dodelilo pravnomočno pravico, zoper katero se ni mogoče pritožiti, do izvršbe ali odškodnine za premoženjsko škodo zaradi zamujenega plačila v treh letih pred datumom izdaje listinjenja ali pa je v treh letih pred datumom prenosa ali odstopa osnovnih izpostavljenosti na SSPE opravil postopek prestrukturiranja dolga v zvezi z njegovimi nedonosnimi izpostavljenostmi, razen če:

(i)

prestrukturirana osnovna izpostavljenost ni predstavljala novih zaostalih plačil od datuma prestrukturiranja, ki je moralo biti opravljeno najpozneje eno leto pred datumom prenosa ali odstopa osnovnih izpostavljenosti na SSPE, in

| (ii) | so v informacijah, ki jih je zagotovil originator, sponzor in subjekt SSPE v skladu s točkama (a) in (e)(i) prvega pododstavka člena 7(1), izrecno določeni delež prestrukturiranih osnovnih izpostavljenosti, časovni okvir in podrobnosti prestrukturiranja ter njihova uspešnost po datumu prestrukturiranja; |
| --- | --- |

(ii)

so v informacijah, ki jih je zagotovil originator, sponzor in subjekt SSPE v skladu s točkama (a) in (e)(i) prvega pododstavka člena 7(1), izrecno določeni delež prestrukturiranih osnovnih izpostavljenosti, časovni okvir in podrobnosti prestrukturiranja ter njihova uspešnost po datumu prestrukturiranja;

| (b) | je bil ob izdaji listinjenja, kadar je to ustrezno, v javnem registru kreditov oseb z negativno zgodovino preteklega plačevanja kreditov ali, kadar ni takšnega javnega registra kreditov, drugem registru kreditov, ki je dostopen originatorju ali prvotnemu kreditodajalcu; ali |
| --- | --- |

(b)

je bil ob izdaji listinjenja, kadar je to ustrezno, v javnem registru kreditov oseb z negativno zgodovino preteklega plačevanja kreditov ali, kadar ni takšnega javnega registra kreditov, drugem registru kreditov, ki je dostopen originatorju ali prvotnemu kreditodajalcu; ali

| (c) | njegova bonitetna ocena ali kreditna ocena kaže, da je tveganje, da pogodbeno dogovorjena plačila ne bodo izvedena, občutno višje kot za primerljive izpostavljenosti v lasti originatorja, ki niso listinjene. |
| --- | --- |

(c)

njegova bonitetna ocena ali kreditna ocena kaže, da je tveganje, da pogodbeno dogovorjena plačila ne bodo izvedena, občutno višje kot za primerljive izpostavljenosti v lasti originatorja, ki niso listinjene.

10.   V času prenosa izpostavljenosti so dolžniki izvedli najmanj eno plačilo, razen v primeru obnavljajočih se listinjenj na podlagi izpostavljenosti, plačljivih v enem obroku ali z zapadlostjo, ki je krajša od enega leta, vključno z neomejenimi mesečnimi plačili za obnavljajoče se kredite.

11.   Poravnava obveznosti do imetnikov pozicij v listinjenju ne sme biti strukturirana tako, da bi bila pretežno odvisna od prodaje sredstev, s katerimi so zavarovane osnovne izpostavljenosti. To ne preprečuje, da bi se taka sredstva pozneje obnovila ali refinancirala.

Za poravnavo obveznosti do imetnikov pozicij v listinjenju, katerih osnovne izpostavljenosti so zavarovane s sredstvi, katerih vrednost je zajamčena ali v celoti varovana z obveznostjo povratnega odkupa s strani prodajalca sredstev, s katerimi so zavarovane osnovne izpostavljenosti, ali s strani tretje osebe, se ne šteje, da je odvisna od prodaje sredstev, s katerimi so zavarovane navedene osnovne izpostavljenosti.

12.   Obrestno in valutno tveganje iz listinjenja se ustrezno zmanjšata, kakršni koli ukrepi, sprejeti v ta namen, pa se razkrijejo. SSPE ne sklepa pogodb o izvedenih finančnih instrumentih in zagotovi, da skupina osnovnih izpostavljenosti ne vključuje izvedenih finančnih instrumentov razen za varovanje pred obrestnim tveganjem ali valutnim tveganjem. Navedeni izvedeni finančni instrumenti se sklenejo in dokumentirajo v skladu s splošno sprejetimi standardi v mednarodnih financah.

13.   V dokumentaciji posla so jasno in dosledno navedene opredelitve, pravna sredstva in ukrepi v zvezi z nerednostjo plačil in neplačili dolžnikov, prestrukturiranjem dolga, odpisom dolga, dopuščanjem neplačevanja, moratorijem na odplačevanje, izgubami, prerazvrstitvami, izterjavami in drugimi ukrepi za izboljšanje uspešnosti sredstev. V dokumentaciji posla so jasno določeni vrstni red plačil, dogodki, zaradi katerih se spremeni ta vrstni red plačil, in obveznost poročanja o takih dogodkih. Vsaka sprememba vrstnega reda plačil, ki bistveno negativno vpliva na odplačilo obveznosti pozicije v listinjenju, se nemudoma sporoči investitorjem.

14.   Originator in sponzor potencialnim investitorjem pred oblikovanjem cen dasta na voljo statične in dinamične podatke o preteklih gibanjih neplačil in izgub, kot so podatki o nerednih plačilih in neplačilih, za bistveno podobne izpostavljenosti, kot so predmet listinjenja, ter vire teh podatkov in podlago za določitev podobnosti. Če sponzor nima dostopa do takih podatkov, pridobi od prodajalca dostop do statičnih ali dinamičnih podatkov in podatkov o pretekli uspešnostih, kot so podatki o nerednih plačilih in neplačilih, za izpostavljenosti, ki so bistveno podobne tistim, ki so predmet listinjenja. Ti podatki zajemajo obdobje, ki ni krajše od petih let, razen za podatkih o denarnih terjatvah do kupcev in drugih kratkoročnih denarnih terjatvah, ko preteklo obdobje ni krajše od treh let.

15.   Posli ABCP imajo podlago v skupini osnovnih izpostavljenosti, ki so homogene v smislu vrste sredstev, pri čemer je treba upoštevati značilnosti, povezane z denarnimi tokovi različnih vrst sredstev, vključno z njihovimi pogodbenimi značilnostmi, značilnostmi kreditnega tveganja in značilnostmi predplačila.

Skupina osnovnih izpostavljenosti zajema le eno vrsto sredstev. Preostali tehtani povprečni čas trajanja skupine osnovnih izpostavljenosti ni daljši od enega leta, preostala zapadlost nobene od osnovnih izpostavljenosti pa ni daljša od treh let.

Z odstopanjem od drugega pododstavka imajo skupine kreditov za nakup avtomobila, zakup avtomobilov in posli zakupa opreme preostali tehtani povprečni čas trajanja, ki ni daljši od treh let in pol, preostala zapadlost nobene od osnovnih izpostavljenosti pa ni daljša od šestih let.

Osnovne izpostavljenosti ne vključujejo kreditov, zavarovanih s stanovanjskimi hipotekami ali hipotekami na poslovne nepremičnine, ali v celoti zajamčenih stanovanjskih kreditov iz točke (e) prvega pododstavka člena 129(1) Uredbe (EU) št. 575/2013. Osnovne izpostavljenosti vključujejo obveznosti, ki so pogodbeno zavezujoče in izvršljive, s pravico do popolnega regresa do dolžnikov z opredeljenimi tokovi plačil za najemnino, glavnico, obresti ali v zvezi s katero koli drugo pravico do prejema dohodka iz premoženja, ki upravičuje taka plačila. Osnovne izpostavljenosti lahko ustvarjajo tudi prihodke od prodaje katerih koli financiranih ali zakupljenih sredstev. Osnovne izpostavljenosti ne zajemajo prenosljivih vrednostnih papirjev, kakor so opredeljeni v točki (44) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU, razen podjetniških obveznic, če ne kotirajo na mestu trgovanja.

16.   Pri kakršnih koli plačilih obresti z referenčno obrestno mero na podlagi sredstev in obveznosti iz posla ABCP se upoštevajo splošno uporabljene tržne obrestne mere ali splošno uporabljene sektorske obrestne mere, ki odražajo stroške financiranja, vendar brez sklicevanja na kompleksne formule ali izvedene finančne instrumente. Plačila obresti z referenčno obrestno mero na podlagi obveznosti iz posla ABCP lahko temeljijo na obrestnih merah, ki odražajo stroške financiranja programa ABCP.

17.   Po neplačilu prodajalca ali če mu je izdan zahtevek o takojšnjem plačilu:

| (a) | SSPE ne smejo zadrževati denarnih sredstev, ki presegajo sredstva, potrebna za operativno delovanje SSPE ali redna odplačila investitorjev v skladu s pogodbenimi pogoji listinjenja, razen če je treba zaradi posebnih okoliščin znesek zadržati, da se v najboljšem interesu investitorjev porabi za stroške z namenom preprečiti poslabšanje kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(a)

SSPE ne smejo zadrževati denarnih sredstev, ki presegajo sredstva, potrebna za operativno delovanje SSPE ali redna odplačila investitorjev v skladu s pogodbenimi pogoji listinjenja, razen če je treba zaradi posebnih okoliščin znesek zadržati, da se v najboljšem interesu investitorjev porabi za stroške z namenom preprečiti poslabšanje kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti;

| (b) | se plačane glavnice iz osnovnih izpostavljenosti prenesejo na investitorje, ki imajo pozicije v listinjenju, prek zaporednega odplačevanja pozicij v listinjenju v skladu z nadrejenostjo posamezne pozicije v listinjenju; in |
| --- | --- |

(b)

se plačane glavnice iz osnovnih izpostavljenosti prenesejo na investitorje, ki imajo pozicije v listinjenju, prek zaporednega odplačevanja pozicij v listinjenju v skladu z nadrejenostjo posamezne pozicije v listinjenju; in

| (c) | ni določb, ki bi zahtevale samodejno likvidacijo osnovnih izpostavljenosti po tržni ceni. |
| --- | --- |

(c)

ni določb, ki bi zahtevale samodejno likvidacijo osnovnih izpostavljenosti po tržni ceni.

18.   Osnovne izpostavljenosti se odobrijo med običajnim poslovanjem prodajalca v skladu s standardi za izdajo komercialnih zapisov, ki so najmanj enako strogi kot tisti, ki jih prodajalec porabi ob odobritvi podobnih izpostavljenosti, ki niso olistinjene. Sponzorju in drugim stranem, ki so neposredno izpostavljene poslu ABCP, se brez nepotrebnega odlašanja v celoti razkrijejo standardi za izdajo komercialnih zapisov, na podlagi katerih se odobrijo osnovne izpostavljenosti, in vse pomembne spremembe predhodnih standardov za izdajo komercialnih zapisov. Prodajalec mora imeti strokovno znanje na področju odobritve izpostavljenosti, podobnih tistim, ki se listinijo.

19.   Kadar je posel ABCP obnavljajoče se listinjenje, vsebuje dokumentacija posla sprožilce za prenehanje obdobja obnovitve, med drugim vsaj naslednje:

| (a) | poslabšanje kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti do vnaprej določenega praga ali pod ta prag; in |
| --- | --- |

(a)

poslabšanje kreditne kakovosti osnovnih izpostavljenosti do vnaprej določenega praga ali pod ta prag; in

| (b) | pojav dogodka, povezanega z insolventnostjo, v zvezi s prodajalcem ali serviserjem; |
| --- | --- |

(b)

pojav dogodka, povezanega z insolventnostjo, v zvezi s prodajalcem ali serviserjem;

20.   V dokumentaciji posla so jasno določeni:

| (a) | pogodbene obveznosti, dolžnosti in odgovornosti sponzorja, serviserja in skrbnika, če obstaja, ter drugih ponudnikov pomožnih storitev; |
| --- | --- |

(a)

pogodbene obveznosti, dolžnosti in odgovornosti sponzorja, serviserja in skrbnika, če obstaja, ter drugih ponudnikov pomožnih storitev;

| (b) | postopki in odgovornosti, ki so potrebni za zagotovitev, da neplačevanje ali insolventnost serviserja ne privede do prenehanja servisiranja; |
| --- | --- |

(b)

postopki in odgovornosti, ki so potrebni za zagotovitev, da neplačevanje ali insolventnost serviserja ne privede do prenehanja servisiranja;

| (c) | določbe, ki zagotavljajo nadomestitev nasprotnih strank pri izvedenih finančnih instrumentih in banke, ki vodi račun, v primeru njihovega neizpolnjevanja obveznosti, insolventnosti in drugih opredeljenih dogodkov, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(c)

določbe, ki zagotavljajo nadomestitev nasprotnih strank pri izvedenih finančnih instrumentih in banke, ki vodi račun, v primeru njihovega neizpolnjevanja obveznosti, insolventnosti in drugih opredeljenih dogodkov, kadar je to ustrezno;

| (d) | kako sponzor izpolnjuje zahteve iz člena 25(3). |
| --- | --- |

(d)

kako sponzor izpolnjuje zahteve iz člena 25(3).

21.   EBA v tesnem sodelovanju z ESMA in EIOPA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki podrobneje opredeljujejo, katere osnovne izpostavljenosti iz odstavka 15 štejejo za homogene.

EBA navedene osnutke tehničnih regulativnih standardov predloži Komisiji do 18. julija 2018.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 25

Sponzor programa ABCP

1.   Sponzor programa ABCP je kreditna institucija, za katero velja nadzor v skladu z Direktivo 2013/36/EU.

2.   Sponzor programa ABCP je ponudnik okvirnih likvidnostnih kreditov in podpira vse pozicije v listinjenju na ravni programa ABCP s pokrivanjem vseh likvidnostnih in kreditnih tveganj ter vseh morebitnih pomembnih tveganj zmanjšanja vrednosti olistinjenih izpostavljenosti, pa tudi vse druge stroške na ravni posla in programa, če je to potrebno za zagotovitev investitorju celotnega plačila kakršnega koli zneska na podlagi ABCP s takšno podporo. Sponzor razkrije opis podpore, ki jo na ravni poslov zagotovi investitorjem, vključno z opisom zagotovljenih okvirnih likvidnostnih kreditov.

3.   Preden lahko kreditna institucija sponzorira program STS ABCP, svojemu pristojnemu organu dokaže, da njena vloga v skladu z odstavkom 2 ne ogroža njene solventnosti in likvidnosti niti v izredno stresnih razmerah na trgu.

Zahteva iz prvega pododstavka tega odstavka šteje za izpolnjeno, kadar pristojni organ na podlagi pregledovanja in ovrednotenja iz člena 97(3) Direktive 2013/36/EU ugotovi, da ureditve, strategije, postopki in mehanizmi, ki jih izvaja navedena kreditna institucija, ter njen kapital in likvidnost zagotavljajo dobro upravljanje in kritje tveganj, s katerimi se sooča.

4.   Sponzor opravi lasten skrbni pregled ter preveri skladnost z zahtevami iz člena 5(1) in (3) te uredbe, kot je ustrezno. Prepriča se tudi, da ima prodajalec vzpostavljene zmožnosti servisiranja in procese izterjave, ki izpolnjujejo zahteve iz točk (h) do (p) člena 265(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 ali enakovredne zahteve v tretjih državah.

5.   Prodajalec na ravni posla ali sponzor na ravni programa ABCP izpolnjuje zahteve po zadržanju tveganja iz člena 6.

6.   Sponzor je odgovoren za skladnost na ravni programa ABCP s členom 7 in za to, da potencialnim investitorjem pred oblikovanjem cen na njihovo zahtevo da na razpolago:

| (a) | združene informacije, zahtevane v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 7(1); in |
| --- | --- |

(a)

združene informacije, zahtevane v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 7(1); in

| (b) | informacije, zahtevane v skladu s točkami (b) do (e) prvega pododstavka člena 7(1), vsaj v obliki osnutka ali začetne različice. |
| --- | --- |

(b)

informacije, zahtevane v skladu s točkami (b) do (e) prvega pododstavka člena 7(1), vsaj v obliki osnutka ali začetne različice.

7.   Če sponzor ne podaljša obveznosti financiranja okvirnega likvidnostnega kredita pred iztekom njegove veljavnosti, se okvirni likvidnostni kredit izčrpa, zapadli vrednostni papirji pa poplačajo.

Člen 26

Zahteve na ravni programa

1.   Vsi posli ABCP v okviru programa ABCP morajo izpolnjevati zahteve iz člena 24(1) do (8) in (12) do (20).

Največ 5 % celotnega zneska osnovnih izpostavljenosti poslov ABCP, ki se financirajo iz programa ABCP, lahko začasno ni skladnih z zahtevami iz člena 24(9), (10) in (11), ne da bi to vplivalo na status STS programa ABCP.

Za namene drugega pododstavka tega odstavka je vzorec osnovnih izpostavljenosti redno predmet zunanjega preverjanja skladnosti s strani ustrezne in neodvisne osebe.

2.   Preostali ponderirani povprečni čas trajanja osnovnih izpostavljenosti programa ABCP ne sme biti daljši od dveh let.

3.   Sponzor v skladu s členom 25(2) v celoti podpira program ABCP.

4.   Program ABCP ne vsebuje nikakršnega relistinjenja, kreditna izboljšava pa ne vzpostavlja druge ravni tranširanja na ravni programa.

5.   Vrednostni papirji, izdani v okviru programa ABCP, ne vsebujejo nakupnih opcij, možnosti podaljšanja ali drugih določb, ki vplivajo na njihovo končno zapadlost, kadar take opcije ali možnosti po svoji presoji lahko uveljavi prodajalec, sponzor ali SSPE.

6.   Obrestno in valutno tveganje na ravni programa ABCP se ustrezno zmanjšata, kakršni koli ukrepi, sprejeti v ta namen, pa se razkrijejo. SSPE ne sklepa pogodb o izvedenih finančnih instrumentih in zagotovi, da skupina osnovnih izpostavljenosti ne vključuje izvedenih finančnih instrumentov, razen za varovanje pred obrestnim tveganjem ali valutnim tveganjem. Navedeni izvedeni finančni instrumenti se sklenejo in dokumentirajo v skladu s splošno sprejetimi standardi v mednarodnih financah.

7.   Dokumentacija v zvezi s programom ABCP jasno opredeljuje:

| (a) | odgovornosti skrbnika in drugih subjektov s fiduciarnimi obveznostmi, če obstajajo, do investitorjev; |
| --- | --- |

(a)

odgovornosti skrbnika in drugih subjektov s fiduciarnimi obveznostmi, če obstajajo, do investitorjev;

| (b) | pogodbene obveznosti, dolžnosti in odgovornosti sponzorja, ki ima strokovno znanje na področju postopka odobritve kredita, skrbnika, če obstaja, ter drugih ponudnikov pomožnih storitev; |
| --- | --- |

(b)

pogodbene obveznosti, dolžnosti in odgovornosti sponzorja, ki ima strokovno znanje na področju postopka odobritve kredita, skrbnika, če obstaja, ter drugih ponudnikov pomožnih storitev;

| (c) | postopke in odgovornosti, ki so potrebni za zagotovitev, da neizpolnjevanje obveznosti ali insolventnost serviserja ne privede do prenehanja servisiranja; |
| --- | --- |

(c)

postopke in odgovornosti, ki so potrebni za zagotovitev, da neizpolnjevanje obveznosti ali insolventnost serviserja ne privede do prenehanja servisiranja;

| (d) | določbe za nadomestitev nasprotnih strank pri izvedenih finančnih instrumentih in banke, ki vodi račun na ravni programa ABCP, v primeru njihovega neizpolnjevanja obveznosti, insolventnosti in drugih specifičnih dogodkov, kadar okvirni likvidnostni kredit ne krije takšnih dogodkov; |
| --- | --- |

(d)

določbe za nadomestitev nasprotnih strank pri izvedenih finančnih instrumentih in banke, ki vodi račun na ravni programa ABCP, v primeru njihovega neizpolnjevanja obveznosti, insolventnosti in drugih specifičnih dogodkov, kadar okvirni likvidnostni kredit ne krije takšnih dogodkov;

| (e) | da se ob določenih dogodkih, neizpolnjevanju obveznosti ali insolventnosti sponzorja zagotovijo popravni ukrepi, kot je to ustrezno, za zavarovanje obveznosti financiranja ali zamenjavo ponudnika okvirnega likvidnostnega kredita; in |
| --- | --- |

(e)

da se ob določenih dogodkih, neizpolnjevanju obveznosti ali insolventnosti sponzorja zagotovijo popravni ukrepi, kot je to ustrezno, za zavarovanje obveznosti financiranja ali zamenjavo ponudnika okvirnega likvidnostnega kredita; in

| (f) | da se okvirni likvidnostni kredit izčrpa in se zapadli vrednostni papirji poplačajo v primeru, če sponzor ne podaljša obveznosti financiranja okvirnega likvidnostnega kredita pred njegovim iztekom. |
| --- | --- |

(f)

da se okvirni likvidnostni kredit izčrpa in se zapadli vrednostni papirji poplačajo v primeru, če sponzor ne podaljša obveznosti financiranja okvirnega likvidnostnega kredita pred njegovim iztekom.

8.   Serviser mora imeti strokovno znanje na področju servisiranja izpostavljenosti, ki so po svoji naravi podobne listinjenim, ter ima dobro dokumentirane politike, postopke in kontrole za upravljanje tveganja v zvezi s servisiranjem izpostavljenosti.

ODDELEK 3

Uradno obvestilo o STS

Člen 27

Zahteve za uradno obvestilo o STS

1.   Originatorji in sponzorji s predlogo iz odstavka 7 tega člena skupaj uradno obvestijo ESMA, kadar listinjenje izpolnjuje zahteve iz členov 19 do 22 ali členov 23 do 26 (v nadaljnjem besedilu: „uradno obvestilo o STS“). V primeru programa ABCP je za uradno obvestilo o navedenem programu in, v okviru tega programa, poslih ABCP, skladnih s členom 24, odgovoren samo sponzor.

Uradno obvestilo o STS vključuje pojasnilo originatorja in sponzorja o tem, kako je bila zagotovljena skladnost s posameznimi merili za STS, določenimi v členih 20 do 22 ali členih 24 do 26.

ESMA uradno obvestilo o STS objavi na svojem uradnem spletnem mestu na podlagi odstavka 5. Originatorji in sponzorji listinjenja obvestijo svoje pristojne organe o uradnem obvestilu o STS ter med seboj izberejo subjekt, ki je prva kontaktna točka za investitorje in pristojne organe.

2.   Originator, sponzor ali SSPE lahko uporabi storitev tretje osebe, pooblaščene v skladu s členom 28, da preveri, ali je listinjenje skladno s členi 19 do 22 ali členi 23 do 26. Uporaba takšne storitve pa v nobenem primeru ne vpliva na odgovornost originatorja, sponzorja ali SSPE glede njihovih pravnih obveznosti na podlagi te uredbe. Uporaba takšne storitve ne vpliva na obveznosti, ki veljajo za institucionalne investitorje, kakor je določeno v členu 5.

Kadar originator, sponzor ali SSPE uporablja storitev tretje osebe, pooblaščene v skladu s členom 28, da oceni, ali je listinjenje skladno s členi 19 do 22 ali členi 23 do 26, uradno obvestilo o STS vključuje izjavo, da je skladnost z merili za STS potrdila navedena pooblaščena tretja oseba. Uradno obvestilo vključuje ime pooblaščene tretje osebe, njen sedež ter naziv pristojnega organa, ki jo je pooblastil.

3.   Kadar originator ali prvotni kreditodajalec ni kreditna institucija ali investicijsko podjetje, kakor sta opredeljena v točkah (1) in (2) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, s sedežem v Uniji, je treba uradnemu obvestilu v skladu z odstavkom 1 tega člena priložiti naslednja dokumenta:

| (a) | potrdilo originatorja ali prvotnega kreditodajalca, da njegov postopek za odobritev kreditov temelji na zanesljivih in jasno opredeljenih merilih ter jasno vzpostavljenih postopkih za odobritev, spremembo, obnovitev in financiranje kreditov ter da ima originator ali prvotni kreditodajalec vzpostavljene učinkovite sisteme za uporabo takšnih postopkov v skladu s členom 9 te uredbe; in |
| --- | --- |

(a)

potrdilo originatorja ali prvotnega kreditodajalca, da njegov postopek za odobritev kreditov temelji na zanesljivih in jasno opredeljenih merilih ter jasno vzpostavljenih postopkih za odobritev, spremembo, obnovitev in financiranje kreditov ter da ima originator ali prvotni kreditodajalec vzpostavljene učinkovite sisteme za uporabo takšnih postopkov v skladu s členom 9 te uredbe; in

| (b) | potrdilo originatorja ali prvotnega kreditodajalca o tem, ali je postopek za odobritev kreditov iz točke (a) pod nadzorom. |
| --- | --- |

(b)

potrdilo originatorja ali prvotnega kreditodajalca o tem, ali je postopek za odobritev kreditov iz točke (a) pod nadzorom.

4.   Originator in sponzor nemudoma uradno obvesti ESMA in obvesti svoj pristojni organ, ko listinjenje ne izpolnjuje več zahtev iz členov 19 do 22 ali členov 23 do 26.

5.   ESMA na svojem uradnem spletnem mestu vodi seznam vseh listinjenj, glede katerih so ga originatorji in sponzorji uradno obvestili, da izpolnjujejo zahteve iz členov 19 do 22 ali členov 23 do 26. ESMA vsako tako uradno sporočeno listinjenje nemudoma doda na ta seznam in posodobi seznam, kadar se na podlagi odločitve pristojnih organov ali uradnega obvestila s strani originatorja ali sponzorja listinjenja ne štejejo več za STS. Kadar pristojni organ naloži upravne sankcije v skladu s členom 32, o tem nemudoma uradno obvesti ESMA. ESMA na seznamu nemudoma navede, da je pristojni organ naložil upravne sankcije v zvezi z zadevnim listinjenjem.

6.   ESMA v tesnem sodelovanju z EBA in EIOPA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov in v njih navede informacije, ki jih morajo originator, sponzor in SSPE zagotoviti, da bi izpolnili obveznosti iz odstavka 1.

ESMA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. julija 2018.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

7.   Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe ESMA v tesnem sodelovanju z EBA in EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za vzpostavitev predlog, ki se uporabijo za predložitev informacij iz odstavka 6.

ESMA navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. julija 2018.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 28

Preverjanje skladnosti z merili za STS s sodelovanjem tretje osebe

1.   Pristojni organ pooblasti tretjo osebo iz člena 27(2) za ocenjevanje skladnosti listinjenj z merili za STS, določenimi v členih 19 do 22 ali členih 23 do 26. Pristojni organ dovoljenje izda, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | tretja oseba originatorjem, sponzorjem ali SSPE, vključenim v listinjenja, ki jih oceni tretja oseba, zaračuna le nediskriminatorne in na stroških temelječe pristojbine, brez diferenciranih pristojbin, ki jih pogojujejo ali so povezane z rezultati njene ocene; |
| --- | --- |

(a)

tretja oseba originatorjem, sponzorjem ali SSPE, vključenim v listinjenja, ki jih oceni tretja oseba, zaračuna le nediskriminatorne in na stroških temelječe pristojbine, brez diferenciranih pristojbin, ki jih pogojujejo ali so povezane z rezultati njene ocene;

| (b) | tretja oseba ni niti regulirana oseba, kakor je opredeljena v točki (4) člena 2 Direktive 2002/87/ES, niti bonitetna agencija, kakor je opredeljena v točki (b) člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1060/2009, in izvajanje drugih dejavnosti tretje osebe ne ogroža neodvisnosti ali neoporečnosti njene ocene; |
| --- | --- |

(b)

tretja oseba ni niti regulirana oseba, kakor je opredeljena v točki (4) člena 2 Direktive 2002/87/ES, niti bonitetna agencija, kakor je opredeljena v točki (b) člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1060/2009, in izvajanje drugih dejavnosti tretje osebe ne ogroža neodvisnosti ali neoporečnosti njene ocene;

| (c) | tretja oseba originatorju, sponzorju ali SSPE, vključenemu v listinjenja, ki jih oceni tretja oseba, ne zagotavlja svetovanja, revizije ali enakovrednih storitev v kakršni koli obliki; |
| --- | --- |

(c)

tretja oseba originatorju, sponzorju ali SSPE, vključenemu v listinjenja, ki jih oceni tretja oseba, ne zagotavlja svetovanja, revizije ali enakovrednih storitev v kakršni koli obliki;

| (d) | člani vodstvenega organa tretje osebe imajo poklicne kvalifikacije, znanje in izkušnje, ki zadostujejo za nalogo tretje osebe, ter dober sloves in integriteto; |
| --- | --- |

(d)

člani vodstvenega organa tretje osebe imajo poklicne kvalifikacije, znanje in izkušnje, ki zadostujejo za nalogo tretje osebe, ter dober sloves in integriteto;

| (e) | v vodstvenem organu tretje osebe sodeluje vsaj ena tretjina neodvisnih direktorjev, a ne manj kot dva; |
| --- | --- |

(e)

v vodstvenem organu tretje osebe sodeluje vsaj ena tretjina neodvisnih direktorjev, a ne manj kot dva;

| (f) | tretja oseba sprejme vse potrebne ukrepe, da bi zagotovila, da na preverjanje skladnosti s STS ne vplivajo obstoječa ali morebitno nasprotje interesov ali poslovni odnos, ki vključuje tretjo osebo, njene deležnike ali člane, vodje, zaposlene ali druge fizične osebe, katerih storitve so na voljo tretji osebi ali jih ta nadzoruje. V ta namen vzpostavi, vzdržuje, izvaja in dokumentira učinkovit sistem notranjega nadzora, s katerim ureja izvajanje politik in postopkov za ugotavljanje in preprečevanje morebitnih nasprotij interesov. Ugotovljena morebitna ali obstoječa nasprotja interesov je treba nemudoma odpraviti ali jih zmanjšati in razkriti. Tretja oseba vzpostavi, vzdržuje, izvaja in dokumentira ustrezne postopke in procese za zagotavljanje neodvisnosti ocene skladnosti s STS. Te politike in postopke redno spremlja in pregleduje, da bi ocenila njihovo učinkovitost in potrebo po njihovi posodobitvi; in |
| --- | --- |

(f)

tretja oseba sprejme vse potrebne ukrepe, da bi zagotovila, da na preverjanje skladnosti s STS ne vplivajo obstoječa ali morebitno nasprotje interesov ali poslovni odnos, ki vključuje tretjo osebo, njene deležnike ali člane, vodje, zaposlene ali druge fizične osebe, katerih storitve so na voljo tretji osebi ali jih ta nadzoruje. V ta namen vzpostavi, vzdržuje, izvaja in dokumentira učinkovit sistem notranjega nadzora, s katerim ureja izvajanje politik in postopkov za ugotavljanje in preprečevanje morebitnih nasprotij interesov. Ugotovljena morebitna ali obstoječa nasprotja interesov je treba nemudoma odpraviti ali jih zmanjšati in razkriti. Tretja oseba vzpostavi, vzdržuje, izvaja in dokumentira ustrezne postopke in procese za zagotavljanje neodvisnosti ocene skladnosti s STS. Te politike in postopke redno spremlja in pregleduje, da bi ocenila njihovo učinkovitost in potrebo po njihovi posodobitvi; in

| (g) | tretja oseba lahko dokaže, da ima vzpostavljene ustrezne operativne zaščitne ukrepe in notranje postopke, na podlagi katerih lahko izvaja oceno skladnosti s STS. |
| --- | --- |

(g)

tretja oseba lahko dokaže, da ima vzpostavljene ustrezne operativne zaščitne ukrepe in notranje postopke, na podlagi katerih lahko izvaja oceno skladnosti s STS.

Pristojni organ dovoljenje odvzame, kadar meni, da tretja oseba v bistvenih elementih ne izpolnjuje pogojev iz prvega pododstavka.

2.   Tretja oseba, pooblaščena v skladu z odstavkom 1, svoj pristojni organ brez odlašanja uradno obvesti o vseh bistvenih spremembah informacij, zagotovljenih v skladu z navedenim odstavkom, ali vseh drugih spremembah, za katere je mogoče upravičeno domnevati, da vplivajo na oceno pristojnega organa.

3.   Pristojni organ lahko tretji osebi iz odstavka 1 zaračuna na stroških temelječe pristojbine za pokritje nujnih izdatkov, povezanih z oceno zahtevkov za dovoljenje in z naknadnim spremljanjem skladnosti s pogoji, določenimi v odstavku 1.

4.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih navede informacije, ki jih je treba zagotoviti pristojnim organom ob predložitvi vloge tretje osebe za dovoljenje v skladu z odstavkom 1.

ESMA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 18. julija 2018.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

POGLAVJE 5

NADZOR

Člen 29

Imenovanje pristojnih organov

1.   Skladnost z obveznostmi, določenimi v členu 5 te uredbe, nadzorujejo naslednji pristojni organi v skladu s pristojnostmi, ki jih imajo na podlagi ustreznih pravnih aktov:

| (a) | za zavarovalnice in pozavarovalnice pristojni organ, imenovan v skladu s točko (10) člena 13 Direktive 2009/138/ES; |
| --- | --- |

(a)

za zavarovalnice in pozavarovalnice pristojni organ, imenovan v skladu s točko (10) člena 13 Direktive 2009/138/ES;

| (b) | za upravitelje alternativnih investicijskih skladov pristojni organ, imenovan v skladu s členom 44 Direktive 2011/61/EU; |
| --- | --- |

(b)

za upravitelje alternativnih investicijskih skladov pristojni organ, imenovan v skladu s členom 44 Direktive 2011/61/EU;

| (c) | za KNPVP in družbe za upravljanje KNPVP pristojni organ, imenovan v skladu s členom 97 Direktive 2009/65/ES; |
| --- | --- |

(c)

za KNPVP in družbe za upravljanje KNPVP pristojni organ, imenovan v skladu s členom 97 Direktive 2009/65/ES;

| (d) | za institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje pristojni organ, imenovan v skladu s točko (g) člena 6 Direktive 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta (33); |
| --- | --- |

(d)

za institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje pristojni organ, imenovan v skladu s točko (g) člena 6 Direktive 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta (33);

| (e) | za kreditne institucije ali investicijska podjetja pristojni organ, imenovan v skladu s členom 4 Direktive 2013/36/EU, vključno z ECB v okviru posebnih nalog, ki so ji podeljene v skladu z Uredbo (EU) št. 1024/2013. |
| --- | --- |

(e)

za kreditne institucije ali investicijska podjetja pristojni organ, imenovan v skladu s členom 4 Direktive 2013/36/EU, vključno z ECB v okviru posebnih nalog, ki so ji podeljene v skladu z Uredbo (EU) št. 1024/2013.

2.   Pristojni organi, odgovorni za nadzor sponzorjev v skladu s členom 4 Direktive 2013/36/EU, vključno z ECB v okviru posebnih nalog, ki so ji podeljene v skladu z Uredbo (EU) št. 1024/2013, nadzorujejo izpolnjevanje obveznosti sponzorjev, ki so določene v členih 6, 7, 8 in 9 te uredbe.

3.   Kadar so originatorji, prvotni kreditodajalci in SSPE nadzorovani subjekti v skladu z direktivami 2003/41/ES, 2009/138/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EU in 2013/36/EU ter Uredbo (EU) št. 1024/2013, ustrezni pristojni organi, imenovani v skladu z navedenimi akti, vključno z ECB v okviru posebnih nalog, ki so ji podeljene v skladu z Uredbo (EU) št. 1024/2013, nadzorujejo izpolnjevanje obveznosti iz členov 6, 7, 8 in 9 te uredbe.

4.   Za originatorje, prvotne kreditodajalce in SSPE s sedežem v Uniji, ki niso zajeti v zakonodajnih aktih Unije iz odstavka 3, države članice imenujejo enega ali več pristojnih organov za nadzor izpolnjevanje obveznosti iz členov 6, 7, 8 in 9. Države članice Komisijo in ESMA obvestijo o imenovanju pristojnih organov v skladu s tem odstavkom do 1. januarja 2019. Ta obveznost se ne uporablja za tiste subjekte, ki zgolj prodajajo izpostavljenosti v okviru programa ABCP ali kakšnega drugega posla ali sheme listinjenja in dejavno ne odobrijo izpostavljenosti z glavnim namenom njihovega rednega listinjenja.

5.   Države članice imenujejo enega ali več pristojnih organov za nadzor skladnosti originatorjev, sponzorjev in SSPE s členi 18 do 27 ter skladnosti tretjih oseb s členom 28. Komisijo in ESMA obvestijo o imenovanju pristojnih organov v skladu s tem odstavkom do 18. januarja 2019.

6.   Odstavek 5 tega člena se ne uporablja za tiste subjekte, ki zgolj prodajajo izpostavljenosti v okviru programa ABCP ali kakšnega drugega posla ali sheme listinjenja in dejavno ne odobrijo izpostavljenosti z glavnim namenom njihovega rednega listinjenja. V takšnem primeru originator ali sponzor preveri, ali navedeni subjekti izpolnjujejo zadevne obveznosti, določene v členih 18 do 27.

7.   ESMA zagotovi dosledno uporabo in uveljavljanje obveznosti iz členov 18 do 27 te uredbe v skladu z nalogami in pooblastili, določenimi v Uredbi (EU) št. 1095/2010. ESMA spremlja trg listinjenja v Uniji v skladu s členom 39 Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (34) ter po potrebi uporabi svoja pooblastila za začasno poseganje v skladu s členom 40 Uredbe (EU) št. 600/2014.

8.   ESMA na svojem spletnem mestu objavi in ažurira seznam pristojnih organov iz tega člena.

Člen 30

Pooblastila pristojnih organov

1.   Vsaka država članica zagotovi, da ima pristojni organ, imenovan v skladu s členom 29(1) do (5), vsa nadzorna, preiskovalna in sankcijska pooblastila, potrebna za opravljanje njegovih nalog v skladu s to uredbo.

2.   Pristojni organ redno pregleduje ureditve, procese in mehanizme, ki jih izvajajo originatorji, sponzorji, SSPE in prvotni kreditodajalci, da bodo skladni s to uredbo.

Pregled iz prvega pododstavka vključuje:

| (a) | procese in mehanizme za pravilno merjenje in trajno zadržanje pomembnega neto ekonomskega deleža, zbiranje in pravočasno razkritje vseh informacij, ki se dajo na razpolago v skladu s členom 7, ter merila za odobritev kreditov v skladu s členom 9; |
| --- | --- |

(a)

procese in mehanizme za pravilno merjenje in trajno zadržanje pomembnega neto ekonomskega deleža, zbiranje in pravočasno razkritje vseh informacij, ki se dajo na razpolago v skladu s členom 7, ter merila za odobritev kreditov v skladu s členom 9;

| (b) | za listinjenja STS, ki niso listinjenja v okviru programa ABCP, procese in mehanizme za zagotavljanje skladnosti s členom 20(7) do (12), členom 21(7) in členom 22; in |
| --- | --- |

(b)

za listinjenja STS, ki niso listinjenja v okviru programa ABCP, procese in mehanizme za zagotavljanje skladnosti s členom 20(7) do (12), členom 21(7) in členom 22; in

| (c) | za listinjenja STS, ki so listinjenja v okviru programa ABCP, procese in mehanizme, s katerimi se v zvezi s posli ABCP zagotavlja skladnost s členom 24, v zvezi s programi ABCP pa skladnost s členom 26(7) in (8). |
| --- | --- |

(c)

za listinjenja STS, ki so listinjenja v okviru programa ABCP, procese in mehanizme, s katerimi se v zvezi s posli ABCP zagotavlja skladnost s členom 24, v zvezi s programi ABCP pa skladnost s členom 26(7) in (8).

3.   Pristojni organi zahtevajo, da se tveganja zaradi poslov listinjenja, vključno s tveganjem izgube dobrega imena, ovrednotijo in obravnavajo z ustreznimi politikami in postopki originatorjev, sponzorjev, SSPE in prvotnih kreditodajalcev.

4.   Pristojni organ v okviru bonitetnega nadzora na področju listinjenja po potrebi spremlja posebne učinke, ki jih ima sodelovanje na trgu listinjenja na stabilnost finančne institucije, ki deluje kot prvotni kreditodajalec, originator, sponzor ali investitor, pri tem pa brez poseganja v strožje sektorsko urejanje upošteva:

| (a) | obseg kapitalskega blažilnika; |
| --- | --- |

(a)

obseg kapitalskega blažilnika;

| (b) | obseg likvidnostnih blažilnikov; in |
| --- | --- |

(b)

obseg likvidnostnih blažilnikov; in

| (c) | likvidnostno tveganje za investitorje zaradi neusklajene zapadlosti med financiranjem in naložbami. |
| --- | --- |

(c)

likvidnostno tveganje za investitorje zaradi neusklajene zapadlosti med financiranjem in naložbami.

V primerih, kadar pristojni organ ugotovi pomembno tveganje za finančno stabilnost finančne institucije ali celotnega finančnega sistema, ne glede na svoje obveznosti v skladu s členom 36 sprejme ukrepe za zmanjšanje tega tveganja, svoje ugotovitve pa sporoči imenovanemu organu, pristojnemu za makrobonitetne instrumente v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 in ESRB.

5.   Pristojni organ spremlja morebitno izogibanje obveznostim iz člena 6(2) in zagotovi, da se sankcije uporabljajo v skladu s členoma 32 in 33.

Člen 31

Makrobonitetni nadzor trga listinjenja

1.   ESRB je v okviru svojih pooblastil odgovoren za makrobonitetni nadzor trga listinjenja v Uniji.

2.   ESRB stalno spremlja razvoj na trgih listinjenja, da bi prispeval k preprečevanju ali zmanjšanju sistemskih tveganj za finančno stabilnost v Uniji, ki so posledica razvoja v okviru finančnega sistema, in ob upoštevanju makroekonomskega razvoja, da bi se tako izognili obdobjem obsežnejših finančnih težav. Da bi izpostavil tveganja za finančno stabilnost, ESRB v sodelovanju z EBA objavi poročilo o posledicah trga listinjenja za finančno stabilnost, kadar meni, da je to potrebno, ali vsaj vsaka tri leta. Če so opažena pomembna tveganja, ESRB zagotovi opozorila in po potrebi izda priporočila za popravne ukrepe kot odziv na ta tveganja v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1092/2010, vključno z informacijami o ustreznosti spreminjanja ravni zadržanja tveganja, ali za sprejetje drugih makrobonitetnih ukrepov; priporočila so naslovljena na Komisijo, ESA in države članice. Komisija, ESA in države članice v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1092/2010 sporočijo ESRB, Evropskemu parlamentu in Svetu ukrepe, sprejete v odziv na priporočila, ter zagotovijo ustrezno utemeljitev morebitnega neukrepanja v treh mesecih od datuma posredovanja priporočil naslovnikom.

Člen 32

Upravne sankcije in popravni ukrepi

1.   Brez poseganja v pravico držav članic, da predvidijo in naložijo kazenske sankcije v skladu s členom 34, države članice določijo predpise o ustreznih upravnih sankcijah, v primeru malomarnosti ali namerne kršitve, in popravnih ukrepih, ki se uporabljajo vsaj v primerih, kadar:

| (a) | originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec ni izpolnil zahtev iz člena 6; |
| --- | --- |

(a)

originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec ni izpolnil zahtev iz člena 6;

| (b) | originator, sponzor ali SSPE ni izpolnil zahtev iz člena 7; |
| --- | --- |

(b)

originator, sponzor ali SSPE ni izpolnil zahtev iz člena 7;

| (c) | originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec ni izpolnil meril iz člena 9; |
| --- | --- |

(c)

originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec ni izpolnil meril iz člena 9;

| (d) | originator, sponzor ali SSPE ni izpolnil zahtev iz člena 18; |
| --- | --- |

(d)

originator, sponzor ali SSPE ni izpolnil zahtev iz člena 18;

| (e) | listinjenje šteje za STS ter originator, sponzor ali SSPE tega listinjenja ni izpolnil zahtev iz členov 19 do 22 ali členov 23 do 26; |
| --- | --- |

(e)

listinjenje šteje za STS ter originator, sponzor ali SSPE tega listinjenja ni izpolnil zahtev iz členov 19 do 22 ali členov 23 do 26;

| (f) | originator ali sponzor pošlje zavajajoče uradno obvestilo v skladu s členom 27(1); |
| --- | --- |

(f)

originator ali sponzor pošlje zavajajoče uradno obvestilo v skladu s členom 27(1);

| (g) | originator ali sponzor ni izpolnil zahtev iz člena 27(4); ali |
| --- | --- |

(g)

originator ali sponzor ni izpolnil zahtev iz člena 27(4); ali

| (h) | tretja oseba, pooblaščena v skladu s členom 28, ni poslala uradnega obvestila o bistvenih spremembah informacij, zagotovljenih v skladu s členom 28(1), ali kakršnih koli drugih spremembah, za katere je mogoče upravičeno domnevati, da vplivajo na oceno njenega pristojnega organa. |
| --- | --- |

(h)

tretja oseba, pooblaščena v skladu s členom 28, ni poslala uradnega obvestila o bistvenih spremembah informacij, zagotovljenih v skladu s členom 28(1), ali kakršnih koli drugih spremembah, za katere je mogoče upravičeno domnevati, da vplivajo na oceno njenega pristojnega organa.

Države članice poleg tega zagotovijo učinkovito izvajanje upravnih sankcij in/ali popravnih ukrepov.

Navedene sankcije in ukrepi morajo biti učinkoviti, sorazmerni in odvračilni.

2.   Države članice na pristojne organe prenesejo pooblastilo, da v primeru kršitev iz odstavka 1 uporabijo vsaj naslednje sankcije in ukrepe:

| (a) | javno izjavo, v kateri sta v skladu s členom 37 navedena identiteta fizične ali pravne osebe in vrsta kršitve; |
| --- | --- |

(a)

javno izjavo, v kateri sta v skladu s členom 37 navedena identiteta fizične ali pravne osebe in vrsta kršitve;

| (b) | odredbo, ki od fizične ali pravne osebe zahteva, naj preneha z določenim ravnanjem in naj tega ravnanja več ne ponovi; |
| --- | --- |

(b)

odredbo, ki od fizične ali pravne osebe zahteva, naj preneha z določenim ravnanjem in naj tega ravnanja več ne ponovi;

| (c) | začasno prepoved kateremu koli članu vodstvenega organa originatorja, sponzorja ali SSPE ali kateri koli drugi fizični osebi, odgovorni za kršitev, da v teh družbah opravlja vodstvene funkcije; |
| --- | --- |

(c)

začasno prepoved kateremu koli članu vodstvenega organa originatorja, sponzorja ali SSPE ali kateri koli drugi fizični osebi, odgovorni za kršitev, da v teh družbah opravlja vodstvene funkcije;

| (d) | v primeru kršitve iz točke (e) ali (f) prvega pododstavka odstavka 1 tega člena začasno prepoved originatorju in sponzorju, da v skladu s členom 27(1) pošlje uradno obvestilo o tem, da listinjenje izpolnjuje zahteve iz členov 19 do 22 ali členov 23 do 26; |
| --- | --- |

(d)

v primeru kršitve iz točke (e) ali (f) prvega pododstavka odstavka 1 tega člena začasno prepoved originatorju in sponzorju, da v skladu s členom 27(1) pošlje uradno obvestilo o tem, da listinjenje izpolnjuje zahteve iz členov 19 do 22 ali členov 23 do 26;

| (e) | če gre za fizično osebo, najvišje upravne denarne kazni v višini vsaj 5 000 000 EUR, oziroma v državah članicah, katerih valuta ni euro, ustrezno vrednost v nacionalni valuti na dan 17. januarja 2018; |
| --- | --- |

(e)

če gre za fizično osebo, najvišje upravne denarne kazni v višini vsaj 5 000 000 EUR, oziroma v državah članicah, katerih valuta ni euro, ustrezno vrednost v nacionalni valuti na dan 17. januarja 2018;

| (f) | če gre za pravno osebo, najvišje upravne denarne kazni v višini vsaj 5 000 000 EUR, oziroma v državah članicah, katerih valuta ni euro, ustrezno vrednost v nacionalni valuti na dan 17. januarja 2018 ali do 10 % skupnega letnega neto prometa pravne osebe glede na najnovejše razpoložljive računovodske izkaze, ki jih je odobril organ upravljanja; kadar je pravna oseba obvladujoče podjetje ali odvisno podjetje obvladujočega podjetja, ki mora v skladu z Direktivo 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (35) pripraviti konsolidirane računovodske izkaze, se za zadevni skupni čisti prihodek šteje skupni čisti prihodek ali ustrezna oblika prihodka v skladu z zadevnimi računovodskimi zakonodajnimi akti glede na najnovejše razpoložljive konsolidirane računovodske izkaze, ki jih je odobril organ upravljanja končnega obvladujočega podjetja; |
| --- | --- |

(f)

če gre za pravno osebo, najvišje upravne denarne kazni v višini vsaj 5 000 000 EUR, oziroma v državah članicah, katerih valuta ni euro, ustrezno vrednost v nacionalni valuti na dan 17. januarja 2018 ali do 10 % skupnega letnega neto prometa pravne osebe glede na najnovejše razpoložljive računovodske izkaze, ki jih je odobril organ upravljanja; kadar je pravna oseba obvladujoče podjetje ali odvisno podjetje obvladujočega podjetja, ki mora v skladu z Direktivo 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (35) pripraviti konsolidirane računovodske izkaze, se za zadevni skupni čisti prihodek šteje skupni čisti prihodek ali ustrezna oblika prihodka v skladu z zadevnimi računovodskimi zakonodajnimi akti glede na najnovejše razpoložljive konsolidirane računovodske izkaze, ki jih je odobril organ upravljanja končnega obvladujočega podjetja;

| (g) | najvišje upravne denarne kazni v višini vsaj dvakratnega zneska s kršitvijo pridobljene koristi, kadar je slednjo mogoče opredeliti, čeprav presega najvišja zneska iz točk (e) in (f); |
| --- | --- |

(g)

najvišje upravne denarne kazni v višini vsaj dvakratnega zneska s kršitvijo pridobljene koristi, kadar je slednjo mogoče opredeliti, čeprav presega najvišja zneska iz točk (e) in (f);

| (h) | v primeru kršitve iz točke (h) prvega pododstavka odstavka 1 tega člena začasni odvzem dovoljenja iz člena 28 tretji osebi, pooblaščeni za preverjanje skladnosti listinjenja s členi 19 do 22 ali členi 23 do 26. |
| --- | --- |

(h)

v primeru kršitve iz točke (h) prvega pododstavka odstavka 1 tega člena začasni odvzem dovoljenja iz člena 28 tretji osebi, pooblaščeni za preverjanje skladnosti listinjenja s členi 19 do 22 ali členi 23 do 26.

3.   Kadar se določbe iz prvega odstavka uporabljajo za pravne osebe, države članice na pristojne organe prenesejo pooblastilo, da lahko v skladu s pogoji, določenimi v nacionalnem pravu, članom organa upravljanja in drugim posameznikom, ki so v skladu z nacionalnim pravom odgovorni za kršitev, naložijo upravne sankcije in popravne ukrepe, določene v odstavku 2.

4.   Države članice zagotovijo, da je kakršna koli odločitev o naložitvi upravnih sankcij ali popravnih ukrepov, določenih v odstavku 2, ustrezno obrazložena in da v zvezi z njo velja pravica do pritožbe.

Člen 33

Izvajanje pooblastil za nalaganje upravnih sankcij in popravnih ukrepov

1.   Pristojni organi izvajajo pooblastila za nalaganje upravnih sankcij in popravnih ukrepov iz člena 32 v skladu s svojim nacionalnim pravnim okvirom, kot je to ustrezno:

| (a) | neposredno; |
| --- | --- |

(a)

neposredno;

| (b) | v sodelovanju z drugimi organi; |
| --- | --- |

(b)

v sodelovanju z drugimi organi;

| (c) | v okviru svoje pristojnosti s prenosom pooblastil na druge organe; |
| --- | --- |

(c)

v okviru svoje pristojnosti s prenosom pooblastil na druge organe;

| (d) | z vložitvijo zahtevka pri pristojnih sodnih organih. |
| --- | --- |

(d)

z vložitvijo zahtevka pri pristojnih sodnih organih.

2.   Pristojni organi pri določitvi vrste in ravni upravne sankcije ali popravnega ukrepa, naloženega na podlagi člena 32, upoštevajo, v kolikšni meri je kršitev namerna ali posledica malomarnosti ter vse druge zadevne okoliščine, po potrebi tudi:

| (a) | pomembnost, težo in trajanje kršitve; |
| --- | --- |

(a)

pomembnost, težo in trajanje kršitve;

| (b) | stopnjo odgovornosti fizične ali pravne osebe, odgovorne za kršitev; |
| --- | --- |

(b)

stopnjo odgovornosti fizične ali pravne osebe, odgovorne za kršitev;

| (c) | finančno trdnost odgovorne fizične ali pravne osebe; |
| --- | --- |

(c)

finančno trdnost odgovorne fizične ali pravne osebe;

| (d) | pomembnost dobičkov, ki jih je odgovorna fizična ali pravna oseba pridobila, ali izgub, ki jih je preprečila, če jih je mogoče določiti; |
| --- | --- |

(d)

pomembnost dobičkov, ki jih je odgovorna fizična ali pravna oseba pridobila, ali izgub, ki jih je preprečila, če jih je mogoče določiti;

| (e) | izgube, ki so jih zaradi kršitve imele tretje osebe, če jih je mogoče določiti; |
| --- | --- |

(e)

izgube, ki so jih zaradi kršitve imele tretje osebe, če jih je mogoče določiti;

| (f) | raven sodelovanja odgovorne fizične ali pravne osebe s pristojnim organom, brez poseganja v potrebo po zagotovitvi, da ta oseba izroči pridobljeni dobiček ali preprečeno izgubo; |
| --- | --- |

(f)

raven sodelovanja odgovorne fizične ali pravne osebe s pristojnim organom, brez poseganja v potrebo po zagotovitvi, da ta oseba izroči pridobljeni dobiček ali preprečeno izgubo;

| (g) | prejšnje kršitve odgovorne fizične ali pravne osebe. |
| --- | --- |

(g)

prejšnje kršitve odgovorne fizične ali pravne osebe.

Člen 34

Kazenske sankcije

1.   Države članice lahko sklenejo, da ne bodo določile predpisov o upravnih sankcijah ali popravnih ukrepih za kršitve, za katere se v njihovem nacionalnem pravu uporabljajo kazenske sankcije.

2.   Kadar države članice v skladu z odstavkom 1 tega člena sklenejo določiti kazenske sankcije za kršitve iz člena 32(1), zagotovijo, da so vzpostavljeni ustrezni ukrepi, na podlagi katerih imajo pristojni organi na voljo vsa potrebna pooblastila za sodelovanje s sodnimi organi, organi pregona ali pravosodnimi organi v njihovi jurisdikciji, da lahko prejemajo specifične informacije, povezane s kazenskimi preiskavami ali postopki, sproženimi ob kršitvah iz člena 32(1), in da enake informacije zagotovijo drugim pristojnim organom ter ESMA, EBA in EIOPA, s čimer jim omogočijo izpolnitev njihove obveznosti glede sodelovanja za namene te uredbe.

Člen 35

Dolžnosti uradnega obveščanja

Države članice Komisijo, ESMA, EBA in EIOPA do 18. januarja 2019 uradno obvestijo o zakonih in drugih predpisih za izvajanje tega poglavja, tudi o morebitnih ustreznih kazenskopravnih določbah. Komisijo, ESMA, EBA in EIOPA brez nepotrebnega odlašanja uradno obvestijo tudi o vseh poznejših spremembah teh zakonov in drugih predpisov.

Člen 36

Sodelovanje med pristojnimi organi in ESA

1.   Pristojni organi iz člena 29 ter ESMA, EBA in EIOPA tesno sodelujejo med seboj ter si izmenjujejo informacije za opravljanje svojih dolžnosti v skladu s členi 30 do 34.

2.   Pristojni organi tesno usklajujejo nadzor za odkrivanje in odpravljanje kršitev te uredbe, razvoj in spodbujanje najboljših praks, lajšanje sodelovanja, spodbujanje doslednosti razlage ter pripravo ocen sodne pristojnosti druge države v primeru morebitnih nesoglasij.

3.   V okviru skupnega odbora evropskih nadzornih organov se ustanovi poseben odbor za listinjenja, v okviru katerega pristojni organi tesno sodelujejo za opravljanje svojih nalog v skladu s členi 30 do 34.

4.   Kadar pristojni organ ugotovi, da je bila kršena ena ali več zahtev na podlagi členov 6 do 27, ali ima razlog za takšno domnevo, o svojih ugotovitvah dovolj podrobno obvesti pristojni organ subjekta ali subjektov, za katere obstaja sum takšne kršitve. Zadevni pristojni organi tesno sodelujejo pri usklajevanju svojega nadzora, da bi zagotovili doslednost odločitev.

5.   Kadar se kršitev iz odstavka 4 tega člena nanaša zlasti na napačno ali zavajajoče uradno obvestilo v skladu s členom 27(1), pristojni organ, ki to kršitev ugotovi, o svojih ugotovitvah brez nepotrebnega odlašanja uradno obvesti pristojni organ subjekta, ki je bil v skladu s členom 27(1) imenovan za prvo kontaktno točko. Pristojni organ subjekta, ki je bil v skladu s členom 27(1) imenovan za prvo kontaktno točko, zatem obvesti ESMA, EBA in EIOPA ter upošteva postopek iz odstavka 6 tega člena.

6.   Pristojni organ subjekta, za katerega obstaja sum kršitve, v 15 delovnih dneh po prejetju informacij iz odstavka 4 sprejme vse potrebne ukrepe za odpravo ugotovljene kršitve in o tem uradno obvesti druge vpletene pristojne organe, zlasti pristojne organe pri originatorju, sponzorju in SSPE ter pristojne organe pri imetniku pozicije v listinjenju, kadar je ta znan. Če se pristojni organ ne strinja z drugim pristojnim organom v zvezi s postopkom ali vsebino njegovega ukrepanja ali neukrepanja, o svojem nestrinjanju brez nepotrebnega odlašanja uradno obvesti vse druge vpletene pristojne organe. Če navedenega nesoglasja ni mogoče rešiti v treh mesecih od dneva, ko so uradno obveščeni vsi vpleteni pristojni organi, se zadeva predloži ESMA v skladu s členom 19 in, kadar je to ustrezno, členom 20 Uredbe (EU) št. 1095/2010. Rok za spravo iz člena 19(2) Uredbe (EU) št. 1095/2010 je en mesec.

Kadar zadevni pristojni organi v spravnem obdobju iz prvega pododstavka ne sklenejo dogovora, ESMA v enem mesecu sprejme odločitev iz člena 19(3) Uredbe (EU) št. 1095/2010. V postopku iz tega člena se listinjenje s seznama, ki ga ESMA vzdržuje v skladu s členom 27 te uredbe, še naprej šteje kot STS v skladu s poglavjem 4 te uredbe in ostane na tem seznamu.

Kadar se zadevni pristojni organi strinjajo, da se kršitev nanaša na neskladnost s členom 18 v dobri veri, lahko odločijo, da originatorju, sponzorju in SSPE odobrijo obdobje do treh mesecev za odpravo ugotovljene kršitve, ki začne teči na dan, ko pristojni organ obvesti originatorja, sponzorja in SSPE o kršitvi. V tem obdobju se listinjenje s seznama, ki ga ESMA vzdržuje v skladu s členom 27, še naprej šteje kot STS v skladu s poglavjem 4 in ostane na tem seznamu.

Kadar eden ali več vpletenih pristojnih organov meni, da kršitev ni ustrezno odpravljena v obdobju, določenem v tretjem pododstavku, se uporabi prvi pododstavek.

7.   ESMA tri leta od datuma začetka uporabe te uredbe opravi medsebojni strokovni pregled v skladu s členom 30 Uredbe (EU) št. 1095/2010 o izvajanju meril, določenih v členih 19 do 26 te uredbe.

8.   ESMA v tesnem sodelovanju z EBA in EIOPA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se podrobno opredelijo splošna obveznost sodelovanja, informacije, ki se izmenjajo na podlagi odstavka 1, ter obveznosti uradnega obveščanja v skladu z odstavkoma 4 in 5.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov v tesnem sodelovanju z EBA in EIOPA predloži Komisiji do 18. januarja 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 37

Objava upravnih sankcij

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi na svojih uradnih spletnih mestih brez nepotrebnega odlašanja objavijo vsaj vsako odločitev o naložitvi upravne sankcije zaradi kršitve členov 6, 7, 9 ali 27(1), zoper katero pritožba ni mogoča, potem ko je o njej uradno obveščen naslovnik sankcije.

2.   Objava iz odstavka 1 vsebuje informacije o vrsti in naravi kršitve, identiteti odgovornih oseb ter naloženih sankcijah.

3.   Kadar je v primeru pravnih oseb objava identitete ali v primeru fizičnih oseb objava identitete in osebnih podatkov po mnenju pristojnega organa na podlagi ocene za vsak posamezen primer nesorazmerna ali če objava po njegovem mnenju ogroža stabilnost finančnih trgov ali kazensko preiskavo v teku ali kadar bi objava, kolikor je to mogoče ugotoviti, vpleteni osebi povzročila nesorazmerno škodo, države članice zagotovijo, da pristojni organi:

| (a) | odložijo objavo odločitve o naložitvi upravne sankcije, dokler zadevni razlogi proti objavi ne prenehajo obstajati, |
| --- | --- |

(a)

odložijo objavo odločitve o naložitvi upravne sankcije, dokler zadevni razlogi proti objavi ne prenehajo obstajati,

| (b) | odločitev o naložitvi upravne sankcije objavijo anonimno, v skladu z nacionalnim pravom; ali |
| --- | --- |

(b)

odločitev o naložitvi upravne sankcije objavijo anonimno, v skladu z nacionalnim pravom; ali

| (c) | sploh ne objavijo odločitve o naložitvi upravne sankcije, če možnosti, določene v točkah (a) in (b), štejeta za nezadostni, da bi z njima zagotovili:






  (i) | da stabilnost finančnih trgov ne bo ogrožena; ali |
| --- | --- | --- |

(c)

sploh ne objavijo odločitve o naložitvi upravne sankcije, če možnosti, določene v točkah (a) in (b), štejeta za nezadostni, da bi z njima zagotovili:

(i)

da stabilnost finančnih trgov ne bo ogrožena; ali

| (ii) | da bo objava takšnih odločitev glede na ukrepe, ki se štejejo za manj pomembne, sorazmerna. |
| --- | --- |

(ii)

da bo objava takšnih odločitev glede na ukrepe, ki se štejejo za manj pomembne, sorazmerna.

4.   V primeru odločitve, da se sankcija objavi anonimno, se lahko objava zadevnih podatkov odloži. Kadar pristojni organ objavi odločitev o naložitvi upravne sankcije, zoper katero je mogoča pritožba pred ustreznimi sodnimi organi, pristojni organi na svojem uradnem spletnem mestu poleg tega nemudoma dodajo te informacije in vse poznejše informacije o izidu takšne pritožbe. Objavijo se tudi vse sodne odločbe, s katerimi se razveljavi odločitev o naložitvi upravne sankcije.

5.   Pristojni organi zagotovijo, da vsaka objava iz odstavkov 1 do 4 ostane na njihovem uradnem spletnem mestu najmanj pet let po objavi. Osebni podatki, vsebovani v objavi, se hranijo le na uradnem spletnem mestu pristojnega organa, in sicer toliko časa, kolikor je potrebno v skladu z veljavnimi predpisi o varstvu podatkov.

6.   Pristojni organi obvestijo ESMA o vseh naloženih upravnih sankcijah, tudi, kadar je to ustrezno, o morebitnih pritožbah v zvezi z njimi in izidu takšnih pritožb.

7.   ESMA vzdržuje osrednjo zbirko podatkov o upravnih sankcijah, o katerih je obveščen. Do te zbirke podatkov imajo dostop le ESMA, EBA, EIOPA in pristojni organi, posodablja pa se na podlagi informacij, ki jih posredujejo pristojni organi v skladu z odstavkom 6.

POGLAVJE 6

SPREMEMBE

Člen 38

Sprememba Direktive 2009/65/ES

Člen 50a Direktive 2009/65/ES se nadomesti z naslednjim:

„Člen 50a

Kadar so družbe za upravljanje KNPVP ali KNPVP z notranjim upraviteljem izpostavljeni listinjenju, ki ne izpolnjuje več zahtev iz Uredbe (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta (*1) ukrepajo v najboljšem interesu investitorjev v zadevnem KNPVP in po potrebi sprejmejo korektivne ukrepe.

Člen 39

Sprememba Direktive 2009/138/ES

Direktiva 2009/138/ES se spremeni:

| (1) | v členu 135 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

  „2.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 301a te direktive za dopolnitev te direktive, v katerih opredeli podrobnosti okoliščin, v katerih se lahko uvedejo sorazmerne dodatne kapitalske zahteve, če so kršene zahteve iz člena 5 ali 6 Uredbe (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta (*2), brez poseganja v člen 101(3) te direktive.


  3.   Za dosledno harmonizacijo v zvezi z odstavkom 2 tega člena EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se opredelijo metodologije za izračun v njem navedenih sorazmernih dodatnih kapitalskih zahtev.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te direktive s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.


  (*2)  Uredba (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o določitvi splošnega okvira za listinjenje in o vzpostavitvi posebnega okvira za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje ter o spremembah direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES in 2011/61/EU ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 648/2012 (UL L 347, 28.12.2017, str. 35).“;" |
| --- | --- |

(1)

v členu 135 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 301a te direktive za dopolnitev te direktive, v katerih opredeli podrobnosti okoliščin, v katerih se lahko uvedejo sorazmerne dodatne kapitalske zahteve, če so kršene zahteve iz člena 5 ali 6 Uredbe (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta (*2), brez poseganja v člen 101(3) te direktive.

3.   Za dosledno harmonizacijo v zvezi z odstavkom 2 tega člena EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se opredelijo metodologije za izračun v njem navedenih sorazmernih dodatnih kapitalskih zahtev.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te direktive s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

(*2)  Uredba (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o določitvi splošnega okvira za listinjenje in o vzpostavitvi posebnega okvira za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje ter o spremembah direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES in 2011/61/EU ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 648/2012 (UL L 347, 28.12.2017, str. 35).“;"

*2

| (2) | člen 308b(11) se črta. |
| --- | --- |

(2)

člen 308b(11) se črta.

Člen 40

Sprememba Uredbe (ES) št. 1060/2009

Uredba (ES) št. 1060/2009 se spremeni:

| (1) | v uvodnih izjavah 22, 34, 40 in 41, v členu 8(4), členu 8c, členu 10(3) in členu 39(4), v petem odstavku točke 2 oddelka A Priloge I, v točki 5 oddelka B Priloge I ter v naslovu, točki 1 in točki 2 dela II oddelka D Priloge I, v točkah 8, 24 in 45 dela I Priloge III in v točki 8 dela III Priloge III se besedna zveza „strukturirani finančni instrument“ v ustreznem številu in sklonu nadomesti z besedno zvezo „instrument listinjenja“ v ustreznem številu in sklonu; |
| --- | --- |

(1)

v uvodnih izjavah 22, 34, 40 in 41, v členu 8(4), členu 8c, členu 10(3) in členu 39(4), v petem odstavku točke 2 oddelka A Priloge I, v točki 5 oddelka B Priloge I ter v naslovu, točki 1 in točki 2 dela II oddelka D Priloge I, v točkah 8, 24 in 45 dela I Priloge III in v točki 8 dela III Priloge III se besedna zveza „strukturirani finančni instrument“ v ustreznem številu in sklonu nadomesti z besedno zvezo „instrument listinjenja“ v ustreznem številu in sklonu;

| (2) | kar zadeva slovensko različico, zajeto v točki 1; |
| --- | --- |

(2)

kar zadeva slovensko različico, zajeto v točki 1;

| (3) | v členu 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „V tej uredbi so določene tudi obveznosti izdajateljev in povezanih tretjih oseb, ustanovljenih v Uniji, glede instrumentov listinjenja.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„V tej uredbi so določene tudi obveznosti izdajateljev in povezanih tretjih oseb, ustanovljenih v Uniji, glede instrumentov listinjenja.“;

| (4) | v členu 3(1) se točka (l) nadomesti z naslednjim:






  „(l) | ‚instrument listinjenja‘ pomeni finančni instrument ali drugo sredstvo, ki je rezultat posla ali sheme listinjenja iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2017/2402[uredba o listinjenju]“; |
| --- | --- | --- |

(4)

v členu 3(1) se točka (l) nadomesti z naslednjim:

„(l)

‚instrument listinjenja‘ pomeni finančni instrument ali drugo sredstvo, ki je rezultat posla ali sheme listinjenja iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2017/2402[uredba o listinjenju]“;

| (5) | člen 8b se črta; |
| --- | --- |

(5)

člen 8b se črta;

| (6) | v točki (b) člena 4(3), točki (b) drugega pododstavka člena 5(6) in členu 25a se črta sklicevanje na člen 8b. |
| --- | --- |

(6)

v točki (b) člena 4(3), točki (b) drugega pododstavka člena 5(6) in členu 25a se črta sklicevanje na člen 8b.

Člen 41

Sprememba Direktive 2011/61/EU

Člen 17 Direktive 2011/61/EU se nadomesti z naslednjim:

„Člen 17

Kadar so UAIS izpostavljeni listinjenju, ki ne izpolnjuje več zahtev iz Uredbe (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta (*3), ukrepajo v najboljšem interesu investitorjev v zadevnem UAIS in po potrebi sprejmejo korektivne ukrepe.

Člen 42

Sprememba Uredbe (EU) št. 648/2012

Uredba (EU) št. 648/2012 se spremeni:

| (1) | v členu 2 se dodata naslednji točki:






  „(30) | ,krita obveznica‘ pomeni obveznico, ki izpolnjuje zahteve iz člena 129 Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 2 se dodata naslednji točki:

„(30)

,krita obveznica‘ pomeni obveznico, ki izpolnjuje zahteve iz člena 129 Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (31) | ,subjekt krite obveznice‘ pomeni izdajatelja ali kritno premoženje krite obveznice.“; |
| --- | --- |

(31)

,subjekt krite obveznice‘ pomeni izdajatelja ali kritno premoženje krite obveznice.“;

| (2) | v členu 4 se dodata naslednja odstavka:

  „5.   Odstavek 1 tega člena se ne uporablja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki jih sklenejo subjekti kritih obveznic v zvezi s kritimi obveznicami ali subjekti s posebnim namenom pri listinjenju v zvezi z listinjenjem, v smislu Uredbe (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta (*4), pod pogojem, da:






  (a) | v primeru subjektov s posebnim namenom pri listinjenju subjekt s posebnim namenom pri listinjenju izdaja izključno listinjenja, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 18 in členov 19 do 22 ali 23 do 26 Uredbe (EU) 2017/2402 [uredba o listinjenju]; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 4 se dodata naslednja odstavka:

„5.   Odstavek 1 tega člena se ne uporablja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki jih sklenejo subjekti kritih obveznic v zvezi s kritimi obveznicami ali subjekti s posebnim namenom pri listinjenju v zvezi z listinjenjem, v smislu Uredbe (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta (*4), pod pogojem, da:

(a)

v primeru subjektov s posebnim namenom pri listinjenju subjekt s posebnim namenom pri listinjenju izdaja izključno listinjenja, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 18 in členov 19 do 22 ali 23 do 26 Uredbe (EU) 2017/2402 [uredba o listinjenju];

| (b) | se pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC uporabljajo samo za zavarovanje obrestnih ali valutnih neusklajenosti v okviru kritih obveznic ali listinjenja; in |
| --- | --- |

(b)

se pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC uporabljajo samo za zavarovanje obrestnih ali valutnih neusklajenosti v okviru kritih obveznic ali listinjenja; in

| (c) | dogovori v okviru kritih obveznic ali listinjenja ustrezno zmanjšujejo kreditno tveganje nasprotnih strank v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so jih sklenili subjekti kritih obveznic ali subjekti s posebnim namenom pri listinjenju v zvezi s kritimi obveznicami ali listinjenjem. |
| --- | --- |

(c)

dogovori v okviru kritih obveznic ali listinjenja ustrezno zmanjšujejo kreditno tveganje nasprotnih strank v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so jih sklenili subjekti kritih obveznic ali subjekti s posebnim namenom pri listinjenju v zvezi s kritimi obveznicami ali listinjenjem.

6.   Da se zagotovi dosledna uporaba tega člena in ob upoštevanju potrebe po preprečitvi regulativne arbitraže, evropski nadzorni organi pripravijo osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki določajo merila za določitev, kateri dogovori v okviru kritih obveznic ali listinjenja ustrezno zmanjšujejo kreditno tveganje nasprotne stranke v smislu odstavka 5.

Evropski nadzorni organi te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predložijo do 18. julija 2018.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 uredb(EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 ali (EU) št. 1095/2010.

(*4)  Uredba (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o določitvi splošnega okvira za listinjenje in o vzpostavitvi posebnega okvira za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje ter o spremembah direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES in 2011/61/EU ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 648/2012 (UL L 347, 28.12.2017, str. 35).“;"

*4

| (3) | v členu 11 se odstavek 15 nadomesti z naslednjim:

  „15.   Za zagotovitev enotne uporabe tega člena evropski nadzorni organi pripravijo skupne osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo:






  (a) | postopke obvladovanja tveganja, vključno z ravnmi in vrsto zavarovanja in ločevanja, ki se zahtevajo za zagotavljanje skladnosti z odstavkom 3; |
| --- | --- | --- |

(3)

v členu 11 se odstavek 15 nadomesti z naslednjim:

„15.   Za zagotovitev enotne uporabe tega člena evropski nadzorni organi pripravijo skupne osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo:

(a)

postopke obvladovanja tveganja, vključno z ravnmi in vrsto zavarovanja in ločevanja, ki se zahtevajo za zagotavljanje skladnosti z odstavkom 3;

| (b) | postopke, ki jih nasprotne stranke in ustrezni pristojni organi uporabljajo, ko uveljavljajo izjeme iz odstavkov 6 do 10; |
| --- | --- |

(b)

postopke, ki jih nasprotne stranke in ustrezni pristojni organi uporabljajo, ko uveljavljajo izjeme iz odstavkov 6 do 10;

| (c) | veljavna merila iz odstavkov 5 do 10, vključno zlasti z določitvijo, kaj se šteje za dejansko ali pravno oviro za takojšen prenos lastnih sredstev in odplačilo obveznosti med nasprotnimi strankami. |
| --- | --- |

(c)

veljavna merila iz odstavkov 5 do 10, vključno zlasti z določitvijo, kaj se šteje za dejansko ali pravno oviro za takojšen prenos lastnih sredstev in odplačilo obveznosti med nasprotnimi strankami.

Raven in vrsta zahtevanega zavarovanja v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki jih sklenejo subjekti kritih obveznic v zvezi s kritimi obveznicami ali subjekt s posebnim namenom pri listinjenju v zvezi z listinjenjem v smislu te uredbe ter ki izpolnjujejo pogoje iz člena 4(5) te uredbe in zahteve iz člena 18 in členov 19 do 22 ali 23 do 26 Uredbe (EU) 2017/2402 [uredba o listinjenju], se določita ob upoštevanju vseh morebitnih ovir pri izmenjavi zavarovanja v zvezi z obstoječimi dogovori o zavarovanju v okviru kritih obveznic ali listinjenja.

Evropski nadzorni organi te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predložijo do 18. julija 2018.

Odvisno od pravne narave nasprotne stranke se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 uredb (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 ali (EU) št. 1095/2010.“.

Člen 43

Prehodne določbe

1.   Ta uredba se uporablja za listinjenja, katerih vrednostni papirji so izdani 1. januarja 2019 ali pozneje, ob upoštevanju odstavkov 7 in 8.

2.   V zvezi z listinjenji, katerih vrednostni papirji so bili izdani pred 1. januarjem 2019, lahko originatorji, sponzorji in SSPE oznako „STS“ ali „enostavno, pregledno in standardizirano“ ali oznako, ki se neposredno ali posredno sklicuje na ta izraza, uporabljajo samo, kadar so izpolnjene zahteve iz člena 18 in pogoji iz odstavka 3 tega člena.

3.   Listinjenja, katerih vrednostni papirji so bili izdani pred 1. januarjem 2019, razen pozicij v listinjenju v zvezi s poslom ABCP ali programom ABCP, štejejo za „STS“, če:

| (a) | so ob izdaji teh vrednostnih papirjev izpolnjevala zahteve iz člena 20(1) do (5), (7) do (9) in (11) do (13) ter člena 21(1) in (3); ter |
| --- | --- |

(a)

so ob izdaji teh vrednostnih papirjev izpolnjevala zahteve iz člena 20(1) do (5), (7) do (9) in (11) do (13) ter člena 21(1) in (3); ter

| (b) | ob datumu uradnega obvestila v skladu s členom 27(1) izpolnjujejo zahteve iz člena 20(6) in (10), člena 21(2) in (4) do (10) ter člena 22(1) do (5). |
| --- | --- |

(b)

ob datumu uradnega obvestila v skladu s členom 27(1) izpolnjujejo zahteve iz člena 20(6) in (10), člena 21(2) in (4) do (10) ter člena 22(1) do (5).

4.   Za namene točke (b) odstavka 3 velja naslednje:

| (a) | besedilo „pred izdajo“ v členu 22(2) se bere kot „pred uradnim obvestilom v skladu s členom 27(1)“; |
| --- | --- |

(a)

besedilo „pred izdajo“ v členu 22(2) se bere kot „pred uradnim obvestilom v skladu s členom 27(1)“;

| (b) | besedilo „pred oblikovanjem cen v listinjenju“ v členu 22(3) se bere kot „pred uradnim obvestilom v skladu s členom 27(1)“; |
| --- | --- |

(b)

besedilo „pred oblikovanjem cen v listinjenju“ v členu 22(3) se bere kot „pred uradnim obvestilom v skladu s členom 27(1)“;

| (c) | v členu 22(5):






  (i) | besedilo „pred oblikovanjem cen“ v drugem stavku se bere kot „pred uradnim obvestilom v skladu s členom 27(1)“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v členu 22(5):

(i)

besedilo „pred oblikovanjem cen“ v drugem stavku se bere kot „pred uradnim obvestilom v skladu s členom 27(1)“;

| (ii) | besedilo „pred oblikovanjem cen vsaj kot osnutki ali kot začetna različica“ se bere kot „pred uradnim obvestilom v skladu s členom 27(1)“; |
| --- | --- |

(ii)

besedilo „pred oblikovanjem cen vsaj kot osnutki ali kot začetna različica“ se bere kot „pred uradnim obvestilom v skladu s členom 27(1)“;

| (iii) | zahteva iz četrtega stavka se ne uporablja; |
| --- | --- |

(iii)

zahteva iz četrtega stavka se ne uporablja;

| (iv) | sklicevanja na skladnost s členom 7 se razlagajo kot da se člen 7 uporablja za navedena listinjenja ne glede na člen 43(1). |
| --- | --- |

(iv)

sklicevanja na skladnost s členom 7 se razlagajo kot da se člen 7 uporablja za navedena listinjenja ne glede na člen 43(1).

5.   Kar zadeva listinjenja, katerih vrednostni papirji so bili izdani 1. januarja 2011 ali pozneje, vendar pred 1. januarjem 2019, in listinjenja, katerih vrednostni papirji so bili izdani pred 1. januarjem 2011, pri katerih so bile nove osnovne izpostavljenosti dodane ali zamenjane po 31. decembru 2014, se zahteve glede skrbnega pregleda iz Uredbe (EU) št. 575/2013, Delegirane uredbe (EU) 2015/35 oziroma Delegirane uredbe (EU) št. 231/2013, še naprej uporabljajo v različici, ki se je uporabljala 31. decembra 2018.

6.   Kar zadeva listinjenja, katerih vrednostni papirji so bili izdani pred 1. januarjem 2019, kreditne institucije ali investicijska podjetja, kot so opredeljeni v točkah (1) in (2) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, zavarovalnice, kot so opredeljene v točki (1) člena 13 Direktive 2009/138/ES, pozavarovalnice, kot so opredeljene v točki (4) člena 13 Direktive 2009/138/ES, in upravitelji alternativnih investicijskih skladov (UAIS), kot so opredeljeni v točki (b) člena 4(1) Direktive 2011/61/EU, še naprej uporabljajo člen 405 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter poglavja I, II in III ter člen 22 Delegirane uredbe (EU) št. 625/2014, člena 254 in 255 Delegirane uredbe (EU) 2015/35 oziroma člen 51 Delegirane uredbe (EU) št. 231/2013, in sicer v različici, ki se je uporabljala 31. decembra 2018.

7.   Do začetka uporabe regulativnih tehničnih standardov, ki jih bo sprejela Komisija v skladu s členom 6(7) te uredbe, originatorji, sponzorji ali prvotni kreditodajalec za namen izpolnjevanja obveznosti iz člena 6 te uredbe za listinjenja, katerih vrednostni papirji so izdani 1. januarja 2019 ali pozneje, uporabljajo poglavja I, II in III ter člen 22 Delegirane uredbe (EU) št. 625/2014.

8.   Do začetka uporabe regulativnih tehničnih standardov, ki jih bo sprejela Komisija v skladu s členom 7(3) te uredbe, originatorji, sponzorji in SSPE za namen izpolnjevanja obveznosti iz točk (a) in (e) prvega pododstavka člena 7(1) te uredbe informacije, navedene v prilogah I do VIII k Delegirani uredbi (EU) 2015/3, dajo na razpolago v skladu s členom 7(2) te uredbe.

9.   Za namene tega člena se v primeru listinjenj, ki ne vključujejo izdaje vrednostnih papirjev, vsa sklicevanja na „listinjenja, katerih vrednostni papirji so bili izdani“ razumejo kot „listinjenja, katerih začetne pozicije listinjenja so ustvarjene“, pod pogojem, da se ta uredba uporablja za vsa listinjenja, ki ustvarjajo nove pozicije listinjenja 1. januarja 2019 ali po tem datumu.

Člen 44

Poročila

Skupni odbor evropskih nadzornih organov do 1. januarja 2021, nato pa vsaka tri leta, objavi poročilo o:

| (a) | izvajanju zahtev za STS, kakor je določeno v členih 18 do 27; |
| --- | --- |

(a)

izvajanju zahtev za STS, kakor je določeno v členih 18 do 27;

| (b) | oceni ukrepov, ki so jih sprejeli pristojni organi glede morebitnih novonastalih pomembnih tveganj in ranljivosti ter ravnanja udeležencev na trgu, z namenom nadaljnje standardizacije dokumentacije o listinjenju; |
| --- | --- |

(b)

oceni ukrepov, ki so jih sprejeli pristojni organi glede morebitnih novonastalih pomembnih tveganj in ranljivosti ter ravnanja udeležencev na trgu, z namenom nadaljnje standardizacije dokumentacije o listinjenju;

| (c) | delovanju zahtev glede skrbnega pregleda iz člena 5 in zahtev glede preglednosti iz člena 7 ter ravni preglednosti trga listinjenja v Uniji, tudi o tem, ali zahteve glede preglednosti iz člena 7 pristojnim organom omogočajo zadosten pregled nad trgom za izpolnitev svojih nalog; |
| --- | --- |

(c)

delovanju zahtev glede skrbnega pregleda iz člena 5 in zahtev glede preglednosti iz člena 7 ter ravni preglednosti trga listinjenja v Uniji, tudi o tem, ali zahteve glede preglednosti iz člena 7 pristojnim organom omogočajo zadosten pregled nad trgom za izpolnitev svojih nalog;

| (d) | zahtevah iz člena 6, vključno z njihovim izpolnjevanjem s strani udeležencev na trgu in načini zadržanja tveganja v skladu s členom 6(3). |
| --- | --- |

(d)

zahtevah iz člena 6, vključno z njihovim izpolnjevanjem s strani udeležencev na trgu in načini zadržanja tveganja v skladu s členom 6(3).

Člen 45

Sintetična listinjenja

1.   EBA v tesnem sodelovanju z ESMA in EIOPA do 2. julija 2019 objavi poročilo o izvedljivosti posebnega okvira za enostavno, pregledno in standardizirano sintetično listinjenje, omejeno na sintetično listinjenje bilanc stanja.

2.   Komisija na podlagi poročila EBA iz odstavka 1 Evropskemu parlamentu in Svetu do 2. januarja 2020 predloži poročilo o vzpostavitvi posebnega okvira za enostavno, pregledno in standardizirano sintetično listinjenje, omejeno na sintetično listinjenje bilanc stanja, po potrebi skupaj z zakonodajnim predlogom.

Člen 46

Pregled

Komisija do 1. januarja 2022 Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi poročilo o delovanju te uredbe, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog.

V tem poročilu se upoštevajo zlasti ugotovitve iz poročil iz člena 44 in oceni:

| (a) | učinke te uredbe, vključno z uvedbo oznake za listinjenje STS, na delovanje trga listinjenja v Uniji, prispevek listinjenja k realnemu gospodarstvu, zlasti v zvezi z dostopom do kreditov za MSP ter naložbami, ter medsebojna povezanost finančnih institucij in stabilnosti finančnega sektorja; |
| --- | --- |

(a)

učinke te uredbe, vključno z uvedbo oznake za listinjenje STS, na delovanje trga listinjenja v Uniji, prispevek listinjenja k realnemu gospodarstvu, zlasti v zvezi z dostopom do kreditov za MSP ter naložbami, ter medsebojna povezanost finančnih institucij in stabilnosti finančnega sektorja;

| (b) | razlike pri uporabi postopkov iz člena 6(3) na podlagi podatkov, sporočenih v skladu s točko (e)(iii) prvega pododstavka člena 7(1). Če je iz ugotovitev razvidno morebitno povečanje bonitetnih tveganj, do katerega bi prišlo zaradi uporabe postopkov iz točk (a), (b), (c) in (e) člena 6(3), je treba določiti primerne odškodnine; |
| --- | --- |

(b)

razlike pri uporabi postopkov iz člena 6(3) na podlagi podatkov, sporočenih v skladu s točko (e)(iii) prvega pododstavka člena 7(1). Če je iz ugotovitev razvidno morebitno povečanje bonitetnih tveganj, do katerega bi prišlo zaradi uporabe postopkov iz točk (a), (b), (c) in (e) člena 6(3), je treba določiti primerne odškodnine;

| (c) | ali se je od začetka uporabe te uredbe nesorazmerno povečalo število transakcij iz tretjega pododstavka člena 7(2) in ali udeleženci na trgu strukturirajo posle na način, da bi obšli obveznost iz člena 7, v skladu s katero morajo dati informacije na razpolago prek repozitorijev listinjenj; |
| --- | --- |

(c)

ali se je od začetka uporabe te uredbe nesorazmerno povečalo število transakcij iz tretjega pododstavka člena 7(2) in ali udeleženci na trgu strukturirajo posle na način, da bi obšli obveznost iz člena 7, v skladu s katero morajo dati informacije na razpolago prek repozitorijev listinjenj;

| (d) | ali je treba razširiti zahteve po razkritju na podlagi člena 7, tako da bi zajemale posle iz tretjega pododstavka člena 7(2) in pozicije investitorjev; |
| --- | --- |

(d)

ali je treba razširiti zahteve po razkritju na podlagi člena 7, tako da bi zajemale posle iz tretjega pododstavka člena 7(2) in pozicije investitorjev;

| (e) | ali bi bilo mogoče na področju listinjenj STS za originatorje, sponzorje in SSPE iz tretjih držav uvesti režim enakovrednosti, pri čemer bi upoštevali mednarodni razvoj na področju listinjenja, zlasti pobude za enostavna, pregledna in primerljiva listinjenja; |
| --- | --- |

(e)

ali bi bilo mogoče na področju listinjenj STS za originatorje, sponzorje in SSPE iz tretjih držav uvesti režim enakovrednosti, pri čemer bi upoštevali mednarodni razvoj na področju listinjenja, zlasti pobude za enostavna, pregledna in primerljiva listinjenja;

| (f) | izvajanje zahtev iz člena 22(4) in ali jih je treba razširiti na listinjenje, kadar osnovne izpostavljenosti niso stanovanjski krediti ali krediti za nakup avtomobilov ali zakupi avtomobilov, z namenom vključevanja razkritij v zvezi z okoljskimi, socialnimi in upravljavskimi dejavniki; |
| --- | --- |

(f)

izvajanje zahtev iz člena 22(4) in ali jih je treba razširiti na listinjenje, kadar osnovne izpostavljenosti niso stanovanjski krediti ali krediti za nakup avtomobilov ali zakupi avtomobilov, z namenom vključevanja razkritij v zvezi z okoljskimi, socialnimi in upravljavskimi dejavniki;

| (g) | ustreznost ureditve za preverjanje skladnosti z uporabo storitev tretje osebe, kakor je določena v členih 27 in 28, ter ali sistem izdajanja dovoljenj za tretje osebe iz člena 28 spodbuja zadostno konkurenco med tretjimi osebami in ali je treba uvesti spremembe v nadzorni okvir za zagotovitev finančne stabilnosti; ter |
| --- | --- |

(g)

ustreznost ureditve za preverjanje skladnosti z uporabo storitev tretje osebe, kakor je določena v členih 27 in 28, ter ali sistem izdajanja dovoljenj za tretje osebe iz člena 28 spodbuja zadostno konkurenco med tretjimi osebami in ali je treba uvesti spremembe v nadzorni okvir za zagotovitev finančne stabilnosti; ter

| (h) | potrebo po dopolnitvi okvira za listinjenje, določenega v tej uredbi, z vzpostavitvijo sistema bank z omejenimi licencami, ki opravljajo funkcije SSPE ter imajo izključno pravico do nakupa izpostavljenosti od originatorjev in prodaje terjatev, podprte s kupljenimi izpostavljenostmi do investitorjev. |
| --- | --- |

(h)

potrebo po dopolnitvi okvira za listinjenje, določenega v tej uredbi, z vzpostavitvijo sistema bank z omejenimi licencami, ki opravljajo funkcije SSPE ter imajo izključno pravico do nakupa izpostavljenosti od originatorjev in prodaje terjatev, podprte s kupljenimi izpostavljenostmi do investitorjev.

Člen 47

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 16(2) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 17. januarja 2018.

3.   Prenos pooblastila iz člena 16(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 16(2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 48

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 12. decembra 2017

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

M. MAASIKAS

---

(1)  
  UL C 219, 17.6.2016, str. 2.

1

(2)  
  UL C 82, 3.3.2016, str. 1.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 20. novembra 2017.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (UL L 331, 15.12.2010, str. 1).

4

(5)  Direktivi 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 z dne 10. oktobra 2014 o dopolnitvi Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 12, 17.1.2015, str. 1).

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/61 z dne 10. oktobra 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevo glede likvidnostnega kritja za kreditne institucije (UL L 11, 17.1.2015, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

9

(10)  Direktiva 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o potrošniških kreditnih pogodbah in razveljavitvi Direktive Sveta 87/102/EGS (UL L 133, 22.5.2008, str. 66).

10

(11)  Direktiva 2014/17/ЕU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o potrošniških kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2013/36/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 60, 28.2.2014, str. 34).

11

(12)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).

12

(13)  Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32).

13

(14)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

14

(15)  Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).

15

(16)  Uredba (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (UL L 302, 17.11.2009, str. 1).

16

(17)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

17

(18)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

18

(19)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 625/2014 z dne 13. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo zahteve za institucije v vlogah investitorja, sponzorja, prvotnega kreditodajalca in originatorja v zvezi z izpostavljenostmi prenesenemu kreditnemu tveganju (UL L 174, 13.6.2014, str. 16).

19

(20)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

20

(21)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 231/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z izjemami, splošnimi pogoji poslovanja, depozitarji, finančnim vzvodom, preglednostjo in nadzorom (UL L 83, 22.3.2013, str. 1).

21

(22)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/3 z dne 30. septembra 2014 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede zahtev o razkritju za strukturirane finančne instrumente (UL L 2, 6.1.2015, str. 57).

22

(23)  Direktiva (EU) 2016/2341 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (UL L 354, 23.12.2016, str. 37).

23

(24)  Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki spreminja direktive Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter direktivi 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 35, 11.2.2003, str. 1).

24

(25)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

25

(26)  Uredba (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1).

26

(27)  Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 48).

27

(28)  Direktiva 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje in o spremembi Direktive 2001/34/ES (UL L 345, 31.12.2003, str. 64).

28

(29)  Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Sveta in Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (UL L 173, 12.6.2014, str. 1).

29

(30)  Uredba (EU) 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o preglednosti poslov financiranja z vrednostnimi papirji in ponovne uporabe ter spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 337, 23.12.2015, str. 1).

30

(31)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

31

(32)  Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1).

32

(33)  Direktiva 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (UL L 235, 23.9.2003, str. 10).

33

(34)  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84).

34

(35)  Direktivo 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

35

---

| 28.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 347/81 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 347/81

---

UREDBA (EU) 2017/2403 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 12. decembra 2017

o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Sveta (ES) št. 1006/2008 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti) je bil vzpostavljen sistem za izdajo dovoljenj za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Unije zunaj voda Unije in dostop plovil tretjih držav do voda Unije. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Sveta (ES) št. 1006/2008 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti) je bil vzpostavljen sistem za izdajo dovoljenj za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Unije zunaj voda Unije in dostop plovil tretjih držav do voda Unije.

| (2) | Unija je podpisnica Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 (4) (UNCLOS) in je ratificirala Sporazum Združenih narodov z dne 4. avgusta 1995 o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (5). Te mednarodne določbe vzpostavljajo načelo, da morajo vse države sprejeti ustrezne ukrepe za zagotavljanje trajnostnega upravljanja in ohranjanja morskih virov in da morajo v ta namen medsebojno sodelovati. |
| --- | --- |

(2)

Unija je podpisnica Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 (4) (UNCLOS) in je ratificirala Sporazum Združenih narodov z dne 4. avgusta 1995 o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (5). Te mednarodne določbe vzpostavljajo načelo, da morajo vse države sprejeti ustrezne ukrepe za zagotavljanje trajnostnega upravljanja in ohranjanja morskih virov in da morajo v ta namen medsebojno sodelovati.

| (3) | Unija je sprejela Sporazum Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo o pospeševanju upoštevanja mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje s strani ribiških plovil na odprtem morju z dne 24. novembra 1993 (6). Navedeni sporazum določa, da pogodbenica ne sme izdati dovoljenja za uporabo plovila za ribolov na odprtem morju, če niso izpolnjeni določeni pogoji, in da mora izvesti sankcije, če se določene obveznosti poročanja ne spoštujejo. |
| --- | --- |

(3)

Unija je sprejela Sporazum Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo o pospeševanju upoštevanja mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje s strani ribiških plovil na odprtem morju z dne 24. novembra 1993 (6). Navedeni sporazum določa, da pogodbenica ne sme izdati dovoljenja za uporabo plovila za ribolov na odprtem morju, če niso izpolnjeni določeni pogoji, in da mora izvesti sankcije, če se določene obveznosti poročanja ne spoštujejo.

| (4) | Unija je odobrila mednarodni akcijski načrt za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (v nadaljnjem besedilu: mednarodni akcijski načrt), ki ga je FAO sprejela leta 2001. Mednarodni akcijski načrt in prostovoljne smernice FAO o uspešnosti države zastave, ki so bile odobrene leta 2014, poudarjajo odgovornost države zastave, da zagotovi dolgoročno ohranjanje in trajnostno uporabo živih morskih virov in morskih ekosistemov. Mednarodni akcijski načrt določa, da bi morala država zastave plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo, izdajati dovoljenja za ribolov zunaj voda pod njeno suverenostjo ali pristojnostjo. Navedene prostovoljne smernice priporočajo tudi, naj država zastave in obalna država izdata dovoljenje, kadar se ribolovne dejavnosti izvajajo na podlagi sporazuma o dostopu do ribolovnih virov ali celo zunaj okvira takega sporazuma. Obe bi morali biti prepričani, da take dejavnosti ne bodo ogrožale trajnosti staležev v vodah obalne države. |
| --- | --- |

(4)

Unija je odobrila mednarodni akcijski načrt za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (v nadaljnjem besedilu: mednarodni akcijski načrt), ki ga je FAO sprejela leta 2001. Mednarodni akcijski načrt in prostovoljne smernice FAO o uspešnosti države zastave, ki so bile odobrene leta 2014, poudarjajo odgovornost države zastave, da zagotovi dolgoročno ohranjanje in trajnostno uporabo živih morskih virov in morskih ekosistemov. Mednarodni akcijski načrt določa, da bi morala država zastave plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo, izdajati dovoljenja za ribolov zunaj voda pod njeno suverenostjo ali pristojnostjo. Navedene prostovoljne smernice priporočajo tudi, naj država zastave in obalna država izdata dovoljenje, kadar se ribolovne dejavnosti izvajajo na podlagi sporazuma o dostopu do ribolovnih virov ali celo zunaj okvira takega sporazuma. Obe bi morali biti prepričani, da take dejavnosti ne bodo ogrožale trajnosti staležev v vodah obalne države.

| (5) | Leta 2014 so vsi člani FAO, tudi Unija in njene države partnerice v razvoju, enoglasno sprejele prostovoljne smernice za zagotavljanje trajnostnega malega ribolova v okviru zagotavljanja prehranske varnosti in odpravljanja revščine. V točki 5.7 teh smernic je poudarjeno, da je treba pred sprejetjem sporazumov s tretjimi državami in tretjimi stranmi o dostopu do virov ustrezno upoštevati mali ribolov. Te smernice pozivajo k sprejetju ukrepov za dolgoročno ohranjanje in trajnostno rabo ribolovnih virov ter k zaščiti ekoloških temeljev za proizvodnjo hrane, s poudarkom na pomenu okoljskih standardov za ribolovne dejavnosti zunaj voda Unije, ki zajemajo ekosistemski pristop k upravljanju ribištva skupaj s previdnostnim načelom. |
| --- | --- |

(5)

Leta 2014 so vsi člani FAO, tudi Unija in njene države partnerice v razvoju, enoglasno sprejele prostovoljne smernice za zagotavljanje trajnostnega malega ribolova v okviru zagotavljanja prehranske varnosti in odpravljanja revščine. V točki 5.7 teh smernic je poudarjeno, da je treba pred sprejetjem sporazumov s tretjimi državami in tretjimi stranmi o dostopu do virov ustrezno upoštevati mali ribolov. Te smernice pozivajo k sprejetju ukrepov za dolgoročno ohranjanje in trajnostno rabo ribolovnih virov ter k zaščiti ekoloških temeljev za proizvodnjo hrane, s poudarkom na pomenu okoljskih standardov za ribolovne dejavnosti zunaj voda Unije, ki zajemajo ekosistemski pristop k upravljanju ribištva skupaj s previdnostnim načelom.

| (6) | Če obstajajo dokazi, da pogoji, na podlagi katerih je bilo izdano dovoljenje za ribolov, niso več izpolnjeni, bi morala država članica zastave sprejeti ustrezne ukrepe, pri čemer bi lahko dovoljenje tudi spremenila ali ga odvzela in po potrebi naložila učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije. Kadar ribiško plovilo Unije pri ribolovu v okviru regionalne organizacije za upravljanje ribištva ali sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu ne izpolnjuje pogojev za dovoljenje za ribolov, država članica pa ne sprejme ustreznih ukrepov za izboljšanje stanja niti po tem, ko je to od nje zahtevala Komisija, bi morala Komisija zaključiti, da niso bili sprejeti nobeni ustrezni ukrepi. Posledično bi morala Komisija sprejeti dodatne ukrepe, s katerimi se zadevnim plovilom prepreči ribolov, vse dokler pogoji niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(6)

Če obstajajo dokazi, da pogoji, na podlagi katerih je bilo izdano dovoljenje za ribolov, niso več izpolnjeni, bi morala država članica zastave sprejeti ustrezne ukrepe, pri čemer bi lahko dovoljenje tudi spremenila ali ga odvzela in po potrebi naložila učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije. Kadar ribiško plovilo Unije pri ribolovu v okviru regionalne organizacije za upravljanje ribištva ali sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu ne izpolnjuje pogojev za dovoljenje za ribolov, država članica pa ne sprejme ustreznih ukrepov za izboljšanje stanja niti po tem, ko je to od nje zahtevala Komisija, bi morala Komisija zaključiti, da niso bili sprejeti nobeni ustrezni ukrepi. Posledično bi morala Komisija sprejeti dodatne ukrepe, s katerimi se zadevnim plovilom prepreči ribolov, vse dokler pogoji niso izpolnjeni.

| (7) | Unija se je na vrhu Organizacije Združenih narodov o trajnostnem razvoju dne 25. septembra 2015 zavezala k izvajanju resolucije, ki vsebuje končni dokument z naslovom „Spremenimo svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“, vključno s splošnim ciljem trajnostnega razvoja 14, ki je „ohranjanje in vzdržno uporabljanje oceanov, morij in morskih virov za trajnostni razvoj“ in s splošnim ciljem trajnostnega razvoja 12, ki je „zagotoviti trajnostne načine proizvodnje in porabe ter njihove konkretne cilje“. |
| --- | --- |

(7)

Unija se je na vrhu Organizacije Združenih narodov o trajnostnem razvoju dne 25. septembra 2015 zavezala k izvajanju resolucije, ki vsebuje končni dokument z naslovom „Spremenimo svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“, vključno s splošnim ciljem trajnostnega razvoja 14, ki je „ohranjanje in vzdržno uporabljanje oceanov, morij in morskih virov za trajnostni razvoj“ in s splošnim ciljem trajnostnega razvoja 12, ki je „zagotoviti trajnostne načine proizvodnje in porabe ter njihove konkretne cilje“.

| (8) | Cilj skupne ribiške politike (SRP), kot je določen v Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), je zagotoviti, da so ribolovne dejavnosti okoljsko, gospodarsko in socialno trajnostne in se upravljajo na način, ki je skladen s cilji doseganja gospodarskih in socialnih koristi ter zaposlovanja, pa tudi s cilji glede obnove in ohranjanja staležev rib nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, ter da te ribolovne dejavnosti pripomorejo k zanesljivi preskrbi s hrano. Pri izvajanju te politike je treba upoštevati tudi cilje razvojnega sodelovanja v skladu z drugim pododstavkom člena 208(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(8)

Cilj skupne ribiške politike (SRP), kot je določen v Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), je zagotoviti, da so ribolovne dejavnosti okoljsko, gospodarsko in socialno trajnostne in se upravljajo na način, ki je skladen s cilji doseganja gospodarskih in socialnih koristi ter zaposlovanja, pa tudi s cilji glede obnove in ohranjanja staležev rib nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, ter da te ribolovne dejavnosti pripomorejo k zanesljivi preskrbi s hrano. Pri izvajanju te politike je treba upoštevati tudi cilje razvojnega sodelovanja v skladu z drugim pododstavkom člena 208(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

| (9) | V osnovni uredbi je nadalje določeno, da morajo biti sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu omejeni na presežek ulova iz člena 62(2) in (3) UNCLOS. |
| --- | --- |

(9)

V osnovni uredbi je nadalje določeno, da morajo biti sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu omejeni na presežek ulova iz člena 62(2) in (3) UNCLOS.

| (10) | Osnovna uredba poudarja, da je treba na mednarodni ravni spodbujati cilje SRP ter zagotoviti, da ribolovne dejavnosti Unije zunaj njenih voda tako temeljijo na istih načelih in standardih, kot se uporabljajo v pravu Unije, hkrati pa si prizadevati za enake konkurenčne pogoje za gospodarske subjekte Unije in gospodarske subjekte iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(10)

Osnovna uredba poudarja, da je treba na mednarodni ravni spodbujati cilje SRP ter zagotoviti, da ribolovne dejavnosti Unije zunaj njenih voda tako temeljijo na istih načelih in standardih, kot se uporabljajo v pravu Unije, hkrati pa si prizadevati za enake konkurenčne pogoje za gospodarske subjekte Unije in gospodarske subjekte iz tretjih držav.

| (11) | Namen uredbe o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti je bil vzpostaviti skupno podlago za izdajanje dovoljenj za ribolovne dejavnosti plovil Unije zunaj voda Unije, da bi podprli boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu ter izboljšali nadzor in spremljanje flote Unije po vsem svetu, kot tudi pogoje za izdajo dovoljenj plovilom tretjih držav, ki lovijo v vodah Unije. |
| --- | --- |

(11)

Namen uredbe o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti je bil vzpostaviti skupno podlago za izdajanje dovoljenj za ribolovne dejavnosti plovil Unije zunaj voda Unije, da bi podprli boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu ter izboljšali nadzor in spremljanje flote Unije po vsem svetu, kot tudi pogoje za izdajo dovoljenj plovilom tretjih držav, ki lovijo v vodah Unije.

| (12) | Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 (8) (v nadaljnjem besedilu: uredba o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu) je bila sprejeta vzporedno z uredbo o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti, Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 (9) (v nadaljnjem besedilu: uredba o nadzoru) pa je bila sprejeta leto pozneje. Navedene uredbe so trije izvedbeni stebri določb SRP v zvezi z nadzorom in izvrševanjem. |
| --- | --- |

(12)

Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 (8) (v nadaljnjem besedilu: uredba o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu) je bila sprejeta vzporedno z uredbo o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti, Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 (9) (v nadaljnjem besedilu: uredba o nadzoru) pa je bila sprejeta leto pozneje. Navedene uredbe so trije izvedbeni stebri določb SRP v zvezi z nadzorom in izvrševanjem.

| (13) | Vendar se uredba o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, uredba o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti in uredba o nadzoru niso dosledno izvajale; zlasti so se pojavljala neskladja med uredbo o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti in uredbo o nadzoru. Pri izvajanju uredbe o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti je bilo odkritih tudi več vrzeli, saj ne rešuje nekaterih težav v zvezi z nadzorom, kot so zakup, zamenjava zastave ribiškega plovila in izdajanje dovoljenj za ribolov, ki jih pristojni organ tretje države izda ribiškemu plovilu Unije zunaj okvira sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu (v nadaljnjem besedilu: neposredna dovoljenja). Poleg tega so se pojavljale težave v zvezi z nekaterimi obveznostmi poročanja in delitvijo upravnih vlog med državami članicami in Komisijo. |
| --- | --- |

(13)

Vendar se uredba o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, uredba o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti in uredba o nadzoru niso dosledno izvajale; zlasti so se pojavljala neskladja med uredbo o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti in uredbo o nadzoru. Pri izvajanju uredbe o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti je bilo odkritih tudi več vrzeli, saj ne rešuje nekaterih težav v zvezi z nadzorom, kot so zakup, zamenjava zastave ribiškega plovila in izdajanje dovoljenj za ribolov, ki jih pristojni organ tretje države izda ribiškemu plovilu Unije zunaj okvira sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu (v nadaljnjem besedilu: neposredna dovoljenja). Poleg tega so se pojavljale težave v zvezi z nekaterimi obveznostmi poročanja in delitvijo upravnih vlog med državami članicami in Komisijo.

| (14) | Osrednje načelo te uredbe je, da bi morala vsa plovila Unije, ki lovijo zunaj voda Unije, pridobiti dovoljenje svoje države članice zastave in da bi bilo treba vsa taka plovila ustrezno spremljati ne glede na to, kje in na podlagi katerega okvira delujejo. Izdaja dovoljenja bi morala biti odvisna od izpolnjevanja osnovnega sklopa skupnih meril za izpolnjevanje pogojev. Informacije, ki jih države članice zberejo in predložijo Komisiji, bi ji morale omogočati, da kadar koli posreduje pri spremljanju ribolovnih operacij vseh ribiških plovil Unije na katerem koli območju zunaj voda Unije. |
| --- | --- |

(14)

Osrednje načelo te uredbe je, da bi morala vsa plovila Unije, ki lovijo zunaj voda Unije, pridobiti dovoljenje svoje države članice zastave in da bi bilo treba vsa taka plovila ustrezno spremljati ne glede na to, kje in na podlagi katerega okvira delujejo. Izdaja dovoljenja bi morala biti odvisna od izpolnjevanja osnovnega sklopa skupnih meril za izpolnjevanje pogojev. Informacije, ki jih države članice zberejo in predložijo Komisiji, bi ji morale omogočati, da kadar koli posreduje pri spremljanju ribolovnih operacij vseh ribiških plovil Unije na katerem koli območju zunaj voda Unije.

| (15) | V zadnji letih je zunanja ribiška politika Unije zelo napredovala v smislu pogojev v partnerskih sporazumih o trajnostnem ribištvu in skrbnosti, s katero se izvajajo določbe. Zato bi morala biti zaščita interesov Unije v smislu pravic do dostopa in pogojev v okviru partnerskih sporazumov o trajnostnem ribištvu prednostni cilj zunanje ribiške politike Unije, podobni pogoji pa bi morali veljati tudi za dejavnosti Unije zunaj področja veljave teh sporazumov. |
| --- | --- |

(15)

V zadnji letih je zunanja ribiška politika Unije zelo napredovala v smislu pogojev v partnerskih sporazumih o trajnostnem ribištvu in skrbnosti, s katero se izvajajo določbe. Zato bi morala biti zaščita interesov Unije v smislu pravic do dostopa in pogojev v okviru partnerskih sporazumov o trajnostnem ribištvu prednostni cilj zunanje ribiške politike Unije, podobni pogoji pa bi morali veljati tudi za dejavnosti Unije zunaj področja veljave teh sporazumov.

| (16) | Podporna plovila lahko močno vplivajo na način, kako lahko ribiška plovila opravljajo svoje ribolovne operacije, in količino rib, ki jih lahko ulovijo. Ta plovila je zato treba upoštevati pri postopkih izdaje dovoljenj in poročanja, določenih v tej uredbi. |
| --- | --- |

(16)

Podporna plovila lahko močno vplivajo na način, kako lahko ribiška plovila opravljajo svoje ribolovne operacije, in količino rib, ki jih lahko ulovijo. Ta plovila je zato treba upoštevati pri postopkih izdaje dovoljenj in poročanja, določenih v tej uredbi.

| (17) | Zamenjava zastave ribiškega plovila postane sporna, kadar je njen cilj zaobiti pravila SRP ali obstoječe ukrepe za ohranjanje in upravljanje morskih virov. Zato bi morala biti Unija sposobna take zamenjave zastave opredeliti, odkriti in preprečiti. V celotni življenjski dobi plovila, ki je v lasti gospodarskega subjekta Unije, bi bilo treba zagotoviti njegovo sledljivost in ustrezno spremljanje pretekle skladnosti, ne glede na to, pod katero zastavo pluje. Tak bi moral biti tudi namen zahteve, da mu Mednarodna pomorska organizacija (IMO) dodeli edinstveno številko plovila, kadar se to zahteva na podlagi prava Unije. |
| --- | --- |

(17)

Zamenjava zastave ribiškega plovila postane sporna, kadar je njen cilj zaobiti pravila SRP ali obstoječe ukrepe za ohranjanje in upravljanje morskih virov. Zato bi morala biti Unija sposobna take zamenjave zastave opredeliti, odkriti in preprečiti. V celotni življenjski dobi plovila, ki je v lasti gospodarskega subjekta Unije, bi bilo treba zagotoviti njegovo sledljivost in ustrezno spremljanje pretekle skladnosti, ne glede na to, pod katero zastavo pluje. Tak bi moral biti tudi namen zahteve, da mu Mednarodna pomorska organizacija (IMO) dodeli edinstveno številko plovila, kadar se to zahteva na podlagi prava Unije.

| (18) | Plovila Unije lahko v vodah tretjih držav delujejo na podlagi določb sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, sklenjenih med Unijo in tretjimi državami, ali na podlagi neposrednih dovoljenj za ribolov, ki so jih pridobila od tretjih držav, če ni veljavnega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu. V obeh primerih bi se morale te dejavnosti opravljati na pregleden in trajnosten način. Države članice zastave lahko plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, na podlagi opredeljenega sklopa meril in pod pogojem spremljanja dovolijo, da tretje države, ki so obalne države, zaprosijo za neposredna dovoljenja in jih od njih pridobijo. Dovoljenje za ribolovne operacije bi bilo treba izdati šele, ko je država članica zastave prepričana, da ta dejavnost ne bo ogrožala trajnosti in če Komisija nima ustrezno utemeljenih ugovorov. Gospodarskemu subjektu bi bilo treba dovoliti, da začne izvajati ribolovne operacije šele, ko je prejel dovoljenje tako od države članice zastave kot tudi obalne države. |
| --- | --- |

(18)

Plovila Unije lahko v vodah tretjih držav delujejo na podlagi določb sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, sklenjenih med Unijo in tretjimi državami, ali na podlagi neposrednih dovoljenj za ribolov, ki so jih pridobila od tretjih držav, če ni veljavnega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu. V obeh primerih bi se morale te dejavnosti opravljati na pregleden in trajnosten način. Države članice zastave lahko plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, na podlagi opredeljenega sklopa meril in pod pogojem spremljanja dovolijo, da tretje države, ki so obalne države, zaprosijo za neposredna dovoljenja in jih od njih pridobijo. Dovoljenje za ribolovne operacije bi bilo treba izdati šele, ko je država članica zastave prepričana, da ta dejavnost ne bo ogrožala trajnosti in če Komisija nima ustrezno utemeljenih ugovorov. Gospodarskemu subjektu bi bilo treba dovoliti, da začne izvajati ribolovne operacije šele, ko je prejel dovoljenje tako od države članice zastave kot tudi obalne države.

| (19) | Ribiška plovila Unije ne smejo loviti v vodah pod pristojnostjo ali suverenostjo tretjih držav, s katerimi ima Unija sklenjen sporazum, ne pa tudi veljavnega protokola. V primeru takšnega sporazuma, kadar vsaj tri leta ni bil v veljavi noben protokol, bi morala Komisija preučiti razloge za takšno stanje in sprejeti ustrezne ukrepe, ki lahko vključujejo predlog za pogajanja o novem protokolu. |
| --- | --- |

(19)

Ribiška plovila Unije ne smejo loviti v vodah pod pristojnostjo ali suverenostjo tretjih držav, s katerimi ima Unija sklenjen sporazum, ne pa tudi veljavnega protokola. V primeru takšnega sporazuma, kadar vsaj tri leta ni bil v veljavi noben protokol, bi morala Komisija preučiti razloge za takšno stanje in sprejeti ustrezne ukrepe, ki lahko vključujejo predlog za pogajanja o novem protokolu.

| (20) | Posebno vprašanje, ki se nanaša na sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, je ponovna dodelitev premalo izkoriščenih ribolovnih možnosti, ki nastane, kadar ribolovne možnosti, dodeljene državam članicam z ustreznimi uredbami Sveta, niso bile v celoti izkoriščene. Ker se stroški dostopa, določeni v sporazumih o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, pretežno financirajo iz splošnega proračuna Unije, je sistem začasne ponovne dodelitve in nadaljnje dodelitve pomemben za varovanje finančnih interesov Unije in zagotovitev, da se izkoristijo vse ribolovne možnosti, ki so bile plačane. Zato je treba pojasniti in izboljšati te sisteme dodelitve, ki bi morali biti mehanizmi v skrajnem primeru. Uporabljati bi se morali začasno in ne bi smeli vplivati na prvotno dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam v skladu z veljavnimi načeli relativne stabilnosti. Ponovna dodelitev bi se morala izvesti šele, ko bi se zadevne države članice odpovedale svojim pravicam do medsebojne izmenjave ribolovnih možnosti, prvenstveno pa bi morala biti obravnavana v okviru sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, ki zagotavljajo dostop do mešanega ribolova. |
| --- | --- |

(20)

Posebno vprašanje, ki se nanaša na sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, je ponovna dodelitev premalo izkoriščenih ribolovnih možnosti, ki nastane, kadar ribolovne možnosti, dodeljene državam članicam z ustreznimi uredbami Sveta, niso bile v celoti izkoriščene. Ker se stroški dostopa, določeni v sporazumih o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, pretežno financirajo iz splošnega proračuna Unije, je sistem začasne ponovne dodelitve in nadaljnje dodelitve pomemben za varovanje finančnih interesov Unije in zagotovitev, da se izkoristijo vse ribolovne možnosti, ki so bile plačane. Zato je treba pojasniti in izboljšati te sisteme dodelitve, ki bi morali biti mehanizmi v skrajnem primeru. Uporabljati bi se morali začasno in ne bi smeli vplivati na prvotno dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam v skladu z veljavnimi načeli relativne stabilnosti. Ponovna dodelitev bi se morala izvesti šele, ko bi se zadevne države članice odpovedale svojim pravicam do medsebojne izmenjave ribolovnih možnosti, prvenstveno pa bi morala biti obravnavana v okviru sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, ki zagotavljajo dostop do mešanega ribolova.

| (21) | Kadar tretja država ni pogodbenica v regionalni organizaciji za upravljanje ribištva, si lahko Unija s tretjo državo, s katero se preučuje možnost sklenitve sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, prizadeva zagotoviti dodelitve deleža sredstev sektorske podpore, da se zadevni tretji državi olajša pristop v regionalno organizacijo za upravljanje ribištva. |
| --- | --- |

(21)

Kadar tretja država ni pogodbenica v regionalni organizaciji za upravljanje ribištva, si lahko Unija s tretjo državo, s katero se preučuje možnost sklenitve sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, prizadeva zagotoviti dodelitve deleža sredstev sektorske podpore, da se zadevni tretji državi olajša pristop v regionalno organizacijo za upravljanje ribištva.

| (22) | Za ribolovne operacije pod okriljem regionalnih organizacij za upravljanje ribištva in ribolovne dejavnosti na odprtem morju bi bilo treba prav tako pridobiti dovoljenje države članice zastave in spoštovati posebna pravila regionalne organizacije za upravljanje ribištva ali pravo Unije, ki ureja ribolovne operacije na odprtem morju. |
| --- | --- |

(22)

Za ribolovne operacije pod okriljem regionalnih organizacij za upravljanje ribištva in ribolovne dejavnosti na odprtem morju bi bilo treba prav tako pridobiti dovoljenje države članice zastave in spoštovati posebna pravila regionalne organizacije za upravljanje ribištva ali pravo Unije, ki ureja ribolovne operacije na odprtem morju.

| (23) | Unija bi morala zaradi izpolnjevanja mednarodnih obveznosti Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva ter v skladu s cilji iz člena 28 osnovne uredbe spodbujati občasno ocenjevanje uspešnosti neodvisnih organov ter biti dejavna pri ustanavljanju in krepitvi odborov za izvajanje v vseh regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, katerih pogodbenica je. Zlasti bi morala zagotoviti, da bi ti odbori za izvajanje opravljali splošni nadzor izvajanja zunanje ribiške politike in ukrepov, ki so jih sprejele regionalne organizacije za upravljanje ribištva. |
| --- | --- |

(23)

Unija bi morala zaradi izpolnjevanja mednarodnih obveznosti Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva ter v skladu s cilji iz člena 28 osnovne uredbe spodbujati občasno ocenjevanje uspešnosti neodvisnih organov ter biti dejavna pri ustanavljanju in krepitvi odborov za izvajanje v vseh regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, katerih pogodbenica je. Zlasti bi morala zagotoviti, da bi ti odbori za izvajanje opravljali splošni nadzor izvajanja zunanje ribiške politike in ukrepov, ki so jih sprejele regionalne organizacije za upravljanje ribištva.

| (24) | Učinkovito upravljanje dogovorov o zakupu je pomembno za zagotovitev, da ne bi bila oslabljena učinkovitost ukrepov za ohranjanje in upravljanje, kot tudi za zagotovitev trajnostnega izkoriščanja živih morskih virov. Zato je treba vzpostaviti pravni okvir, ki Uniji pomaga bolje spremljati dejavnosti ribiških plovil Unije, ki so jih zakupili gospodarski subjekti tretjih držav ali Unije, na podlagi tega, kar je sprejela ustrezna regionalna organizacija za upravljanje ribištva. |
| --- | --- |

(24)

Učinkovito upravljanje dogovorov o zakupu je pomembno za zagotovitev, da ne bi bila oslabljena učinkovitost ukrepov za ohranjanje in upravljanje, kot tudi za zagotovitev trajnostnega izkoriščanja živih morskih virov. Zato je treba vzpostaviti pravni okvir, ki Uniji pomaga bolje spremljati dejavnosti ribiških plovil Unije, ki so jih zakupili gospodarski subjekti tretjih držav ali Unije, na podlagi tega, kar je sprejela ustrezna regionalna organizacija za upravljanje ribištva.

| (25) | Za pretovarjanje na morju ni ustreznega nadzora države zastave ali obalne države, zato za gospodarske subjekte predstavlja način, kako prevažati nezakonit ulov. Predhodno obvestilo o pretovarjanju plovil Unije, ki so lovila na odprtem morju in na podlagi neposrednih dovoljenj, bi moralo biti potrebno, kadar se pretovarjanje opravi zunaj pristanišča. Države članice bi morale Komisijo enkrat na leto obvestiti o vseh operacijah pretovarjanja, ki jih izvedejo njihova plovila. |
| --- | --- |

(25)

Za pretovarjanje na morju ni ustreznega nadzora države zastave ali obalne države, zato za gospodarske subjekte predstavlja način, kako prevažati nezakonit ulov. Predhodno obvestilo o pretovarjanju plovil Unije, ki so lovila na odprtem morju in na podlagi neposrednih dovoljenj, bi moralo biti potrebno, kadar se pretovarjanje opravi zunaj pristanišča. Države članice bi morale Komisijo enkrat na leto obvestiti o vseh operacijah pretovarjanja, ki jih izvedejo njihova plovila.

| (26) | Postopki bi morali biti pregledni in predvidljivi za gospodarske subjekte Unije in tudi za gospodarske subjekte tretjih držav ter za njihove zadevne pristojne organe. |
| --- | --- |

(26)

Postopki bi morali biti pregledni in predvidljivi za gospodarske subjekte Unije in tudi za gospodarske subjekte tretjih držav ter za njihove zadevne pristojne organe.

| (27) | Med državami članicami in Komisijo bi bilo treba zagotoviti izmenjavo podatkov v elektronski obliki, kot določa uredba o nadzoru. Države članice bi morale zbrati vse zahtevane podatke o svojih flotah in njihovih ribolovnih operacijah, te podatke upravljati ter jih dati na voljo Komisiji. Poleg tega bi morale sodelovati med seboj, s Komisijo in kadar je to ustrezno s tretjimi državami, da bi uskladile te dejavnosti zbiranja podatkov. |
| --- | --- |

(27)

Med državami članicami in Komisijo bi bilo treba zagotoviti izmenjavo podatkov v elektronski obliki, kot določa uredba o nadzoru. Države članice bi morale zbrati vse zahtevane podatke o svojih flotah in njihovih ribolovnih operacijah, te podatke upravljati ter jih dati na voljo Komisiji. Poleg tega bi morale sodelovati med seboj, s Komisijo in kadar je to ustrezno s tretjimi državami, da bi uskladile te dejavnosti zbiranja podatkov.

| (28) | Da bi se izboljšali preglednost in dostopnost informacij o dovoljenjih Unije za ribolov, bi morala Komisija vzpostaviti elektronsko podatkovno bazo dovoljenj za ribolov, ki bi bila sestavljena iz javnega dela in zavarovanega dela. Informacije v podatkovni bazi dovoljenj za ribolov Unije vključujejo osebne podatke. Obdelava osebnih podatkov na podlagi te uredbe bi morala biti v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (10), Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (11) ter veljavnim nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(28)

Da bi se izboljšali preglednost in dostopnost informacij o dovoljenjih Unije za ribolov, bi morala Komisija vzpostaviti elektronsko podatkovno bazo dovoljenj za ribolov, ki bi bila sestavljena iz javnega dela in zavarovanega dela. Informacije v podatkovni bazi dovoljenj za ribolov Unije vključujejo osebne podatke. Obdelava osebnih podatkov na podlagi te uredbe bi morala biti v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (10), Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (11) ter veljavnim nacionalnim pravom.

| (29) | Zaradi ustrezne obravnave dostopa ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo tretje države, do voda Unije bi morala biti zadevna pravila skladna s pravili, ki na podlagi uredbe o nadzoru veljajo za ribiška plovila Unije. Zlasti člen 33 navedene uredbe o poročanju o ulovu in podatkih, povezanih z ulovom, bi moral veljati tudi za plovila tretjih držav, ki lovijo v vodah Unije. |
| --- | --- |

(29)

Zaradi ustrezne obravnave dostopa ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo tretje države, do voda Unije bi morala biti zadevna pravila skladna s pravili, ki na podlagi uredbe o nadzoru veljajo za ribiška plovila Unije. Zlasti člen 33 navedene uredbe o poročanju o ulovu in podatkih, povezanih z ulovom, bi moral veljati tudi za plovila tretjih držav, ki lovijo v vodah Unije.

| (30) | Ribiška plovila iz tretjih držav, ki nimajo dovoljenja na podlagi te uredbe, bi morala biti med plovbo v vodah Unije dolžna zagotoviti, da je njihovo ribolovno orodje nameščeno tako, da ga ni mogoče takoj uporabiti za ribolovne operacije. |
| --- | --- |

(30)

Ribiška plovila iz tretjih držav, ki nimajo dovoljenja na podlagi te uredbe, bi morala biti med plovbo v vodah Unije dolžna zagotoviti, da je njihovo ribolovno orodje nameščeno tako, da ga ni mogoče takoj uporabiti za ribolovne operacije.

| (31) | Države članice bi morale biti odgovorne za nadzor nad ribolovnimi operacijami plovil tretjih držav v vodah Unije, v primeru kršitev pa za njihovo evidentiranje v nacionalnem registru iz člena 93 uredbe o nadzoru. |
| --- | --- |

(31)

Države članice bi morale biti odgovorne za nadzor nad ribolovnimi operacijami plovil tretjih držav v vodah Unije, v primeru kršitev pa za njihovo evidentiranje v nacionalnem registru iz člena 93 uredbe o nadzoru.

| (32) | Plovila tretjih držav, ki lovijo na podlagi sporazumov o izmenjavi ali skupnem upravljanju, bi morala spoštovati kvote, ki jim jih za vode Unije dodelijo države njihove zastave. Kadar plovila tretjih držav presežejo kvote, ki so jim bile dodeljene za staleže v vodah Unije, bi morala Komisija v naslednjih letih izvesti odbitke od kvot, dodeljenih tem tretjim državam. V teh primerih se odbitek kvot, ki ga v primeru prelova izvede Komisija, razume kot prispevek Komisije v okviru posvetovanj z obalnimi državami. |
| --- | --- |

(32)

Plovila tretjih držav, ki lovijo na podlagi sporazumov o izmenjavi ali skupnem upravljanju, bi morala spoštovati kvote, ki jim jih za vode Unije dodelijo države njihove zastave. Kadar plovila tretjih držav presežejo kvote, ki so jim bile dodeljene za staleže v vodah Unije, bi morala Komisija v naslednjih letih izvesti odbitke od kvot, dodeljenih tem tretjim državam. V teh primerih se odbitek kvot, ki ga v primeru prelova izvede Komisija, razume kot prispevek Komisije v okviru posvetovanj z obalnimi državami.

| (33) | Za poenostavitev postopkov izdaje dovoljenj bi morale države članice in Komisija uporabljati skupni sistem za izmenjavo in shranjevanje podatkov, ki bi omogočal zagotavljanje potrebnih informacij in njihovo posodobitev ter hkrati zmanjšal upravno breme. |
| --- | --- |

(33)

Za poenostavitev postopkov izdaje dovoljenj bi morale države članice in Komisija uporabljati skupni sistem za izmenjavo in shranjevanje podatkov, ki bi omogočal zagotavljanje potrebnih informacij in njihovo posodobitev ter hkrati zmanjšal upravno breme.

| (34) | Da bi se upoštevali tehnološki napredek in morebitne poznejše nove zahteve mednarodnega prava, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s sprejemanjem sprememb priloge k tej uredbi, v katerih je naveden seznam informacij, ki jih mora gospodarski subjekt predložiti za pridobitev dovoljenja za ribolov ter v zvezi z dopolnjevanjem pogojev za izdajo dovoljenj za ribolov v členu 10, kolikor je potrebno, da bi bili v pravu Unije upoštevani izidi posvetovanj med Unijo in tretjimi državami, s katerimi je Unija sklenila sporazum, ali dogovori, sklenjeni z obalnimi državami, s katerimi Unija deli ribje staleže. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 (12) o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(34)

Da bi se upoštevali tehnološki napredek in morebitne poznejše nove zahteve mednarodnega prava, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s sprejemanjem sprememb priloge k tej uredbi, v katerih je naveden seznam informacij, ki jih mora gospodarski subjekt predložiti za pridobitev dovoljenja za ribolov ter v zvezi z dopolnjevanjem pogojev za izdajo dovoljenj za ribolov v členu 10, kolikor je potrebno, da bi bili v pravu Unije upoštevani izidi posvetovanj med Unijo in tretjimi državami, s katerimi je Unija sklenila sporazum, ali dogovori, sklenjeni z obalnimi državami, s katerimi Unija deli ribje staleže. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 (12) o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (35) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z zapisovanjem, obliko in pošiljanjem podatkov, ki se nanašajo na dovoljenja za ribolov in jih države članice pošiljajo Komisiji ter v podatkovno bazo dovoljenj za ribolov Unije, ter tudi v zvezi z odločitvijo o začasnih ponovnih dodelitvah neizkoriščenih ribolovnih možnosti na podlagi veljavnih protokolov k sporazumom o partnerstvu o trajnostnem ribištvu kot začasnem ukrepu, ki ustreza členu 10 uredbe o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (13). |
| --- | --- |

(35)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z zapisovanjem, obliko in pošiljanjem podatkov, ki se nanašajo na dovoljenja za ribolov in jih države članice pošiljajo Komisiji ter v podatkovno bazo dovoljenj za ribolov Unije, ter tudi v zvezi z odločitvijo o začasnih ponovnih dodelitvah neizkoriščenih ribolovnih možnosti na podlagi veljavnih protokolov k sporazumom o partnerstvu o trajnostnem ribištvu kot začasnem ukrepu, ki ustreza členu 10 uredbe o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

| (36) | Da bi podatkovna baza dovoljenj za ribolov Unije postala operativna in da bi države članice izpolnile zahteve o tehničnem prenosu podatkov, bi morala Komisija zadevnim državam članicam zagotavljati tehnično pomoč, da bi lahko elektronsko pošiljale podatke. Države članice lahko v skladu s točko (a) člena 76(2) Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (14) finančna sredstva črpajo tudi iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo. |
| --- | --- |

(36)

Da bi podatkovna baza dovoljenj za ribolov Unije postala operativna in da bi države članice izpolnile zahteve o tehničnem prenosu podatkov, bi morala Komisija zadevnim državam članicam zagotavljati tehnično pomoč, da bi lahko elektronsko pošiljale podatke. Države članice lahko v skladu s točko (a) člena 76(2) Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (14) finančna sredstva črpajo tudi iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo.

| (37) | Zaradi števila in pomembnosti sprememb, ki jih je treba izvesti, bi bilo treba uredbo o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti razveljaviti – |
| --- | --- |

(37)

Zaradi števila in pomembnosti sprememb, ki jih je treba izvesti, bi bilo treba uredbo o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila za izdajo in upravljanje dovoljenj za ribolov za:

| (a) | ribiška plovila Unije, ki izvajajo ribolovne operacije v vodah pod suverenostjo ali pristojnostjo tretje države pod okriljem regionalne organizacije za upravljanje ribištva, katere pogodbenica je Unija, v vodah Unije ali zunaj njih ali na odprtem morju ter |
| --- | --- |

(a)

ribiška plovila Unije, ki izvajajo ribolovne operacije v vodah pod suverenostjo ali pristojnostjo tretje države pod okriljem regionalne organizacije za upravljanje ribištva, katere pogodbenica je Unija, v vodah Unije ali zunaj njih ali na odprtem morju ter

| (b) | ribiška plovila tretjih držav, ki izvajajo ribolovne operacije v vodah Unije. |
| --- | --- |

(b)

ribiška plovila tretjih držav, ki izvajajo ribolovne operacije v vodah Unije.

Člen 2

Razmerje do mednarodnega prava in prava Unije

Ta uredba se uporablja brez poseganja v določbe:

| (a) | iz sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in drugih sporazumov o ribištvu, sklenjenih med Unijo in tretjimi državami; |
| --- | --- |

(a)

iz sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in drugih sporazumov o ribištvu, sklenjenih med Unijo in tretjimi državami;

| (b) | ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva, katerih pogodbenica je Unija; |
| --- | --- |

(b)

ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva, katerih pogodbenica je Unija;

| (c) | iz prava Unije o izvajanju ali prenosu določb iz točk (a) in (b). |
| --- | --- |

(c)

iz prava Unije o izvajanju ali prenosu določb iz točk (a) in (b).

Člen 3

Opredelitev pojmov

1.   V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 osnovne uredbe in točk 1 do 4, 15, 16 in 22 člena 2 uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu razen če v tej uredbi ni drugače določeno.

2.   V tej uredbi se uporabljajo tudi naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „podporno plovilo“ pomeni plovilo, ki ni plovilo na krovu in ni opremljeno z delujočim ribolovnim orodjem za lovljenje ali privabljanje rib, za lajšanje ribolovnih operacij, pomoč pri njih ali pripravo nanje; |
| --- | --- |

(a)

„podporno plovilo“ pomeni plovilo, ki ni plovilo na krovu in ni opremljeno z delujočim ribolovnim orodjem za lovljenje ali privabljanje rib, za lajšanje ribolovnih operacij, pomoč pri njih ali pripravo nanje;

| (b) | „dovoljenje za ribolov“ pomeni v zvezi z ribiškim plovilom Unije, dovoljenje:






  — | v smislu točke 10 člena 4 uredbe o nadzoru, |
| --- | --- | --- |

(b)

„dovoljenje za ribolov“ pomeni v zvezi z ribiškim plovilom Unije, dovoljenje:

—

v smislu točke 10 člena 4 uredbe o nadzoru,

| — | ki ga izda tretja država in ki ribiškemu plovilu Unije dovoljuje, da v določenem obdobju, na določenem območju ali za določen ribolov opravlja določene ribolovne operacije v vodah pod suverenostjo ali pristojnostjo te tretje države, |
| --- | --- |

—

ki ga izda tretja država in ki ribiškemu plovilu Unije dovoljuje, da v določenem obdobju, na določenem območju ali za določen ribolov opravlja določene ribolovne operacije v vodah pod suverenostjo ali pristojnostjo te tretje države,

in, v zvezi z ribiškim plovilom tretje države, dovoljenje, ki temu plovilu dovoljuje, da pod posebnimi pogoji v določenem obdobju, na določenem območju ali za določen ribolov opravlja določene ribolovne operacije v vodah Unije;

| (c) | „neposredno dovoljenje“ pomeni dovoljenje za ribolov, ki ga pristojni organ tretje države izda ribiškemu plovilu Unije zunaj okvira sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu ali sporazuma o izmenjavi ribolovnih možnosti in skupnem upravljanju vrst skupnega interesa; |
| --- | --- |

(c)

„neposredno dovoljenje“ pomeni dovoljenje za ribolov, ki ga pristojni organ tretje države izda ribiškemu plovilu Unije zunaj okvira sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu ali sporazuma o izmenjavi ribolovnih možnosti in skupnem upravljanju vrst skupnega interesa;

| (d) | „vode tretje države“ pomeni vode pod suverenostjo ali pristojnostjo tretje države. V tej uredbi vode države članice, ki niso vode Unije, veljajo za vode tretje države; |
| --- | --- |

(d)

„vode tretje države“ pomeni vode pod suverenostjo ali pristojnostjo tretje države. V tej uredbi vode države članice, ki niso vode Unije, veljajo za vode tretje države;

| (e) | „program opazovanja“ pomeni program pod okriljem regionalne organizacije za upravljanje ribištva, sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, tretje države ali države članice, v okviru katerega opazovalci na krovu ribiških plovil, tudi kadar to izrecno določa veljavni program opazovanja, preverjajo skladnost plovila s pravili, ki jih je sprejela regionalna organizacija za upravljanje ribištva, ta tretja država ali so sprejeti v okviru sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu; |
| --- | --- |

(e)

„program opazovanja“ pomeni program pod okriljem regionalne organizacije za upravljanje ribištva, sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, tretje države ali države članice, v okviru katerega opazovalci na krovu ribiških plovil, tudi kadar to izrecno določa veljavni program opazovanja, preverjajo skladnost plovila s pravili, ki jih je sprejela regionalna organizacija za upravljanje ribištva, ta tretja država ali so sprejeti v okviru sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu;

| (f) | „zakup“ pomeni dogovor, na podlagi katerega gospodarski subjekt v državi članici ali tretji državi brez spremembe zastave za določen čas najame ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo druge države članice; |
| --- | --- |

(f)

„zakup“ pomeni dogovor, na podlagi katerega gospodarski subjekt v državi članici ali tretji državi brez spremembe zastave za določen čas najame ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo druge države članice;

| (g) | „ribolovne operacije“ pomeni vse dejavnosti v zvezi z iskanjem rib, metanjem, vlečenjem in izvleko aktivnega orodja ter z nameščanjem, namakanjem, odstranjevanjem ali premeščanjem pasivnega orodja ter odstranitvijo vsega ulova iz orodja, mrežastih kletk za zadrževanje ali mrežastih kletk za prenos v mrežaste kletke za pitanje ali gojenje. |
| --- | --- |

(g)

„ribolovne operacije“ pomeni vse dejavnosti v zvezi z iskanjem rib, metanjem, vlečenjem in izvleko aktivnega orodja ter z nameščanjem, namakanjem, odstranjevanjem ali premeščanjem pasivnega orodja ter odstranitvijo vsega ulova iz orodja, mrežastih kletk za zadrževanje ali mrežastih kletk za prenos v mrežaste kletke za pitanje ali gojenje.

NASLOV II

RIBOLOVNE OPERACIJE RIBIŠKIH PLOVIL UNIJE ZUNAJ VODA UNIJE

POGLAVJE I

Skupne določbe

Člen 4

Splošno načelo

Brez poseganja v zahtevo, da ribiško plovilo Unije pridobi dovoljenje od pristojne organizacije ali tretje države, to plovilo ribolovnih operacij ne sme izvajati zunaj voda Unije, razen če mu njegova država članica zastave izda dovoljenje in so ribolovne operacije navedene v veljavnem dovoljenju za ribolov, izdanem v skladu s poglavji II do V, kakor je ustrezno.

Člen 5

Merila za izpolnjevanje pogojev

1.   Država članica zastave lahko izda dovoljenje za ribolovne operacije zunaj voda Unije le, če:

| (a) | je v skladu z zahtevami iz Priloge ali zadevnega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu ali zadevne regionalne organizacije za upravljanje ribištva prejela popolne in točne informacije o ribiškem plovilu in povezanih podpornih plovilih, vključno s podpornimi plovili, ki niso plovila Unije; |
| --- | --- |

(a)

je v skladu z zahtevami iz Priloge ali zadevnega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu ali zadevne regionalne organizacije za upravljanje ribištva prejela popolne in točne informacije o ribiškem plovilu in povezanih podpornih plovilih, vključno s podpornimi plovili, ki niso plovila Unije;

| (b) | ima ribiško plovilo veljavno dovoljenje za gospodarski ribolov v skladu s členom 6 uredbe o nadzoru; |
| --- | --- |

(b)

ima ribiško plovilo veljavno dovoljenje za gospodarski ribolov v skladu s členom 6 uredbe o nadzoru;

| (c) | ribiško plovilo in vsako podporno plovilo uporabljata ustrezno shemo identifikacijskih številk ladij IMO, če se to zahteva na podlagi prava Unije; |
| --- | --- |

(c)

ribiško plovilo in vsako podporno plovilo uporabljata ustrezno shemo identifikacijskih številk ladij IMO, če se to zahteva na podlagi prava Unije;

| (d) | ribiško plovilo ni na seznamu plovil, ki izvajajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov (v nadaljnjem besedilu: seznam plovil IUU), ki ga je sprejela regionalna organizacija za upravljanje ribištva in/ali Unija v skladu z uredbo o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu; |
| --- | --- |

(d)

ribiško plovilo ni na seznamu plovil, ki izvajajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov (v nadaljnjem besedilu: seznam plovil IUU), ki ga je sprejela regionalna organizacija za upravljanje ribištva in/ali Unija v skladu z uredbo o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu;

| (e) | so državi članici zastave na voljo ribolovne možnosti na podlagi zadevnega sporazuma o ribištvu ali ustreznih določb regionalne organizacije za upravljanje ribištva, kadar je to ustrezno, ter |
| --- | --- |

(e)

so državi članici zastave na voljo ribolovne možnosti na podlagi zadevnega sporazuma o ribištvu ali ustreznih določb regionalne organizacije za upravljanje ribištva, kadar je to ustrezno, ter

| (f) | ribiško plovilo izpolnjuje zahteve iz člena 6, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

(f)

ribiško plovilo izpolnjuje zahteve iz člena 6, kadar je to ustrezno.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 44 za namen spremembe Priloge, da se zagotovi ustrezno spremljanje dejavnosti ribiških plovil v skladu s to uredbo, zlasti prek novih podatkovnih zahtev iz sporazumov o ribištvu ali razvoja informacijskih tehnologij.

Člen 6

Zamenjave zastave

1.   Ta člen se uporablja za plovila, ki so bila v petih letih pred vložitvijo zahtevka za dovoljenje za ribolov:

| (a) | črtana iz registra ribiške flote Unije in so zastavo zamenjala za zastavo tretje države ter |
| --- | --- |

(a)

črtana iz registra ribiške flote Unije in so zastavo zamenjala za zastavo tretje države ter

| (b) | pozneje ponovno vpisana v register ribiške flote Unije. |
| --- | --- |

(b)

pozneje ponovno vpisana v register ribiške flote Unije.

2.   Država članica zastave lahko izda dovoljenje za ribolov le, če je preverila, da plovilo iz odstavka 1 v obdobju, ko je delovalo pod zastavo tretje države ni izvajalo:

| (a) | nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; |
| --- | --- |

(a)

nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova;

| (b) | dejavnosti v vodah tretje države, ki je bila v skladu točko (a) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1026/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (15), opredeljena kot država, ki omogoča netrajnostne načine ribolova; |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti v vodah tretje države, ki je bila v skladu točko (a) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1026/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (15), opredeljena kot država, ki omogoča netrajnostne načine ribolova;

| (c) | dejavnosti v vodah tretje države, ki je bila v skladu s členom 33 uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu vključena na seznam kot nekooperativna država, in |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti v vodah tretje države, ki je bila v skladu s členom 33 uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu vključena na seznam kot nekooperativna država, in

| (d) | dejavnosti v vodah tretje države, ki je bila v skladu s členom 31 uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu opredeljena kot nekooperativna država v boju proti nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, in sicer v obdobju šestih tednov po sprejetju sklepa Komisije, s katerim je bila ta tretja država opredeljena kot nekooperativna, razen za operacije, izvedene v primeru, ko je Svet zavrnil predlog za opredelitev te tretje države kot nekooperativne v skladu s členom 33 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(d)

dejavnosti v vodah tretje države, ki je bila v skladu s členom 31 uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu opredeljena kot nekooperativna država v boju proti nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, in sicer v obdobju šestih tednov po sprejetju sklepa Komisije, s katerim je bila ta tretja država opredeljena kot nekooperativna, razen za operacije, izvedene v primeru, ko je Svet zavrnil predlog za opredelitev te tretje države kot nekooperativne v skladu s členom 33 navedene uredbe.

3.   V ta namen gospodarski subjekt zagotovi naslednje informacije v zvezi z obdobjem, v katerem je plovilo delovalo pod zastavo tretje države, ki jih zahteva država članica zastave:

| (a) | deklaracijo o ulovu in ribolovnih naporih v zadevnem obdobju, kot je zahtevala tretja država zastave; |
| --- | --- |

(a)

deklaracijo o ulovu in ribolovnih naporih v zadevnem obdobju, kot je zahtevala tretja država zastave;

| (b) | izvod katerega koli dovoljenja za ribolov, ki dovoljuje ribolovne operacije v zadevnem obdobju; |
| --- | --- |

(b)

izvod katerega koli dovoljenja za ribolov, ki dovoljuje ribolovne operacije v zadevnem obdobju;

| (c) | uradno izjavo tretje države, pod katere zastavo je plovilo plulo po zamenjavi zastave, z navedbo sankcij, naloženih plovilu ali gospodarskemu subjektu v zadevnem obdobju; |
| --- | --- |

(c)

uradno izjavo tretje države, pod katere zastavo je plovilo plulo po zamenjavi zastave, z navedbo sankcij, naloženih plovilu ali gospodarskemu subjektu v zadevnem obdobju;

| (d) | celoten pregled zastav plovila v času, ko je bilo plovilo črtano iz registra flote Unije. |
| --- | --- |

(d)

celoten pregled zastav plovila v času, ko je bilo plovilo črtano iz registra flote Unije.

4.   Država članica zastave ne izda dovoljenja za ribolov plovilu, ki je po zamenjavi zastave plulo pod zastavo tretje države:

| (a) | vključene na seznam kot nekooperativna v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v skladu s členom 33 uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu; |
| --- | --- |

(a)

vključene na seznam kot nekooperativna v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v skladu s členom 33 uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu;

| (b) | v skladu s členom 31 uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, opredeljene kot nekooperativna država v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, in sicer v obdobju šestih tednov po sprejetju sklepa Komisije, s katerim je bila ta tretja država opredeljena kot nekooperativna, razen za operacije, izvedene v primeru, ko je Svet zavrnil predlog za opredelitev te tretje države v skladu s členom 33 navedene uredbe, ali |
| --- | --- |

(b)

v skladu s členom 31 uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, opredeljene kot nekooperativna država v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, in sicer v obdobju šestih tednov po sprejetju sklepa Komisije, s katerim je bila ta tretja država opredeljena kot nekooperativna, razen za operacije, izvedene v primeru, ko je Svet zavrnil predlog za opredelitev te tretje države v skladu s členom 33 navedene uredbe, ali

| (c) | v skladu s točko (a) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1026/2012, opredeljene kot država, ki omogoča netrajnostne načine ribolova. |
| --- | --- |

(c)

v skladu s točko (a) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1026/2012, opredeljene kot država, ki omogoča netrajnostne načine ribolova.

5.   Odstavek 4 se ne uporablja, če je država članica zastave prepričana, da je gospodarski subjekt takoj, ko so nastale okoliščine iz točk (b) do (d) odstavka 2 ali točk (a) do (c) odstavka 4:

| (a) | prenehal izvajati ribolovne operacije ter |
| --- | --- |

(a)

prenehal izvajati ribolovne operacije ter

| (b) | nemudoma sprožil ustrezne upravne postopke za črtanje plovila iz registra ribiške flote tretje države. |
| --- | --- |

(b)

nemudoma sprožil ustrezne upravne postopke za črtanje plovila iz registra ribiške flote tretje države.

Člen 7

Upravljanje dovoljenj za ribolov

1.   Gospodarski subjekt državi članici zastave ob vložitvi zahtevka za dovoljenje za ribolov predloži popolne in točne podatke.

2.   Gospodarski subjekt državo članico zastave takoj obvesti o kakršni koli spremembi s tem povezanih podatkov.

3.   Država članica zastave redno spremlja, ali pogoji, na podlagi katerih je bilo izdano dovoljenje za ribolov, v obdobju njegove veljavnosti ostajajo izpolnjeni.

4.   Če dejavnosti spremljanja iz odstavka 3 na koncu pokažejo, da pogoji, na podlagi katerih je bilo izdano dovoljenje za ribolov, niso več izpolnjeni, država članica zastave sprejme ustrezne ukrepe, pri čemer lahko dovoljenje tudi spremeni ali ga odvzame in po potrebi naloži sankcije. Sankcije, ki jih države članice zastave uporabljajo v zvezi s kršitvami, morajo biti dovolj stroge, da se zagotovi dejansko upoštevanje pravil, preprečijo kršitve in kršitelji ostanejo brez koristi, ki so jim jih prinesle kršitve. Država članica zastave o tem nemudoma uradno obvesti gospodarski subjekt in Komisijo. Komisija kadar je to ustrezno uradno obvesti sekretariat regionalne organizacije za upravljanje ribištva ali zadevno tretjo državo.

5.   Država članica zastave na utemeljeno zahtevo Komisije sprejme ustrezne ukrepe iz odstavka 4 v primerih kršitev ukrepov za ohranjanje in upravljanje morskih bioloških virov, ki jih je sprejela regionalna organizacija za upravljanje ribištva, katere pogodbenica je Unija, ali na podlagi sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu.

6.   Kadar je Unija pogodbenica regionalne organizacije za upravljanje ribištva in ribiško plovilo Unije ne izpolnjuje pogojev iz točke (b) člena 21, kot je ugotovljeno v zaključnem poročilu o inšpekcijskem pregledu, ki ga priznava regionalna organizacija za upravljanje ribištva, in kadar država članica zastave ne sprejme ustreznih ukrepov iz odstavka 4 tega člena, lahko Komisija s sklepom zahteva, da zadevna država članica zastave zagotovi, da zadevno ribiško plovilo Unije izpolni te pogoje.

Kadar zadevna država članica zastave v 15 dneh ne sprejme ustreznih ukrepov za izpolnitev sklepa Komisije iz prvega pododstavka, Komisija sekretariatu regionalne organizacije za upravljanje ribištva pošlje posodobljene podrobnosti o ribiških plovilih iz člena 22, da se ukrepa glede zadevnega plovila. Komisija o svojih ukrepih obvesti državo članico zastave. Država članica zastave gospodarski subjekt uradno obvesti o ukrepih Komisije.

7.   Kadar Unija s tretjo državo sklene sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in ribiško plovilo Unije ne izpolnjuje pogojev iz točke (b) člena 10, kot je ugotovljeno v zaključnem poročilu o inšpekcijskem pregledu, ki ga priznavajo pristojni organi, in kadar država članica zastave ne sprejme ustreznih ukrepov iz odstavka 4 tega člena, lahko Komisija s sklepom zahteva, da zadevna država članica zastave zagotovi, da zadevno ribiško plovilo Unije izpolni te pogoje.

Kadar zadevna država članica zastave v 15 dneh ne sprejme ustreznih ukrepov za izpolnitev sklepa Komisije iz prvega pododstavka, Komisija tretji državi pošlje posodobljene podrobnosti o ribiških plovilih, da se ukrepa glede zadevnega ribiškega plovila Unije. Komisija o svojih ukrepih obvesti državo članico zastave. Država članica zastave gospodarski subjekt uradno obvesti o ukrepih Komisije.

Poglavje II

Ribolovne operacije ribiških plovil Unije v vodah tretjih držav

Oddelek 1

Ribolovne operacije na podlagi sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu

Člen 8

Področje uporabe

Ta oddelek se uporablja za ribolovne operacije, ki jih ribiška plovila Unije izvajajo v vodah tretje države na podlagi sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu.

Člen 9

Članstvo v regionalni organizaciji za upravljanje ribištva

Ribiško plovilo Unije sme v vodah tretje države izvajati ribolovne operacije v zvezi s staleži, ki jih upravlja regionalna organizacija za upravljanje ribištva, le, če je ta tretja država pogodbenica navedene regionalne organizacije.

Člen 10

Pogoji za izdajo dovoljenj države članice zastave za ribolov

Država članica zastave lahko dovoljenje za ribolov za ribolovne operacije, ki se izvajajo v vodah tretje države na podlagi sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, izda le, če:

| (a) | so izpolnjena merila za izpolnjevanje pogojev iz člena 5; |
| --- | --- |

(a)

so izpolnjena merila za izpolnjevanje pogojev iz člena 5;

| (b) | so izpolnjeni pogoji, določeni v zadevnem sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu; |
| --- | --- |

(b)

so izpolnjeni pogoji, določeni v zadevnem sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu;

| (c) | je gospodarski subjekt plačal vse pristojbine, ki jih mora plačati v skladu z zadevnimi sporazumi, in po potrebi pripadajoče finančne sankcije, naložene s sodno ali upravno odločbo, ki je dokončna in zavezujoča, ter |
| --- | --- |

(c)

je gospodarski subjekt plačal vse pristojbine, ki jih mora plačati v skladu z zadevnimi sporazumi, in po potrebi pripadajoče finančne sankcije, naložene s sodno ali upravno odločbo, ki je dokončna in zavezujoča, ter

| (d) | ima ribolovno plovilo veljavno dovoljenje za ribolov, ki ga je izdala tretja država, pod katere suverenostjo ali pristojnostjo so vode, v katerih se izvajajo ribolovne operacije. |
| --- | --- |

(d)

ima ribolovno plovilo veljavno dovoljenje za ribolov, ki ga je izdala tretja država, pod katere suverenostjo ali pristojnostjo so vode, v katerih se izvajajo ribolovne operacije.

Člen 11

Postopek za pridobitev dovoljenja tretje države za ribolov

1.   Za namen točke (d) člena 10 država članica zastave, ki je preverila, da so izpolnjeni pogoji iz točk (a) do (c) člena 10, Komisiji pošlje ustrezni zahtevek za izdajo dovoljenja tretje države.

2.   Zahtevek iz odstavka 1 mora vsebovati informacije, ki se zahtevajo na podlagi sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu.

3.   Država članica zastave Komisiji pošlje zahtevek najmanj 10 koledarskih dni pred iztekom roka za prenos zahtevkov, kot so določeni v sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu. Komisija lahko državi članici zastave pošlje ustrezno utemeljeno zahtevo za vse dodatne informacije, ki so potrebne za preverjanje izpolnjevanja pogojev.

4.   Komisija po prejemu zahtevka ali katerih koli dodatnih informacij, zahtevanih v skladu z odstavkom 3 tega člena, opravi predhodni pregled, da ugotovi, ali so pogoji iz točk (a) do (c) člena 10 izpolnjeni. Komisija nato:

| (a) | pošlje zahtevek tretji državi brez odlašanja, v vsakem primeru pa pred potekom roka za prenos zahtevkov, določenega v sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, pod pogojem, da je bil izpolnjen rok iz odstavka 3 tega člena, ali |
| --- | --- |

(a)

pošlje zahtevek tretji državi brez odlašanja, v vsakem primeru pa pred potekom roka za prenos zahtevkov, določenega v sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, pod pogojem, da je bil izpolnjen rok iz odstavka 3 tega člena, ali

| (b) | uradno obvesti državo članico, da je zahtevek zavrnjen. |
| --- | --- |

(b)

uradno obvesti državo članico, da je zahtevek zavrnjen.

5.   Če tretja država obvesti Komisijo, da se je na podlagi sporazuma odločila izdati, zavrniti, začasno preklicati ali odvzeti dovoljenje za ribolov za ribiško plovilo Unije, Komisija o tem nemudoma obvesti državo članico zastave, po možnosti prek elektronskih sredstev.

Člen 12

Začasna ponovna dodelitev neizkoriščenih ribolovnih možnosti v okviru sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu

1.   Komisija lahko v določenem letu ali katerem koli drugem ustreznem obdobju izvajanja protokola k sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu opredeli neizkoriščene ribolovne možnosti, pri čemer upošteva obdobje veljavnosti dovoljenj za ribolov in ribolovne sezone, in o dodelitvi ustrezno obvesti države članice, ki pridobijo ustrezne deleže.

2.   Države članice iz odstavka 1 lahko v 10 koledarskih dneh od prejema teh informacij od Komisije:

| (a) | obvestijo Komisijo, da bodo ribolovne možnosti izkoristile pozneje v zadevnem obdobju izvajanja, pri čemer predložijo ribolovni načrt s podrobnimi informacijami o tem, za koliko dovoljenj za ribolov je bilo zaprošeno, o ocenah ulova, ribolovnem območju in ribolovnem obdobju, ali |
| --- | --- |

(a)

obvestijo Komisijo, da bodo ribolovne možnosti izkoristile pozneje v zadevnem obdobju izvajanja, pri čemer predložijo ribolovni načrt s podrobnimi informacijami o tem, za koliko dovoljenj za ribolov je bilo zaprošeno, o ocenah ulova, ribolovnem območju in ribolovnem obdobju, ali

| (b) | uradno obvestijo Komisijo o koriščenju ribolovnih možnosti prek izmenjave ribolovnih možnosti v skladu s členom 16(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(b)

uradno obvestijo Komisijo o koriščenju ribolovnih možnosti prek izmenjave ribolovnih možnosti v skladu s členom 16(8) osnovne uredbe.

3.   Če nekatere države članice Komisije niso obvestile o enem od ukrepov iz odstavka 2 ali so jo obvestile o samo delnem koriščenju ribolovnih možnosti in če zato ribolovne možnosti ostanejo neizkoriščene, lahko Komisija objavi razpis za prijavo interesa za razpoložljive neizkoriščene ribolovne možnosti med preostalimi državami članicami, ki pridobijo delež dodelitve. Komisija istočasno vse države članice obvesti o objavi razpisa za prijavo interesa.

4.   Države članice, ki pridobijo delež dodelitve, lahko v 10 koledarskih dneh od prejema obvestila o razpisu iz odstavka 3 Komisiji sporočijo interes za razpoložljive neizkoriščene ribolovne možnosti. Prošnji priložijo ribolovni načrt, ki vsebuje podrobne informacije o tem, za koliko dovoljenj za ribolov je bilo zaprošeno, o ocenah ulova, ribolovnem območju in ribolovnem obdobju.

5.   Komisija lahko zadevne države članice prosi za dodatne informacije, če meni, da je to potrebno za presojo prošnje.

6.   Kadar države članice, ki pridobijo delež dodelitve, ob koncu desetdnevnega obdobja ne izrazijo interesa za vso količino razpoložljivih neizkoriščenih ribolovnih možnosti iz odstavka 4, lahko Komisija podaljša razpis za prijavo interesa za vse države članice. Država članica lahko sporoči svoj interes za neizkoriščene ribolovne možnosti pod pogoji iz navedenega odstavka.

7.   Svet na podlagi informacij, ki jih države članice zagotovijo v skladu z odstavkom 4 ali 6 tega člena, neizkoriščene ribolovne možnosti za zadevno obdobje iz odstavka 1 tega člena zgolj začasno ponovno dodeli v skladu s členom 43(3) PDEU.

Komisija države članice obvesti, katerim državam članicam so bile ponovno dodeljene možnosti in njihove količine.

8.   Začasna ponovna dodelitev ribolovnih možnosti temelji na preglednih in objektivnih merilih, po potrebi tudi na okoljskih, socialnih in ekonomskih merilih. Ta merila lahko vključujejo:

| (a) | ribolovne možnosti, ki so na voljo za ponovno dodelitev; |
| --- | --- |

(a)

ribolovne možnosti, ki so na voljo za ponovno dodelitev;

| (b) | število držav članic, ki so izrazile interes; |
| --- | --- |

(b)

število držav članic, ki so izrazile interes;

| (c) | delež, dodeljen vsaki posamezni državi članici, ki je izrazila interes, pri prvotni dodelitvi ribolovnih možnosti; |
| --- | --- |

(c)

delež, dodeljen vsaki posamezni državi članici, ki je izrazila interes, pri prvotni dodelitvi ribolovnih možnosti;

| (d) | po potrebi pretekle ravni ulova in ribolovnega napora posamezne države članice, ki so izrazile interes; |
| --- | --- |

(d)

po potrebi pretekle ravni ulova in ribolovnega napora posamezne države članice, ki so izrazile interes;

| (e) | izvedljivost ribolovnih načrtov, ki jih predložijo države članice, ki so izrazile interes, glede na število, vrsto in značilnosti plovil in orodja, ki se uporablja. |
| --- | --- |

(e)

izvedljivost ribolovnih načrtov, ki jih predložijo države članice, ki so izrazile interes, glede na število, vrsto in značilnosti plovil in orodja, ki se uporablja.

Člen 13

Nadaljnja dodelitev letne kvote, razdeljene na več zaporednih omejitev ulova

1.   Kadar protokol k sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu določa mesečne ali četrtletne omejitve ulova ali drugačno razdelitev ribolovnih možnosti, ki so na razpolago za zadevno leto, in kadar dodeljene ribolovne možnosti niso v celoti izkoriščene v istih mesečnih, četrtletnih ali drugače veljavnih obdobjih, Svet ustrezne razpoložljive ribolovne možnosti za relevantna obdobja nadalje dodeli v skladu s členom 43(3) PDEU med zadevne države članice.

2.   Razpoložljive ribolovne možnosti se nadalje dodelijo na podlagi preglednih in objektivnih meril. Nadaljnja dodelitev mora biti skladna z letnimi ribolovnimi možnostmi, dodeljenimi državam članicam z ustrezno uredbo Sveta.

Oddelek 2

Ribolovne operacije na podlagi sporazumov o izmenjavi ali skupnem upravljanju

Člen 14

Določbe, ki se uporabljajo

1.   Členi 8 do 11 se smiselno uporabljajo za ribiška plovila Unije, ki izvajajo ribolov v vodah tretje države v skladu s sporazumom o izmenjavi ribolovnih možnosti ali skupnem upravljanju ribjih staležev skupnega interesa.

2.   Z odstopanjem od člena 11 lahko država članica zastave Komisiji sporoči podrobnosti o ribiških plovilih Unije, ki so upravičene izvajati ribolovne operacije v vodah tretje države na podlagi zadevnega sporazuma. Ko Komisija ugotovi, da so pogoji iz točk (a) do (c) člena 10 izpolnjeni, podrobnosti o zadevnih ribiških plovilih Unije brez odlašanja pošlje tretji državi. Takoj ko tretja država Komisijo obvesti, da je odobrila podrobnosti o navedenih ribiških plovilih Unije, Komisija o tem ustrezno obvesti državo članico zastave. Za ribiška plovila Unije, glede katerih so bile poslane zahtevane podrobnosti, se šteje, da imajo veljavno dovoljenje za ribolov za namen točke (d) člena 10. Komisija prek elektronskih sredstev državo članico zastave brez odlašanja obvesti tudi o morebitnem uradnem obvestilu, prejetem od tretje države, da ribiško plovilo Unije ni upravičeno do izvajanja ribolovnih operacij v vodah te tretje države.

Člen 15

Posvetovanja s tretjimi državami glede ribiških plovil Unije

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 44 za dopolnitev člena 10 z namenom, da se v pravo Unije prenesejo izidi posvetovanj med Unijo in tretjimi državami, s katerimi je Unija sklenila sporazum, ali dogovori, sklenjeni z obalnimi državami, s katerimi Unija deli ribje staleže, glede pogojev za izdajo dovoljenj za ribolov.

Oddelek 3

Ribolovne operacije na podlagi neposrednih dovoljenj

Člen 16

Področje uporabe

Ta oddelek se uporablja za ribolovne operacije, ki jih izvajajo ribiška plovila Unije v vodah tretje države zunaj okvira sporazuma iz oddelka 1 ali 2.

Člen 17

Pogoji za izdajo dovoljenj za ribolov s strani držav članic zastave

1.   Država članica zastave lahko dovoljenje za ribolov za ribolovne operacije, ki se v vodah tretje države izvajajo zunaj okvira sporazuma iz oddelka 1 ali 2, izda le, če:

| (a) | so izpolnjena merila za izpolnjevanje pogojev iz člena 5; |
| --- | --- |

(a)

so izpolnjena merila za izpolnjevanje pogojev iz člena 5;

| (b) | z zadevno tretjo državo ni veljavnega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu ali sporazuma o izmenjavi ribolovnih možnosti ali skupnem upravljanju niti se tak sporazum začasno ne uporablja; |
| --- | --- |

(b)

z zadevno tretjo državo ni veljavnega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu ali sporazuma o izmenjavi ribolovnih možnosti ali skupnem upravljanju niti se tak sporazum začasno ne uporablja;

| (c) | je gospodarski subjekt predložil vse naslednje dokumente:






  — | izvod veljavne ribiške zakonodaje ali točen sklic nanjo, ki jo je gospodarskemu subjektu posredovala tretja država pod katere suverenostjo ali pristojnostjo so vode, v katerih potekajo dejavnosti, |
| --- | --- | --- |

(c)

je gospodarski subjekt predložil vse naslednje dokumente:

—

izvod veljavne ribiške zakonodaje ali točen sklic nanjo, ki jo je gospodarskemu subjektu posredovala tretja država pod katere suverenostjo ali pristojnostjo so vode, v katerih potekajo dejavnosti,

| — | znanstveno oceno, ki dokazuje trajnost načrtovanih ribolovnih operacij, pa tudi usklajenost z določbami člena 62 UNCLOS, kot je potrebno, |
| --- | --- |

—

znanstveno oceno, ki dokazuje trajnost načrtovanih ribolovnih operacij, pa tudi usklajenost z določbami člena 62 UNCLOS, kot je potrebno,

| — | številko namenskega uradnega javnega bančnega računa za plačilo vseh pristojbin; |
| --- | --- |

—

številko namenskega uradnega javnega bančnega računa za plačilo vseh pristojbin;

| (d) | je tretja država v primeru, da se bodo v okviru ribolovnih operacij lovile vrste, ki jih upravlja regionalna organizacija za upravljanje ribištva, pogodbenica te organizacije; ter |
| --- | --- |

(d)

je tretja država v primeru, da se bodo v okviru ribolovnih operacij lovile vrste, ki jih upravlja regionalna organizacija za upravljanje ribištva, pogodbenica te organizacije; ter

| (e) | je gospodarski subjekt predložil bodisi:






  — | veljavno dovoljenje za ribolov za zadevno ribiško plovilo, ki ga je izdala tretja država, pod katere suverenostjo ali pristojnostjo so vode, v katerih se izvajajo ribolovne operacije, ali |
| --- | --- | --- |

(e)

je gospodarski subjekt predložil bodisi:

—

veljavno dovoljenje za ribolov za zadevno ribiško plovilo, ki ga je izdala tretja država, pod katere suverenostjo ali pristojnostjo so vode, v katerih se izvajajo ribolovne operacije, ali

| — | pisno potrdilo, ki ga je tretja država, pod katere suverenostjo ali pristojnostjo so vode, v katerih se izvajajo ribolovne operacije, izdala po svojih razpravah z gospodarskim subjektom in to tretjo državo, o pogojih za nameravano izdajo neposrednega dovoljenja za dostop gospodarskega subjekta do njenih ribolovnih virov, vključno s trajanjem, pogoji in ribolovnimi možnostmi, izraženimi kot omejitve ribolovnega napora ali ulova. |
| --- | --- |

—

pisno potrdilo, ki ga je tretja država, pod katere suverenostjo ali pristojnostjo so vode, v katerih se izvajajo ribolovne operacije, izdala po svojih razpravah z gospodarskim subjektom in to tretjo državo, o pogojih za nameravano izdajo neposrednega dovoljenja za dostop gospodarskega subjekta do njenih ribolovnih virov, vključno s trajanjem, pogoji in ribolovnimi možnostmi, izraženimi kot omejitve ribolovnega napora ali ulova.

2.   Ribolovna operacija se v nobenem primeru ne začne, preden tretja država ne izda veljavnega dovoljenje za ribolov iz točke (e) odstavka 1. Država članica zastave začasno prekliče svoje dovoljenje, če dovoljenje tretje države ni bilo izdano do začetka načrtovanih ribolovnih operacij.

3.   Znanstveno oceno iz druge alinee točke (c) odstavka 1 zagotovi regionalna organizacija za upravljanje ribištva ali regionalni ribiški organ z znanstveno pristojnostjo oziroma jo zagotovi tretja država sama ali se izda v sodelovanju z njo. Znanstveno oceno, ki jo izda tretja država, pregleda znanstveni inštitut ali organ države članice ali Unije.

Člen 18

Postopek za pridobitev dovoljenj za ribolov tretje države

1.   Država članica zastave, ki je preverila, da so izpolnjeni pogoji iz točk (a) do (e) člena 17(1), Komisiji pošlje ustrezne informacije, navedene v Prilogi, in informacije o izpolnjevanju pogojev iz točke (c) člena 17(1).

2.   Če Komisija meni, da informacije iz odstavka 1 tega člena ne zadoščajo za oceno izpolnjevanja pogojev iz člena 17, v 10 delovnih dneh od prejema teh informacij zahteva dodatne informacije ali pojasnila.

3.   Če Komisija po zahtevi za dodatne informacije ali pojasnila iz odstavka 2 tega člena in po dialogu z zadevno državo članico ugotovi, da pogoji iz člena 17 niso izpolnjeni, lahko v 30 koledarskih dneh od prejema vseh zahtevanih informacij ali pojasnil ugovarja izdaji dovoljenja za ribolov. Če Komisija ugotovi, da so pogoji izpolnjeni, zadevno državo članico brez odlašanja obvesti, da izdaji dovoljenja ne bo ugovarjala.

4.   Po preteku obdobja iz odstavka 2 lahko država članica zastave izda dovoljenje za ribolov. Če je Komisija zahtevala dodatne informacije v skladu z navedenim odstavkom, lahko država članica zastave izda dovoljenje za ribolov, če Komisija temu ne ugovarja v roku iz odstavka 3 ali pred njim in če je Komisija državo članico obvestila, da izdaji dovoljenja ne bo ugovarjala.

5.   Z odstopanjem od odstavkov 1 do 4 lahko država članica zastave v primeru, da se dovoljenje za ribolov pod istimi pogoji podaljša v dveh letih od odobritve prvotnega dovoljenja za ribolov, izda dovoljenje za ribolov, ko preveri prejete informacije v zvezi s pogoji iz točk (a), (b), (d) in (e) člena 17(1), ter o tem brez odlašanja obvesti Komisijo.

6.   Če tretja država Komisijo obvesti, da se je odločila ribiškemu plovilu Unije izdati, zavrniti, začasno preklicati ali odvzeti neposredno dovoljenje, Komisija o tem nemudoma ustrezno obvesti državo članico zastave.

7.   Če tretja država državo članico zastave obvesti, da se je odločila ribiškemu plovilu Unije izdati, zavrniti, začasno preklicati ali odvzeti neposredno dovoljenje, država članica zastave o tem nemudoma ustrezno obvesti Komisijo.

8.   Gospodarski subjekt državi članici zastave predloži izvod končnih pogojev, o katerih se je dogovoril s tretjo državo, vključno s kopijo neposrednega dovoljenja.

POGLAVJE III

Ribolovne operacije ribiških plovil Unije pod okriljem regionalnih organizacij za upravljanje ribištva

Člen 19

Področje uporabe

To poglavje se uporablja za ribolovne operacije ribiških plovil Unije, ki pod okriljem regionalne organizacije za upravljanje ribištva lovijo ribje staleže v vodah Unije ali zunaj njih, pod pogojem, da za njihove operacije velja sistem izdaje dovoljenj, ki ga je sprejela regionalna organizacija za upravljanje ribištva.

Člen 20

Dovoljenja za ribolov

1.   Ribiško plovilo Unije, za ribolovne operacije katerega velja sistem izdaje dovoljenj, ki ga je sprejela regionalna organizacija za upravljanje ribištva, ne sme opravljati ribolovnih operacij pod okriljem regionalne organizacije za upravljanje ribištva, razen če:

| (a) | je Unija pogodbenica regionalne organizacije za upravljanje ribištva; |
| --- | --- |

(a)

je Unija pogodbenica regionalne organizacije za upravljanje ribištva;

| (b) | mu je njegova država članica zastave izdala dovoljenje za ribolov; |
| --- | --- |

(b)

mu je njegova država članica zastave izdala dovoljenje za ribolov;

| (c) | je vpisano v ustrezni register ali na seznam plovil z dovoljenjem regionalne organizacije za upravljanje ribištva ter |
| --- | --- |

(c)

je vpisano v ustrezni register ali na seznam plovil z dovoljenjem regionalne organizacije za upravljanje ribištva ter

| (d) | mu je zadevna tretja država izdala dovoljenje za ribolov v skladu s poglavjem II, kadar se ribolovne operacije izvajajo v vodah tretje države. |
| --- | --- |

(d)

mu je zadevna tretja država izdala dovoljenje za ribolov v skladu s poglavjem II, kadar se ribolovne operacije izvajajo v vodah tretje države.

2.   Točka (a) odstavka 1 tega člena se ne uporablja za ribiška plovila Unije, ki lovijo izključno v vodah Unije in jim je že bilo izdano dovoljenje za ribolov v skladu s členom 7 uredbe o nadzoru.

Člen 21

Pogoji za izdajo dovoljenj za ribolov s strani držav članic zastave

Država članica zastave lahko dovoljenje za ribolov izda le, če:

| (a) | so izpolnjena merila za izpolnjevanje pogojev iz člena 5; |
| --- | --- |

(a)

so izpolnjena merila za izpolnjevanje pogojev iz člena 5;

| (b) | so spoštovana pravila, ki jih je določila regionalna organizacija za upravljanje ribištva, ali zakonodaja za prenos v pravo Unije, ter |
| --- | --- |

(b)

so spoštovana pravila, ki jih je določila regionalna organizacija za upravljanje ribištva, ali zakonodaja za prenos v pravo Unije, ter

| (c) | kadar se ribolovne operacije izvajajo v vodah tretje države: so izpolnjena merila iz člena 10 ali 17. |
| --- | --- |

(c)

kadar se ribolovne operacije izvajajo v vodah tretje države: so izpolnjena merila iz člena 10 ali 17.

Člen 22

Registracija s strani regionalnih organizacij za upravljanje ribištva

1.   Država članica zastave pošlje Komisiji podrobnosti o plovilih, ki jim je izdala dovoljenja za ribolovne operacije v skladu s členom 20 te uredbe ali, v primeru člena 20(2) te uredbe, v skladu s členom 7 uredbe o nadzoru.

2.   Podrobnosti iz odstavka 1 se pripravijo v skladu s pogoji, ki jih določi regionalna organizacija za upravljanje ribištva, priložene pa jim morajo biti informacije, ki jih zahteva ta organizacija.

3.   Komisija lahko od države članice zastave v 10 dneh od prejema podrobnosti iz odstavka 1 zahteva vse dodatne informacije, ki se ji zdijo potrebne. Vsako tako zahtevo utemelji.

4.   Ko se Komisija prepriča, da so pogoji iz člena 21 izpolnjeni, v 15 dneh od prejema podrobnosti iz odstavka 1 tega člena regionalni organizaciji za upravljanje ribištva pošlje podrobnosti o plovilih z dovoljenji.

5.   Če register ali seznam regionalne organizacije za upravljanje ribištva ni javen, Komisija razpošlje podrobnosti o plovilih z dovoljenjem državam članicam, ki so vključene v zadevni ribolov.

POGLAVJE IV

Ribolovne operacije ribiških plovil Unije na odprtem morju

Člen 23

Področje uporabe

To poglavje se uporablja za ribolovne operacije, ki se izvajajo na odprtem morju, in ki ne spadajo v področje uporabe iz poglavja III ter ki jih izvajajo ribiška plovila Unije s skupno dolžino nad 24 metrov.

Člen 24

Pogoji za izdajo dovoljenj za ribolov s strani držav članic zastave

Država članica zastave lahko dovoljenje za ribolovne operacije na odprtem morju izda le, če:

| (a) | so izpolnjena merila za izpolnjevanje pogojev iz člena 5; |
| --- | --- |

(a)

so izpolnjena merila za izpolnjevanje pogojev iz člena 5;

| (b) | so načrtovane ribolovne operacije:






  — | skladne z znanstveno oceno, ki izkazuje trajnost načrtovanih ribolovnih dejavnosti, in katero izda ali potrdi znanstveni inštitut iz države članice zastave, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

so načrtovane ribolovne operacije:

—

skladne z znanstveno oceno, ki izkazuje trajnost načrtovanih ribolovnih dejavnosti, in katero izda ali potrdi znanstveni inštitut iz države članice zastave, ali

| — | vključene v raziskovalni program, ki vključuje zbiranje podatkov, katerega organizira znanstveni organ. Znanstveni protokol raziskav, ki se zahteva v katerem koli primeru, potrdi znanstveni inštitut iz države članice zastave. |
| --- | --- |

—

vključene v raziskovalni program, ki vključuje zbiranje podatkov, katerega organizira znanstveni organ. Znanstveni protokol raziskav, ki se zahteva v katerem koli primeru, potrdi znanstveni inštitut iz države članice zastave.

Člen 25

Postopek za pridobitev dovoljenj za ribolov

1.   Država članica zastave, ki je preverila, da so izpolnjeni pogoji iz člena 24, Komisiji pošlje informacije, navedene v Prilogi, in informacije o izpolnjevanju pogojev iz člena 5.

2.   Če Komisija meni, da informacije, zagotovljene v skladu z odstavkom 1 tega člena, ne zadoščajo za oceno izpolnjevanja pogojev iz člena 24, v 10 koledarskih dneh od prejema teh informacij zahteva dodatne informacije ali pojasnila.

3.   Če Komisija po prejetju dodatnih informacij ali pojasnil iz odstavka 2 tega člena ugotovi, da pogoji iz člena 24 niso izpolnjeni, lahko v petih koledarskih dneh od prejema vseh zahtevanih informacij ali pojasnil ugovarja izdaji dovoljenja za ribolov. Če Komisija ugotovi, da so pogoji izpolnjeni, zadevno državo članico brez odlašanja obvesti, da izdaji dovoljenja ne bo ugovarjala.

4.   Po preteku obdobja iz odstavka 2 lahko država članica zastave izda dovoljenje za ribolov. Če je Komisija zahtevala dodatne informacije v skladu z navedenim odstavkom, lahko država članica zastave izda dovoljenje za ribolov, če Komisija v roku iz odstavka 3 ne ugovarja, oziroma pred tem rokom, če je Komisija državo članico obvestila, da ne namerava ugovarjati.

POGLAVJE V

Zakup ribiških plovil Unije

Člen 26

Načela

1.   Ribiško plovilo Unije na podlagi dogovora o zakupu ne sme opravljati ribolovnih operacij v vodah, v katerih velja ali se začasno uporablja sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu.

2.   Ribiško plovilo Unije ne sme opravljati ribolovnih operacij na podlagi več dogovorov o zakupu hkrati ali zakupljenega plovila dati v zakup tretji osebi.

3.   Ribiška plovila Unije opravljajo ribolovne operacije na podlagi dogovorov o zakupu v vodah pod okriljem regionalne organizacije za upravljanje ribištva le, če je država, ki je plovilo zakupila, pogodbenica te organizacije.

4.   Zakupljeno ribiško plovilo Unije v času uporabe dogovora o zakupu ne sme uporabljati ribolovnih možnosti svoje države članice zastave. Ulov zakupljenih ribiških plovil Unije se odšteje od ribolovnih možnosti države, ki je zakupila plovilo.

5.   Ta uredba z ničemer ne zmanjšuje odgovornosti države članice zastave, ki jih ima na podlagi mednarodnega prava, uredbe o nadzoru, uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu ali drugih določb SRP, vključno z zahtevami o poročanju.

6.   Imetnik dovoljenja za gospodarski ribolov ribiškega plovila Unije, ki naj bi bilo zakupljeno, obvesti državo članico zastave o dogovoru o zakupu, še preden se ta izvede. Država članica o tem brez odlašanja obvesti Komisijo.

Člen 27

Upravljanje dovoljenj za ribolov na podlagi dogovora o zakupu

Kadar se zadevne ribolovne operacije izvajajo na podlagi dogovora o zakupu, država članica zastave pred izdajo dovoljenja za ribolov plovilu v skladu s členi 17, 21 ali 24 preveri:

| (a) | ali je pristojni organ države, ki je zakupila plovilo, uradno potrdil, da je dogovor v skladu z nacionalnim pravom, ter |
| --- | --- |

(a)

ali je pristojni organ države, ki je zakupila plovilo, uradno potrdil, da je dogovor v skladu z nacionalnim pravom, ter

| (b) | ali so v dovoljenju za ribolov navedene podrobnosti dogovora o zakupu, vključno z obdobjem trajanja, ribolovnimi možnostmi in ribolovnim območjem. |
| --- | --- |

(b)

ali so v dovoljenju za ribolov navedene podrobnosti dogovora o zakupu, vključno z obdobjem trajanja, ribolovnimi možnostmi in ribolovnim območjem.

POGLAVJE VI

Pretovarjanja

Člen 28

Pretovarjanja

1.   Ribiško plovilo Unije vsako pretovarjanje na odprtem morju ali na podlagi neposrednih dovoljenj opravi v skladu s členoma 21 in 22 uredbe o nadzoru. Država članica zastave Komisiji vsako leto do konca marca za pretovarjanja, opravljena leto poprej, sporoči informacije iz deklaracije o pretovarjanju, datum pretovarjanja, geografsko lego in območje opravljenega pretovarjanja.

2.   Kapitani ribiških plovil Unije, ki opravljajo ribolov na podlagi neposrednih dovoljenj ali na odprtem morju, pred pretovarjanjem pristojne organe svoje države članice zastave uradno obvestijo o:

| (a) | imenu in zunanji identifikacijski številki prejemnega plovila; |
| --- | --- |

(a)

imenu in zunanji identifikacijski številki prejemnega plovila;

| (b) | času in geografski legi načrtovanega pretovarjanja; in |
| --- | --- |

(b)

času in geografski legi načrtovanega pretovarjanja; in

| (c) | ocenjenih količinah vrst, ki se bodo pretovarjale. |
| --- | --- |

(c)

ocenjenih količinah vrst, ki se bodo pretovarjale.

3.   Ta člen se ne uporablja za pretovarjanja z ribiških plovil Unije v pristaniščih.

POGLAVJE VII

Obveznosti opazovanja in poročanja

Člen 29

Podatki programa opazovanja

Če se na krovu ribiškega plovila Unije zbirajo podatki v okviru programa opazovanja, se s tem povezana poročila v skladu s pravili o pošiljanju, določenimi v programu opazovanja, brez odlašanja pošljejo pristojnemu organu države članice zastave.

Člen 30

Pošiljanje informacij tretjim državam

1.   Pri opravljanju ribolovnih operacij iz tega naslova kapitan ribiškega plovila Unije ali njegov predstavnik tretji državi da na voljo ustrezne deklaracije o ulovu in iztovarjanju, poleg tega pa svoji državi članici zastave pošlje elektronsko kopijo teh podatkov.

2.   Država članica zastave z navzkrižnim preverjanjem v skladu s členom 109 uredbe o nadzoru oceni skladnost podatkov iz odstavka 1 tega člena s podatki, ki jih je prejela v skladu z navedeno uredbo in po potrebi v skladu z ustreznimi določbami iz sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu.

3.   Če se tretji državi ne pošljejo deklaracije o ulovu ali iztovarjanju iz odstavka 1 tega člena, se to šteje tudi za resne kršitve v smislu člena 90 uredbe o nadzoru, odvisno od resnosti zadevne kršitve, ki jo ugotovi pristojni organ države članice zastave, pri čemer upošteva merila, kot so vrsta in vrednost škode, gospodarski položaj kršitelja in obseg kršitve ali njena ponovitev.

NASLOV III

RIBOLOVNE OPERACIJE RIBIŠKIH PLOVIL TRETJIH DRŽAV V VODAH UNIJE

Člen 31

Zahteve po članstvu v regionalni organizaciji za upravljanje ribištva

Ribiško plovilo tretje države lahko v vodah Unije opravlja ribolovne operacije v zvezi s staleži, ki jih upravlja regionalna organizacija za upravljanje ribištva le, če je ta tretja država pogodbenica te regionalne organizacije.

Člen 32

Splošna načela

1.   Ribiško plovilo tretje države ne sme izvajati ribolovnih operacij v vodah Unije, razen če mu je Komisija izdala dovoljenje za ribolov. Dovoljenje se mu izda le, če izpolnjuje merila za izpolnjevanje pogojev iz člena 5.

2.   Plovilo tretje države z dovoljenjem za ribolov v vodah Unije je skladno s pravili, ki urejajo ribolovne operacije plovil Unije na ribolovnem območju, na katerem deluje. Če se določbe iz ustreznega sporazuma o ribolovu razlikujejo, jih je treba izrecno navesti v navedenem sporazumu ali kot pravila, dogovorjena s tretjimi državami, ki izvajajo navedeni sporazum.

3.   Če ribiško plovilo tretje države pluje v vodah Unije brez dovoljenja, izdanega v skladu s to uredbo, se njegovo ribolovno orodje pripne in shrani v skladu s pogoji iz člena 47 uredbe o nadzoru tako, da ga ni mogoče takoj uporabiti za ribolovne operacije.

Člen 33

Pogoji za izdajo dovoljenj za ribolov

1.   Komisija lahko ribiškemu plovilu tretje države izda dovoljenje za ribolovne operacije v vodah Unije le, če:

| (a) | obstaja presežek dovoljenega ulova, ki bi pokril predlagane ribolovne možnosti, kot določa člen 62(2) in (3) UNCLOS; |
| --- | --- |

(a)

obstaja presežek dovoljenega ulova, ki bi pokril predlagane ribolovne možnosti, kot določa člen 62(2) in (3) UNCLOS;

| (b) | so izpolnjeni pogoji, določeni v zadevnem sporazumu o ribolovu, in je ribiško plovilo upravičeno na podlagi sporazuma o ribolovu z zadevno tretjo državo in je na seznamu plovil iz tega sporazuma, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

so izpolnjeni pogoji, določeni v zadevnem sporazumu o ribolovu, in je ribiško plovilo upravičeno na podlagi sporazuma o ribolovu z zadevno tretjo državo in je na seznamu plovil iz tega sporazuma, kadar je to ustrezno;

| (c) | so informacije o ribiškem plovilu in povezanih podpornih plovilih, ki se zahtevajo v skladu s sporazumom, popolne in točne ter imata ribiško plovilo in vsako povezano podporno plovilo številko IMO, če se to zahteva na podlagi prava Unije; |
| --- | --- |

(c)

so informacije o ribiškem plovilu in povezanih podpornih plovilih, ki se zahtevajo v skladu s sporazumom, popolne in točne ter imata ribiško plovilo in vsako povezano podporno plovilo številko IMO, če se to zahteva na podlagi prava Unije;

| (d) | ribiško plovilo ni na seznamu plovil, ki izvajajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov, ki ga je sprejela regionalna organizacija za upravljanje ribištva in/ali Unija v skladu z uredbo o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu; |
| --- | --- |

(d)

ribiško plovilo ni na seznamu plovil, ki izvajajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov, ki ga je sprejela regionalna organizacija za upravljanje ribištva in/ali Unija v skladu z uredbo o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu;

| (e) | tretja država ni opredeljena kot nekooperativna država v skladu z uredbo o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu ali kot država, ki omogoča netrajnostne načine ribolova v skladu z Uredbo (EU) št. 1026/2012. |
| --- | --- |

(e)

tretja država ni opredeljena kot nekooperativna država v skladu z uredbo o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu ali kot država, ki omogoča netrajnostne načine ribolova v skladu z Uredbo (EU) št. 1026/2012.

2.   Točka (a) odstavka 1 se ne uporablja za plovila tretje države, ki opravljajo ribolovne operacije na podlagi sporazuma o izmenjavi ribolovnih možnosti ali skupnem upravljanju ribjih staležev skupnega interesa.

Člen 34

Postopek za pridobitev dovoljenj za ribolov

1.   Zadevna tretja država pošlje Komisiji zahtevke za svoja ribiška plovila pred iztekom roka iz zadevnega sporazuma ali roka, ki ga določi Komisija.

2.   Komisija lahko tretjo državo prosi za dodatne informacije, potrebne za preverjanje, ali so izpolnjeni pogoji iz člena 33.

3.   Ko Komisija ugotovi, da so pogoji iz odstavka 2 izpolnjeni, izda dovoljenje za ribolov ter o tem brez odlašanja obvesti zadevno tretjo državo in zadevne države članice.

Člen 35

Upravljanje dovoljenj za ribolov

1.   Če pogoj iz člena 33 ni več izpolnjen, Komisija ustrezno ukrepa in obenem spremeni ali odvzame dovoljenje ter o tem obvesti zadevno tretjo državo in zadevne države članice.

2.   Komisija lahko zavrne, začasno prekliče ali odvzame dovoljenje, izdano ribiškemu plovilu tretje države, kadar se okoliščine bistveno spremenijo ali kadar je resno ogroženo trajnostno izkoriščanje, upravljanje in ohranjanje morskih bioloških virov ali kadar je to bistveno za preprečevanje ali zatiranje nezakonitega, neprijavljenega ali nereguliranega ribolova ali v primerih, ko se je Unija odločila začasno prekiniti ali pretrgati odnose z zadevno tretjo državo.

Kadar Komisija zavrne, začasno prekliče ali odvzame dovoljenje v skladu s prvim pododstavkom, o tem nemudoma obvesti zadevno tretjo državo.

Člen 36

Prenehanje z ribolovnimi operacijami

1.   Kadar se ribolovne možnosti, dodeljene tretji državi, štejejo za izkoriščene, Komisija o tem takoj uradno obvesti zadevno tretjo državo in pristojne inšpekcijske organe držav članic. Tretja država predloži Komisiji tehnične ukrepe, ki preprečujejo morebiten negativni vpliv na izkoriščene ribolovne možnosti, da se zagotovi nadaljevanje ribolovih operacij v okviru neizkoriščenih ribolovnih možnosti, ki lahko prav tako vplivajo na izkoriščene možnosti.

2.   Od datuma uradnega obvestila iz odstavka 1 se dovoljenja za ribolov, izdana plovilom, ki plujejo pod zastavo zadevne tretje države, štejejo za začasno preklicana za zadevne ribolovne operacije, plovila pa nimajo več dovoljenja za izvajanje teh ribolovnih operacij.

3.   Dovoljenja za ribolov se štejejo za odvzeta, kadar začasni preklic dovoljenj za ribolov v skladu z odstavkom 2 zadeva vse operacije, za katere so bila ta dovoljenja dodeljena.

4.   Tretja država zagotovi, da so zadevna ribiška plovila takoj obveščena o uporabi tega člena in da prenehajo izvajati vse zadevne ribolovne operacije. Poleg tega tretja država brez odlašanja obvesti Komisijo, ko ribiška plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, prenehajo izvajati ribolovne operacije.

Člen 37

Prelov kvot v vodah Unije

1.   Kadar Komisija ugotovi, da je tretja država presegla kvote, ki so ji bile dodeljene za stalež ali skupino staležev, v naslednjih letih izvede odbitke od kvot navedene države za zadevni stalež ali skupino staležev. Komisija si prizadeva zagotoviti, da je obseg zmanjšanja skladen z zmanjšanjem, naloženim državam članicam v podobnih okoliščinah.

2.   Če odbitka v skladu z odstavkom 1 ni mogoče izvesti za preseženo kvoto za stalež ali skupino staležev, ker je navedena kvota za stalež ali skupino staležev za zadevno tretjo državo premajhna, lahko Komisija po posvetovanju z zadevno tretjo državo v naslednjih letih izvede odbitke od kvot za druge staleže ali skupine staležev, ki so tej tretji državi na voljo na istem geografskem območju, ali od ustrezne komercialne vrednosti.

Člen 38

Nadzor in izvrševanje

1.   Plovilo tretje države z dovoljenjem za ribolov v vodah Unije upošteva pravila o nadzoru, ki urejajo ribolovne operacije plovil Unije na ribolovnem območju, na katerem deluje.

2.   Plovilo tretje države z dovoljenjem za ribolov v vodah Unije Komisiji ali organu, ki ga Komisija imenuje, in kadar je to ustrezno obalni državi članici predloži podatke, ki jih morajo plovila Unije poslati državi članici zastave v skladu z uredbo o nadzoru.

3.   Komisija ali organ, ki ga Komisija imenuje, podatke iz odstavka 2 pošlje obalni državi članici.

4.   Plovilo tretje države z dovoljenjem za ribolov v vodah Unije Komisiji ali organu, ki ga Komisija imenuje, na zahtevo predloži poročila opazovalcev, pripravljena v okviru ustreznih programov opazovanja.

5.   Obalna država članica vse kršitve, ki jih storijo ribiška plovila tretjih držav, vključno s povezanimi sankcijami, evidentira v nacionalnem registru iz člena 93 uredbe o nadzoru.

NASLOV IV

PODATKI IN OBVEŠČANJE

Člen 39

Podatkovna baza Unije za dovoljenja za ribolov, ki se izdajo na podlagi te uredbe

1.   Komisija vzpostavi in vzdržuje elektronsko podatkovno bazo Unije za dovoljenja za ribolov, ki vsebuje vsa dovoljenja za ribolov, izdana v skladu z naslovoma II in III in ki je sestavljena iz javnega in varnega dela. Ta podatkovna baza:

| (a) | evidentira vse informacije, predložene v skladu s Prilogo, in druge informacije, predložene Komisiji za izdajo dovoljenj za ribolov na podlagi naslovov II in III, vključno z imenom, krajem, državo prebivanja lastnika in največ pet dejanskih lastnikov, ter prikazuje status vsakega dovoljenja, takoj ko je to mogoče; |
| --- | --- |

(a)

evidentira vse informacije, predložene v skladu s Prilogo, in druge informacije, predložene Komisiji za izdajo dovoljenj za ribolov na podlagi naslovov II in III, vključno z imenom, krajem, državo prebivanja lastnika in največ pet dejanskih lastnikov, ter prikazuje status vsakega dovoljenja, takoj ko je to mogoče;

| (b) | se uporablja za izmenjavo podatkov in informacij med Komisijo in državo članico ter |
| --- | --- |

(b)

se uporablja za izmenjavo podatkov in informacij med Komisijo in državo članico ter

| (c) | se uporablja le za trajnostno upravljanje ribiških flot in nadzor. |
| --- | --- |

(c)

se uporablja le za trajnostno upravljanje ribiških flot in nadzor.

2.   Seznam vseh dovoljenj za ribolov v podatkovni bazi, izdanih na podlagi naslovov II in III, je dostopen javnosti in vsebuje vse naslednje informacije:

| (a) | ime plovila in zastavo, pod katero pluje, ter njegovo identifikacijsko številko CFR in številke IMO, kadar se to zahteva na podlagi prava Unije; |
| --- | --- |

(a)

ime plovila in zastavo, pod katero pluje, ter njegovo identifikacijsko številko CFR in številke IMO, kadar se to zahteva na podlagi prava Unije;

| (b) | vrsta dovoljenja, vključno s ciljnimi vrstami ali skupino vrst, ter |
| --- | --- |

(b)

vrsta dovoljenja, vključno s ciljnimi vrstami ali skupino vrst, ter

| (c) | trajanje veljavnosti dovoljenja in območje ribolovne operacije (datum začetka in izteka; ribolovno območje). |
| --- | --- |

(c)

trajanje veljavnosti dovoljenja in območje ribolovne operacije (datum začetka in izteka; ribolovno območje).

3.   Država članica uporablja podatkovno bazo za predložitev zahtevkov za dovoljenja za ribolov Komisiji in za posodabljanje svojih podrobnosti v skladu s členi 11, 18, 22 in 26, tretja država pa uporablja podatkovno bazo za predložitev zahtevkov za dovoljenja za ribolov, kot je določeno v členu 34.

Člen 40

Tehnične zahteve

1.   Izmenjava informacij iz naslovov II in III ter tega naslova se izvede v elektronski obliki.

2.   Komisija lahko brez poseganja v določbe Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16) sprejme izvedbene akte in v njih določi tehnične operativne zahteve za zapisovanje, oblikovanje in pošiljanje informacij iz naslovov II in III ter tega naslova. Tehnične operativne zahteve se ne začnejo uporabljati prej kot v šestih mesecih in ne pozneje kot v 18 mesecih po njihovem sprejetju. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 45(2).

Člen 41

Dostop do podatkov

Države članice ali Komisija brez poseganja v člen 110 uredbe o nadzoru, ustreznim pristojnim upravnim službam, ki sodelujejo pri upravljanju ribiških flot, odobri dostop do varnega dela podatkovne baze Unije za dovoljenja za ribolov zunanjih ribiških flot iz člena 39 te uredbe.

Člen 42

Upravljanje podatkov, varstvo osebnih podatkov in zaupnost

S podatki, pridobljenimi na podlagi te uredbe, se ravna v skladu s členoma 112 in 113 uredbe o nadzoru, Uredbo (ES) št. 45/2001 in Direktivo 95/46/ES ter njihovimi nacionalnimi izvedbenimi predpisi.

Člen 43

Odnosi s tretjimi državami in regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva

1.   Kadar država članica od tretje države ali regionalne organizacije za upravljanje ribištva prejme informacije, ki so pomembne za učinkovito uporabo te uredbe, jih sporoči Komisiji ali organu, ki ga Komisija imenuje, ali, kadar je to primerno, drugi zadevni državi članici, če to dovoljujejo dvostranski sporazumi z navedeno tretjo državo ali pravila zadevne regionalne organizacije za upravljanje ribištva.

2.   Komisija ali organ, ki ga Komisija imenuje, lahko v okviru sporazumov o ribištvu, sklenjenih med Unijo in tretjimi državami, pod okriljem regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, v katerih je Unija pogodbenica, drugim pogodbenicam navedenih sporazumov ali organizacijam sporoči pomembne informacije o nespoštovanju pravil te uredbe ali hudih kršitvah, pri čemer mora imeti soglasje države članice, ki je predložila informacije, in upoštevati Uredbo (ES) št. 45/2001.

NASLOV V

POSTOPKI, PRENOS POOBLASTIL IN IZVEDBENI UKREPI

Člen 44

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 5(2) in 15 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 17. januarja 2018. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem tega petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz členov 5(2) in 15 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 5(2) in 15, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 45

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen na podlagi člena 47 osnovne uredbe. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 Uredbe.

NASLOV VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 46

Razveljavitev

1.   Uredba o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti se razveljavi.

2.   Sklicevanja na določbe uredbe o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti se štejejo kot sklicevanja na to uredbo.

Člen 47

Prehodne določbe o začasni ponovni dodelitvi ribolovnih možnosti v okviru obstoječih protokolov

1.   Z odstopanjem od člena 12 se za protokole sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki so veljavni ali se začasno uporabljajo na dan 17. januarja 2018, do izteka njihove veljavnosti uporablja postopek začasne ponovne dodelitve ribolovnih možnosti iz tega člena.

2.   Če se v okviru sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju na podlagi prošenj za prenos zahtevkov iz člena 11 zdi, da nista v celoti izkoriščena število dovoljenj za ribolov ali količina ribolovnih možnosti, dodeljenih Uniji na podlagi protokola, Komisija o tem obvesti zadevne države članice in jih prosi za potrditev, da teh ribolovnih možnosti ne bodo uporabile. Če odgovor ni prejet v roku, ki ga določi Svet po sklenitvi sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju, to pomeni potrditev, da plovila zadevne države članice v danem obdobju ne bodo v celoti izkoristila svojih ribolovnih možnosti.

3.   Ko Komisija prejme potrditev zadevne države članice, oceni skupno količino neizkoriščenih ribolovnih možnosti in da to oceno na voljo državam članicam.

4.   Države članice, ki želijo izrabiti neizkoriščene ribolovne možnosti iz odstavka 3, predložijo Komisiji seznam vseh plovil, za katera nameravajo zaprositi za dovoljenja za ribolov, ter prošnjo za prenos zahtevkov za vsako od teh plovil v skladu s členom 11.

5.   Komisija se odloči o ponovni dodelitvi v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami članicami.

Če zadevna država članica nasprotuje tej ponovni dodelitvi, Komisija z izvedbenimi akti odloči o ponovni dodelitvi ob upoštevanju meril iz odstavka 8 tega člena, in o tem uradno obvesti zadevne države članice. Ti izvedbeni akti se sprejmejo s postopkom pregleda iz člena 45(2).

6.   Prenos zahtevkov v skladu s tem členom na noben način ne vpliva na dodelitev ribolovnih možnosti ali njihovo izmenjavo med državami članicami v skladu s členom 16 osnovne uredbe.

7.   Do določitve rokov iz odstavka 2 se Komisiji ne sme preprečiti uporaba mehanizma, določenega v odstavkih 2 do 5.

8.   Komisija ob ponovni dodelitvi ribolovnih možnosti na podlagi tega člena upošteva zlasti:

| (a) | datum prejema vsake prošnje; |
| --- | --- |

(a)

datum prejema vsake prošnje;

| (b) | ribolovne možnosti, ki so na voljo za ponovno dodelitev; |
| --- | --- |

(b)

ribolovne možnosti, ki so na voljo za ponovno dodelitev;

| (c) | število prejetih prošenj; |
| --- | --- |

(c)

število prejetih prošenj;

| (d) | število držav članic, ki so izrazile interes, in |
| --- | --- |

(d)

število držav članic, ki so izrazile interes, in

| (e) | če ribolovne možnosti v celoti ali delno temeljijo na ribolovnem naporu, pričakovani ribolovni napor ali pričakovani ulov vsakega zadevnega plovila. |
| --- | --- |

(e)

če ribolovne možnosti v celoti ali delno temeljijo na ribolovnem naporu, pričakovani ribolovni napor ali pričakovani ulov vsakega zadevnega plovila.

Člen 48

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Strasbourgu, 12. decembra 2017

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

M. MAASIKAS

---

(1)  
  UL C 303, 19.8.2016, str. 116.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 17. oktobra 2017 (UL C 390, 17.11.2017, str. 1). Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 1006/2008 z dne 29. septembra 2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti ter o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93 in (ES) št. 1627/94 in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 3317/94 (UL L 286, 29.10.2008, str. 33).

3

(4)  Sklep Sveta 98/392/ES z dne 23. marca 1998 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 s strani Evropske skupnosti (UL L 179, 23.6.1998, str. 1).

4

(5)  Sklep Sveta 98/414/ES z dne 8. junija 1998 o ratifikaciji, s strani Evropske skupnosti, Sporazuma o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (UL L 189, 3.7.1998, str. 14).

5

(6)  Sklep Sveta 96/428/ES z dne 25. junija 1996 o sprejetju, s strani Skupnosti, Sporazuma o pospeševanju upoštevanja mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje s strani ribiških plovil na odprtem morju (UL L 177, 16.7.1996, str. 24).

6

(7)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

7

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (UL L 286, 29.10.2008, str. 1).

8

(9)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

9

(10)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

10

(11)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

11

(12)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

12

(13)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

13

(14)  Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).

14

(15)  Uredba (EU) št. 1026/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o nekaterih ukrepih za ohranjanje staležev rib v zvezi z državami, ki omogočajo netrajnostne načine ribolova (UL L 316, 14.11.2012, str. 34).

15

(16)  Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

16

---

PRILOGA

Seznam podatkov, ki jih je treba predložiti

| I | VLAGATELJ |
| --- | --- |
| 1 | Ime gospodarskega subjekta |
| 2 | E-naslov |
| 3 | Naslov |
| 4 | Telefaks |
| 5 | Telefon |
| 6 | Ime lastnika |
| 7 | E-naslov |
| 8 | Naslov |
| 9 | Telefaks |
| 10 | Telefon |
| 11 | Ime združenja ali zastopnika, ki zastopa gospodarski subjekt |
| 12 | E-naslov |
| 13 | Naslov |
| 14 | Telefaks |
| 15 | Telefon |
| 16 | Ime(-na) kapitana(-ov) |
| 17 | E-naslov |
| 18 | Naslov |
| 19 | Telefaks |
| 20 | Telefon |

I

VLAGATELJ

1

Ime gospodarskega subjekta

2

E-naslov

3

Naslov

4

Telefaks

5

Telefon

6

Ime lastnika

7

E-naslov

8

Naslov

9

Telefaks

10

Telefon

11

Ime združenja ali zastopnika, ki zastopa gospodarski subjekt

12

E-naslov

13

Naslov

14

Telefaks

15

Telefon

16

Ime(-na) kapitana(-ov)

17

E-naslov

18

Naslov

19

Telefaks

20

Telefon

| II | RIBIŠKO PLOVILO |
| --- | --- |
| 21 | Ime plovila |
| 22 | Identifikacijska oznaka plovila (številka IMO, številka CFR itd.) |
| 23 | Način shranjevanja rib na krovu |
| 24 | Koda FAO vrste plovila |
| 25 | Koda FAO vrste orodja |

II

RIBIŠKO PLOVILO

21

Ime plovila

22

Identifikacijska oznaka plovila (številka IMO, številka CFR itd.)

23

Način shranjevanja rib na krovu

24

Koda FAO vrste plovila

25

Koda FAO vrste orodja

| III | RIBOLOVNA KATEGORIJA, ZA KATERO JE VLOŽENA PROŠNJA ZA DOVOLJENJE ZA RIBOLOV |
| --- | --- |
| 26 | Vrsta dovoljenja (neposredno dovoljenje; odprto morje; podporno) |
| 27 | Ribolovno območje (območja, podobmočja, razdelek, podrazdelek FAO, kakor je ustrezno) |
| 28 | Območje delovanje (odprto morje; tretja država – navedite) |
| 29 | Pristanišča iztovarjanja |
| 30 | Koda FAO ciljne vrste (ali ribolovna kategorija za sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu) |
| 31 | Zahtevano obdobje veljavnosti dovoljenja (datum začetka in konca) |
| 32 | Seznam podpornih plovil (ime plovila; številka IMO; številka CFR) |

III

RIBOLOVNA KATEGORIJA, ZA KATERO JE VLOŽENA PROŠNJA ZA DOVOLJENJE ZA RIBOLOV

26

Vrsta dovoljenja (neposredno dovoljenje; odprto morje; podporno)

27

Ribolovno območje (območja, podobmočja, razdelek, podrazdelek FAO, kakor je ustrezno)

28

Območje delovanje (odprto morje; tretja država – navedite)

29

Pristanišča iztovarjanja

30

Koda FAO ciljne vrste (ali ribolovna kategorija za sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu)

31

Zahtevano obdobje veljavnosti dovoljenja (datum začetka in konca)

32

Seznam podpornih plovil (ime plovila; številka IMO; številka CFR)

| IV | NAJEM |
| --- | --- |
| 33 | Plovilo obratuje na podlagi dogovora o zakupu (D/N) |
| 34 | Vrsta dogovora o zakupu |
| 35 | Trajanje zakupa (datum začetka in konca) |
| 36 | Ribolovne možnosti (v metričnih tonah), dodeljene zakupljenemu plovilu |
| 37 | Tretja država, ki je zakupljenemu plovilu dodelila ribolovne možnosti |

IV

NAJEM

33

Plovilo obratuje na podlagi dogovora o zakupu (D/N)

34

Vrsta dogovora o zakupu

35

Trajanje zakupa (datum začetka in konca)

36

Ribolovne možnosti (v metričnih tonah), dodeljene zakupljenemu plovilu

37

Tretja država, ki je zakupljenemu plovilu dodelila ribolovne možnosti

---