# Az Európai Unió L 327/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 327 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. december 9. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 327

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. december 9.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2225 rendelete (2017. november 30.) az (EU) 2016/399 rendeletnek a határregisztrációs rendszer (EES) alkalmazása tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2226 rendelete (2017. november 30.) a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról | 20 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2225 rendelete (2017. november 30.) az (EU) 2016/399 rendeletnek a határregisztrációs rendszer (EES) alkalmazása tekintetében történő módosításáról

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2226 rendelete (2017. november 30.) a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról

20

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 347., 2013.12.20. ) | 83 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 347., 2013.12.20. )

( HL L 347., 2013.12.20. )

83

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2017.12.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 327/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2017/2225 RENDELETE

(2017. november 30.)

az (EU) 2016/399 rendeletnek a határregisztrációs rendszer (EES) alkalmazása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) a tagállamok külső határainak átlépésére vonatkozó feltételeket, kritériumokat és részletes szabályokat állapít meg. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) a tagállamok külső határainak átlépésére vonatkozó feltételeket, kritériumokat és részletes szabályokat állapít meg.

| (2) | Az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) az Unió tagállamainak külső határait rövid távú tartózkodás céljából átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló központi rendszer létrehozására irányul. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) az Unió tagállamainak külső határait rövid távú tartózkodás céljából átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló központi rendszer létrehozására irányul.

| (3) | A harmadik országbeli állampolgároknak az (EU) 2016/399 rendelet szerinti ellenőrzéséhez – amely kiterjed a harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságának ellenőrzésére, személyazonosságuk megállapítására, vagy mindkettőre, valamint annak vizsgálatára, hogy a harmadik országbeli állampolgár nem lépte-e túl a tagállamok területén engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát – a határőröknek valamennyi rendelkezésre álló információt fel kell használniuk, szükség esetén az (EU) 2017/2226 rendelet által létrehozott határregisztrációs rendszer (a továbbiakban: EES) adatait is. Az EES-ben tárolt adatokat célszerű felhasználni annak ellenőrzésére is, hogy az egy vagy két beutazás céljából kiadott vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tiszteletben tartották-e az engedélyezett beutazások maximális számát. |
| --- | --- |

(3)

A harmadik országbeli állampolgároknak az (EU) 2016/399 rendelet szerinti ellenőrzéséhez – amely kiterjed a harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságának ellenőrzésére, személyazonosságuk megállapítására, vagy mindkettőre, valamint annak vizsgálatára, hogy a harmadik országbeli állampolgár nem lépte-e túl a tagállamok területén engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát – a határőröknek valamennyi rendelkezésre álló információt fel kell használniuk, szükség esetén az (EU) 2017/2226 rendelet által létrehozott határregisztrációs rendszer (a továbbiakban: EES) adatait is. Az EES-ben tárolt adatokat célszerű felhasználni annak ellenőrzésére is, hogy az egy vagy két beutazás céljából kiadott vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tiszteletben tartották-e az engedélyezett beutazások maximális számát.

| (4) | Egyes esetekben a harmadik országbeli állampolgárok biometrikus adatokat kell, hogy szolgáltatassanak a határforgalom-ellenőrzés céljára. A harmadik országbeli állampolgárok belépésének feltételeit ezért módosítani kell oly módon, hogy e feltételek közé fel kell venni az említett biometrikus adatok szolgáltatására vonatkozó kötelezettséget. Ha a harmadik országbeli állampolgár megtagadja az egyéni akta létrehozásához, illetve a határforgalom-ellenőrzések elvégzéséhez szükséges biometrikus adatok szolgáltatását, a beléptetés megtagadására vonatkozó döntést kell hozni. |
| --- | --- |

(4)

Egyes esetekben a harmadik országbeli állampolgárok biometrikus adatokat kell, hogy szolgáltatassanak a határforgalom-ellenőrzés céljára. A harmadik országbeli állampolgárok belépésének feltételeit ezért módosítani kell oly módon, hogy e feltételek közé fel kell venni az említett biometrikus adatok szolgáltatására vonatkozó kötelezettséget. Ha a harmadik országbeli állampolgár megtagadja az egyéni akta létrehozásához, illetve a határforgalom-ellenőrzések elvégzéséhez szükséges biometrikus adatok szolgáltatását, a beléptetés megtagadására vonatkozó döntést kell hozni.

| (5) | Az EES maximális hatékonyságának biztosítása érdekében azokon a határokon, ahol az EES-t működtetik, a belépés és kilépés ellenőrzését összehangoltan kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(5)

Az EES maximális hatékonyságának biztosítása érdekében azokon a határokon, ahol az EES-t működtetik, a belépés és kilépés ellenőrzését összehangoltan kell végrehajtani.

| (6) | Az EES létrehozása szükségessé teszi az olyan határokon történő átlépéskor alkalmazott személyellenőrzési eljárások kiigazítását, ahol az EES-t működtetik. Az EES célja különösen, hogy a rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult harmadik országbeli állampolgárok úti okmányainak belépéskor és kilépéskor végzett bélyegzése megszűnjön, és azt felváltsa a belépés és kilépés elektronikus rögzítése közvetlenül az EES-ben. A határforgalom-ellenőrzési eljárások során emellett figyelembe kell venni az EES és a 2004/512/EK tanácsi határozat (5) által létrehozott Vízuminformációs Rendszer (VIS) közötti interoperabilitást. Végezetül az EES révén lehetővé válik a rövid távú tartózkodás céljából utazók határátlépése esetében az új technológiák alkalmazása. A határforgalom-ellenőrzési eljárások e kiigazításai az EES-t működtető tagállamokban azon a napon kell, hogy hatályba lépjenek, amikor az (EU) 2017/2226 rendeletben meghatározottak szerint az EES megkezdi működését. |
| --- | --- |

(6)

Az EES létrehozása szükségessé teszi az olyan határokon történő átlépéskor alkalmazott személyellenőrzési eljárások kiigazítását, ahol az EES-t működtetik. Az EES célja különösen, hogy a rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult harmadik országbeli állampolgárok úti okmányainak belépéskor és kilépéskor végzett bélyegzése megszűnjön, és azt felváltsa a belépés és kilépés elektronikus rögzítése közvetlenül az EES-ben. A határforgalom-ellenőrzési eljárások során emellett figyelembe kell venni az EES és a 2004/512/EK tanácsi határozat (5) által létrehozott Vízuminformációs Rendszer (VIS) közötti interoperabilitást. Végezetül az EES révén lehetővé válik a rövid távú tartózkodás céljából utazók határátlépése esetében az új technológiák alkalmazása. A határforgalom-ellenőrzési eljárások e kiigazításai az EES-t működtető tagállamokban azon a napon kell, hogy hatályba lépjenek, amikor az (EU) 2017/2226 rendeletben meghatározottak szerint az EES megkezdi működését.

| (7) | Az EES működésének megkezdésétől számított hat hónapos időszak során a határőröknek úgy kell figyelembe venniük a harmadik országbeli állampolgárok belépést vagy kilépést megelőző hat hónapban történő tartózkodásait a tagállamok területén, hogy az EES-ben rögzített belépési és kilépési adatok mellett az úti okmányokban szereplő bélyegzőlenyomatokat is ellenőrzik. Ez az intézkedés lehetővé teszi a szükséges ellenőrzések elvégzését azokban az esetekben, amikor egy személy az EES működésének kezdetét megelőző hat hónap során rövid távú tartózkodás céljából lett volna belépésre jogosult a tagállamok területére. Emellett külön rendelkezéseket kell meghatározni azokra a harmadik országbeli állampolgárokra, akik a tagállamok területére beléptek, és az EES működésének megkezdése előtt onnan még nem léptek ki. Ezekben az esetekben a harmadik országbeli állampolgárnak a tagállamok területéről történő kilépésekor az utolsó belépést is rögzíteni kell az EES-ben. |
| --- | --- |

(7)

Az EES működésének megkezdésétől számított hat hónapos időszak során a határőröknek úgy kell figyelembe venniük a harmadik országbeli állampolgárok belépést vagy kilépést megelőző hat hónapban történő tartózkodásait a tagállamok területén, hogy az EES-ben rögzített belépési és kilépési adatok mellett az úti okmányokban szereplő bélyegzőlenyomatokat is ellenőrzik. Ez az intézkedés lehetővé teszi a szükséges ellenőrzések elvégzését azokban az esetekben, amikor egy személy az EES működésének kezdetét megelőző hat hónap során rövid távú tartózkodás céljából lett volna belépésre jogosult a tagállamok területére. Emellett külön rendelkezéseket kell meghatározni azokra a harmadik országbeli állampolgárokra, akik a tagállamok területére beléptek, és az EES működésének megkezdése előtt onnan még nem léptek ki. Ezekben az esetekben a harmadik országbeli állampolgárnak a tagállamok területéről történő kilépésekor az utolsó belépést is rögzíteni kell az EES-ben.

| (8) | Figyelemmel a határokat átlépő harmadik országbeli állampolgárok száma tekintetében a tagállamokban és a tagállami határátkelőhelyeknél fennálló eltérő helyzetekre, a tagállamok számára lehetővé kell tenni annak eldöntését, hogy akarnak-e és ha igen, milyen mértékben olyan technológiákat alkalmazni, mint például az önkiszolgáló terminálok, az elektronikus átléptető kapuk és az automatizált határellenőrzési rendszerek. Ilyen technológiák alkalmazása esetén a külső határokon a belépés és kilépés ellenőrzését harmonizált módon kell végrehajtani, és a megfelelő szintű biztonságot garantálni kell. |
| --- | --- |

(8)

Figyelemmel a határokat átlépő harmadik országbeli állampolgárok száma tekintetében a tagállamokban és a tagállami határátkelőhelyeknél fennálló eltérő helyzetekre, a tagállamok számára lehetővé kell tenni annak eldöntését, hogy akarnak-e és ha igen, milyen mértékben olyan technológiákat alkalmazni, mint például az önkiszolgáló terminálok, az elektronikus átléptető kapuk és az automatizált határellenőrzési rendszerek. Ilyen technológiák alkalmazása esetén a külső határokon a belépés és kilépés ellenőrzését harmonizált módon kell végrehajtani, és a megfelelő szintű biztonságot garantálni kell.

| (9) | Ezenfelül meg kell határozni a határőrök által az ilyen technológiák alkalmazása esetén ellátandó feladatokat és szerepeket. E tekintetben biztosítani kell, hogy az automatizált módszerekkel elvégzett határforgalom-ellenőrzés eredményei elérhetőek legyenek a határőrök számára, hogy így megfelelő döntéseket tudjanak hozni. Továbbá a csalárd magatartások és használat megelőzése érdekében az önkiszolgáló terminálok, elektronikus átléptető kapuk és automatizált határellenőrzési rendszerek utasok általi használatát felügyelni kell. Emellett e felügyelet végrehajtásakor a határőröknek különös figyelmet kell fordítaniuk a kiskorúakra, és olyan helyzetet kell teremteni, amely lehetővé teszi számukra a védelemre szoruló személyek azonosítását. |
| --- | --- |

(9)

Ezenfelül meg kell határozni a határőrök által az ilyen technológiák alkalmazása esetén ellátandó feladatokat és szerepeket. E tekintetben biztosítani kell, hogy az automatizált módszerekkel elvégzett határforgalom-ellenőrzés eredményei elérhetőek legyenek a határőrök számára, hogy így megfelelő döntéseket tudjanak hozni. Továbbá a csalárd magatartások és használat megelőzése érdekében az önkiszolgáló terminálok, elektronikus átléptető kapuk és automatizált határellenőrzési rendszerek utasok általi használatát felügyelni kell. Emellett e felügyelet végrehajtásakor a határőröknek különös figyelmet kell fordítaniuk a kiskorúakra, és olyan helyzetet kell teremteni, amely lehetővé teszi számukra a védelemre szoruló személyek azonosítását.

| (10) | A tagállamok számára lehetővé kell tenni azt is, hogy önkéntes alapon nemzeti könnyítési programokat hozzanak létre annak érdekében, hogy az előzetes utasvizsgálatnak alávetett harmadik országbeli állampolgárok belépéskor az alapos ellenőrzés bizonyos szempontjai tekintetében eltérésben részesüljenek. Amennyiben ilyen nemzeti könnyítési programok alkalmazására kerül sor, ezeket egy harmonizált modellnek megfelelően kell kialakítani, valamint a megfelelő szintű biztonságot garantálni kell. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamok számára lehetővé kell tenni azt is, hogy önkéntes alapon nemzeti könnyítési programokat hozzanak létre annak érdekében, hogy az előzetes utasvizsgálatnak alávetett harmadik országbeli állampolgárok belépéskor az alapos ellenőrzés bizonyos szempontjai tekintetében eltérésben részesüljenek. Amennyiben ilyen nemzeti könnyítési programok alkalmazására kerül sor, ezeket egy harmonizált modellnek megfelelően kell kialakítani, valamint a megfelelő szintű biztonságot garantálni kell.

| (11) | Ez a rendelet nem érinti a 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) alkalmazását. |
| --- | --- |

(11)

Ez a rendelet nem érinti a 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) alkalmazását.

| (12) | Mivel e rendelet célja – nevezetesen az (EU) 2016/399 rendelet jelenlegi szabályainak módosítása – csak az Unió szintjén valósítható meg, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(12)

Mivel e rendelet célja – nevezetesen az (EU) 2016/399 rendelet jelenlegi szabályainak módosítása – csak az Unió szintjén valósítható meg, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (13) | Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. |
| --- | --- |

(13)

Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.

| (14) | Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (7) összhangban nem vesz részt; ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(14)

Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (7) összhangban nem vesz részt; ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (15) | Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (8) összhangban nem vesz részt; ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(15)

Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (8) összhangban nem vesz részt; ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (16) | Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (9) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (10) 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(16)

Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (9) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (10) 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak.

| (17) | Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (11) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (12) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(17)

Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (11) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (12) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak.

| (18) | Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (13) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (14) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(18)

Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (13) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (14) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak.

| (19) | Ciprust, Bulgáriát, Romániát és Horvátországot illetően az EES-re vonatkozó, az (EU) 2016/399 rendeletben foglalt rendelkezéseket csak akkor kell alkalmazni, ha az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek. Ennek következtében az olyan tagállamok számára, amelyek az EES működése megkezdésének időpontjában nem teljesítik az említett rendelet 66. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételeket, különös átmeneti rendelkezéseket szükséges meghatározni a bélyegzésre vonatkozóan arra az időszakra, ameddig ezeknek a tagállamoknak az EES-hez történő csatlakozása folyamatban van. Ezeknek az átmeneti rendelkezéseknek biztosítaniuk kell, hogy az úti okmányok bélyegzése ugyanazzal a joghatással bírjon, mint egy EES-ben található belépési és kilépési adatrekord. |
| --- | --- |

(19)

Ciprust, Bulgáriát, Romániát és Horvátországot illetően az EES-re vonatkozó, az (EU) 2016/399 rendeletben foglalt rendelkezéseket csak akkor kell alkalmazni, ha az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek. Ennek következtében az olyan tagállamok számára, amelyek az EES működése megkezdésének időpontjában nem teljesítik az említett rendelet 66. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételeket, különös átmeneti rendelkezéseket szükséges meghatározni a bélyegzésre vonatkozóan arra az időszakra, ameddig ezeknek a tagállamoknak az EES-hez történő csatlakozása folyamatban van. Ezeknek az átmeneti rendelkezéseknek biztosítaniuk kell, hogy az úti okmányok bélyegzése ugyanazzal a joghatással bírjon, mint egy EES-ben található belépési és kilépési adatrekord.

| (20) | Azoknak a tagállamoknak, amelyek az EES működése megkezdésének időpontjában nem teljesítik az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételeket, továbbra is folytatniuk kell a rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult harmadik országbeli állampolgárok úti okmányainak belépéskor és kilépéskor végzett rendszeres bélyegzését. Ezeknek a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk a beléptető és kiléptető bélyegző-lenyomatokat az érintett harmadik országbeli állampolgár úti okmányában, és a belépés és kilépés időpontjának összehasonlításával ellenőrizniük kell, hogy az adott személy nem lépte-e túl az érintett tagállam területén engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát. Az úti okmányok bélyegzését és a bélyegzőlenyomatok vizsgálatát addig kell folytatni, ameddig az érintett tagállam az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (3) bekezdése szerint csatlakozik az EES-hez. |
| --- | --- |

(20)

Azoknak a tagállamoknak, amelyek az EES működése megkezdésének időpontjában nem teljesítik az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételeket, továbbra is folytatniuk kell a rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult harmadik országbeli állampolgárok úti okmányainak belépéskor és kilépéskor végzett rendszeres bélyegzését. Ezeknek a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk a beléptető és kiléptető bélyegző-lenyomatokat az érintett harmadik országbeli állampolgár úti okmányában, és a belépés és kilépés időpontjának összehasonlításával ellenőrizniük kell, hogy az adott személy nem lépte-e túl az érintett tagállam területén engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát. Az úti okmányok bélyegzését és a bélyegzőlenyomatok vizsgálatát addig kell folytatni, ameddig az érintett tagállam az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (3) bekezdése szerint csatlakozik az EES-hez.

| (21) | Az (EU) 2016/399 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(21)

Az (EU) 2016/399 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (22) | Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2016. szeptember 21-én véleményt nyilvánított, |
| --- | --- |

(22)

Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2016. szeptember 21-én véleményt nyilvánított,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2016/399 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk az alábbi pontokkal egészül ki:
  „22.   »határregisztrációs rendszer (EES)«: az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelet által létrehozott rendszer (*1);
  23.   »önkiszolgáló rendszer«: olyan automatizált rendszer, amely az adott személyre alkalmazandó határforgalom-ellenőrzést egészben vagy részben elvégzi, és amely az adatok EES-ben történő előzetes regisztrációjához használható;
  24.   »elektronikus átléptető kapu«: olyan elektronikus üzemeltetésű infrastruktúra, amely lehetővé teszi a külső határ tényleges átlépését vagy egy olyan belső határ tényleges átlépését, ahol a határforgalom-ellenőrzéseket még nem szüntették meg;
  25.   »automatizált határellenőrzési rendszer«: olyan rendszer, amely lehetővé teszi az automatizált határátlépést, és amely önkiszolgáló rendszerből és elektronikus átléptető kapuból áll;
  26.   »a chipen tárolt adatok valódiságának és integritásának megállapítása«: az az eljárás, amelynek révén tanúsítványok segítségével ellenőrzik, hogy az elektronikus adathordozón (chipen) tárolt adatok a kiállító hatóságtól származnak-e, és azokat nem változtatták-e meg. |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk az alábbi pontokkal egészül ki:

„22.   »határregisztrációs rendszer (EES)«: az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelet által létrehozott rendszer (*1);

23.   »önkiszolgáló rendszer«: olyan automatizált rendszer, amely az adott személyre alkalmazandó határforgalom-ellenőrzést egészben vagy részben elvégzi, és amely az adatok EES-ben történő előzetes regisztrációjához használható;

24.   »elektronikus átléptető kapu«: olyan elektronikus üzemeltetésű infrastruktúra, amely lehetővé teszi a külső határ tényleges átlépését vagy egy olyan belső határ tényleges átlépését, ahol a határforgalom-ellenőrzéseket még nem szüntették meg;

25.   »automatizált határellenőrzési rendszer«: olyan rendszer, amely lehetővé teszi az automatizált határátlépést, és amely önkiszolgáló rendszerből és elektronikus átléptető kapuból áll;

26.   »a chipen tárolt adatok valódiságának és integritásának megállapítása«: az az eljárás, amelynek révén tanúsítványok segítségével ellenőrzik, hogy az elektronikus adathordozón (chipen) tárolt adatok a kiállító hatóságtól származnak-e, és azokat nem változtatták-e meg.

| 2. | A 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következő ponttal egészül ki:






  „f) | biometrikus adatokat szolgáltatnak, ha azok a következők céljából szükségesek:






  i. | egyéni akta létrehozása az EES-ben az (EU) 2017/2226 rendelet 16. és 17. cikkével összhangban; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„f)

biometrikus adatokat szolgáltatnak, ha azok a következők céljából szükségesek:

i.

egyéni akta létrehozása az EES-ben az (EU) 2017/2226 rendelet 16. és 17. cikkével összhangban;

| ii. | a határforgalom-ellenőrzés elvégzése e rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja i. alpontjával és g) pontja i. alpontjával, az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkének (2) és (4) bekezdésével és adott esetben a 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) 18. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

ii.

a határforgalom-ellenőrzés elvégzése e rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja i. alpontjával és g) pontja i. alpontjával, az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkének (2) és (4) bekezdésével és adott esetben a 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) 18. cikkével összhangban.

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(1a)   Az e cikk (1) bekezdésében említett, bármely 180 napos időszakban számított 90 napos időtartamot egyetlen időtartamként kell kiszámítani az (EU) 2017/2226 rendelet alapján az EES-t működtető tagállamok vonatkozásában. Ezt az időtartamot külön-külön kell kiszámítani minden egyes olyan tagállam vonatkozásában, amely az EES-t nem működteti.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   Az e cikk (1) bekezdésében említett, bármely 180 napos időszakban számított 90 napos időtartamot egyetlen időtartamként kell kiszámítani az (EU) 2017/2226 rendelet alapján az EES-t működtető tagállamok vonatkozásában. Ezt az időtartamot külön-külön kell kiszámítani minden egyes olyan tagállam vonatkozásában, amely az EES-t nem működteti.”

| 3. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „6a. cikk
  Harmadik országbeli állampolgárok, akikre vonatkozóan az EES-ben adatokat kell rögzíteni

  (1)   Belépéskor és kilépéskor a következő kategóriákba tartozó személyekre vonatkozó adatokat az (EU) 2017/2226 rendelet 16., 17., 19. és 20. cikkével összhangban az EES-ben rögzíteni kell:






  a) | az e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult harmadik országbeli állampolgárok; |
| --- | --- | --- |

3.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„6a. cikk

Harmadik országbeli állampolgárok, akikre vonatkozóan az EES-ben adatokat kell rögzíteni

(1)   Belépéskor és kilépéskor a következő kategóriákba tartozó személyekre vonatkozó adatokat az (EU) 2017/2226 rendelet 16., 17., 19. és 20. cikkével összhangban az EES-ben rögzíteni kell:

a)

az e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult harmadik országbeli állampolgárok;

| b) | harmadik országbeli állampolgárok, akik olyan uniós polgár családtagjai, akire a 2004/38/EK irányelv alkalmazandó, és akik az említett irányelv szerinti tartózkodási kártyával nem rendelkeznek; |
| --- | --- |

b)

harmadik országbeli állampolgárok, akik olyan uniós polgár családtagjai, akire a 2004/38/EK irányelv alkalmazandó, és akik az említett irányelv szerinti tartózkodási kártyával nem rendelkeznek;

| c) | azok a harmadik országbeli állampolgárok, akik






  i. | olyan harmadik országbeli állampolgár családtagjai, aki az egyrészt az Unió és tagállamai, másrészt az adott harmadik ország között létrejött megállapodás alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokat élvez; és |
| --- | --- | --- |

c)

azok a harmadik országbeli állampolgárok, akik

i.

olyan harmadik országbeli állampolgár családtagjai, aki az egyrészt az Unió és tagállamai, másrészt az adott harmadik ország között létrejött megállapodás alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokat élvez; és

| ii. | akik nem rendelkeznek a 2004/38/EK irányelv szerinti tartózkodási kártyával vagy az 1030/2002/EK rendelet szerinti tartózkodási engedéllyel. |
| --- | --- |

ii.

akik nem rendelkeznek a 2004/38/EK irányelv szerinti tartózkodási kártyával vagy az 1030/2002/EK rendelet szerinti tartózkodási engedéllyel.

(2)   Az olyan harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó adatokat, akiknek a rövid távú tartózkodás céljából történő beléptetését e rendelet 14. cikkének megfelelően megtagadták, az (EU) 2017/2226 rendelet 18. cikkével összhangban rögzíteni kell az EES-ben.

(3)   A következő kategóriákba tartozó személyekre vonatkozó adatokat nem kell rögzíteni az EES-ben:

| a) | harmadik országbeli állampolgárok, akik olyan uniós polgár családtagjai, akire a 2004/38/EK irányelv alkalmazandó, és akik rendelkeznek az említett irányelv szerinti tartózkodási kártyával, függetlenül attól, hogy az uniós polgárt kísérik, vagy hozzá csatlakoznak; |
| --- | --- |

a)

harmadik országbeli állampolgárok, akik olyan uniós polgár családtagjai, akire a 2004/38/EK irányelv alkalmazandó, és akik rendelkeznek az említett irányelv szerinti tartózkodási kártyával, függetlenül attól, hogy az uniós polgárt kísérik, vagy hozzá csatlakoznak;

| b) | harmadik országbeli állampolgárok, akik harmadik országbeli állampolgár családtagjai – függetlenül attól, hogy a harmadik országbeli állampolgárt kísérik, vagy hozzá csatlakoznak –, amennyiben:






  i. | ez a harmadik országbeli állampolgár egyrészt az Unió és tagállamai, másrészt az adott harmadik ország között létrejött megállapodás alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokat élvez; és |
| --- | --- | --- |

b)

harmadik országbeli állampolgárok, akik harmadik országbeli állampolgár családtagjai – függetlenül attól, hogy a harmadik országbeli állampolgárt kísérik, vagy hozzá csatlakoznak –, amennyiben:

i.

ez a harmadik országbeli állampolgár egyrészt az Unió és tagállamai, másrészt az adott harmadik ország között létrejött megállapodás alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokat élvez; és

| ii. | ezek a harmadik országbeli állampolgárok rendelkeznek a 2004/38/EK irányelv szerinti tartózkodási kártyával vagy az 1030/2002/EK rendelet szerinti tartózkodási engedéllyel; |
| --- | --- |

ii.

ezek a harmadik országbeli állampolgárok rendelkeznek a 2004/38/EK irányelv szerinti tartózkodási kártyával vagy az 1030/2002/EK rendelet szerinti tartózkodási engedéllyel;

| c) | a 2. cikk 16. pontjában említett tartózkodási engedéllyel rendelkezők, akik nem tartoznak az e bekezdés a) és b) pontjában említett kategóriákba; |
| --- | --- |

c)

a 2. cikk 16. pontjában említett tartózkodási engedéllyel rendelkezők, akik nem tartoznak az e bekezdés a) és b) pontjában említett kategóriákba;

| d) | a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkezők; |
| --- | --- |

d)

a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkezők;

| e) | olyan harmadik országbeli állampolgárok, akik a 2014/66/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (*3) vagy az (EU) 2016/801 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (*4) összhangban mobilitáshoz való jogukat gyakorolják; |
| --- | --- |

e)

olyan harmadik országbeli állampolgárok, akik a 2014/66/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (*3) vagy az (EU) 2016/801 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (*4) összhangban mobilitáshoz való jogukat gyakorolják;

| f) | Andorra, Monaco és San Marino állampolgárai, valamint a Vatikánvárosi Állam által kiállított útlevél birtokosai; |
| --- | --- |

f)

Andorra, Monaco és San Marino állampolgárai, valamint a Vatikánvárosi Állam által kiállított útlevél birtokosai;

| g) | olyan személyek vagy olyan kategóriákba tartozó személyek, akik mentesülnek a határforgalom-ellenőrzés alól, vagy akik a határforgalom-ellenőrzésre vonatkozó különös szabályok által biztosított előnyökkel bírnak, nevezetesen:






  i. | az állam- és kormányfők, valamint a nemzeti kormányok tagjai és az őket kísérő házastársak, továbbá hivatalos küldöttségük tagjai, valamint az uralkodók és a királyi család egyéb magas rangú tagjai a VII. melléklet 1. pontja szerint; |
| --- | --- | --- |

g)

olyan személyek vagy olyan kategóriákba tartozó személyek, akik mentesülnek a határforgalom-ellenőrzés alól, vagy akik a határforgalom-ellenőrzésre vonatkozó különös szabályok által biztosított előnyökkel bírnak, nevezetesen:

i.

az állam- és kormányfők, valamint a nemzeti kormányok tagjai és az őket kísérő házastársak, továbbá hivatalos küldöttségük tagjai, valamint az uralkodók és a királyi család egyéb magas rangú tagjai a VII. melléklet 1. pontja szerint;

| ii. | a pilóták és légi személyzet a VII. melléklet 2. pontja szerint; |
| --- | --- |

ii.

a pilóták és légi személyzet a VII. melléklet 2. pontja szerint;

| iii. | a tengerészek a VII. melléklet 3. pontja szerint, továbbá a valamely tagállam területén tartózkodó tengerészek, kizárólag amíg hajójuk a kikötőben tartózkodik, és a felkeresett kikötő területén; |
| --- | --- |

iii.

a tengerészek a VII. melléklet 3. pontja szerint, továbbá a valamely tagállam területén tartózkodó tengerészek, kizárólag amíg hajójuk a kikötőben tartózkodik, és a felkeresett kikötő területén;

| iv. | a határ menti ingázók a VII. melléklet 5. pontja szerint; |
| --- | --- |

iv.

a határ menti ingázók a VII. melléklet 5. pontja szerint;

| v. | a mentési szolgálatok, a rendőrség és a tűzoltóság szükséghelyzetben eljáró tagjai, valamint a határőrök, a VII. melléklet 7. pontja szerint; |
| --- | --- |

v.

a mentési szolgálatok, a rendőrség és a tűzoltóság szükséghelyzetben eljáró tagjai, valamint a határőrök, a VII. melléklet 7. pontja szerint;

| vi. | a nyílt tengeri munkavállalók a VII. melléklet 8. pontja szerint; |
| --- | --- |

vi.

a nyílt tengeri munkavállalók a VII. melléklet 8. pontja szerint;

| vii. | a körutazást végző hajók személyzete és utasai a VI. melléklet 3.2.1., 3.2.2. és 3.2.3. pontja szerint; |
| --- | --- |

vii.

a körutazást végző hajók személyzete és utasai a VI. melléklet 3.2.1., 3.2.2. és 3.2.3. pontja szerint;

| viii. | a sétahajón utazó személyek, akikre nem vonatkozik a határforgalom-ellenőrzés a VI. melléklet 3.2.4., 3.2.5. és 3.2.6. pontja szerint; |
| --- | --- |

viii.

a sétahajón utazó személyek, akikre nem vonatkozik a határforgalom-ellenőrzés a VI. melléklet 3.2.4., 3.2.5. és 3.2.6. pontja szerint;

| h) | olyan személyek, akik az 5. cikk (2) bekezdésének megfelelően mentesülnek azon kötelezettség alól, hogy a külső határokat csak a határátkelőhelyeken és csak a hivatalos nyitvatartási időben léphetik át; |
| --- | --- |

h)

olyan személyek, akik az 5. cikk (2) bekezdésének megfelelően mentesülnek azon kötelezettség alól, hogy a külső határokat csak a határátkelőhelyeken és csak a hivatalos nyitvatartási időben léphetik át;

| i) | olyan személyek, akik határátlépésükhöz érvényes kishatárforgalmi engedélyt mutatnak be az 1931/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (*5) megfelelően; |
| --- | --- |

i)

olyan személyek, akik határátlépésükhöz érvényes kishatárforgalmi engedélyt mutatnak be az 1931/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (*5) megfelelően;

| j) | a nemzetközi személyszállító és tehervonatok személyzetének tagjai; |
| --- | --- |

j)

a nemzetközi személyszállító és tehervonatok személyzetének tagjai;

| k) | olyan személyek, akik határátlépésükhöz az alábbi okmányok valamelyikét mutatják be:






  i. | a 693/2003/EK tanácsi rendeletnek (*6) megfelelően kiállított érvényes egyszerűsített vasúti átutazási okmány; vagy |
| --- | --- | --- |

k)

olyan személyek, akik határátlépésükhöz az alábbi okmányok valamelyikét mutatják be:

i.

a 693/2003/EK tanácsi rendeletnek (*6) megfelelően kiállított érvényes egyszerűsített vasúti átutazási okmány; vagy

| ii. | a 693/2003/EK rendeletnek megfelelően kiállított érvényes egyszerűsített átutazási okmány, amennyiben az érintett személyek az átutazást vasúton hajtják végre és nem szállnak ki valamely tagállam területén. |
| --- | --- |

ii.

a 693/2003/EK rendeletnek megfelelően kiállított érvényes egyszerűsített átutazási okmány, amennyiben az érintett személyek az átutazást vasúton hajtják végre és nem szállnak ki valamely tagállam területén.

| 4. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az a) pont második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „Amennyiben az úti okmány elektronikus adathordozót (chipet) tartalmaz, a chipen tárolt adatok valódiságát és integritását a teljes érvényes tanúsítvány-lánc segítségével kell megállapítani, kivéve, ha ez technikai okokból kivitelezhetetlen, vagy ha – harmadik ország által kiállított úti okmány esetében – érvényes tanúsítványok nem állnak rendelkezésre;” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az a) pont második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben az úti okmány elektronikus adathordozót (chipet) tartalmaz, a chipen tárolt adatok valódiságát és integritását a teljes érvényes tanúsítvány-lánc segítségével kell megállapítani, kivéve, ha ez technikai okokból kivitelezhetetlen, vagy ha – harmadik ország által kiállított úti okmány esetében – érvényes tanúsítványok nem állnak rendelkezésre;”

| ii. | a b) pont a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Az olyan személyek esetében, akiknek belépését e rendelet 6a. cikke szerint az EES-ben regisztrálni kell, személyazonosságukat ellenőrizni kell az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikke (2) bekezdésének megfelelően, és adott esetben az említett rendelet 23. cikke (4) bekezdésének megfelelően a személyazonosságukat meg kell állapítani.”; |
| --- | --- |

ii.

a b) pont a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az olyan személyek esetében, akiknek belépését e rendelet 6a. cikke szerint az EES-ben regisztrálni kell, személyazonosságukat ellenőrizni kell az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikke (2) bekezdésének megfelelően, és adott esetben az említett rendelet 23. cikke (4) bekezdésének megfelelően a személyazonosságukat meg kell állapítani.”;

| b) | a (3) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az a) pont i. alpontjának második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „Az elektronikus adathordozót (chipet) tartalmazó útlevelek és úti okmányok esetében – az érvényes tanúsítványok rendelkezésre állásának függvényében – ellenőrizni kell a chipen tárolt adatok valódiságát és integritását.
  Ha az úti okmány az elektronikus adathordozón (chipen) tárolt arcképmást tartalmaz és a chipen tárolt arcképmás technikailag hozzáférhető, ennek az ellenőrzésnek magában kell foglalnia a chipen tárolt arcképmás ellenőrzését is, amelynek során ezt az arcképmást elektronikus úton összehasonlítják az érintett harmadik országbeli állampolgár helyben rögzített arcképmásával, kivéve azokat a harmadik országbeli állampolgárokat, akiknek egyéni aktáját az EES-ben már rögzítették. Ha technikailag és jogilag lehetséges, ez az ellenőrzés elvégezhető a helyben rögzített ujjlenyomatoknak az elektronikus adathordozón (chipen) tárolt ujjlenyomatokkal történő összehasonlítása útján;” |
| --- | --- | --- |

b)

a (3) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az a) pont i. alpontjának második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az elektronikus adathordozót (chipet) tartalmazó útlevelek és úti okmányok esetében – az érvényes tanúsítványok rendelkezésre állásának függvényében – ellenőrizni kell a chipen tárolt adatok valódiságát és integritását.

Ha az úti okmány az elektronikus adathordozón (chipen) tárolt arcképmást tartalmaz és a chipen tárolt arcképmás technikailag hozzáférhető, ennek az ellenőrzésnek magában kell foglalnia a chipen tárolt arcképmás ellenőrzését is, amelynek során ezt az arcképmást elektronikus úton összehasonlítják az érintett harmadik országbeli állampolgár helyben rögzített arcképmásával, kivéve azokat a harmadik országbeli állampolgárokat, akiknek egyéni aktáját az EES-ben már rögzítették. Ha technikailag és jogilag lehetséges, ez az ellenőrzés elvégezhető a helyben rögzített ujjlenyomatoknak az elektronikus adathordozón (chipen) tárolt ujjlenyomatokkal történő összehasonlítása útján;”

| ii. | az a) pont iii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „iii. | az olyan személyek esetében, akiknek belépését vagy beléptetésének megtagadását e rendelet 6a. cikke szerint az EES-ben regisztrálni kell, személyazonosságukat ellenőrizni kell az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikke (2) bekezdésének megfelelően és adott esetben az említett rendelet 23. cikke (4) bekezdésének megfelelően személyazonosságukat meg kell állapítani;” |
| --- | --- | --- |

ii.

az a) pont iii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„iii.

az olyan személyek esetében, akiknek belépését vagy beléptetésének megtagadását e rendelet 6a. cikke szerint az EES-ben regisztrálni kell, személyazonosságukat ellenőrizni kell az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikke (2) bekezdésének megfelelően és adott esetben az említett rendelet 23. cikke (4) bekezdésének megfelelően személyazonosságukat meg kell állapítani;”

| iii. | az a) pont a következő ponttal egészül ki:






  „iiia. | az olyan személyek esetében, akiknek belépését vagy beléptetésének megtagadását e rendelet 6a. cikke szerint az EES-ben regisztrálni kell, annak ellenőrzése, hogy a harmadik országbeli állampolgár nem érte el vagy nem lépte-e túl a tagállamok területén engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát, valamint az egy vagy két beutazás céljából kiadott vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok esetében annak ellenőrzése, hogy tiszteletben tartották-e az engedélyezett beutazások maximális számát, az EES adatainak (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkének megfelelően történő lekérdezésével;” |
| --- | --- | --- |

iii.

az a) pont a következő ponttal egészül ki:

„iiia.

az olyan személyek esetében, akiknek belépését vagy beléptetésének megtagadását e rendelet 6a. cikke szerint az EES-ben regisztrálni kell, annak ellenőrzése, hogy a harmadik országbeli állampolgár nem érte el vagy nem lépte-e túl a tagállamok területén engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát, valamint az egy vagy két beutazás céljából kiadott vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok esetében annak ellenőrzése, hogy tiszteletben tartották-e az engedélyezett beutazások maximális számát, az EES adatainak (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkének megfelelően történő lekérdezésével;”

| iv. | a g) pont i. pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „i. | a harmadik országbeli állampolgár személyazonosságának és állampolgárságának, valamint a határátlépéshez szükséges úti okmány valódiságának és érvényességének ellenőrzése, többek között a releváns adatbázisok, különösen az alábbiak lekérdezésével:






  1. | a SIS; |
| --- | --- | --- | --- |

iv.

a g) pont i. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„i.

a harmadik országbeli állampolgár személyazonosságának és állampolgárságának, valamint a határátlépéshez szükséges úti okmány valódiságának és érvényességének ellenőrzése, többek között a releváns adatbázisok, különösen az alábbiak lekérdezésével:

1.

a SIS;

| 2. | az Interpol SLTD adatbázisa; |
| --- | --- |

2.

az Interpol SLTD adatbázisa;

| 3. | az ellopott, jogellenesen használt, elvesztett és érvénytelenített úti okmányokkal kapcsolatos információkat tartalmazó nemzeti adatbázisok. |
| --- | --- |

3.

az ellopott, jogellenesen használt, elvesztett és érvénytelenített úti okmányokkal kapcsolatos információkat tartalmazó nemzeti adatbázisok.

Az elektronikus adathordozót (chipet) tartalmazó útlevelek és úti okmányok esetében – az érvényes tanúsítványok rendelkezésre állásának függvényében – a chipen tárolt adatok valódiságát és integritását ellenőrizni kell.

Ha az úti okmány az elektronikus adathordozón (chipen) tárolt arcképmást tartalmaz és a chipen tárolt arcképmás technikailag hozzáférhető, ennek az ellenőrzésnek magában kell foglalnia a chipen tárolt arcképmás ellenőrzését is, melynek során ezt az arcképmást elektronikus úton összehasonlítják az érintett harmadik országbeli állampolgár helyben rögzített arcképmásával, kivéve azokat a harmadik országbeli állampolgárokat, akiknek egyéni aktáját az EES-ben már rögzítették. Ha technikailag és jogilag lehetséges, ez az ellenőrzés elvégezhető a helyben rögzített ujjlenyomatoknak az elektronikus adathordozón (chipen) tárolt ujjlenyomatokkal történő összehasonlítása útján;”

| v. | a g) pont a következő alpontokkal egészül ki:






  „iii. | az olyan személyek esetében, akiknek kilépését e rendelet 6a. cikke szerint az EES-ben regisztrálni kell, az érintett személyazonosságának ellenőrzése az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikke (2) bekezdésének megfelelően és adott esetben a személyazonosság megállapítása az említett rendelet 23. cikke (4) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- | --- |

v.

a g) pont a következő alpontokkal egészül ki:

„iii.

az olyan személyek esetében, akiknek kilépését e rendelet 6a. cikke szerint az EES-ben regisztrálni kell, az érintett személyazonosságának ellenőrzése az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikke (2) bekezdésének megfelelően és adott esetben a személyazonosság megállapítása az említett rendelet 23. cikke (4) bekezdésének megfelelően;

| iv. | az olyan személyek esetében, akiknek kilépését e rendelet 6a. cikke szerint az EES-ben regisztrálni kell, annak ellenőrzése, hogy a harmadik országbeli állampolgár nem lépte-e túl a tagállamok területén engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát, az EES adatainak az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikke (3) bekezdésének megfelelően történő lekérdezésével;” |
| --- | --- |

iv.

az olyan személyek esetében, akiknek kilépését e rendelet 6a. cikke szerint az EES-ben regisztrálni kell, annak ellenőrzése, hogy a harmadik országbeli állampolgár nem lépte-e túl a tagállamok területén engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát, az EES adatainak az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikke (3) bekezdésének megfelelően történő lekérdezésével;”

| vi. | a h) pont ii. alpontját el kell hagyni; |
| --- | --- |

vi.

a h) pont ii. alpontját el kell hagyni;

| vii. | az i) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „i) | a tagállamok területére történő beutazás és tartózkodás feltételeinek nem megfelelő, vagy már nem megfelelő személyek azonosítása céljából a VIS adatai a 767/2008/EK rendelet 20. cikkének megfelelően, az EES adatai pedig az (EU) 2017/2226 rendelet 27. cikkének megfelelően lekérdezhetők;” |
| --- | --- | --- |

vii.

az i) pont helyébe a következő szöveg lép:

„i)

a tagállamok területére történő beutazás és tartózkodás feltételeinek nem megfelelő, vagy már nem megfelelő személyek azonosítása céljából a VIS adatai a 767/2008/EK rendelet 20. cikkének megfelelően, az EES adatai pedig az (EU) 2017/2226 rendelet 27. cikkének megfelelően lekérdezhetők;”

| c) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(9)   A harmadik országbeli állampolgárt tájékoztatni kell az engedélyezett tartózkodás napjainak maximális számáról, amihez figyelembe kell venni a vízumban engedélyezett beutazások számát és az engedélyezett tartózkodás időtartamát. Ezt a tájékoztatást vagy a határőr adja meg a határforgalom-ellenőrzések során, vagy pedig a határátkelőhelyen elhelyezett olyan berendezés révén kell megadni, amely lehetővé teszi a harmadik országbeli állampolgár számára az (EU) 2017/2226 rendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett webes szolgáltatás lekérdezését.”; |
| --- | --- |

c)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(9)   A harmadik országbeli állampolgárt tájékoztatni kell az engedélyezett tartózkodás napjainak maximális számáról, amihez figyelembe kell venni a vízumban engedélyezett beutazások számát és az engedélyezett tartózkodás időtartamát. Ezt a tájékoztatást vagy a határőr adja meg a határforgalom-ellenőrzések során, vagy pedig a határátkelőhelyen elhelyezett olyan berendezés révén kell megadni, amely lehetővé teszi a harmadik országbeli állampolgár számára az (EU) 2017/2226 rendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett webes szolgáltatás lekérdezését.”;

| 5. | A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

  „8a. cikk
  Önkiszolgáló rendszerek használata az adatoknak az EES-ben való előzetes regisztrálása céljából

  (1)   Az olyan személyek, akiknek határátlépését a 6a. cikkel összhangban az EES-ben regisztrálni kell, az e cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett adatoknak az EES-ben való előzetes regisztrálása céljából önkiszolgáló rendszereket is használhatnak, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:






  a) | az úti okmány elektronikus adathordozót (chipet) tartalmaz, és a chipen tárolt adatok valódisága és integritása a teljes érvényes tanúsítvány-lánc segítségével megerősítést nyer; |
| --- | --- | --- |

5.

A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

„8a. cikk

Önkiszolgáló rendszerek használata az adatoknak az EES-ben való előzetes regisztrálása céljából

(1)   Az olyan személyek, akiknek határátlépését a 6a. cikkel összhangban az EES-ben regisztrálni kell, az e cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett adatoknak az EES-ben való előzetes regisztrálása céljából önkiszolgáló rendszereket is használhatnak, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

a)

az úti okmány elektronikus adathordozót (chipet) tartalmaz, és a chipen tárolt adatok valódisága és integritása a teljes érvényes tanúsítvány-lánc segítségével megerősítést nyer;

| b) | az úti okmány az elektronikus adathordozón (chipjén) tárolt arcképmást tartalmaz, amely az önkiszolgáló rendszeren keresztül technikailag hozzáférhető abból a célból, hogy az elektronikus adathordozón (chipen) tárolt arcképmást és az érintett helyben rögzített arcképmását összehasonlítva ellenőrizzék az úti okmány birtokosának személyazonosságát; ha technikailag és jogilag lehetséges, ez az ellenőrzés elvégezhető a helyben rögzített ujjlenyomatoknak az úti okmány elektronikus adathordozóján (chipjén) tárolt ujjlenyomatokkal történő összehasonlítása útján. |
| --- | --- |

b)

az úti okmány az elektronikus adathordozón (chipjén) tárolt arcképmást tartalmaz, amely az önkiszolgáló rendszeren keresztül technikailag hozzáférhető abból a célból, hogy az elektronikus adathordozón (chipen) tárolt arcképmást és az érintett helyben rögzített arcképmását összehasonlítva ellenőrizzék az úti okmány birtokosának személyazonosságát; ha technikailag és jogilag lehetséges, ez az ellenőrzés elvégezhető a helyben rögzített ujjlenyomatoknak az úti okmány elektronikus adathordozóján (chipjén) tárolt ujjlenyomatokkal történő összehasonlítása útján.

(2)   E cikk (1) bekezdése alapján az önkiszolgáló rendszer ellenőrzi, hogy az érintett személyt regisztrálták-e már az EES-ben, az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikke (2) bekezdésének megfelelően pedig ellenőrzi a harmadik országbeli állampolgár személyazonosságát.

(3)   Az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikke (4) bekezdésének megfelelően az önkiszolgáló rendszer ugyanazon rendelet 27. cikke szerint elvégzi a személyazonosság megállapítását.

Ezen túlmenően az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkének (4) bekezdésével összhangban az EES-ben elvégzett személyazonosítás során:

| a) | a külső határok átlépéséhez vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok esetében, amennyiben a 767/2008/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében említett adatok alapján a VIS-ben elvégzett keresés azt mutatja, hogy az adott személyt nyilvántartják a VIS-ben, a 767/2008/EK rendelet 18. cikkének (6) bekezdésével összhangban el kell végezni az ujjlenyomatoknak a VIS-adatokkal történő ellenőrzését. Amennyiben az adott személynek az e cikk (2) bekezdése szerinti ellenőrzése nem jár eredménnyel, a 767/2008/EK rendelet 20. cikkével összhangban személyazonosítás céljából a VIS-ben tárolt adatokhoz hozzáférést kell biztosítani; |
| --- | --- |

a)

a külső határok átlépéséhez vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok esetében, amennyiben a 767/2008/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében említett adatok alapján a VIS-ben elvégzett keresés azt mutatja, hogy az adott személyt nyilvántartják a VIS-ben, a 767/2008/EK rendelet 18. cikkének (6) bekezdésével összhangban el kell végezni az ujjlenyomatoknak a VIS-adatokkal történő ellenőrzését. Amennyiben az adott személynek az e cikk (2) bekezdése szerinti ellenőrzése nem jár eredménnyel, a 767/2008/EK rendelet 20. cikkével összhangban személyazonosítás céljából a VIS-ben tárolt adatokhoz hozzáférést kell biztosítani;

| b) | a külső határok átlépéséhez vízumkötelezettség hatálya alá nem tartozó és az (EU) 2017/2226 rendelet 27. cikkének megfelelően az EES-ben személyazonosítás céljából elvégzett lekérdezés alapján nem található harmadik országbeli állampolgárok esetében a 767/2008/EK rendelet 19a. cikkével összhangban a VIS-ben szereplő adatokat is le kell kérdezni. |
| --- | --- |

b)

a külső határok átlépéséhez vízumkötelezettség hatálya alá nem tartozó és az (EU) 2017/2226 rendelet 27. cikkének megfelelően az EES-ben személyazonosítás céljából elvégzett lekérdezés alapján nem található harmadik országbeli állampolgárok esetében a 767/2008/EK rendelet 19a. cikkével összhangban a VIS-ben szereplő adatokat is le kell kérdezni.

(4)   Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett személyre vonatkozó adatokat a (2) és (3) bekezdés értelmében az EES-ben nem rögzítettek:

| a) | a külső határok átlépéséhez vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgároknak az önkiszolgáló rendszer útján előzetesen regisztrálniuk kell az EES-ben az (EU) 2017/2226 rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében és 16. cikke (2) bekezdésének c)–f) pontjában, valamint adott esetben ugyanezen rendelet 16. cikkének (6) bekezdésében említett adatokat, és a külső határok átlépéséhez vízumkötelezettség hatálya alá nem tartozó harmadik országbeli állampolgároknak pedig az önkiszolgáló rendszer útján előzetesen regisztrálniuk kell az EES-ben ugyanezen rendelet 17. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában és 16. cikke (2) bekezdésének c) pontjában, valamint adott esetben a 17. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett adatokat; |
| --- | --- |

a)

a külső határok átlépéséhez vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgároknak az önkiszolgáló rendszer útján előzetesen regisztrálniuk kell az EES-ben az (EU) 2017/2226 rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében és 16. cikke (2) bekezdésének c)–f) pontjában, valamint adott esetben ugyanezen rendelet 16. cikkének (6) bekezdésében említett adatokat, és a külső határok átlépéséhez vízumkötelezettség hatálya alá nem tartozó harmadik országbeli állampolgároknak pedig az önkiszolgáló rendszer útján előzetesen regisztrálniuk kell az EES-ben ugyanezen rendelet 17. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában és 16. cikke (2) bekezdésének c) pontjában, valamint adott esetben a 17. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett adatokat;

| b) | ezt követően az érintett személyt határőrhöz kell irányítani, aki:






  i. | ha nem volt lehetőség valamennyi szükséges adat begyűjtésére az önkiszolgáló rendszer útján, az érintett adatokat előzetesen regisztrálja; |
| --- | --- | --- |

b)

ezt követően az érintett személyt határőrhöz kell irányítani, aki:

i.

ha nem volt lehetőség valamennyi szükséges adat begyűjtésére az önkiszolgáló rendszer útján, az érintett adatokat előzetesen regisztrálja;

| ii. | ellenőrzi:






  — | azt, hogy az önkiszolgáló rendszerben használt úti okmány megegyezik-e a határőr előtt álló személynél lévő úti okmánnyal, |
| --- | --- | --- |

ii.

ellenőrzi:

—

azt, hogy az önkiszolgáló rendszerben használt úti okmány megegyezik-e a határőr előtt álló személynél lévő úti okmánnyal,

| — | azt, hogy az érintett személy helyben rögzített arcképmása megegyezik-e azzal az arcképmással, amelyet az önkiszolgáló rendszer útján rögzítettek, |
| --- | --- |

—

azt, hogy az érintett személy helyben rögzített arcképmása megegyezik-e azzal az arcképmással, amelyet az önkiszolgáló rendszer útján rögzítettek,

| — | továbbá az olyan személyek esetében, akik nem rendelkeznek az 539/2001/EK rendelet értelmében szükséges vízummal, azt, hogy az érintett személy helyben rögzített ujjlenyomatai megegyeznek-e azokkal az ujjlenyomatokkal, amelyeket az önkiszolgáló rendszer útján rögzítettek; |
| --- | --- |

—

továbbá az olyan személyek esetében, akik nem rendelkeznek az 539/2001/EK rendelet értelmében szükséges vízummal, azt, hogy az érintett személy helyben rögzített ujjlenyomatai megegyeznek-e azokkal az ujjlenyomatokkal, amelyeket az önkiszolgáló rendszer útján rögzítettek;

| iii. | a beléptetés engedélyezésére vagy megtagadására vonatkozó döntés meghozatalát követően megerősíti az e bekezdés a) pontjában említett adatokat, valamint beviszi az (EU) 2017/2226 rendelet 16. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában, illetve 18. cikke (6) bekezdésének a), b), c) és d) pontjában meghatározott adatokat. |
| --- | --- |

iii.

a beléptetés engedélyezésére vagy megtagadására vonatkozó döntés meghozatalát követően megerősíti az e bekezdés a) pontjában említett adatokat, valamint beviszi az (EU) 2017/2226 rendelet 16. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában, illetve 18. cikke (6) bekezdésének a), b), c) és d) pontjában meghatározott adatokat.

(5)   Amennyiben a (2) és (3) bekezdésben előírt műveletek azt jelzik, hogy az (1) bekezdésben említett személyre vonatkozóan az EES-ben adatokat rögzítettek, az önkiszolgáló rendszer értékeli, hogy szükséges-e a (4) bekezdés a) pontjában említett bármelyik adat frissítése.

(6)   Ha az (5) bekezdésben említett ellenőrzés felfedi, hogy az (1) bekezdésben említett személy rendelkezik az EES-ben regisztrált egyéni aktával, ugyanakkor az adatait frissíteni szükséges, akkor:

| a) | az érintett személy az önkiszolgáló rendszer útján frissíti az adatokat az EES-ben azok előzetes regisztrálása útján; |
| --- | --- |

a)

az érintett személy az önkiszolgáló rendszer útján frissíti az adatokat az EES-ben azok előzetes regisztrálása útján;

| b) | az érintett személyt határőrhöz kell irányítani, aki az e bekezdés a) pontja szerinti frissítés helyességét ellenőrzi, és amennyiben a beléptetés engedélyezésére vagy megtagadására vonatkozó döntést meghozták, az (EU) 2017/2226 rendelet 14. cikke (2) bekezdésének megfelelően frissíti az egyéni aktát. |
| --- | --- |

b)

az érintett személyt határőrhöz kell irányítani, aki az e bekezdés a) pontja szerinti frissítés helyességét ellenőrzi, és amennyiben a beléptetés engedélyezésére vagy megtagadására vonatkozó döntést meghozták, az (EU) 2017/2226 rendelet 14. cikke (2) bekezdésének megfelelően frissíti az egyéni aktát.

(7)   Az önkiszolgáló rendszereket határőr felügyelete mellett kell üzemeltetni, akinek feladata a rendszer bármilyen nem megfelelő, csalárd vagy helytelen használatának felfedése.

8b. cikk

Önkiszolgáló rendszerek és elektronikus átléptető kapuk használata az olyan harmadik országbeli állampolgárok esetében, akiknek határátlépését az EES-ben regisztrálni kell

(1)   Az olyan személyek számára, akiknek határátlépését a 6a. cikkel összhangban az EES-ben regisztrálni kell, a határforgalom-ellenőrzés céljából az önkiszolgáló rendszer használata engedélyezhető, amennyiben az összes alábbi feltétel teljesül:

| a) | az úti okmány elektronikus adathordozót (chipet) tartalmaz, és a chipen tárolt adatok valódisága és integritása a teljes érvényestanúsítvány-lánc segítségével megerősítést nyer; |
| --- | --- |

a)

az úti okmány elektronikus adathordozót (chipet) tartalmaz, és a chipen tárolt adatok valódisága és integritása a teljes érvényestanúsítvány-lánc segítségével megerősítést nyer;

| b) | az úti okmány az elektronikus adathordozón (chipen) tárolt arcképmást tartalmaz, amely az önkiszolgáló rendszeren keresztül technikailag hozzáférhető abból a célból, hogy a chipen tárolt arcképmást és az érintett helyben rögzített arcképmását összehasonlítva ellenőrizzék az úti okmány birtokosának személyazonosságát; és |
| --- | --- |

b)

az úti okmány az elektronikus adathordozón (chipen) tárolt arcképmást tartalmaz, amely az önkiszolgáló rendszeren keresztül technikailag hozzáférhető abból a célból, hogy a chipen tárolt arcképmást és az érintett helyben rögzített arcképmását összehasonlítva ellenőrizzék az úti okmány birtokosának személyazonosságát; és

| c) | az érintett személyt az EES-ben már regisztrálták vagy előzetesen regisztrálták. |
| --- | --- |

c)

az érintett személyt az EES-ben már regisztrálták vagy előzetesen regisztrálták.

(2)   Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, a 8. cikk (2) bekezdése és a 8. cikk (3) bekezdésének a) és b) pontja szerinti belépő határforgalom-ellenőrzések, valamint a 8. cikk (2) bekezdése és a 8. cikk (3) bekezdésének g) és h) pontja szerinti kilépő határforgalom-ellenőrzések az önkiszolgáló rendszer útján elvégezhetők. Az automatizált határellenőrzési rendszer útján elvégzett kilépő határforgalom-ellenőrzések a 8. cikk (3) bekezdésének h) pontjában előírt ellenőrzéseket is magukban foglalják.

Ha egy adott személy számára engedélyezték az olyan nemzeti könnyítési programban való részvételt, amelyet valamely tagállam a 8d. cikk értelmében hozott létre, akkor az önkiszolgáló rendszer útján elvégzett belépő határforgalom-ellenőrzések során adott esetben elhagyható a 8. cikk (3) bekezdése a) pontjának iv. és v. alpontjában említett szempontok vizsgálata, ha ez a személy az említett tagállam vagy olyan tagállam külső határait lépi át, amely megállapodást kötött azzal a tagállammal, amelyik a 8d. cikk (9) bekezdése szerinti részvételt engedélyezte.

(3)   Beléptetéskor és kiléptetéskor az önkiszolgáló rendszeren keresztül elvégzett határforgalom-ellenőrzések eredményeit hozzáférhetővé kell tenni a határőr számára. Ez a határőr nyomon követi a határforgalom-ellenőrzés eredményeit, és az eredmények alapján engedélyezi a belépést vagy kilépést, vagy pedig a személyt egy határőrhöz irányítja, aki további ellenőrzést végez.

(4)   Az érintett személyt a (3) bekezdés szerint az alábbi bármely esetben egy határőrhöz kell irányítani:

| a) | az (1) bekezdésben felsorolt feltételek közül egy vagy több nem teljesül; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdésben felsorolt feltételek közül egy vagy több nem teljesül;

| b) | a (2) bekezdés szerinti belépő vagy kilépő határforgalom-ellenőrzés felfedi, hogy a belépési vagy kilépési feltételek közül egy vagy több nem teljesül; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés szerinti belépő vagy kilépő határforgalom-ellenőrzés felfedi, hogy a belépési vagy kilépési feltételek közül egy vagy több nem teljesül;

| c) | a (2) bekezdés szerinti belépő vagy kilépő határforgalom-ellenőrzés eredményei kétségbe vonják az érintett személyazonosságát vagy felfedik, hogy az érintett személy a tagállamok bármelyikének belső biztonságát, közrendjét vagy nemzetközi kapcsolatait veszélyeztető személynek minősül, vagy közegészségügyi veszélyt jelent; |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdés szerinti belépő vagy kilépő határforgalom-ellenőrzés eredményei kétségbe vonják az érintett személyazonosságát vagy felfedik, hogy az érintett személy a tagállamok bármelyikének belső biztonságát, közrendjét vagy nemzetközi kapcsolatait veszélyeztető személynek minősül, vagy közegészségügyi veszélyt jelent;

| d) | kétség merül fel; |
| --- | --- |

d)

kétség merül fel;

| e) | nem áll rendelkezésre elektronikus átléptető kapu. |
| --- | --- |

e)

nem áll rendelkezésre elektronikus átléptető kapu.

(5)   A (4) bekezdésben említett esetek mellett a határátlépést felügyelő határőr más okokból is dönthet úgy, hogy az önkiszolgáló rendszert használó személyt határőrhöz irányítja.

(6)   Az olyan személyek számára, akiknek határátlépését a 6a. cikk (1) bekezdésével összhangban az EES-ben regisztrálni kell, és akik a vonatkozó határforgalom-ellenőrzés elvégzéséhez önkiszolgáló rendszert vettek igénybe, engedélyezhető az elektronikus átléptető kapu használata. Elektronikus átléptető kapu használata esetén az elektronikus átléptető kapun keresztül történő határátlépéssel egyidejűleg kell elvégezni a belépési és kilépési adatrekord kapcsolódó regisztrációját, valamint ennek a rekordnak a megfelelő egyéni aktához való hozzákapcsolását az (EU) 2017/2226 rendelet 14. cikkének megfelelően. Amennyiben az elektronikus átléptető kaput és az önkiszolgáló rendszert fizikailag elkülönítik, a felhasználó személyazonosságának ellenőrzését az elektronikus átléptető kapunál kell elvégezni annak vizsgálata céljából, hogy az elektronikus átléptető kaput használó személy megegyezik-e az önkiszolgáló rendszert korábban használó személlyel. Az ellenőrzés elvégzéséhez alkalmazni kell legalább egy biometrikus azonosítót.

(7)   Ha az e cikk (1) bekezdésének a) vagy b) pontjában, vagy mindkettőben felsorolt feltételek nem teljesülnek, akkor a 8. cikk (3) bekezdésének a) és b) pontja szerinti belépő határforgalom-ellenőrzések, valamint a 8. cikk (3) bekezdésének g) és h) pontja szerinti kilépő határforgalom-ellenőrzések részben végezhetők el önkiszolgáló rendszer útján. A határőr a 8. cikk (3) bekezdésének a) és b) pontja, valamint a 8. cikk (3) bekezdésének g) és h) pontja alapján csak azokat az ellenőrzéseket végezheti el, amelyeket nem lehetett az önkiszolgáló rendszer útján elvégezni. Emellett a határőrnek ellenőriznie kell, hogy az önkiszolgáló rendszerben használt úti okmány megegyezik-e az előtte álló személynél lévő úti okmánnyal.

(8)   Az önkiszolgáló rendszereket és az elektronikus átléptető kapukat határőr felügyelete mellett kell üzemeltetni, akinek feladata az önkiszolgáló rendszer, az elektronikus átléptető kapu, vagy mindkettő bármilyen nem megfelelő, csalárd vagy a helytelen használatának felfedése.

(9)   Ez a cikk nem érinti a tagállamok lehetőségét arra, hogy a határátlépéshez engedélyezzék az önkiszolgáló rendszerek, elektronikus átléptető kapuk vagy mindkettő használatát az uniós polgárok, az Európai Gazdasági Térségben részes valamely EFTA-állam (az Európai Szabadkereskedelmi Társulás állama) állampolgárai, Svájc állampolgárai, valamint az olyan harmadik országbeli állampolgárok számára, akiknek határátlépését az EES-ben nem kell regisztrálni.

8c. cikk

Az automatizált határellenőrzési rendszerekre vonatkozó standardok

Az automatizált határellenőrzési rendszereket – amennyire lehetséges – úgy kell kialakítani, hogy a 12 év alatti gyermekek kivételével mindenki igénybe vehesse azokat. E rendszereket emellett oly módon kell kialakítani, hogy az teljes mértékben tiszteletben tartsa az emberi méltóságot, különösen a kiszolgáltatott helyzetű személyeket érintő esetekben. Amennyiben a tagállamok úgy határoznak, hogy automatizált határellenőrzési rendszereket alkalmaznak, biztosítaniuk kell megfelelő létszámú személyzet jelenlétét az ilyen rendszert használó személyeknek történő segítségnyújtás céljából.

8d. cikk

Nemzeti könnyítési programok

(1)   Minden egyes tagállam önkéntes programot hozhat létre (a továbbiakban: nemzeti könnyítési program) annak érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgárok vagy egy meghatározott harmadik ország állampolgárai, akik nem rendelkeznek a szabad mozgás uniós jogával, a tagállam külső határának átlépésekor részesülhessenek a (2) bekezdés alapján biztosított könnyítésekben.

(2)   A 8. cikk (3) bekezdésének a) pontjától eltérve, az e cikk (1) bekezdésében említett olyan harmadik országbeli állampolgárok esetében, akiknek engedélyezték a nemzeti könnyítési programban való részvételt, amikor az ilyen harmadik országbeli állampolgárok a tagállam külső határát átlépik, a belépéskor elvégzett alapos ellenőrzésnek nem kell magában foglalnia a 8. cikk (3) bekezdése a) pontjának iv. és v. alpontjában említett szempontok vizsgálatát.

(3)   A tagállam a nemzeti könnyítési programban való részvételt kérelmező harmadik országbeli állampolgárokat előzetes utasvizsgálatnak veti alá különösen annak ellenőrzése céljából, hogy a (4) bekezdésben említett feltételek teljesülnek-e.

Az ilyen harmadik országokbeli állampolgárok előzetes utasvizsgálatát a határőrök, a 767/2008/EK rendelet 4. cikkének 3. pontjában meghatározott vízumhatóságok vagy az (EU) 2017/2226 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének 4. pontjában meghatározott bevándorlási hatóságok végzik.

(4)   A (3) bekezdésben említett hatóságok kizárólag abban az esetben engedélyezik a nemzeti könnyítési programban való részvételt valamely személy számára, ha az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| a) | a kérelmező eleget tesz a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott beutazási feltételeknek; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező eleget tesz a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott beutazási feltételeknek;

| b) | a kérelmező úti okmánya és adott esetben a vízuma, hosszú távú tartózkodásra jogosító vízuma vagy tartózkodási engedélye érvényes és nem hamis, utánzott vagy hamisított; |
| --- | --- |

b)

a kérelmező úti okmánya és adott esetben a vízuma, hosszú távú tartózkodásra jogosító vízuma vagy tartózkodási engedélye érvényes és nem hamis, utánzott vagy hamisított;

| c) | a kérelmező igazolja a gyakori vagy rendszeres utazás szükségességét vagy indokolja a gyakori vagy rendszeres utazás szándékát; |
| --- | --- |

c)

a kérelmező igazolja a gyakori vagy rendszeres utazás szükségességét vagy indokolja a gyakori vagy rendszeres utazás szándékát;

| d) | a kérelmező bizonyítja feddhetetlenségét és megbízhatóságát, különösen adott esetben azzal, hogy a korábbi vízumokat vagy korlátozott területi érvényességű vízumokat jogszerűen használta fel, a származási országában fennálló gazdasági helyzetével, valamint azzal, hogy az engedélyezett tartózkodás időtartamának letelte előtt valóban szándékában áll elhagyni a tagállamok területét. Az (EU) 2017/2226 rendelet 25. cikkével összhangban az e cikk (3) bekezdésében említett hatóságok számára az EES adatainak lekérdezését lehetővé tevő hozzáférést kell biztosítani abból a célból, hogy ellenőrizzék, a kérelmező nem lépte-e túl korábban a tagállamok területén engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát; |
| --- | --- |

d)

a kérelmező bizonyítja feddhetetlenségét és megbízhatóságát, különösen adott esetben azzal, hogy a korábbi vízumokat vagy korlátozott területi érvényességű vízumokat jogszerűen használta fel, a származási országában fennálló gazdasági helyzetével, valamint azzal, hogy az engedélyezett tartózkodás időtartamának letelte előtt valóban szándékában áll elhagyni a tagállamok területét. Az (EU) 2017/2226 rendelet 25. cikkével összhangban az e cikk (3) bekezdésében említett hatóságok számára az EES adatainak lekérdezését lehetővé tevő hozzáférést kell biztosítani abból a célból, hogy ellenőrizzék, a kérelmező nem lépte-e túl korábban a tagállamok területén engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát;

| e) | a kérelmező indokolja a tervezett tartózkodások célját és körülményeit; |
| --- | --- |

e)

a kérelmező indokolja a tervezett tartózkodások célját és körülményeit;

| f) | a kérelmező megfelelő anyagi fedezettel rendelkezik mind a tervezett tartózkodások időtartamára, mind a származási vagy a lakóhely szerinti országba való visszatéréshez, illetve képes ezt a fedezetet jogszerűen biztosítani; |
| --- | --- |

f)

a kérelmező megfelelő anyagi fedezettel rendelkezik mind a tervezett tartózkodások időtartamára, mind a származási vagy a lakóhely szerinti országba való visszatéréshez, illetve képes ezt a fedezetet jogszerűen biztosítani;

| g) | a SIS-t lekérdezték. |
| --- | --- |

g)

a SIS-t lekérdezték.

(5)   A nemzeti könnyítési programban való részvétel először legfeljebb egy évre engedélyezhető. A részvétel legfeljebb további öt évvel vagy pedig az úti okmány, vagy a már kiadott, többszöri beutazásra jogosító vízum, hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum, illetve tartózkodási engedély érvényességének lejártáig meghosszabbítható attól függően, hogy melyik időtartam a rövidebb.

Meghosszabbítás esetén a tagállam minden évben újraértékeli minden egyes olyan harmadik országbeli állampolgár helyzetét, akinek engedélyezték a nemzeti könnyítési programban való részvételt, annak érdekében, hogy a naprakész információk alapján garantálható legyen, hogy az érintett harmadik országbeli állampolgár továbbra is teljesíti a (4) bekezdésben meghatározott feltételeket. Ez az újraértékelés elvégezhető a határforgalom-ellenőrzés elvégzése során.

(6)   A 8. cikk (3) bekezdésének a) és b) pontja szerint a belépéskor elvégzett alapos ellenőrzések, valamint a 8. cikk (3) bekezdésének g) pontja szerint a kilépéskor elvégzett alapos ellenőrzések annak vizsgálatára is kiterjednek, hogy a harmadik országbeli állampolgárnak van-e érvényes hozzáférése a tagállami könnyítési programhoz.

A határőrök a nemzeti könnyítési programban részt vevő harmadik országbeli állampolgárnak a 8. cikk (3) bekezdésének a) és b) pontja szerinti ellenőrzését beléptetéskor, illetve a 8. cikk (3) bekezdésének g) pontja szerinti ellenőrzését kiléptetéskor a biometrikus azonosítók elektronikus úton történő összehasonlítása nélkül is elvégezhetik úgy, hogy az elektronikus adathordozón (chipen) tárolt arcképmást és a harmadik országbeli állampolgár EES-ben található egyéni aktájában tárolt arcképmást összehasonlítják a harmadik országbeli állampolgár arcával. A teljes ellenőrzést véletlenszerűen és kockázatelemzés alapján kell elvégezni.

(7)   A (3) bekezdésben említett hatóságok haladéktalanul visszavonják a harmadik országbeli állampolgár nemzeti könnyítési programban való részvételre való jogosultságát, ha nyilvánvalóvá válik, hogy a nemzeti könnyítési programban való részvétel engedélyezésének feltételei nem teljesültek vagy már nem teljesülnek.

(8)   Annak a (3) bekezdéssel összhangban történő ellenőrzésekor, hogy a kérelmező eleget tesz-e a (4) bekezdésben meghatározott feltételeknek, különös figyelmet kell fordítani annak megvizsgálására, hogy a kérelmező nem jelent-e kockázatot az illegális bevándorlás vagy bármely tagállam biztonsága szempontjából, továbbá hogy a kérelmezőnek szándékában áll-e a tartózkodás engedélyezett időtartama alatt elhagyni a tagállamok területét.

A tervezett tartózkodásokhoz szükséges anyagi fedezetet a tervezett tartózkodás vagy tartózkodások időtartamával és céljával összhangban, valamint az érintett tagállamok szállás- és ellátási átlagköltségeinek figyelembevételével kell megállapítani, kedvező árú szálláshelyet véve alapul, a tagállamok által a 39. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott referenciaösszegek alapján. A költségviselésnek, a magánszállásadásnak, vagy mindkettőnek az igazolása is bizonyíthatja a megfelelő anyagi fedezet meglétét.

A kérelem vizsgálatának különösen a bemutatott dokumentumok hitelességén és megbízhatóságán, valamint a kérelmező által tett nyilatkozatok megbízhatóságán és a benne foglaltak helytállóságán kell alapulnia. Amennyiben a kérelem elbírálásáért felelős tagállamnak kétsége merül fel a kérelmezővel, a kérelmező nyilatkozataival, vagy az általa benyújtott igazoló dokumentumokkal kapcsolatban, a kérelemre vonatkozó határozat meghozatala előtt konzultálhat más tagállamokkal.

(9)   Két vagy több olyan tagállam, amely az e cikk alapján saját nemzeti könnyítési programot hozott létre, egymással megállapodást köthet annak érdekében, hogy nemzeti könnyítési programjaik kedvezményezettjei részesülhessenek más nemzeti könnyítési programban elismert könnyítésben is. A megállapodás megkötésétől számított egy hónapon belül a megállapodás egy példányát meg kell küldeni a Bizottság részére.

(10)   A nemzeti könnyítési program kialakítása során a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a programot üzemeltető rendszerük megfeleljen az (EU) 2017/2226 rendelet 43. cikkében meghatározott adatbiztonsági előírásoknak. A tagállamok megfelelő információbiztonsági kockázatelemzést végeznek, és a folyamat minden szakaszára egyértelműen kijelölik a biztonságra vonatkozó felelősségi köröket.

(11)   A Bizottság az e cikk alkalmazása harmadik évének végéig értékelést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e cikk végrehajtásáról. Az értékelés alapján az Európai Parlament vagy a Tanács felkérheti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a gyakran utazó és előzetes utasvizsgálatnak alávetett harmadik országbeli állampolgároknak szóló uniós program kialakítására.”

| 6. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A határőr a könnyített határforgalom-ellenőrzés esetén is beviszi az adatokat az EES-be a 6a. cikknek megfelelően. Amennyiben az adatok elektronikus úton nem vihetők be, azokat manuálisan kell bevinni.”; |
| --- | --- | --- |

6.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A határőr a könnyített határforgalom-ellenőrzés esetén is beviszi az adatokat az EES-be a 6a. cikknek megfelelően. Amennyiben az adatok elektronikus úton nem vihetők be, azokat manuálisan kell bevinni.”;

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3a)   Ha az EES központi rendszerébe történő adatbevitel technikailag nem lehetséges, vagy ha az EES központi rendszere meghibásodik, valamennyi következő rendelkezést alkalmazni kell:






  i. | e rendelet 6a. cikkétől eltérve az (EU) 2017/2226 rendelet 16–20. cikkben említett adatokat ideiglenesen az ugyanazon rendelet 7. cikkében meghatározott egységes nemzeti interfészben kell tárolni. Amennyiben erre nincs lehetőség, az adatokat elektronikus formában ideiglenesen helyben kell tárolni. Az adatbevitel technikai kivitelezhetetlenségének vagy a rendszer meghibásodásának megszüntetése után az adatokat mindkét esetben haladéktalanul be kell vinni az EES központi rendszerébe. A tagállamok meghozzák a megfelelő intézkedéseket és gondoskodnak a szükséges infrastruktúráról, berendezésekről és erőforrásokról annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen ideiglenes helyi tárolás bármikor, bármelyik határátkelőhelyen megvalósítható legyen.
  A határforgalom-ellenőrzés elvégzésére vonatkozó, e rendelet szerinti kötelezettség sérelme nélkül, abban a kivételes helyzetben, amikor az adatoknak az EES központi rendszerébe és az egységes nemzeti interfészbe való bevitele technikailag kivitelezhetetlen, valamint az adatok elektronikus formában történő helyi tárolása technikailag kivitelezhetetlen, a határőr az (EU) 2017/2226 rendelet 16–20. cikke szerinti belépési és kilépési adatokat a biometrikus adatok kivételével manuálisan tárolja, és a harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait beléptetőbélyegző- vagy kiléptetőbélyegző-lenyomattal látja el. Ezeket az adatokat az EES központi rendszerébe, amint az technikailag lehetséges, be kell vinni.
  Az e pont második albekezdésében említett különleges helyzetek fennállása esetén a tagállamok az úti okmányok bélyegzőlenyomattal való ellátásáról tájékoztatják a Bizottságot az (EU) 2017/2226 rendelet 21. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)   Ha az EES központi rendszerébe történő adatbevitel technikailag nem lehetséges, vagy ha az EES központi rendszere meghibásodik, valamennyi következő rendelkezést alkalmazni kell:

i.

e rendelet 6a. cikkétől eltérve az (EU) 2017/2226 rendelet 16–20. cikkben említett adatokat ideiglenesen az ugyanazon rendelet 7. cikkében meghatározott egységes nemzeti interfészben kell tárolni. Amennyiben erre nincs lehetőség, az adatokat elektronikus formában ideiglenesen helyben kell tárolni. Az adatbevitel technikai kivitelezhetetlenségének vagy a rendszer meghibásodásának megszüntetése után az adatokat mindkét esetben haladéktalanul be kell vinni az EES központi rendszerébe. A tagállamok meghozzák a megfelelő intézkedéseket és gondoskodnak a szükséges infrastruktúráról, berendezésekről és erőforrásokról annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen ideiglenes helyi tárolás bármikor, bármelyik határátkelőhelyen megvalósítható legyen.

A határforgalom-ellenőrzés elvégzésére vonatkozó, e rendelet szerinti kötelezettség sérelme nélkül, abban a kivételes helyzetben, amikor az adatoknak az EES központi rendszerébe és az egységes nemzeti interfészbe való bevitele technikailag kivitelezhetetlen, valamint az adatok elektronikus formában történő helyi tárolása technikailag kivitelezhetetlen, a határőr az (EU) 2017/2226 rendelet 16–20. cikke szerinti belépési és kilépési adatokat a biometrikus adatok kivételével manuálisan tárolja, és a harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait beléptetőbélyegző- vagy kiléptetőbélyegző-lenyomattal látja el. Ezeket az adatokat az EES központi rendszerébe, amint az technikailag lehetséges, be kell vinni.

Az e pont második albekezdésében említett különleges helyzetek fennállása esetén a tagállamok az úti okmányok bélyegzőlenyomattal való ellátásáról tájékoztatják a Bizottságot az (EU) 2017/2226 rendelet 21. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

| ii. | e rendelet 8. cikke (3) bekezdése a) pontjának iii. alpontjától és g) pontjának iv. alpontjától eltérve, a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok esetében, amennyiben ez technikailag kivitelezhető, a vízumbirtokos személyazonosságát a 767/2008/EK rendelet 18. cikke szerint közvetlenül a VIS-ben elvégzett lekérdezéssel kell ellenőrizni.” |
| --- | --- |

ii.

e rendelet 8. cikke (3) bekezdése a) pontjának iii. alpontjától és g) pontjának iv. alpontjától eltérve, a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok esetében, amennyiben ez technikailag kivitelezhető, a vízumbirtokos személyazonosságát a 767/2008/EK rendelet 18. cikke szerint közvetlenül a VIS-ben elvégzett lekérdezéssel kell ellenőrizni.”

| 7. | A 10. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(3a)   Amennyiben a tagállamok elektronikus átléptető kapuk, illetve önkiszolgáló rendszerek vagy automatizált határellenőrzési rendszerek használata mellett döntenek, a III. melléklet D. részében előírt jelzőtáblákat használják a megfelelő sávok jelölésére.


  (3b)   Amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy a 8d. cikk szerint nemzeti könnyítési programot hoznak létre, a nemzeti könnyítési programban részt vevő harmadik országbeli állampolgároknak fenntartott külön sávok működtetése mellett is dönthetnek. A vonatkozó sávok jelölésére a III. melléklet E. részében előírt jelzőtáblákat használják.” |
| --- | --- |

7.

A 10. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3a)   Amennyiben a tagállamok elektronikus átléptető kapuk, illetve önkiszolgáló rendszerek vagy automatizált határellenőrzési rendszerek használata mellett döntenek, a III. melléklet D. részében előírt jelzőtáblákat használják a megfelelő sávok jelölésére.

(3b)   Amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy a 8d. cikk szerint nemzeti könnyítési programot hoznak létre, a nemzeti könnyítési programban részt vevő harmadik országbeli állampolgároknak fenntartott külön sávok működtetése mellett is dönthetnek. A vonatkozó sávok jelölésére a III. melléklet E. részében előírt jelzőtáblákat használják.”

| 8. | A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „11. cikk
  Az úti okmányok bélyegzése

  (1)   Amennyiben egy tagállam nemzeti jogszabályai erről kifejezetten rendelkeznek, a tagállam belépéskor és kilépéskor bélyegezőlenyomattal láthatja el az olyan harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait, akik az e tagállam által kiadott tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkeznek.


  (2)   A 693/2003/EK rendelettel összhangban kiállított, egyszerűsített vasúti átutazási okmánnyal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok úti okmányát belépéskor és kilépéskor bélyegzőlenyomattal kell ellátni. Továbbá a 693/2003/EK rendelettel összhangban kiállított, érvényes egyszerűsített átutazási okmánnyal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok úti okmányát, akik az átutazást vasúton hajtják végre és nem szállnak ki valamely tagállam területén, belépéskor és kilépéskor bélyegzőlenyomattal kell ellátni.


  (3)   A harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait belépéskor és kilépéskor, ha egy vagy két beutazás céljából kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízum alapján olyan tagállam területére lépnek be vagy lépnek ki, amely még nem alkalmazza teljeskörűen a schengeni vívmányokat, de az EES-t működteti, belépéskor és kilépéskor bélyegzőlenyomattal kell ellátni.


  (4)   A bélyegzőlenyomatok elhelyezésére vonatkozó gyakorlati szabályokat a IV. melléklet tartalmazza.” |
| --- | --- |

8.

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„11. cikk

Az úti okmányok bélyegzése

(1)   Amennyiben egy tagállam nemzeti jogszabályai erről kifejezetten rendelkeznek, a tagállam belépéskor és kilépéskor bélyegezőlenyomattal láthatja el az olyan harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait, akik az e tagállam által kiadott tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkeznek.

(2)   A 693/2003/EK rendelettel összhangban kiállított, egyszerűsített vasúti átutazási okmánnyal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok úti okmányát belépéskor és kilépéskor bélyegzőlenyomattal kell ellátni. Továbbá a 693/2003/EK rendelettel összhangban kiállított, érvényes egyszerűsített átutazási okmánnyal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok úti okmányát, akik az átutazást vasúton hajtják végre és nem szállnak ki valamely tagállam területén, belépéskor és kilépéskor bélyegzőlenyomattal kell ellátni.

(3)   A harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait belépéskor és kilépéskor, ha egy vagy két beutazás céljából kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízum alapján olyan tagállam területére lépnek be vagy lépnek ki, amely még nem alkalmazza teljeskörűen a schengeni vívmányokat, de az EES-t működteti, belépéskor és kilépéskor bélyegzőlenyomattal kell ellátni.

(4)   A bélyegzőlenyomatok elhelyezésére vonatkozó gyakorlati szabályokat a IV. melléklet tartalmazza.”

| 9. | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „12. cikk
  A rövid távú tartózkodás időtartamára vonatkozó feltételeknek való megfelelés vélelme

  (1)   A 12a. cikk sérelme nélkül, ha a tagállamok egyikének területén tartózkodó valamely harmadik országbeli állampolgár számára nem hoztak létre egyéni aktát EES-ben vagy a harmadik országbeli állampolgár belépési és kilépési adatrekordja a tartózkodás engedélyezett időtartamának lejártát követően nem tartalmaz kiutazási dátumot, az illetékes hatóságok vélelmezhetik, hogy a harmadik országbeli állampolgár nem felel meg vagy már nem felel meg a tagállamok területén való engedélyezett tartózkodás időtartamára vonatkozó feltételeknek.


  (2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett vélelmet az olyan harmadik országbeli állampolgárokra nem lehet alkalmazni, akik bármilyen hitelt érdemlő módon bizonyítani tudják, hogy a szabad mozgás uniós joga őket megilleti, illetve tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkeznek. Adott esetben (EU) 2017/2226 rendelet 35. cikkét kell alkalmazni.


  (3)   Az (1) bekezdésben említett vélelem megdönthető, amennyiben a harmadik országbeli állampolgár bármilyen hitelt érdemlő módon – például utazási jegy vagy a tagállamok területén kívül való tartózkodásának, vagy a korábbi tartózkodási engedély vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum lejárati dátumának bizonyítására alkalmas eszköz útján – bizonyítja, hogy a rövid távú tartózkodás időtartamára vonatkozó feltételeket betartotta.
  A vélelem megdöntése esetén – az (EU) 2017/2226 rendelet 20. cikkével összhangban – az illetékes hatóságok szükség esetén egyéni aktát hoznak létre az EES-ben, illetve rögzítik az EES-ben, hogy az érintett személy mely időpontban és hol lépte át valamelyik tagállam külső határát vagy olyan tagállam belső határát, amely még nem alkalmazza teljeskörűen a schengeni vívmányokat, de az EES-t működteti.


  (4)   Amennyiben nem dől meg az (1) bekezdésben említett vélelem, a tagállamok területén tartózkodó harmadik országbeli állampolgárt a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (*7) megfelelően vissza lehet küldeni.
  A szabad mozgás uniós jogával rendelkező harmadik országbeli állampolgárok kizárólag a 2004/38/EK irányelvnek megfelelően küldhetők vissza. |
| --- | --- |

9.

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

A rövid távú tartózkodás időtartamára vonatkozó feltételeknek való megfelelés vélelme

(1)   A 12a. cikk sérelme nélkül, ha a tagállamok egyikének területén tartózkodó valamely harmadik országbeli állampolgár számára nem hoztak létre egyéni aktát EES-ben vagy a harmadik országbeli állampolgár belépési és kilépési adatrekordja a tartózkodás engedélyezett időtartamának lejártát követően nem tartalmaz kiutazási dátumot, az illetékes hatóságok vélelmezhetik, hogy a harmadik országbeli állampolgár nem felel meg vagy már nem felel meg a tagállamok területén való engedélyezett tartózkodás időtartamára vonatkozó feltételeknek.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett vélelmet az olyan harmadik országbeli állampolgárokra nem lehet alkalmazni, akik bármilyen hitelt érdemlő módon bizonyítani tudják, hogy a szabad mozgás uniós joga őket megilleti, illetve tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkeznek. Adott esetben (EU) 2017/2226 rendelet 35. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az (1) bekezdésben említett vélelem megdönthető, amennyiben a harmadik országbeli állampolgár bármilyen hitelt érdemlő módon – például utazási jegy vagy a tagállamok területén kívül való tartózkodásának, vagy a korábbi tartózkodási engedély vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum lejárati dátumának bizonyítására alkalmas eszköz útján – bizonyítja, hogy a rövid távú tartózkodás időtartamára vonatkozó feltételeket betartotta.

A vélelem megdöntése esetén – az (EU) 2017/2226 rendelet 20. cikkével összhangban – az illetékes hatóságok szükség esetén egyéni aktát hoznak létre az EES-ben, illetve rögzítik az EES-ben, hogy az érintett személy mely időpontban és hol lépte át valamelyik tagállam külső határát vagy olyan tagállam belső határát, amely még nem alkalmazza teljeskörűen a schengeni vívmányokat, de az EES-t működteti.

(4)   Amennyiben nem dől meg az (1) bekezdésben említett vélelem, a tagállamok területén tartózkodó harmadik országbeli állampolgárt a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (*7) megfelelően vissza lehet küldeni.

A szabad mozgás uniós jogával rendelkező harmadik országbeli állampolgárok kizárólag a 2004/38/EK irányelvnek megfelelően küldhetők vissza.

| 10. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „12a. cikk
  Átmeneti időszak és átmeneti intézkedések

  (1)   Az EES működésének megkezdését követő 180 napos időszakban annak a belépéskor és a kilépéskor való ellenőrzése érdekében, hogy a rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult személyek nem lépték-e túl az engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát, valamint adott esetben annak a belépéskor való ellenőrzése érdekében, hogy az érintett személyek nem lépték-e túl az egy vagy két beutazás céljából kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító vízum által engedélyezett beutazások számát, a belépést vagy kilépést megelőző 180 napban a tagállamok területén történő tartózkodást a határőrök úgy veszik figyelembe, hogy az EES-ben rögzített belépési és kilépési adatokon túl ellenőrzik az úti okmányokban szereplő bélyegzőlenyomatokat is.


  (2)   Ha az érintett személy az EES működésének megkezdése előtt belépett a tagállamok területére és az EES működésének megkezdése után lép ki onnan, a kilépéskor az EES-ben egyéni aktát kell létrehozni és a belépési és kilépési adatrekordba be kell vinni a belépési dátumot az (EU) 2017/2226 rendelet 16. cikke (2) bekezdésének megfelelően. E bekezdés alkalmazása nem korlátozódik az (1) bekezdésben említett, az EES működésének megkezdését követő 180 napos időszakra. A beléptetőbélyegző-lenyomat dátuma és az EES-ben rögzített adat közötti eltérés esetén a bélyegzőlenyomat az irányadó.” |
| --- | --- |

10.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„12a. cikk

Átmeneti időszak és átmeneti intézkedések

(1)   Az EES működésének megkezdését követő 180 napos időszakban annak a belépéskor és a kilépéskor való ellenőrzése érdekében, hogy a rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult személyek nem lépték-e túl az engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát, valamint adott esetben annak a belépéskor való ellenőrzése érdekében, hogy az érintett személyek nem lépték-e túl az egy vagy két beutazás céljából kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító vízum által engedélyezett beutazások számát, a belépést vagy kilépést megelőző 180 napban a tagállamok területén történő tartózkodást a határőrök úgy veszik figyelembe, hogy az EES-ben rögzített belépési és kilépési adatokon túl ellenőrzik az úti okmányokban szereplő bélyegzőlenyomatokat is.

(2)   Ha az érintett személy az EES működésének megkezdése előtt belépett a tagállamok területére és az EES működésének megkezdése után lép ki onnan, a kilépéskor az EES-ben egyéni aktát kell létrehozni és a belépési és kilépési adatrekordba be kell vinni a belépési dátumot az (EU) 2017/2226 rendelet 16. cikke (2) bekezdésének megfelelően. E bekezdés alkalmazása nem korlátozódik az (1) bekezdésben említett, az EES működésének megkezdését követő 180 napos időszakra. A beléptetőbélyegző-lenyomat dátuma és az EES-ben rögzített adat közötti eltérés esetén a bélyegzőlenyomat az irányadó.”

| 11. | A 14. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Azoknak a harmadik országbeli állampolgároknak az adatait, akiknek a rövid távú tartózkodás céljából történő beléptetését megtagadták, e rendelet 6a. cikke (2) bekezdésével és az (EU) 2017/2226 rendelet 18. cikkével összhangban az EES-ben rögzíteni kell.”; |
| --- | --- | --- |

11.

A 14. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Azoknak a harmadik országbeli állampolgároknak az adatait, akiknek a rövid távú tartózkodás céljából történő beléptetését megtagadták, e rendelet 6a. cikke (2) bekezdésével és az (EU) 2017/2226 rendelet 18. cikkével összhangban az EES-ben rögzíteni kell.”;

| b) | a (3) bekezdés harmadik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Amennyiben a jogorvoslati eljárás eredménye szerint a beléptetés megtagadására vonatkozó döntés megalapozatlan volt, a nemzeti jognak megfelelően nyújtott bármely kártérítés sérelme nélkül, az érintett harmadik országbeli állampolgár jogosult arra, hogy a beléptetést megtagadó tagállam az EES-be bevitt adatokat helyesbítse vagy pótolja az érvénytelenített beléptetőbélyegző-lenyomatot vagy elvégezze mindkettőt, valamint bármely egyéb esetleges érvénytelenítést vagy kiegészítést kijavítson.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés harmadik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben a jogorvoslati eljárás eredménye szerint a beléptetés megtagadására vonatkozó döntés megalapozatlan volt, a nemzeti jognak megfelelően nyújtott bármely kártérítés sérelme nélkül, az érintett harmadik országbeli állampolgár jogosult arra, hogy a beléptetést megtagadó tagállam az EES-be bevitt adatokat helyesbítse vagy pótolja az érvénytelenített beléptetőbélyegző-lenyomatot vagy elvégezze mindkettőt, valamint bármely egyéb esetleges érvénytelenítést vagy kiegészítést kijavítson.”

| 12. | A 20. cikk (1) bekezdésében az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az állam- és kormányfők, valamint a nemzeti kormányok tagjai és az őket kísérő házastársak, továbbá hivatalos küldöttségük tagjai, valamint az uralkodók és a királyi család egyéb magas rangú tagjai;”. |
| --- | --- | --- |

12.

A 20. cikk (1) bekezdésében az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az állam- és kormányfők, valamint a nemzeti kormányok tagjai és az őket kísérő házastársak, továbbá hivatalos küldöttségük tagjai, valamint az uralkodók és a királyi család egyéb magas rangú tagjai;”.

| 13. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:

  „42a. cikk
  Átmeneti intézkedések az EES-t még nem működtető tagállamok vonatkozásában

  (1)   Az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (3) bekezdésében említett tagállamok határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait belépéskor, illetve kilépéskor rendszeresen bélyegzőlenyomattal kell ellátni.
  Az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (3) bekezdésében említett tagállamok határait átlépő, e rendelet 6a. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait belépéskor, illetve kilépéskor bélyegzőlenyomattal kell ellátni.
  Az úti okmányok bélyegzőlenyomattal való ellátására vonatkozó kötelezettségeket akkor is alkalmazni kell, amikor e rendelet 9. cikkének megfelelően könnyített határforgalom-ellenőrzés van érvényben.


  (2)   E cikk (1) bekezdésétől eltérve, nem kell bélyegzőlenyomattal ellátni a 6a. cikk (3) bekezdésének a,) b) és f) pontjában, a 6a. cikk (3) bekezdése g) pontjának i., ii., iii., és vii. alpontjában és a 6a. cikk (3) bekezdésének j) pontjában említett harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait.


  (3)   E rendelet azon rendelkezéseit, amelyek az EES-ben rögzített belépési és kilépési adatokra, valamint az EES-ben nem szereplő ilyen adatokra vonatkoznak – így különösen a 8. cikk (3) bekezdése a) pontjának iiia. alpontját és g) pontjának iv. alpontját, a 8d. cikk (4) bekezdésének d) pontját és a 12. cikket – a beléptető és kiléptető bélyegző-lenyomatokra értelemszerűen alkalmazni kell.


  (4)   Amennyiben a tartózkodás időtartamával kapcsolatos feltételek teljesülése vonatkozásában a 12. cikk (2) bekezdésével összhangban megdől a vélelem, az EES-t még nem működtető tagállam területén tartózkodó harmadik országbeli állampolgár jogosult arra, hogy az úti okmányában feltüntessék, mikor és hol lépte át a szóban forgó tagállam külső vagy belső határát. A harmadik országbeli állampolgár kaphat egy példányt a VIII. mellékletben szereplő formanyomtatványból is.


  (5)   A bélyegzésre vonatkozó, IV. mellékletben megállapított rendelkezéseket alkalmazni kell.


  (6)   Az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (3) bekezdésében említett tagállamok bélyegzőlenyomattal látják el azoknak a harmadik országbeli állampolgároknak az úti okmányait, akiknek a rövid távú tartózkodás céljából történő beléptetését határaikon megtagadták. A bélyegzést az V. melléklet A. része 1. pontjának d) alpontjában meghatározott előírásoknak megfelelően kell elvégezni.


  (7)   Az (1)–(6) bekezdés szerinti, az úti okmányok bélyegzőlenyomattal való ellátására vonatkozó kötelezettségeket addig a napig kell alkalmazni, amikor az érintett tagállamban az EES megkezdi működését.” |
| --- | --- |

13.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„42a. cikk

Átmeneti intézkedések az EES-t még nem működtető tagállamok vonatkozásában

(1)   Az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (3) bekezdésében említett tagállamok határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait belépéskor, illetve kilépéskor rendszeresen bélyegzőlenyomattal kell ellátni.

Az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (3) bekezdésében említett tagállamok határait átlépő, e rendelet 6a. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait belépéskor, illetve kilépéskor bélyegzőlenyomattal kell ellátni.

Az úti okmányok bélyegzőlenyomattal való ellátására vonatkozó kötelezettségeket akkor is alkalmazni kell, amikor e rendelet 9. cikkének megfelelően könnyített határforgalom-ellenőrzés van érvényben.

(2)   E cikk (1) bekezdésétől eltérve, nem kell bélyegzőlenyomattal ellátni a 6a. cikk (3) bekezdésének a,) b) és f) pontjában, a 6a. cikk (3) bekezdése g) pontjának i., ii., iii., és vii. alpontjában és a 6a. cikk (3) bekezdésének j) pontjában említett harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait.

(3)   E rendelet azon rendelkezéseit, amelyek az EES-ben rögzített belépési és kilépési adatokra, valamint az EES-ben nem szereplő ilyen adatokra vonatkoznak – így különösen a 8. cikk (3) bekezdése a) pontjának iiia. alpontját és g) pontjának iv. alpontját, a 8d. cikk (4) bekezdésének d) pontját és a 12. cikket – a beléptető és kiléptető bélyegző-lenyomatokra értelemszerűen alkalmazni kell.

(4)   Amennyiben a tartózkodás időtartamával kapcsolatos feltételek teljesülése vonatkozásában a 12. cikk (2) bekezdésével összhangban megdől a vélelem, az EES-t még nem működtető tagállam területén tartózkodó harmadik országbeli állampolgár jogosult arra, hogy az úti okmányában feltüntessék, mikor és hol lépte át a szóban forgó tagállam külső vagy belső határát. A harmadik országbeli állampolgár kaphat egy példányt a VIII. mellékletben szereplő formanyomtatványból is.

(5)   A bélyegzésre vonatkozó, IV. mellékletben megállapított rendelkezéseket alkalmazni kell.

(6)   Az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (3) bekezdésében említett tagállamok bélyegzőlenyomattal látják el azoknak a harmadik országbeli állampolgároknak az úti okmányait, akiknek a rövid távú tartózkodás céljából történő beléptetését határaikon megtagadták. A bélyegzést az V. melléklet A. része 1. pontjának d) alpontjában meghatározott előírásoknak megfelelően kell elvégezni.

(7)   Az (1)–(6) bekezdés szerinti, az úti okmányok bélyegzőlenyomattal való ellátására vonatkozó kötelezettségeket addig a napig kell alkalmazni, amikor az érintett tagállamban az EES megkezdi működését.”

| 14. | A III., IV., V. és VII. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

14.

A III., IV., V. és VII. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(2)   Ezt a rendeletet az EES működése megkezdésének időpontjától kell alkalmazni, ahogyan azt a Bizottság az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének megfelelően meghatározza.

(3)   E cikk (2) bekezdésétől eltérve, ezt a rendeletet az EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (3) bekezdésében említett, az EES-t még nem működtető tagállamokra attól az időponttól kell alkalmazni, amikor az említett rendelet 66. cikkének (3) bekezdésével összhangban csatlakoznak az EES-hez. Az EES-hez való csatlakozásukig az úti okmányok bélyegzésére vonatkozó, az (EU) 2016/399 rendelet 42a. cikkében meghatározott átmeneti rendelkezéseket ezekre a tagállamokra alkalmazni kell.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, 2017. november 30-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

M. MAASIKAS

---

(1)  
  HL C 487., 2016.12.28., 66. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2017. október 25-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2017. november 20-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/399 rendelete (2016. március 9.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) (HL L 77., 2016.3.23., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2226 rendelete (2017. november 30.) a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról (lásd e Hivatalos Lap 20. oldalát).

4

(5)  A Tanács 2004/512/EK határozata (2004. június 8.) a Vízuminformációs Rendszer létrehozásáról (VIS) (HL L 213., 2004.6.15., 5. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/38/EK irányelve (2004. április 29.) az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 158., 2004.4.30., 77. o.).

6

(7)  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

7

(8)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

8

(9)  
  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

9

(10)  A Tanács 1999/437/EK határozata (1999. május 17.) az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).

10

(11)  
  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

11

(12)  A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).

12

(13)  
  HL L 160., 2011.6.18., 21. o.

13

(14)  A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

15

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2226 rendelete a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 327., 2017.12.9., 20. o.)”.

*1

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 767/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről (VIS-rendelet) (HL L 218., 2008.8.13., 60. o.).”;

*2

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/66/EU irányelve (2014. május 15.) a harmadik országbeli állampolgárok vállalaton belüli áthelyezés keretében történő belépésének és tartózkodásának feltételeiről (HL L 157., 2014.5.27., 1. o.).

*3

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/801 irányelve (2016. május 11.) a harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, gyakorlat, önkéntes szolgálat, diákcsereprogramok vagy oktatási projektek, és au pair tevékenység céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételeiről (HL L 132., 2016.5.21., 21. o.).

*4

(*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1931/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a tagállamok külső szárazföldi határain való kishatárforgalom szabályainak meghatározásáról, valamint a Schengeni Egyezmény rendelkezéseinek módosításáról (HL L 405., 2006.12.30., 1. o.).

*5

(*6)  A Tanács 693/2003/EK rendelete (2003. április 14.) egyszerűsített átutazási okmány (FTD) és egyszerűsített vasúti átutazási okmány (FRTD) létrehozásáról, valamint a Közös Konzuli Utasítás és a Közös Kézikönyv módosításáról (HL L 99., 2003.4.17., 8. o.).”

*6

(*7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/115/EK irányelve (2008. december 16.) a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról (HL L 348., 2008.12.24., 98. o.).”

*7

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2016/399 rendelet mellékletei a következőképpen módosulnak:

| 1. | A III. melléklet a következő részekkel egészül ki:

  „D. RÉSZ

  D1. rész: Az EU/EGT/CH-állampolgárok állampolgárok által igénybe vehető automatizált határellenőrzési sávok







  EU / EGT / CH
  ÁLLAMPOLGÁROK
  Svájc, Liechtenstein, Norvégia és Izland esetében nem szükséges a csillagokat feltüntetni

  D2. rész: Harmadik országbeli állampolgárok által igénybe vehető automatizált határellenőrzési sávok







  HARMADIK ORSZÁGBELI
  ÁLLAMPOLGÁROK

  D3. rész: Bármely útlevéllel igénybe vehető automatizált határellenőrzési sávok







  MINDEN ÚTLEVÉL

  E. rész: Regisztrált utasok által igénybe vehető sávok




  REGISZTRÁLT
  UTASOK
  ”. |
| --- | --- |

1.

A III. melléklet a következő részekkel egészül ki:

„D. RÉSZ

D1. rész: Az EU/EGT/CH-állampolgárok állampolgárok által igénybe vehető automatizált határellenőrzési sávok

EU / EGT / CH

ÁLLAMPOLGÁROK

Svájc, Liechtenstein, Norvégia és Izland esetében nem szükséges a csillagokat feltüntetni

D2. rész: Harmadik országbeli állampolgárok által igénybe vehető automatizált határellenőrzési sávok

HARMADIK ORSZÁGBELI

ÁLLAMPOLGÁROK

D3. rész: Bármely útlevéllel igénybe vehető automatizált határellenőrzési sávok

MINDEN ÚTLEVÉL

E. rész: Regisztrált utasok által igénybe vehető sávok

REGISZTRÁLT

UTASOK

| 2. | A IV. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | Az olyan harmadik országbeli állampolgár úti okmányát, aki a 693/2003/EK rendelettel összhangban kiállított egyszerűsített vasúti átutazási okmány birtokosa, a belépéskor és a kilépéskor bélyegzőlenyomattal kell ellátni. Az olyan harmadik országbeli állampolgár úti okmányát, aki a 693/2003/EK rendelettel összhangban kiállított érvényes egyszerűsített átutazási okmány birtokosa, aki az átutazást vasúton hajtja végre és nem száll ki valamely tagállam területén, a belépéskor és a kilépéskor szintén bélyegzőlenyomattal kell ellátni. Emellett, amennyiben nemzeti joga erről kifejezetten rendelkezik, e rendelet 11. cikkével összhangban a tagállam az olyan harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait belépéskor és kilépéskor bélyegzőlenyomattal láthatja el, akik az általa kiadott tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkeznek.
  Az olyan harmadik országbeli állampolgár úti okmányait, aki egy vagy két beutazás céljából kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízum alapján olyan tagállam területére utazik be vagy utazik onnan ki, amely még nem alkalmazza teljeskörűen a schengeni vívmányokat, de az EES-t működteti, a beléptetéskor és kiléptetéskor bélyegzőlenyomattal kell ellátni.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A IV. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.

Az olyan harmadik országbeli állampolgár úti okmányát, aki a 693/2003/EK rendelettel összhangban kiállított egyszerűsített vasúti átutazási okmány birtokosa, a belépéskor és a kilépéskor bélyegzőlenyomattal kell ellátni. Az olyan harmadik országbeli állampolgár úti okmányát, aki a 693/2003/EK rendelettel összhangban kiállított érvényes egyszerűsített átutazási okmány birtokosa, aki az átutazást vasúton hajtja végre és nem száll ki valamely tagállam területén, a belépéskor és a kilépéskor szintén bélyegzőlenyomattal kell ellátni. Emellett, amennyiben nemzeti joga erről kifejezetten rendelkezik, e rendelet 11. cikkével összhangban a tagállam az olyan harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait belépéskor és kilépéskor bélyegzőlenyomattal láthatja el, akik az általa kiadott tartózkodási engedéllyel vagy hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkeznek.

Az olyan harmadik országbeli állampolgár úti okmányait, aki egy vagy két beutazás céljából kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízum alapján olyan tagállam területére utazik be vagy utazik onnan ki, amely még nem alkalmazza teljeskörűen a schengeni vívmányokat, de az EES-t működteti, a beléptetéskor és kiléptetéskor bélyegzőlenyomattal kell ellátni.”;

| b) | a melléklet a következő ponttal egészül ki:






  „1a. | A bélyegzőlenyomatokra vonatkozó előírásokat a Schengeni Végrehajtó Bizottság SCH/COM-EX (94) 16 rev. és SCH/Gem-Handb (93) 15 (BIZALMAS minősítésű) határozata állapítja meg.”; |
| --- | --- | --- |

b)

a melléklet a következő ponttal egészül ki:

„1a.

A bélyegzőlenyomatokra vonatkozó előírásokat a Schengeni Végrehajtó Bizottság SCH/COM-EX (94) 16 rev. és SCH/Gem-Handb (93) 15 (BIZALMAS minősítésű) határozata állapítja meg.”;

| c) | a melléklet a következő ponttal egészül ki:






  „2a. | A vízumkötelezettség és a bélyegzési kötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok beléptetésekor és kiléptetésekor a bélyegzőlenyomatot főszabályként a vízummal szemben lévő oldalon kell elhelyezni. Ha ez az oldal nem használható, a bélyegzőlenyomatot közvetlenül a következő oldalon kell elhelyezni. A géppel olvasható sávot nem szabad bélyegzőnyomattal ellátni.”; |
| --- | --- | --- |

c)

a melléklet a következő ponttal egészül ki:

„2a.

A vízumkötelezettség és a bélyegzési kötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok beléptetésekor és kiléptetésekor a bélyegzőlenyomatot főszabályként a vízummal szemben lévő oldalon kell elhelyezni. Ha ez az oldal nem használható, a bélyegzőlenyomatot közvetlenül a következő oldalon kell elhelyezni. A géppel olvasható sávot nem szabad bélyegzőnyomattal ellátni.”;

| d) | a 3. pontot el kell hagyni. |
| --- | --- |

d)

a 3. pontot el kell hagyni.

| 3. | Az V. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az A. rész a következőképpen módosul:






  i. | az 1. pont b) alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az olyan harmadik országbeli állampolgárok esetében, akiknek a rövid távú tartózkodás céljából történő beléptetését megtagadták, a beléptetés megtagadására vonatkozó adatokat e rendelet 6a. cikkének (2) bekezdésével és az (EU) 2017/2226 rendelet 18. cikkével összhangban rögzíti az EES-ben;” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Az V. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az A. rész a következőképpen módosul:

i.

az 1. pont b) alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az olyan harmadik országbeli állampolgárok esetében, akiknek a rövid távú tartózkodás céljából történő beléptetését megtagadták, a beléptetés megtagadására vonatkozó adatokat e rendelet 6a. cikkének (2) bekezdésével és az (EU) 2017/2226 rendelet 18. cikkével összhangban rögzíti az EES-ben;”

| ii. | az 1. pont d) alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | az olyan harmadik országbeli állampolgárok esetében, akik beléptetésének megtagadását az EES-ben nem kell rögzíteni, az útlevélben elhelyez egy beléptetőbélyegző-lenyomatot, azt fekete okmánytintával, keresztirányú áthúzással érvényteleníti, és azzal szemközt a jobb oldalon szintén fekete okmánytintával beírja a beléptetés megtagadása okának/okainak megfelelő betűt/betűket, amelyek felsorolását a beléptetés megtagadásához használt, e melléklet B. részében megadott formanyomtatvány tartalmazza. Emellett az e kategóriákba tartozó személyek esetében a határőr minden beléptetésmegtagadást nyilvántartásba vesz vagy rögzít, az érintett harmadik országbeli állampolgár személyazonosságának, állampolgárságának, a harmadik országbeli állampolgárt határátlépésre feljogosító úti okmány adatainak, a beléptetés megtagadása okának és időpontjának feltüntetésével.”; |
| --- | --- | --- |

ii.

az 1. pont d) alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

az olyan harmadik országbeli állampolgárok esetében, akik beléptetésének megtagadását az EES-ben nem kell rögzíteni, az útlevélben elhelyez egy beléptetőbélyegző-lenyomatot, azt fekete okmánytintával, keresztirányú áthúzással érvényteleníti, és azzal szemközt a jobb oldalon szintén fekete okmánytintával beírja a beléptetés megtagadása okának/okainak megfelelő betűt/betűket, amelyek felsorolását a beléptetés megtagadásához használt, e melléklet B. részében megadott formanyomtatvány tartalmazza. Emellett az e kategóriákba tartozó személyek esetében a határőr minden beléptetésmegtagadást nyilvántartásba vesz vagy rögzít, az érintett harmadik országbeli állampolgár személyazonosságának, állampolgárságának, a harmadik országbeli állampolgárt határátlépésre feljogosító úti okmány adatainak, a beléptetés megtagadása okának és időpontjának feltüntetésével.”;

| iii. | az 1. pont az alábbi albekezdéssel egészül ki:

  „A bélyegzőlenyomatok elhelyezésére vonatkozó gyakorlati szabályokat a IV. melléklet tartalmazza.”; |
| --- | --- |

iii.

az 1. pont az alábbi albekezdéssel egészül ki:

„A bélyegzőlenyomatok elhelyezésére vonatkozó gyakorlati szabályokat a IV. melléklet tartalmazza.”;

| b) | a B. részben az „A határon a beléptetés megtagadásához használt formanyomtatvány” a következőképpen módosul:






  i. | az I) pont után a formanyomtatvány a következő szöveggel egészül ki:






  „J) | megtagadta a biometrikus adatok szolgáltatását, ha azok szükségesek






  — | az egyéni aktának a határregisztrációs rendszerben (EES-ben) történő létrehozásához, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

a B. részben az „A határon a beléptetés megtagadásához használt formanyomtatvány” a következőképpen módosul:

i.

az I) pont után a formanyomtatvány a következő szöveggel egészül ki:

„J)

megtagadta a biometrikus adatok szolgáltatását, ha azok szükségesek

—

az egyéni aktának a határregisztrációs rendszerben (EES-ben) történő létrehozásához,

| — | a határforgalom-ellenőrzések elvégzéséhez.”; |
| --- | --- |

—

a határforgalom-ellenőrzések elvégzéséhez.”;

| ii. | a „Megjegyzések” rész, a „Megjegyzések” szó alatt közvetlenül a következő szöveggel egészül ki:






  „— | (ha az adatokat a határregisztrációs rendszerben (EES-ben) tárolják, ezt a határőrnek kell bejelölnie)
  Az érintett személyt ezúton tájékoztatjuk, hogy személyes adatait és a beléptetés megtagadására vonatkozó adatokat az (EU) 2017/2226 rendelet 18. cikkével összhangban a határregisztrációs rendszerben (EES-ben) rögzítettük.
  Az (EU) 2017/2226 rendelet 52. cikkével összhangban az érintett személy jogosult megszerezni a rá vonatkozóan a határregisztrációs rendszerben (EES-ben) rögzített adatokat, továbbá kérheti a rá vonatkozó pontatlan adatok helyesbítését, valamint a jogellenesen rögzített adatok törlését.” |
| --- | --- | --- |

ii.

a „Megjegyzések” rész, a „Megjegyzések” szó alatt közvetlenül a következő szöveggel egészül ki:

„—

(ha az adatokat a határregisztrációs rendszerben (EES-ben) tárolják, ezt a határőrnek kell bejelölnie)

Az érintett személyt ezúton tájékoztatjuk, hogy személyes adatait és a beléptetés megtagadására vonatkozó adatokat az (EU) 2017/2226 rendelet 18. cikkével összhangban a határregisztrációs rendszerben (EES-ben) rögzítettük.

Az (EU) 2017/2226 rendelet 52. cikkével összhangban az érintett személy jogosult megszerezni a rá vonatkozóan a határregisztrációs rendszerben (EES-ben) rögzített adatokat, továbbá kérheti a rá vonatkozó pontatlan adatok helyesbítését, valamint a jogellenesen rögzített adatok törlését.”

| 4. | A VII. melléklet 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | Az állam- és kormányfők, valamint a nemzeti kormányok tagjai és az őket kísérő házastársak, továbbá hivatalos küldöttségük tagjai, valamint az uralkodók és a királyi család egyéb magas rangú tagjai.
  A 6. és a 8–14. cikktől eltérve, a tagállamok kormányai vagy nemzetközi szervezetek által hivatalos célra meghívott állam- és kormányfőket, valamint a nemzeti kormányok tagjait és az őket kísérő házastársakat, továbbá hivatalos küldöttségük tagjait, valamint az uralkodókat és a királyi család egyéb magas rangú tagjait, akiknek az érkezését és indulását diplomáciai úton hivatalosan jelezték, nem kell határforgalom-ellenőrzésnek alávetni.” |
| --- | --- | --- |

4.

A VII. melléklet 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„1.

Az állam- és kormányfők, valamint a nemzeti kormányok tagjai és az őket kísérő házastársak, továbbá hivatalos küldöttségük tagjai, valamint az uralkodók és a királyi család egyéb magas rangú tagjai.

A 6. és a 8–14. cikktől eltérve, a tagállamok kormányai vagy nemzetközi szervezetek által hivatalos célra meghívott állam- és kormányfőket, valamint a nemzeti kormányok tagjait és az őket kísérő házastársakat, továbbá hivatalos küldöttségük tagjait, valamint az uralkodókat és a királyi család egyéb magas rangú tagjait, akiknek az érkezését és indulását diplomáciai úton hivatalosan jelezték, nem kell határforgalom-ellenőrzésnek alávetni.”

---

| 2017.12.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 327/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 327/20

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2017/2226 RENDELETE

(2017. november 30.)

a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjára, valamint 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az Unió határigazgatása terén teendő újabb lépések előkészítéséről szóló, 2008. február 13-i közleményében a Bizottság hangsúlyozta, hogy az Unió integrált határigazgatási stratégiájának részeként olyan határregisztrációs rendszer (a továbbiakban: EES) létrehozása szükséges, amely a tagállamok területére rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult harmadik országbeli állampolgárok belépésének és kilépésének idejét és helyét elektronikusan rögzíti, és kiszámítja az engedélyezett tartózkodásuk időtartamát. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió határigazgatása terén teendő újabb lépések előkészítéséről szóló, 2008. február 13-i közleményében a Bizottság hangsúlyozta, hogy az Unió integrált határigazgatási stratégiájának részeként olyan határregisztrációs rendszer (a továbbiakban: EES) létrehozása szükséges, amely a tagállamok területére rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult harmadik országbeli állampolgárok belépésének és kilépésének idejét és helyét elektronikusan rögzíti, és kiszámítja az engedélyezett tartózkodásuk időtartamát.

| (2) | Az Európai Tanács 2008. június 19–20-i ülésén kiemelte, hogy folytatni kell az Unió integrált határigazgatási stratégiájának kidolgozásával kapcsolatos munkát, ideértve a korszerű technológiák jobb kiaknázását a külső határok igazgatásának javítása céljából. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Tanács 2008. június 19–20-i ülésén kiemelte, hogy folytatni kell az Unió integrált határigazgatási stratégiájának kidolgozásával kapcsolatos munkát, ideértve a korszerű technológiák jobb kiaknázását a külső határok igazgatásának javítása céljából.

| (3) | A 2009. június 10-i, „A szabadság a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség a polgárok szolgálatában” című közleményében a Bizottság szorgalmazta egy, a külső határokon a tagállamok területére történő belépés, illetve az onnan történő kilépés rögzítésére szolgáló elektronikus rendszer létrehozását, amely biztosítja a tagállamok területére történő beléptetés hatékonyabb igazgatását. |
| --- | --- |

(3)

A 2009. június 10-i, „A szabadság a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség a polgárok szolgálatában” című közleményében a Bizottság szorgalmazta egy, a külső határokon a tagállamok területére történő belépés, illetve az onnan történő kilépés rögzítésére szolgáló elektronikus rendszer létrehozását, amely biztosítja a tagállamok területére történő beléptetés hatékonyabb igazgatását.

| (4) | Az Európai Tanács 2011. június 23–24-i ülésén az „intelligens határellenőrzéssel” kapcsolatos munka felgyorsítását sürgette. A Bizottság 2011. október 25-én közzétette az „Intelligens határellenőrzés – választási lehetőségek és a követendő út” című közleményét. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács 2011. június 23–24-i ülésén az „intelligens határellenőrzéssel” kapcsolatos munka felgyorsítását sürgette. A Bizottság 2011. október 25-én közzétette az „Intelligens határellenőrzés – választási lehetőségek és a követendő út” című közleményét.

| (5) | Az Európai Tanács a 2014 júniusában elfogadott stratégiai iránymutatásában hangsúlyozta, hogy a belső határellenőrzés nélküli schengeni térség, és az Unióba irányuló egyre növekvő utasforgalom mellett csak abban az esetben lehet magas szintű védelmet biztosítani, ha az Unió közös külső határain hatékony határigazgatás valósul meg. Hangsúlyozta továbbá, hogy az Uniónak mozgósítania kell minden rendelkezésére álló eszközt azért, hogy segíteni tudja a tagállamokat feladataik ellátásában, és ennek érdekében költséghatékony módon modernizálni kell a külső határok integrált határigazgatását, hogy biztosított legyen az intelligens határigazgatás többek között egy határregisztrációs rendszer révén, a nagyméretű informatikai rendszerekkel foglalkozó új ügynökség (a továbbiakban: eu-LISA) támogatásával. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács a 2014 júniusában elfogadott stratégiai iránymutatásában hangsúlyozta, hogy a belső határellenőrzés nélküli schengeni térség, és az Unióba irányuló egyre növekvő utasforgalom mellett csak abban az esetben lehet magas szintű védelmet biztosítani, ha az Unió közös külső határain hatékony határigazgatás valósul meg. Hangsúlyozta továbbá, hogy az Uniónak mozgósítania kell minden rendelkezésére álló eszközt azért, hogy segíteni tudja a tagállamokat feladataik ellátásában, és ennek érdekében költséghatékony módon modernizálni kell a külső határok integrált határigazgatását, hogy biztosított legyen az intelligens határigazgatás többek között egy határregisztrációs rendszer révén, a nagyméretű informatikai rendszerekkel foglalkozó új ügynökség (a továbbiakban: eu-LISA) támogatásával.

| (6) | A 2015. május 13-án kibocsátott, „Európai migrációs stratégia” című közleményében a Bizottság rámutatott, hogy az intelligens határellenőrzési kezdeményezéssel új szakasz kezdődik, amelynek célja a határátkelőhelyek hatékonyságának növelése, hogy megkönnyítsék a jóhiszemű harmadik országbeli utazók nagy többségének határátlépését, ugyanakkor pedig a harmadik országok állampolgárainak valamennyi határon keresztüli mozgására kiterjedő nyilvántartás létrehozásával – az arányosság elvét maradéktalanul tiszteletben tartva – erősítsék az irreguláris migráció elleni küzdelmet. |
| --- | --- |

(6)

A 2015. május 13-án kibocsátott, „Európai migrációs stratégia” című közleményében a Bizottság rámutatott, hogy az intelligens határellenőrzési kezdeményezéssel új szakasz kezdődik, amelynek célja a határátkelőhelyek hatékonyságának növelése, hogy megkönnyítsék a jóhiszemű harmadik országbeli utazók nagy többségének határátlépését, ugyanakkor pedig a harmadik országok állampolgárainak valamennyi határon keresztüli mozgására kiterjedő nyilvántartás létrehozásával – az arányosság elvét maradéktalanul tiszteletben tartva – erősítsék az irreguláris migráció elleni küzdelmet.

| (7) | A külső határok igazgatásának további javítása céljából és különösen annak ellenőrzése érdekében, hogy a tagállamok területén való tartózkodás engedélyezett időtartamaira vonatkozó rendelkezéseket betartják-e, létre kell hozni egy EES-t, amely elektronikusan rögzíti a tagállamok területére rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult harmadik országbeli állampolgárok belépésének és kilépésének idejét és helyét, és kiszámítja az engedélyezett tartózkodásuk időtartamát. E rendszer a harmadik országbeli állampolgárok útlevelének bélyegzésére vonatkozó, valamennyi tagállam által alkalmazandó kötelezettség helyébe lép. |
| --- | --- |

(7)

A külső határok igazgatásának további javítása céljából és különösen annak ellenőrzése érdekében, hogy a tagállamok területén való tartózkodás engedélyezett időtartamaira vonatkozó rendelkezéseket betartják-e, létre kell hozni egy EES-t, amely elektronikusan rögzíti a tagállamok területére rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult harmadik országbeli állampolgárok belépésének és kilépésének idejét és helyét, és kiszámítja az engedélyezett tartózkodásuk időtartamát. E rendszer a harmadik országbeli állampolgárok útlevelének bélyegzésére vonatkozó, valamennyi tagállam által alkalmazandó kötelezettség helyébe lép.

| (8) | Szükséges meghatározni az EES céljait, az EES-be rögzítendő adatok kategóriáit, az adatok felhasználásának céljait, az adatbevitel feltételeit, az adatokhoz való hozzáférésre jogosult hatóságokat, az adatkezelésre és a személyes adatok védelmére vonatkozó egyéb szabályokat, az EES műszaki felépítését, valamint a működésére és használatára, és az egyéb információs rendszerekkel való interoperabilitására vonatkozó szabályokat. Meg kell határozni az EES-re vonatkozó felelősségi köröket is. |
| --- | --- |

(8)

Szükséges meghatározni az EES céljait, az EES-be rögzítendő adatok kategóriáit, az adatok felhasználásának céljait, az adatbevitel feltételeit, az adatokhoz való hozzáférésre jogosult hatóságokat, az adatkezelésre és a személyes adatok védelmére vonatkozó egyéb szabályokat, az EES műszaki felépítését, valamint a működésére és használatára, és az egyéb információs rendszerekkel való interoperabilitására vonatkozó szabályokat. Meg kell határozni az EES-re vonatkozó felelősségi köröket is.

| (9) | Az EES a tagállamok területére rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult harmadik országbeli állampolgárokra alkalmazandó. Emellett az olyan harmadik országbeli állampolgárokra is alkalmazandó, akiknek a rövid távú tartózkodás céljából történő beléptetését megtagadták. |
| --- | --- |

(9)

Az EES a tagállamok területére rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult harmadik országbeli állampolgárokra alkalmazandó. Emellett az olyan harmadik országbeli állampolgárokra is alkalmazandó, akiknek a rövid távú tartózkodás céljából történő beléptetését megtagadták.

| (10) | Az EES-t a schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazó tagállamok külső határain kell működtetni. Kívánatos, hogy a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó tagállamok az EES működésének megkezdéséig elérjék a vívmányok teljeskörű alkalmazásának szintjét. Ugyanakkor abban az esetben, ha a belső határellenőrzések megszüntetését az EES működésének megkezdéséig nem sikerül megvalósítani, rendelkezni kell arról, hogy azok a tagállamok, amelyek a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazzák, az EES-t milyen feltételek mellett működtethetik, és rendelkezni kell az EES működéséről és használatáról azokon a belső határokon, ahol az ellenőrzést még nem szüntették meg.
  Ami az EES működéséhez szükséges feltételeket illeti, az EES-t működtetni kell az olyan tagállamok külső határain, amelyek a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazzák, de amelyeknél már sikerrel lezárult az alkalmazandó schengeni értékelési eljárások szerinti ellenőrzés, amelyek az EES működtetése céljából passzív hozzáférést kaptak a 2004/512/EK tanácsi határozat (3) által létrehozott Vízuminformációs Rendszerhez (VIS), és amelyek tekintetében a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó, az 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) által megállapított rendelkezései a vonatkozó csatlakozási okmánynak megfelelően hatályba léptek. Ami az EES ezen feltételeket teljesítő tagállamok általi működtetésére és használatára vonatkozó rendelkezéseket illeti, az EES-t e tagállamok minden olyan belső határán működtetni kell, amelyen még nem szüntették meg az ellenőrzést. Az ilyen határokon az EES működtetésére és használatára vonatkozóan azonban különös rendelkezéseket kell alkalmazni annak érdekében, hogy minimálisra csökkentsék a határellenőrzési eljárás e határokra gyakorolt hatását, anélkül hogy ez kihatna a biztonság szintjére és az EES megfelelő működésére, és nem érintve az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) értelmében fennálló egyéb határellenőrzési kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(10)

Az EES-t a schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazó tagállamok külső határain kell működtetni. Kívánatos, hogy a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó tagállamok az EES működésének megkezdéséig elérjék a vívmányok teljeskörű alkalmazásának szintjét. Ugyanakkor abban az esetben, ha a belső határellenőrzések megszüntetését az EES működésének megkezdéséig nem sikerül megvalósítani, rendelkezni kell arról, hogy azok a tagállamok, amelyek a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazzák, az EES-t milyen feltételek mellett működtethetik, és rendelkezni kell az EES működéséről és használatáról azokon a belső határokon, ahol az ellenőrzést még nem szüntették meg.

Ami az EES működéséhez szükséges feltételeket illeti, az EES-t működtetni kell az olyan tagállamok külső határain, amelyek a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazzák, de amelyeknél már sikerrel lezárult az alkalmazandó schengeni értékelési eljárások szerinti ellenőrzés, amelyek az EES működtetése céljából passzív hozzáférést kaptak a 2004/512/EK tanácsi határozat (3) által létrehozott Vízuminformációs Rendszerhez (VIS), és amelyek tekintetében a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó, az 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) által megállapított rendelkezései a vonatkozó csatlakozási okmánynak megfelelően hatályba léptek. Ami az EES ezen feltételeket teljesítő tagállamok általi működtetésére és használatára vonatkozó rendelkezéseket illeti, az EES-t e tagállamok minden olyan belső határán működtetni kell, amelyen még nem szüntették meg az ellenőrzést. Az ilyen határokon az EES működtetésére és használatára vonatkozóan azonban különös rendelkezéseket kell alkalmazni annak érdekében, hogy minimálisra csökkentsék a határellenőrzési eljárás e határokra gyakorolt hatását, anélkül hogy ez kihatna a biztonság szintjére és az EES megfelelő működésére, és nem érintve az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) értelmében fennálló egyéb határellenőrzési kötelezettségeket.

| (11) | A harmadik országbeli állampolgárok számára a tagállamok területén engedélyezett tartózkodás időtartama e rendelet alkalmazásában az alkalmazandó schengeni vívmányokon alapul. |
| --- | --- |

(11)

A harmadik országbeli állampolgárok számára a tagállamok területén engedélyezett tartózkodás időtartama e rendelet alkalmazásában az alkalmazandó schengeni vívmányokon alapul.

| (12) | Az EES-be automatizált kalkulátort kell beépíteni. Az automatizált kalkulátor bármely 180 napos időszakban összesen legfeljebb 90 napos időtartamot számítva, az EES-t működtető tagállamok területén történő tartózkodásokat veszi figyelembe. Az engedélyezett tartózkodás időtartamának bármilyen meghosszabbítását figyelembe kell venni ezen maximális időtartam kiszámítása céljából, amikor a harmadik országbeli állampolgár egy későbbi időpontban a tagállamok területére belép. Az EES-t még nem működtető tagállamok területén történő tartózkodásokat külön kell számolni a harmadik országbeli állampolgár úti okmányában elhelyezett bélyegzőlenyomatok alapján. |
| --- | --- |

(12)

Az EES-be automatizált kalkulátort kell beépíteni. Az automatizált kalkulátor bármely 180 napos időszakban összesen legfeljebb 90 napos időtartamot számítva, az EES-t működtető tagállamok területén történő tartózkodásokat veszi figyelembe. Az engedélyezett tartózkodás időtartamának bármilyen meghosszabbítását figyelembe kell venni ezen maximális időtartam kiszámítása céljából, amikor a harmadik országbeli állampolgár egy későbbi időpontban a tagállamok területére belép. Az EES-t még nem működtető tagállamok területén történő tartózkodásokat külön kell számolni a harmadik országbeli állampolgár úti okmányában elhelyezett bélyegzőlenyomatok alapján.

| (13) | Az automatizált kalkulátor a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó, de az EES-t működtető tagállamok területén történő tartózkodásokat a kizárólag a bármely 180 napos időszakban összesen legfeljebb 90 napos időtartam betartásának ellenőrzése és a rövid távú tartózkodásra jogosító schengeni vízum érvényességi idejének ellenőrzése céljából veszi figyelembe. Az automatizált kalkulátornak nem kell kiszámítania a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó, de az EES-t működtető tagállamok által kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízummal engedélyezett tartózkodások időtartamát. A rövid távú tartózkodásra jogosító schengeni vízummal engedélyezett tartózkodások időtartamának kiszámítása során az automatizált kalkulátornak a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó, de az EES-t működtető tagállamok területén történő tartózkodásokat nem kell figyelembe vennie. |
| --- | --- |

(13)

Az automatizált kalkulátor a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó, de az EES-t működtető tagállamok területén történő tartózkodásokat a kizárólag a bármely 180 napos időszakban összesen legfeljebb 90 napos időtartam betartásának ellenőrzése és a rövid távú tartózkodásra jogosító schengeni vízum érvényességi idejének ellenőrzése céljából veszi figyelembe. Az automatizált kalkulátornak nem kell kiszámítania a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó, de az EES-t működtető tagállamok által kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízummal engedélyezett tartózkodások időtartamát. A rövid távú tartózkodásra jogosító schengeni vízummal engedélyezett tartózkodások időtartamának kiszámítása során az automatizált kalkulátornak a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó, de az EES-t működtető tagállamok területén történő tartózkodásokat nem kell figyelembe vennie.

| (14) | Pontos szabályokat kell meghatározni az EES fejlesztésére és működtetésére vonatkozó felelősség tekintetében, valamint a tagállamoknak az EES-hez való csatlakozásukkal kapcsolatban fennálló felelőssége tekintetében. A központosított EES fejlesztéséért és üzemeltetési igazgatásáért e rendelet értelmében az 1077/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség felel, ezért az 1077/2011/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(14)

Pontos szabályokat kell meghatározni az EES fejlesztésére és működtetésére vonatkozó felelősség tekintetében, valamint a tagállamoknak az EES-hez való csatlakozásukkal kapcsolatban fennálló felelőssége tekintetében. A központosított EES fejlesztéséért és üzemeltetési igazgatásáért e rendelet értelmében az 1077/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség felel, ezért az 1077/2011/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (15) | Az EES céljaiként a külső határok igazgatásának javítását, az irreguláris bevándorlás megelőzését és a migrációs áramlások kezelésének elősegítését kell kitűzni. Az EES – különösen és adott esetben – az olyan személyek azonosítását segíti elő, akik nem teljesítik vagy már nem teljesítik a tagállamok területén való engedélyezett tartózkodás időtartamára vonatkozó feltételeket. Emellett az EES hozzájárul a terrorista bűncselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez és nyomozásához. |
| --- | --- |

(15)

Az EES céljaiként a külső határok igazgatásának javítását, az irreguláris bevándorlás megelőzését és a migrációs áramlások kezelésének elősegítését kell kitűzni. Az EES – különösen és adott esetben – az olyan személyek azonosítását segíti elő, akik nem teljesítik vagy már nem teljesítik a tagállamok területén való engedélyezett tartózkodás időtartamára vonatkozó feltételeket. Emellett az EES hozzájárul a terrorista bűncselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez és nyomozásához.

| (16) | Az EES a következő elemekből épül fel: a biometrikus és alfanumerikus adatok számítógépes központi adatbázisát működtető központi rendszer (az EES központi rendszere), az egyes tagállamok egységes nemzeti interfészei, az EES központi rendszere és a VIS központi vízuminformációs rendszere (a VIS központi rendszere) közötti biztonságos kommunikációs csatorna, valamint egy biztonságos és titkosított kommunikációs infrastruktúra az EES központi rendszere és az egységes nemzeti interfészek között. Valamennyi tagállamnak biztonságos módon kell összekapcsolnia nemzeti határinfrastruktúráit az egységes nemzeti interfésszel. Statisztikák és jelentések létrehozása céljából központi szinten adattárat kell létrehozni. Annak érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgárok bármikor ellenőrizhessék az engedélyezett tartózkodás fennmaradó időtartamát, webes szolgáltatást kell kifejleszteni. A webes szolgáltatásnak lehetővé kell tennie a fuvarozók számára azt is, hogy ellenőrizzék, hogy az egy vagy két beutazás céljából kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító schengeni vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok felhasználták-e már vagy sem a vízumuk által engedélyezett beutazásokat. E webes szolgáltatás fejlesztési szakaszában konzultálni kell az érdekelt felekkel. A fuvarozók webes szolgáltatáshoz való hozzáférésére vonatkozó műszaki előírások meghatározása során törekedni kell arra, hogy az utasforgalomra és a fuvarozókra gyakorolt hatás a lehető legkisebb legyen. E célból mérlegelni kell a releváns rendszerekkel való összekapcsolás lehetőségét. |
| --- | --- |

(16)

Az EES a következő elemekből épül fel: a biometrikus és alfanumerikus adatok számítógépes központi adatbázisát működtető központi rendszer (az EES központi rendszere), az egyes tagállamok egységes nemzeti interfészei, az EES központi rendszere és a VIS központi vízuminformációs rendszere (a VIS központi rendszere) közötti biztonságos kommunikációs csatorna, valamint egy biztonságos és titkosított kommunikációs infrastruktúra az EES központi rendszere és az egységes nemzeti interfészek között. Valamennyi tagállamnak biztonságos módon kell összekapcsolnia nemzeti határinfrastruktúráit az egységes nemzeti interfésszel. Statisztikák és jelentések létrehozása céljából központi szinten adattárat kell létrehozni. Annak érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgárok bármikor ellenőrizhessék az engedélyezett tartózkodás fennmaradó időtartamát, webes szolgáltatást kell kifejleszteni. A webes szolgáltatásnak lehetővé kell tennie a fuvarozók számára azt is, hogy ellenőrizzék, hogy az egy vagy két beutazás céljából kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító schengeni vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok felhasználták-e már vagy sem a vízumuk által engedélyezett beutazásokat. E webes szolgáltatás fejlesztési szakaszában konzultálni kell az érdekelt felekkel. A fuvarozók webes szolgáltatáshoz való hozzáférésére vonatkozó műszaki előírások meghatározása során törekedni kell arra, hogy az utasforgalomra és a fuvarozókra gyakorolt hatás a lehető legkisebb legyen. E célból mérlegelni kell a releváns rendszerekkel való összekapcsolás lehetőségét.

| (17) | Az EES-t és a VIS-t interoperábilissá kell tenni a VIS központi rendszere és az EES központi rendszere közötti közvetlen kommunikációs csatorna létrehozása révén, ami lehetővé teszi a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok számára, hogy az EES használata során vízumokra vonatkozó adatokat kérjenek le a VIS-ből, majd létrehozzák vagy frissítsék a belépési, illetve kilépési adatrekordokat vagy a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordokat, ezenfelül lehetővé teszi számukra, hogy azokon a határokon, ahol az EES-t működtetik, úgy ellenőrizzék a vízumok érvényességét és a vízumbirtokos személyazonosságát, hogy az ujjlenyomatokat közvetlenül a VIS-ben tárolt adatokkal összehasonlítsák, továbbá lehetővé teszi a számukra, hogy a VIS-ben tárolt adatokkal való összehasonlítás révén a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságát ellenőrizzék az ujjlenyomatok felhasználásával. Az interoperabilitás azt is lehetővé teszi majd, hogy a VIS-t használó határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok és vízumhatóságok a VIS-en keresztül közvetlenül lekérdezhessék az EES-t a vízumkérelmek megvizsgálása és az azokkal kapcsolatos döntések meghozatala céljából, valamint hogy a vízumhatóságok a vízumok megsemmisítése, visszavonása vagy meghosszabbítása esetén frissíteni tudják az EES-ben szereplő, vízumokra vonatkozó adatokat. A 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (7) ennek megfelelően módosítani kell. A vízumokra vonatkozó adatok VIS-ből történő lekérdezésének, ezen adatok EES-be történő importálásának, és a VIS-ből származó adatok EES-ben történő frissítésének automatizált folyamatnak kell lennie onnantól kezdve, hogy az érintett hatóság elindítja a szóban forgó műveletet. Az EES és a VIS közötti interoperabilitás létrehozásakor tiszteletben kell tartani a célhoz kötöttség elvét. |
| --- | --- |

(17)

Az EES-t és a VIS-t interoperábilissá kell tenni a VIS központi rendszere és az EES központi rendszere közötti közvetlen kommunikációs csatorna létrehozása révén, ami lehetővé teszi a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok számára, hogy az EES használata során vízumokra vonatkozó adatokat kérjenek le a VIS-ből, majd létrehozzák vagy frissítsék a belépési, illetve kilépési adatrekordokat vagy a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordokat, ezenfelül lehetővé teszi számukra, hogy azokon a határokon, ahol az EES-t működtetik, úgy ellenőrizzék a vízumok érvényességét és a vízumbirtokos személyazonosságát, hogy az ujjlenyomatokat közvetlenül a VIS-ben tárolt adatokkal összehasonlítsák, továbbá lehetővé teszi a számukra, hogy a VIS-ben tárolt adatokkal való összehasonlítás révén a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságát ellenőrizzék az ujjlenyomatok felhasználásával. Az interoperabilitás azt is lehetővé teszi majd, hogy a VIS-t használó határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok és vízumhatóságok a VIS-en keresztül közvetlenül lekérdezhessék az EES-t a vízumkérelmek megvizsgálása és az azokkal kapcsolatos döntések meghozatala céljából, valamint hogy a vízumhatóságok a vízumok megsemmisítése, visszavonása vagy meghosszabbítása esetén frissíteni tudják az EES-ben szereplő, vízumokra vonatkozó adatokat. A 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (7) ennek megfelelően módosítani kell. A vízumokra vonatkozó adatok VIS-ből történő lekérdezésének, ezen adatok EES-be történő importálásának, és a VIS-ből származó adatok EES-ben történő frissítésének automatizált folyamatnak kell lennie onnantól kezdve, hogy az érintett hatóság elindítja a szóban forgó műveletet. Az EES és a VIS közötti interoperabilitás létrehozásakor tiszteletben kell tartani a célhoz kötöttség elvét.

| (18) | Ennek a rendeletnek meg kell határoznia, melyek azok a tagállami hatóságok, amelyek számára az EES-hez való hozzáférés engedélyezhető annak érdekében, hogy – az EES különös céljai, valamint a feladataik elvégzéséhez szükséges mértékben – az adatokat bevigyék, módosítsák, töröljék vagy lekérdezzék. |
| --- | --- |

(18)

Ennek a rendeletnek meg kell határoznia, melyek azok a tagállami hatóságok, amelyek számára az EES-hez való hozzáférés engedélyezhető annak érdekében, hogy – az EES különös céljai, valamint a feladataik elvégzéséhez szükséges mértékben – az adatokat bevigyék, módosítsák, töröljék vagy lekérdezzék.

| (19) | Az EES-adatok bármilyen kezelésének a kitűzött célokkal arányosnak és az illetékes hatóságok feladatai elvégzéséhez szükséges mértékűnek kell lennie. Az EES használatakor az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell az olyan személyek emberi méltóságának és sérthetetlenségének tiszteletben tartását, akiknek adatait lekérik, továbbá e személyek nem különböztethetők meg nem, faj, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonságok, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más nézetek, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, tulajdon, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján. |
| --- | --- |

(19)

Az EES-adatok bármilyen kezelésének a kitűzött célokkal arányosnak és az illetékes hatóságok feladatai elvégzéséhez szükséges mértékűnek kell lennie. Az EES használatakor az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell az olyan személyek emberi méltóságának és sérthetetlenségének tiszteletben tartását, akiknek adatait lekérik, továbbá e személyek nem különböztethetők meg nem, faj, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonságok, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más nézetek, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, tulajdon, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján.

| (20) | Az EES-nek alfanumerikus adatokat és a biometrikus adatokat kell rögzítenie és kezelnie elsődlegesen a külső határok igazgatásának javítása, az irreguláris bevándorlás megelőzése és a migrációs áramlások kezelésének elősegítése céljaiból. Kizárólag az e rendeletben meghatározott feltételek mellett ezenkívül lehetővé kell tenni az EES-ben tárolt személyes adatokhoz való hozzáférést a terrorista bűncselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzésének, felderítésének és nyomozásának előmozdítása érdekében. A biometrikus azonosítás alkalmazása annak ellenére, hogy beavatkozást jelent az utazók magánéletébe, két szempontból is indokolt. Az első, hogy a biometrikus azonosítás megbízható módszer a tagállamok területén tartózkodó olyan harmadik országbeli állampolgárok személyazonosításához, akik nem rendelkeznek úti okmányokkal és semmilyen más személyazonosításra alkalmas okmánnyal, amely általánosan jellemző az irreguláris migránsokra. A második, hogy a biometrikus azonosítás megbízhatóbban képes összekapcsolni a jóhiszeműen utazók belépési és kilépési adatait. Az arcképmások és az ujjlenyomatok együttes használata lehetővé teszi az összes regisztrálandó ujjlenyomat számának csökkentését, míg a személyazonosítás pontosságát tekintve az eredmény változatlan marad. |
| --- | --- |

(20)

Az EES-nek alfanumerikus adatokat és a biometrikus adatokat kell rögzítenie és kezelnie elsődlegesen a külső határok igazgatásának javítása, az irreguláris bevándorlás megelőzése és a migrációs áramlások kezelésének elősegítése céljaiból. Kizárólag az e rendeletben meghatározott feltételek mellett ezenkívül lehetővé kell tenni az EES-ben tárolt személyes adatokhoz való hozzáférést a terrorista bűncselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzésének, felderítésének és nyomozásának előmozdítása érdekében. A biometrikus azonosítás alkalmazása annak ellenére, hogy beavatkozást jelent az utazók magánéletébe, két szempontból is indokolt. Az első, hogy a biometrikus azonosítás megbízható módszer a tagállamok területén tartózkodó olyan harmadik országbeli állampolgárok személyazonosításához, akik nem rendelkeznek úti okmányokkal és semmilyen más személyazonosításra alkalmas okmánnyal, amely általánosan jellemző az irreguláris migránsokra. A második, hogy a biometrikus azonosítás megbízhatóbban képes összekapcsolni a jóhiszeműen utazók belépési és kilépési adatait. Az arcképmások és az ujjlenyomatok együttes használata lehetővé teszi az összes regisztrálandó ujjlenyomat számának csökkentését, míg a személyazonosítás pontosságát tekintve az eredmény változatlan marad.

| (21) | Amennyiben fizikailag lehetséges, a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok négy ujjlenyomatát kell rögzíteni az EES-ben, amely lehetővé teszi a pontos ellenőrzést és személyazonosítást, így biztosítva, hogy az adott harmadik országbeli állampolgárt korábban más személyazonossággal vagy más úti okmánnyal még nem vették nyilvántartásba, valamint garantálja, hogy elegendő mennyiségű adat álljon rendelkezésre annak biztosítása érdekében, hogy az EES céljai minden körülmények között megvalósuljanak. A vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok ujjlenyomat-ellenőrzését a VIS-ben tárolt adatokkal való összehasonlítás útján kell elvégezni. Az EES-ben a vízummentességet élvező és a vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok arcképmásait egyaránt rögzíteni kell. Az EES-ben már nyilvántartott harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságának ellenőrzése céljából az ujjlenyomatokat vagy az arcképmást kell biometrikus azonosítóként használni mindaddig, amíg az adott személy egyéni aktáját nem törlik. Az egyes határátkelőhelyek és a különböző típusú határok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a nemzeti hatóságoknak minden egyes határátkelőhely tekintetében meg kell határozniuk, hogy az előírt ellenőrzések végrehajtásához az ujjlenyomatokat vagy az arcképmást kell-e elsődleges biometrikus azonosítóként használni. |
| --- | --- |

(21)

Amennyiben fizikailag lehetséges, a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok négy ujjlenyomatát kell rögzíteni az EES-ben, amely lehetővé teszi a pontos ellenőrzést és személyazonosítást, így biztosítva, hogy az adott harmadik országbeli állampolgárt korábban más személyazonossággal vagy más úti okmánnyal még nem vették nyilvántartásba, valamint garantálja, hogy elegendő mennyiségű adat álljon rendelkezésre annak biztosítása érdekében, hogy az EES céljai minden körülmények között megvalósuljanak. A vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok ujjlenyomat-ellenőrzését a VIS-ben tárolt adatokkal való összehasonlítás útján kell elvégezni. Az EES-ben a vízummentességet élvező és a vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok arcképmásait egyaránt rögzíteni kell. Az EES-ben már nyilvántartott harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságának ellenőrzése céljából az ujjlenyomatokat vagy az arcképmást kell biometrikus azonosítóként használni mindaddig, amíg az adott személy egyéni aktáját nem törlik. Az egyes határátkelőhelyek és a különböző típusú határok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a nemzeti hatóságoknak minden egyes határátkelőhely tekintetében meg kell határozniuk, hogy az előírt ellenőrzések végrehajtásához az ujjlenyomatokat vagy az arcképmást kell-e elsődleges biometrikus azonosítóként használni.

| (22) | A terrorista bűncselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények elleni küzdelem céljából szükséges, hogy a kijelölt hatóságok feladataik ellátásához a lehető legfrissebb információkkal rendelkezzenek. Már bebizonyosodott, hogy a VIS-adatokhoz bűnüldözési célokból történő hozzáférés jól használható az erőszakos halált halt személyek személyazonosságának megállapításához, illetve érdemben képes elősegíteni a nyomozók munkáját az emberkereskedelemhez, a terrorizmushoz vagy az illegális kábítószer-kereskedelemhez kapcsolódó esetekben. Az EES adataihoz való hozzáférés szükséges az (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) említett terrorista bűncselekmények vagy a 2002/584/IB tanácsi kerethatározatban (9) említett egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és nyomozása céljából. Lehetővé kell tenni, hogy az EES adatait a személyazonosság ellenőrzésének eszközeként használják fel egyrészt azokban az esetekben, amikor a harmadik országbeli állampolgár megsemmisítette az okmányait, másrészt akkor is, amikor a kijelölt hatóságok ujjlenyomatok vagy arcképmások alapján folytatnak nyomozást egy bűncselekmény kapcsán, és meg kívánják állapítani valakinek a személyazonosságát. Lehetővé kell tenni továbbá azt is, hogy az ilyen adatokat eszközként használják fel bizonyíték gyűjtéséhez, mivel segítségükkel a bűncselekmény elkövetésével gyanúsított személynek vagy a bűncselekmény áldozatának mozgási útvonalai lekövethetőek. Ezért az EES adatait – az e rendeletben meghatározott feltételek és korlátozások mellett – hozzáférhetővé kell tenni a tagállamok kijelölt hatóságai és az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott, a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (a továbbiakban: Europol) számára. Az EES-hez a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy nyomozása céljából való hozzáférés feltételeit úgy kell meghatározni, hogy azok lehetővé tegyék a tagállamok kijelölt hatóságai számára a többszörös személyazonosságot használó gyanúsítottak eseteinek kezelését is. Ennek érdekében az EES-hez való hozzáférés nem tagadható meg, ha az EES-ben történő lekérdezés előtt valamely releváns adatbázis korábbi lekérdezése találatot eredményezett. A bűnüldözési célok szempontjából, valamint a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és nyomozása céljából az EES adatbázisában végrehajtott keresést arányosnak kell tekinteni, amennyiben kiemelt közbiztonsági érdek áll fenn. Az EES-ben történő minden keresésnek a hivatkozott érdek fényében kellően indokoltnak és arányosnak kell lennie. |
| --- | --- |

(22)

A terrorista bűncselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények elleni küzdelem céljából szükséges, hogy a kijelölt hatóságok feladataik ellátásához a lehető legfrissebb információkkal rendelkezzenek. Már bebizonyosodott, hogy a VIS-adatokhoz bűnüldözési célokból történő hozzáférés jól használható az erőszakos halált halt személyek személyazonosságának megállapításához, illetve érdemben képes elősegíteni a nyomozók munkáját az emberkereskedelemhez, a terrorizmushoz vagy az illegális kábítószer-kereskedelemhez kapcsolódó esetekben. Az EES adataihoz való hozzáférés szükséges az (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) említett terrorista bűncselekmények vagy a 2002/584/IB tanácsi kerethatározatban (9) említett egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és nyomozása céljából. Lehetővé kell tenni, hogy az EES adatait a személyazonosság ellenőrzésének eszközeként használják fel egyrészt azokban az esetekben, amikor a harmadik országbeli állampolgár megsemmisítette az okmányait, másrészt akkor is, amikor a kijelölt hatóságok ujjlenyomatok vagy arcképmások alapján folytatnak nyomozást egy bűncselekmény kapcsán, és meg kívánják állapítani valakinek a személyazonosságát. Lehetővé kell tenni továbbá azt is, hogy az ilyen adatokat eszközként használják fel bizonyíték gyűjtéséhez, mivel segítségükkel a bűncselekmény elkövetésével gyanúsított személynek vagy a bűncselekmény áldozatának mozgási útvonalai lekövethetőek. Ezért az EES adatait – az e rendeletben meghatározott feltételek és korlátozások mellett – hozzáférhetővé kell tenni a tagállamok kijelölt hatóságai és az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott, a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (a továbbiakban: Europol) számára. Az EES-hez a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy nyomozása céljából való hozzáférés feltételeit úgy kell meghatározni, hogy azok lehetővé tegyék a tagállamok kijelölt hatóságai számára a többszörös személyazonosságot használó gyanúsítottak eseteinek kezelését is. Ennek érdekében az EES-hez való hozzáférés nem tagadható meg, ha az EES-ben történő lekérdezés előtt valamely releváns adatbázis korábbi lekérdezése találatot eredményezett. A bűnüldözési célok szempontjából, valamint a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és nyomozása céljából az EES adatbázisában végrehajtott keresést arányosnak kell tekinteni, amennyiben kiemelt közbiztonsági érdek áll fenn. Az EES-ben történő minden keresésnek a hivatkozott érdek fényében kellően indokoltnak és arányosnak kell lennie.

| (23) | Az EES adatainak lekérdezésére kizárólag azok a kijelölt hatóságok jogosultak, amelyek a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért vagy nyomozásáért felelnek, amelyek esetében a tagállamok garantálni tudják e rendelet valamennyi rendelkezésének, valamint az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) valamennyi rendelkezésének alkalmazását, és amelyek tekintetében e rendelkezések helyes alkalmazását az illetékes hatóságok – ideértve az (EU) 2016/680 irányelvnek megfelelően létrehozott felügyeleti hatóságot is – ellenőrizni tudják. |
| --- | --- |

(23)

Az EES adatainak lekérdezésére kizárólag azok a kijelölt hatóságok jogosultak, amelyek a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért vagy nyomozásáért felelnek, amelyek esetében a tagállamok garantálni tudják e rendelet valamennyi rendelkezésének, valamint az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) valamennyi rendelkezésének alkalmazását, és amelyek tekintetében e rendelkezések helyes alkalmazását az illetékes hatóságok – ideértve az (EU) 2016/680 irányelvnek megfelelően létrehozott felügyeleti hatóságot is – ellenőrizni tudják.

| (24) | Az Europol kulcsszerepet játszik a tagállamok hatóságai között a határokon átnyúló bűncselekmények nyomozása terén folytatott együttműködésben azáltal, hogy az Unió egész területén támogatja a bűnmegelőzést, elemzéseket folytat és nyomozati cselekményeket végez. Következésképpen az Europol számára – feladatainak keretében és az (EU) 2016/794 rendeletnek megfelelően – ugyancsak hozzáférést kell biztosítani az EES-hez. Az európai adatvédelmi biztos az Europol általi adatkezelést nyomon kell, hogy kövesse, és biztosítania kell az alkalmazandó adatvédelmi szabályok teljeskörű tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

(24)

Az Europol kulcsszerepet játszik a tagállamok hatóságai között a határokon átnyúló bűncselekmények nyomozása terén folytatott együttműködésben azáltal, hogy az Unió egész területén támogatja a bűnmegelőzést, elemzéseket folytat és nyomozati cselekményeket végez. Következésképpen az Europol számára – feladatainak keretében és az (EU) 2016/794 rendeletnek megfelelően – ugyancsak hozzáférést kell biztosítani az EES-hez. Az európai adatvédelmi biztos az Europol általi adatkezelést nyomon kell, hogy kövesse, és biztosítania kell az alkalmazandó adatvédelmi szabályok teljeskörű tiszteletben tartását.

| (25) | Az EES-hez való hozzáférés a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy nyomozása céljából a magánélet tiszteletben tartásához, illetve a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméhez fűződő alapvető jogba történő beavatkozásnak minősül az olyan természetes személyek tekintetében, akiknek a személyes adatait az EES-ben kezelik. Bármilyen ilyen beavatkozásnak összhangban kell állnia a jogszabályokkal, amelyeket megfelelő pontossággal kell megfogalmazni ahhoz, hogy lehetővé tegyék a természetes személyek magatartásának kiigazítását, ezenfelül az önkénnyel szemben védeniük kell a természetes személyeket, továbbá kellő pontossággal meg kell jelölniük, hogy az illetékes hatóságok milyen mértékű mérlegelési jogkört gyakorolhatnak, és e mérlegelési jogkört milyen módon gyakorolhatják. Továbbá az ezekkel az alapjogokkal kapcsolatos bármilyen beavatkozásnak oly módon kell korlátozottnak lennie, hogy egy demokratikus társadalomban a jogos és arányos érdeket védje, és az elérni kívánt jogos céllal arányosnak kell lennie. |
| --- | --- |

(25)

Az EES-hez való hozzáférés a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy nyomozása céljából a magánélet tiszteletben tartásához, illetve a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméhez fűződő alapvető jogba történő beavatkozásnak minősül az olyan természetes személyek tekintetében, akiknek a személyes adatait az EES-ben kezelik. Bármilyen ilyen beavatkozásnak összhangban kell állnia a jogszabályokkal, amelyeket megfelelő pontossággal kell megfogalmazni ahhoz, hogy lehetővé tegyék a természetes személyek magatartásának kiigazítását, ezenfelül az önkénnyel szemben védeniük kell a természetes személyeket, továbbá kellő pontossággal meg kell jelölniük, hogy az illetékes hatóságok milyen mértékű mérlegelési jogkört gyakorolhatnak, és e mérlegelési jogkört milyen módon gyakorolhatják. Továbbá az ezekkel az alapjogokkal kapcsolatos bármilyen beavatkozásnak oly módon kell korlátozottnak lennie, hogy egy demokratikus társadalomban a jogos és arányos érdeket védje, és az elérni kívánt jogos céllal arányosnak kell lennie.

| (26) | A rendőrségi együttműködés területén alapvető fontosságú a bűncselekmény helyszínén esetlegesen talált daktiloszkópiai nyom (a továbbiakban: látens ujjlenyomat) alapján történő adatok összehasonlítása. A látens ujjlenyomatok és az EES-ben tárolt ujjlenyomatadatok összehasonlításának lehetőségét olyan esetekben, amikor alapos okkal feltételezhető, hogy a bűncselekmény elkövetőjét vagy a bűncselekmény áldozatát regisztrálhatták az EES-ben, a terrorista bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy nyomozása céljából a tagállamok kijelölt hatóságai számára lehetővé kell tenni például akkor, ha a bűncselekmény elkövetésének helyszínén a látens ujjlenyomatokon kívül nem található más bizonyíték. |
| --- | --- |

(26)

A rendőrségi együttműködés területén alapvető fontosságú a bűncselekmény helyszínén esetlegesen talált daktiloszkópiai nyom (a továbbiakban: látens ujjlenyomat) alapján történő adatok összehasonlítása. A látens ujjlenyomatok és az EES-ben tárolt ujjlenyomatadatok összehasonlításának lehetőségét olyan esetekben, amikor alapos okkal feltételezhető, hogy a bűncselekmény elkövetőjét vagy a bűncselekmény áldozatát regisztrálhatták az EES-ben, a terrorista bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy nyomozása céljából a tagállamok kijelölt hatóságai számára lehetővé kell tenni például akkor, ha a bűncselekmény elkövetésének helyszínén a látens ujjlenyomatokon kívül nem található más bizonyíték.

| (27) | Ki kell jelölni azokat a tagállami illetékes hatóságokat és központi hozzáférési pontokat, amelyeken keresztül az EES adataihoz való hozzáférést kérelmezni kell, valamint listát kell vezetni a kijelölt hatóságok olyan operatív egységeiről, amelyek a terrorista bűncselekmények, illetve egyéb súlyos bűncselekmények megelőzésével, felderítésével vagy nyomozásával összefüggésben konkrét célból jogosultak ilyen hozzáférést kérelmezni. |
| --- | --- |

(27)

Ki kell jelölni azokat a tagállami illetékes hatóságokat és központi hozzáférési pontokat, amelyeken keresztül az EES adataihoz való hozzáférést kérelmezni kell, valamint listát kell vezetni a kijelölt hatóságok olyan operatív egységeiről, amelyek a terrorista bűncselekmények, illetve egyéb súlyos bűncselekmények megelőzésével, felderítésével vagy nyomozásával összefüggésben konkrét célból jogosultak ilyen hozzáférést kérelmezni.

| (28) | Az EES adataihoz való hozzáférés iránti kérelmeket a kijelölt hatóságok operatív egységei juttatják el a központi hozzáférési ponthoz, és e kérelmeket kellően indokolni kell. A kijelölt hatóságokon belül az EES adataihoz való hozzáférés kérelmezésére jogosult operatív egységek nem járhatnak el ellenőrző hatóságként. A központi hozzáférési pontnak olyan szervnek vagy szervezetnek kell lennie, amelyet a nemzeti jogszabályok közhatalom gyakorlására hatalmaztak fel, és amelynek személyzete, képzettsége és létszáma alapján képesnek kell lennie arra, hogy eredményesen ellenőrizze, hogy az EES-hez való hozzáférés kérelmezésének feltételei minden egyes esetben teljesültek-e. A központi hozzáférési pontok a kijelölt hatóságoktól függetlenül járnak el és feladatuk, hogy független módon biztosítsák az e rendeletben meghatározott hozzáférési feltételek szigorú betartását. Sürgős esetben, amikor a terrorista bűncselekmény vagy egyéb súlyos bűncselekmény konkrét és tényleges veszélye miatt haladéktalan hozzáférésre van szükség, a központi hozzáférési pont számára lehetővé kell tenni, hogy a kérelmet azonnal feldolgozza, és az ellenőrzést ezt követően végezze el. |
| --- | --- |

(28)

Az EES adataihoz való hozzáférés iránti kérelmeket a kijelölt hatóságok operatív egységei juttatják el a központi hozzáférési ponthoz, és e kérelmeket kellően indokolni kell. A kijelölt hatóságokon belül az EES adataihoz való hozzáférés kérelmezésére jogosult operatív egységek nem járhatnak el ellenőrző hatóságként. A központi hozzáférési pontnak olyan szervnek vagy szervezetnek kell lennie, amelyet a nemzeti jogszabályok közhatalom gyakorlására hatalmaztak fel, és amelynek személyzete, képzettsége és létszáma alapján képesnek kell lennie arra, hogy eredményesen ellenőrizze, hogy az EES-hez való hozzáférés kérelmezésének feltételei minden egyes esetben teljesültek-e. A központi hozzáférési pontok a kijelölt hatóságoktól függetlenül járnak el és feladatuk, hogy független módon biztosítsák az e rendeletben meghatározott hozzáférési feltételek szigorú betartását. Sürgős esetben, amikor a terrorista bűncselekmény vagy egyéb súlyos bűncselekmény konkrét és tényleges veszélye miatt haladéktalan hozzáférésre van szükség, a központi hozzáférési pont számára lehetővé kell tenni, hogy a kérelmet azonnal feldolgozza, és az ellenőrzést ezt követően végezze el.

| (29) | A személyes adatok védelme és a szisztematikus keresések kizárása érdekében az EES adatait csak egyedi esetekben és kizárólag akkor lehet kezelni, amikor ez terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy nyomozása céljából szükséges. A kijelölt hatóságok és az Europol kizárólag akkor kérhetnek hozzáférést az EES-hez, ha alapos okkal feltételezik, hogy az ilyen hozzáférés olyan információt nyújt, amely érdemben segíti őket a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzésében, felderítésében vagy nyomozásában. |
| --- | --- |

(29)

A személyes adatok védelme és a szisztematikus keresések kizárása érdekében az EES adatait csak egyedi esetekben és kizárólag akkor lehet kezelni, amikor ez terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy nyomozása céljából szükséges. A kijelölt hatóságok és az Europol kizárólag akkor kérhetnek hozzáférést az EES-hez, ha alapos okkal feltételezik, hogy az ilyen hozzáférés olyan információt nyújt, amely érdemben segíti őket a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzésében, felderítésében vagy nyomozásában.

| (30) | Ezen túlmenően a terrorista bűncselekmények, illetve egyéb súlyos bűncselekmények elkövetésével gyanúsított ismeretlen személyek, vagy az ilyen bűncselekmények ismeretlen elkövetői vagy az ilyen bűncselekmények ismeretlen áldozatainak személyazonosítása céljaiból az EES-hez való hozzáférés csak azzal a feltétellel engedélyezhető, hogy a tagállam nemzeti adatbázisaiban már keresést végeztek, és ha a 2008/615/IB tanácsi határozat (12) szerint a keresést az összes többi tagállam automatizált ujjlenyomat-azonosító rendszereiben elvégezték, vagy a keresést az indításától számított két napon belül nem végezték el teljeskörűen. |
| --- | --- |

(30)

Ezen túlmenően a terrorista bűncselekmények, illetve egyéb súlyos bűncselekmények elkövetésével gyanúsított ismeretlen személyek, vagy az ilyen bűncselekmények ismeretlen elkövetői vagy az ilyen bűncselekmények ismeretlen áldozatainak személyazonosítása céljaiból az EES-hez való hozzáférés csak azzal a feltétellel engedélyezhető, hogy a tagállam nemzeti adatbázisaiban már keresést végeztek, és ha a 2008/615/IB tanácsi határozat (12) szerint a keresést az összes többi tagállam automatizált ujjlenyomat-azonosító rendszereiben elvégezték, vagy a keresést az indításától számított két napon belül nem végezték el teljeskörűen.

| (31) | A személyes adatok hatékony összehasonlítása és cseréje érdekében a tagállamok maradéktalanul végrehajtják és alkalmazzák a hatályos nemzetközi megállapodásokat, valamint a személyes adatok cseréjére vonatkozó, már hatályban lévő uniós jogi aktusokat, különösen a 2008/615/IB határozatot. |
| --- | --- |

(31)

A személyes adatok hatékony összehasonlítása és cseréje érdekében a tagállamok maradéktalanul végrehajtják és alkalmazzák a hatályos nemzetközi megállapodásokat, valamint a személyes adatok cseréjére vonatkozó, már hatályban lévő uniós jogi aktusokat, különösen a 2008/615/IB határozatot.

| (32) | Az EES-ben tárolt személyes adatokat csak az adatkezelés céljai érdekében feltétlenül szükséges ideig lehet megőrizni. Határigazgatási célokból elegendő az EES-ben három évig megőrizni az olyan harmadik országbeli állampolgárokhoz kapcsolódó adatokat, akik az engedélyezett tartózkodás időtartamát tiszteletben tartották, annak érdekében, hogy ennek az időszaknak a lejárta előtt ne kelljen a harmadik országbeli állampolgárokat újraregisztrálni az EES-ben. Ez a hároméves adatmegőrzési idő csökkenteni fogja a gyakori újraregisztrációk szükségességét, és valamennyi utazó számára előnyös lesz, mivel a határátkelőhelyeken rövidebbé válik mind a határátlépés, mind a várakozás átlagos ideje. Még a tagállamok területére csupán egyszer beutazó személyek számára is le fogja rövidíteni a határátkelőhelyen való várakozás idejét az, hogy az EES-ben már nyilvántartott többi utazót a hároméves adatmegőrzési időszak lejártánál korábban nem kell újraregisztrálni. Ez a hároméves adatmegőrzési idő a határátlépések megkönnyítéséhez és felgyorsításához is szükséges, amit többek között az automatizált és önkiszolgáló rendszerek használata tesz lehetővé. Az olyan harmadik országbeli állampolgárok tekintetében is helyénvaló a hároméves adatmegőrzési időszakot megállapítani, akiknek a tagállamok területére rövid távú tartózkodás céljából történő beléptetését megtagadták. Az olyan harmadik országbeli állampolgárok esetében, akik a 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) hatálya alá tartozó uniós polgárok családtagjai, vagy a szabad mozgás uniós jogával rendelkező harmadik országbeli állampolgárok családtagjai, és akik nem rendelkeznek a 2004/38/EK irányelv szerinti tartózkodási kártyával, helyénvaló minden egyes összepárosított belépési, illetve kilépési adatrekordot legfeljebb egy évig tárolni a tagállamok területéről történő, ehhez az adatrekordhoz kapcsolt kiutazási dátumot követően. Az alkalmazandó adatmegőrzési időszakok lejárta után az adatokat automatikusan törölni kell. |
| --- | --- |

(32)

Az EES-ben tárolt személyes adatokat csak az adatkezelés céljai érdekében feltétlenül szükséges ideig lehet megőrizni. Határigazgatási célokból elegendő az EES-ben három évig megőrizni az olyan harmadik országbeli állampolgárokhoz kapcsolódó adatokat, akik az engedélyezett tartózkodás időtartamát tiszteletben tartották, annak érdekében, hogy ennek az időszaknak a lejárta előtt ne kelljen a harmadik országbeli állampolgárokat újraregisztrálni az EES-ben. Ez a hároméves adatmegőrzési idő csökkenteni fogja a gyakori újraregisztrációk szükségességét, és valamennyi utazó számára előnyös lesz, mivel a határátkelőhelyeken rövidebbé válik mind a határátlépés, mind a várakozás átlagos ideje. Még a tagállamok területére csupán egyszer beutazó személyek számára is le fogja rövidíteni a határátkelőhelyen való várakozás idejét az, hogy az EES-ben már nyilvántartott többi utazót a hároméves adatmegőrzési időszak lejártánál korábban nem kell újraregisztrálni. Ez a hároméves adatmegőrzési idő a határátlépések megkönnyítéséhez és felgyorsításához is szükséges, amit többek között az automatizált és önkiszolgáló rendszerek használata tesz lehetővé. Az olyan harmadik országbeli állampolgárok tekintetében is helyénvaló a hároméves adatmegőrzési időszakot megállapítani, akiknek a tagállamok területére rövid távú tartózkodás céljából történő beléptetését megtagadták. Az olyan harmadik országbeli állampolgárok esetében, akik a 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) hatálya alá tartozó uniós polgárok családtagjai, vagy a szabad mozgás uniós jogával rendelkező harmadik országbeli állampolgárok családtagjai, és akik nem rendelkeznek a 2004/38/EK irányelv szerinti tartózkodási kártyával, helyénvaló minden egyes összepárosított belépési, illetve kilépési adatrekordot legfeljebb egy évig tárolni a tagállamok területéről történő, ehhez az adatrekordhoz kapcsolt kiutazási dátumot követően. Az alkalmazandó adatmegőrzési időszakok lejárta után az adatokat automatikusan törölni kell.

| (33) | A személyazonosítás és a visszaküldési eljárás elősegítése érdekében öt évig kell megőrizni az olyan harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó adatokat, akik az engedélyezett tartózkodási időtartam leteltével nem hagyták el a tagállamok területét. Ezeket az adatokat az ötéves időszak elteltével automatikusan törölni kell, kivéve, ha korábbi törlésük indokolt. |
| --- | --- |

(33)

A személyazonosítás és a visszaküldési eljárás elősegítése érdekében öt évig kell megőrizni az olyan harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó adatokat, akik az engedélyezett tartózkodási időtartam leteltével nem hagyták el a tagállamok területét. Ezeket az adatokat az ötéves időszak elteltével automatikusan törölni kell, kivéve, ha korábbi törlésük indokolt.

| (34) | Három évig kell szükséges megőrizni az olyan harmadik országbeli állampolgárok személyes adatait, akik tiszteletben tartották az engedélyezett tartózkodás időtartamát, valamint az olyan harmadik országbeli állampolgárok személyes adatait, akiknek a rövid távú tartózkodás céljából történő beléptetését megtagadták, és öt évig kell megőrizni az olyan harmadik országbeli polgárok személyes adatait, akik az engedélyezett tartózkodási időtartam leteltével nem hagyták el a tagállamok területét, annak érdekében, hogy a határőrök az utazók tagállamok területére való belépésének engedélyezése előtt az (EU) 2016/399 rendeletben előírt szükséges kockázatelemzést el tudják végezni. A vízumkérelmek konzulátusokon történő feldolgozása továbbá szükségessé teszi a kérelmező korábbi utazásaira vonatkozó adatoknak az elemzését is, a korábbi vízumok használatának, valamint annak értékelése céljából, hogy az érintett személy tiszteletben tartotta-e a tartózkodásra vonatkozó feltételeket. Az útlevelek bélyegzésének megszüntetését az EES-ből való lekérdezés fogja ellensúlyozni. Az EES-ben tárolt, korábbi utazásokra vonatkozó adatok tehát a vízumkiadás céljából kellően hosszú időszakot kell, hogy lefedjenek.
  A határon végzett kockázatelemzések és a vízumkérelmek elbírálása során ellenőrizni kell az érintett harmadik országbeli állampolgár korábbi utazásait annak megállapítása érdekében, hogy a korábbiakban túllépték-e az engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát. Ezért az olyan harmadik országbeli állampolgárok tekintetében, akik az engedélyezett tartózkodási időtartam leteltével nem hagyták el a tagállamok területét, a személyes adatok megőrzési idejét hosszabb, ötéves időtartamban kell megállapítani, az olyan harmadik országbeli állampolgárokkal szemben, akik tiszteletben tartották az engedélyezett tartózkodás időtartamát, és az olyan harmadik országbeli állampolgárokkal szemben, akiknek a rövid távú tartózkodás céljából történő beléptetését megtagadták. |
| --- | --- |

(34)

Három évig kell szükséges megőrizni az olyan harmadik országbeli állampolgárok személyes adatait, akik tiszteletben tartották az engedélyezett tartózkodás időtartamát, valamint az olyan harmadik országbeli állampolgárok személyes adatait, akiknek a rövid távú tartózkodás céljából történő beléptetését megtagadták, és öt évig kell megőrizni az olyan harmadik országbeli polgárok személyes adatait, akik az engedélyezett tartózkodási időtartam leteltével nem hagyták el a tagállamok területét, annak érdekében, hogy a határőrök az utazók tagállamok területére való belépésének engedélyezése előtt az (EU) 2016/399 rendeletben előírt szükséges kockázatelemzést el tudják végezni. A vízumkérelmek konzulátusokon történő feldolgozása továbbá szükségessé teszi a kérelmező korábbi utazásaira vonatkozó adatoknak az elemzését is, a korábbi vízumok használatának, valamint annak értékelése céljából, hogy az érintett személy tiszteletben tartotta-e a tartózkodásra vonatkozó feltételeket. Az útlevelek bélyegzésének megszüntetését az EES-ből való lekérdezés fogja ellensúlyozni. Az EES-ben tárolt, korábbi utazásokra vonatkozó adatok tehát a vízumkiadás céljából kellően hosszú időszakot kell, hogy lefedjenek.

A határon végzett kockázatelemzések és a vízumkérelmek elbírálása során ellenőrizni kell az érintett harmadik országbeli állampolgár korábbi utazásait annak megállapítása érdekében, hogy a korábbiakban túllépték-e az engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát. Ezért az olyan harmadik országbeli állampolgárok tekintetében, akik az engedélyezett tartózkodási időtartam leteltével nem hagyták el a tagállamok területét, a személyes adatok megőrzési idejét hosszabb, ötéves időtartamban kell megállapítani, az olyan harmadik országbeli állampolgárokkal szemben, akik tiszteletben tartották az engedélyezett tartózkodás időtartamát, és az olyan harmadik országbeli állampolgárokkal szemben, akiknek a rövid távú tartózkodás céljából történő beléptetését megtagadták.

| (35) | Az e rendelet bármiféle megsértéséből adódó károk tekintetében meg kell határozni a tagállamok felelősségére vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(35)

Az e rendelet bármiféle megsértéséből adódó károk tekintetében meg kell határozni a tagállamok felelősségére vonatkozó szabályokat.

| (36) | A személyes adatok kezelése tekintetében e rendeletben megállapított különös szabályok sérelme nélkül, a személyes adatoknak a tagállamok által e rendelet alkalmazásában végzett kezelésére az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (14) kell alkalmazni, kivéve, ha a személyes adatokat a tagállamok kijelölt hatóságai vagy központi hozzáférési pontjai kezelik terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, nyomozása vagy felderítése céljából. |
| --- | --- |

(36)

A személyes adatok kezelése tekintetében e rendeletben megállapított különös szabályok sérelme nélkül, a személyes adatoknak a tagállamok által e rendelet alkalmazásában végzett kezelésére az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (14) kell alkalmazni, kivéve, ha a személyes adatokat a tagállamok kijelölt hatóságai vagy központi hozzáférési pontjai kezelik terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, nyomozása vagy felderítése céljából.

| (37) | A személyes adatok kezelése tekintetében e rendeletben megállapított különös szabályok sérelme nélkül, a személyes adatoknak a tagállamok illetékes hatóságai által e rendelet alkalmazásában a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, nyomozása vagy felderítése céljából végzett kezelésére az (EU) 2016/680 irányelv alapján elfogadott nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(37)

A személyes adatok kezelése tekintetében e rendeletben megállapított különös szabályok sérelme nélkül, a személyes adatoknak a tagállamok illetékes hatóságai által e rendelet alkalmazásában a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, nyomozása vagy felderítése céljából végzett kezelésére az (EU) 2016/680 irányelv alapján elfogadott nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket kell alkalmazni.

| (38) | Az EES üzemeltetési igazgatásáért felelős félként eljáró uniós intézmények és szervek tevékenységére a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (15) kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(38)

Az EES üzemeltetési igazgatásáért felelős félként eljáró uniós intézmények és szervek tevékenységére a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (15) kell alkalmazni.

| (39) | Az e rendelet alapján a tagállam által megszerzett személyes adatok nem továbbíthatók, illetve nem tehetők hozzáférhetővé bármely harmadik ország, nemzetközi szervezet vagy az Unióban vagy azon kívül letelepedett, magánjog hatálya alá tartozó szervezet részére. E szabálytól eltérően ugyanakkor, az ilyen személyes adatok harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását lehetővé kell tenni, ha az ilyen adatok továbbítása szigorú feltételekhez van kötve és egyedi esetekben szükséges, annak érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgár visszaküldése kapcsán személyazonosítását elősegítse. Az (EU) 2016/679 rendelet szerinti végrehajtási jogi aktusban meghatározott megfelelőségi határozat vagy az adattovábbításra vonatkozó ugyanazon rendelet szerinti megfelelő garanciák hiányában visszaküldés céljából az EES adatait egy harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére kivételesen csak akkor lehet továbbítani, ha ez az ugyanazon rendeletben említett fontos közérdek miatt szükséges. |
| --- | --- |

(39)

Az e rendelet alapján a tagállam által megszerzett személyes adatok nem továbbíthatók, illetve nem tehetők hozzáférhetővé bármely harmadik ország, nemzetközi szervezet vagy az Unióban vagy azon kívül letelepedett, magánjog hatálya alá tartozó szervezet részére. E szabálytól eltérően ugyanakkor, az ilyen személyes adatok harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását lehetővé kell tenni, ha az ilyen adatok továbbítása szigorú feltételekhez van kötve és egyedi esetekben szükséges, annak érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgár visszaküldése kapcsán személyazonosítását elősegítse. Az (EU) 2016/679 rendelet szerinti végrehajtási jogi aktusban meghatározott megfelelőségi határozat vagy az adattovábbításra vonatkozó ugyanazon rendelet szerinti megfelelő garanciák hiányában visszaküldés céljából az EES adatait egy harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére kivételesen csak akkor lehet továbbítani, ha ez az ugyanazon rendeletben említett fontos közérdek miatt szükséges.

| (40) | A tagállamok által e rendelet alapján megszerzett személyes adatokat azokban a kivételesen sürgős esetben is továbbítani lehet harmadik ország részére, ha terrorista bűncselekménnyel összefüggésbe hozható közvetlen veszély áll fenn vagy ha súlyos bűncselekménnyel összefüggésbe hozható, természetes személy életét fenyegető közvetlen veszély áll fenn. A természetes személy életét fenyegető közvetlen veszélynek tekintendő az érintett személlyel szemben elkövetett súlyos bűncselekmény veszélye, mint például a súlyos testi sértés, az emberi szervek és szövetek tiltott kereskedelme, az emberrablás, a személyi szabadság megsértése és túszejtés, a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia, valamint a nemi erőszak. Az említett adatokat csak abban az esetben lehet továbbítani harmadik ország részére, ha a belépési, illetve kilépési adatrekordokra vonatkozó, a megkereső harmadik ország birtokában lévő bármely információnak az EES-t működtető tagállamok részére történő kölcsönös átadása biztosítva van. Az olyan tagállamok illetékes hatóságai számára, amelyek kijelölt hatóságai e rendelet értelmében hozzáféréssel rendelkeznek az EES-hez, lehetővé kell tenni, hogy továbbítsák az EES adatait az olyan tagállamok részére, amelyek az EES-t nem működtetik, illetve az olyan tagállamok részére, amelyekre ez a rendelet nem alkalmazandó. Az információ ilyen továbbítására megfelelő indokolással ellátott megkeresés alapján kerülhet sor, és kizárólag olyan esetben, ha arra terrorista bűncselekmény vagy egyéb súlyos bűncselekmény megelőzéséhez, felderítéséhez vagy nyomozásához van szükség. Az EES-t működtető tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy kizárólag abban az esetben adjon át ilyen információt, ha a belépési, illetve kilépési adatrekordokra vonatkozó, a megkereső tagállam birtokában lévő bármely információnak az EES-t működtető tagállamok részére történő kölcsönös átadása biztosított. Az EES-ből megszerzett adatok minden további kezelésére az (EU) 2016/680 irányelvet kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(40)

A tagállamok által e rendelet alapján megszerzett személyes adatokat azokban a kivételesen sürgős esetben is továbbítani lehet harmadik ország részére, ha terrorista bűncselekménnyel összefüggésbe hozható közvetlen veszély áll fenn vagy ha súlyos bűncselekménnyel összefüggésbe hozható, természetes személy életét fenyegető közvetlen veszély áll fenn. A természetes személy életét fenyegető közvetlen veszélynek tekintendő az érintett személlyel szemben elkövetett súlyos bűncselekmény veszélye, mint például a súlyos testi sértés, az emberi szervek és szövetek tiltott kereskedelme, az emberrablás, a személyi szabadság megsértése és túszejtés, a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia, valamint a nemi erőszak. Az említett adatokat csak abban az esetben lehet továbbítani harmadik ország részére, ha a belépési, illetve kilépési adatrekordokra vonatkozó, a megkereső harmadik ország birtokában lévő bármely információnak az EES-t működtető tagállamok részére történő kölcsönös átadása biztosítva van. Az olyan tagállamok illetékes hatóságai számára, amelyek kijelölt hatóságai e rendelet értelmében hozzáféréssel rendelkeznek az EES-hez, lehetővé kell tenni, hogy továbbítsák az EES adatait az olyan tagállamok részére, amelyek az EES-t nem működtetik, illetve az olyan tagállamok részére, amelyekre ez a rendelet nem alkalmazandó. Az információ ilyen továbbítására megfelelő indokolással ellátott megkeresés alapján kerülhet sor, és kizárólag olyan esetben, ha arra terrorista bűncselekmény vagy egyéb súlyos bűncselekmény megelőzéséhez, felderítéséhez vagy nyomozásához van szükség. Az EES-t működtető tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy kizárólag abban az esetben adjon át ilyen információt, ha a belépési, illetve kilépési adatrekordokra vonatkozó, a megkereső tagállam birtokában lévő bármely információnak az EES-t működtető tagállamok részére történő kölcsönös átadása biztosított. Az EES-ből megszerzett adatok minden további kezelésére az (EU) 2016/680 irányelvet kell alkalmazni.

| (41) | Valamennyi tagállamban az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban létrehozott felügyeleti hatóságnak ellenőriznie kell a személyes adatok tagállamok általi kezelésének jogszerűségét, az európai adatvédelmi biztosnak pedig ellenőriznie kell az uniós intézményeknek és szerveknek a személyes adatok kezeléséhez kapcsolódó tevékenységét. Az európai adatvédelmi biztosnak és a felügyeleti hatóságoknak együtt kell működniük az EES ellenőrzése során. |
| --- | --- |

(41)

Valamennyi tagállamban az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban létrehozott felügyeleti hatóságnak ellenőriznie kell a személyes adatok tagállamok általi kezelésének jogszerűségét, az európai adatvédelmi biztosnak pedig ellenőriznie kell az uniós intézményeknek és szerveknek a személyes adatok kezeléséhez kapcsolódó tevékenységét. Az európai adatvédelmi biztosnak és a felügyeleti hatóságoknak együtt kell működniük az EES ellenőrzése során.

| (42) | Valamennyi tagállamban az (EU) 2016/680 irányelvvel összhangban létrehozott felügyeleti hatóságnak ellenőriznie kell a személyes adatok bűnüldözési célú, tagállamok általi kezelésének jogszerűségét. |
| --- | --- |

(42)

Valamennyi tagállamban az (EU) 2016/680 irányelvvel összhangban létrehozott felügyeleti hatóságnak ellenőriznie kell a személyes adatok bűnüldözési célú, tagállamok általi kezelésének jogszerűségét.

| (43) | Ezen felül az (EU) 2016/679 rendelet szerint nyújtandó tájékoztatásra vonatkozó rendelkezések alapján az olyan harmadik országbeli állampolgárokat, akiknek az adatait az EES-ben tárolni kell, az adataik rögzítéséről megfelelően tájékoztatni kell. A tagállamok által nyújtandó tájékoztatás bármilyen megfelelő írásos formában történhet, így többek között tájékoztató füzetek vagy plakátok formájában vagy bármilyen más megfelelő elektronikus módon. |
| --- | --- |

(43)

Ezen felül az (EU) 2016/679 rendelet szerint nyújtandó tájékoztatásra vonatkozó rendelkezések alapján az olyan harmadik országbeli állampolgárokat, akiknek az adatait az EES-ben tárolni kell, az adataik rögzítéséről megfelelően tájékoztatni kell. A tagállamok által nyújtandó tájékoztatás bármilyen megfelelő írásos formában történhet, így többek között tájékoztató füzetek vagy plakátok formájában vagy bármilyen más megfelelő elektronikus módon.

| (44) | E rendelet alkalmazásának eredményes figyelemmel kísérése érdekében ezt a rendeletet szabályos időközönkénti értékelni kell. |
| --- | --- |

(44)

E rendelet alkalmazásának eredményes figyelemmel kísérése érdekében ezt a rendeletet szabályos időközönkénti értékelni kell.

| (45) | A tagállamoknak meg kell határozniuk az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. |
| --- | --- |

(45)

A tagállamoknak meg kell határozniuk az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat és biztosítaniuk kell azok végrehajtását.

| (46) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (16) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(46)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (16) megfelelően kell gyakorolni.

| (47) | mivel e rendelet céljait, nevezetesen az EES létrehozását, valamint az adatok felhasználására vonatkozó közös kötelezettségek, feltételek és eljárások kialakítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés léptéke és hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(47)

mivel e rendelet céljait, nevezetesen az EES létrehozását, valamint az adatok felhasználására vonatkozó közös kötelezettségek, feltételek és eljárások kialakítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés léptéke és hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (48) | Az EES működésének megkezdését követően a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezményt (17) (a továbbiakban: a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény) a tagállamok által kötött kétoldalú megállapodások és a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok számára engedélyezett, bármely 180 napos időszakban 90 napot meghaladó tartózkodási időtartam tekintetében módosítani kell. Az EES átfogó értékelésének részeként a Bizottságnak a tagállamok kétoldalú megállapodásainak alkalmazását is értékelnie kell. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy az első értékelő jelentés olyan opciókat tartalmazzon, amelyek e megállapodások fokozatos megszüntetését és egy uniós eszközzel történő felváltását célozzák. |
| --- | --- |

(48)

Az EES működésének megkezdését követően a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezményt (17) (a továbbiakban: a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény) a tagállamok által kötött kétoldalú megállapodások és a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok számára engedélyezett, bármely 180 napos időszakban 90 napot meghaladó tartózkodási időtartam tekintetében módosítani kell. Az EES átfogó értékelésének részeként a Bizottságnak a tagállamok kétoldalú megállapodásainak alkalmazását is értékelnie kell. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy az első értékelő jelentés olyan opciókat tartalmazzon, amelyek e megállapodások fokozatos megszüntetését és egy uniós eszközzel történő felváltását célozzák.

| (49) | Az EES költségei előreláthatólag nem fogják kimeríteni az 515/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (18) az intelligens határellenőrzés céljára elkülönített költségvetési keretet. Ennek megfelelően e rendelet elfogadását követően, az 515/2014/EU rendelet által előírt felhatalmazáson alapuló jogi aktussal a Bizottságnak át kell csoportosítania a jelenleg a külső határokon a migrációs áramlások kezelését támogató informatikai rendszerek fejlesztésére elkülönített összeget. |
| --- | --- |

(49)

Az EES költségei előreláthatólag nem fogják kimeríteni az 515/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (18) az intelligens határellenőrzés céljára elkülönített költségvetési keretet. Ennek megfelelően e rendelet elfogadását követően, az 515/2014/EU rendelet által előírt felhatalmazáson alapuló jogi aktussal a Bizottságnak át kell csoportosítania a jelenleg a külső határokon a migrációs áramlások kezelését támogató informatikai rendszerek fejlesztésére elkülönített összeget.

| (50) | Ez a rendelet nem érinti a 2004/38/EK irányelv alkalmazását. |
| --- | --- |

(50)

Ez a rendelet nem érinti a 2004/38/EK irányelv alkalmazását.

| (51) | Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. |
| --- | --- |

(51)

Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.

| (52) | Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (19) összhangban nem vesz részt; ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(52)

Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (19) összhangban nem vesz részt; ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (53) | Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (20) összhangban nem vesz részt; ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(53)

Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (20) összhangban nem vesz részt; ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (54) | Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (21) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (22) 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(54)

Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (21) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (22) 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak.

| (55) | Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (23) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (24) 3. cikkével és a 2008/149/IB tanácsi határozat (25) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(55)

Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (23) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (24) 3. cikkével és a 2008/149/IB tanácsi határozat (25) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak.

| (56) | Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (26) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (27) 3. cikkével és a 2011/349/EU tanácsi határozat (28) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(56)

Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (26) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (27) 3. cikkével és a 2011/349/EU tanácsi határozat (28) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak.

| (57) | Ciprust, Bulgáriát, Romániát és Horvátországot illetően e rendeletnek a SIS-re és a VIS-re vonatkozó rendelkezései a 2003-as csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése, a 2005-ös csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése és a 2011-es csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében – a 2010/365/EU (29), az (EU) 2017/733 (30) és az (EU) 2017/1908 (31) határozattal együtt értelmezett módon – a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő rendelkezéseknek minősülnek.
  Ezenfelül az EES működtetése a VIS-hez való passzív hozzáférést és a releváns tanácsi határozatoknak megfelelően, a schengeni vívmányok SIS-re vonatkozó valamennyi rendelkezéseinek hatálybaléptetését igényli. Ezek a feltételek csak azt követően teljesülhetnek, amint sikeresen lezárult az alkalmazandó schengeni értékelési eljárások szerinti ellenőrzés. Ezért az EES-t kizárólag azok a tagállamok működtethetik, amelyek az EES működésének megkezdéséig teljesítették ezeket a feltételeket. Azoknak a tagállamoknak, amelyek a működés eredeti megkezdésekor az EES-t még nem működtetik, az összes szükséges feltétel teljesítését követően, az e rendeletben megállapított eljárásnak megfelelően csatlakozniuk kell az EES-hez. |
| --- | --- |

(57)

Ciprust, Bulgáriát, Romániát és Horvátországot illetően e rendeletnek a SIS-re és a VIS-re vonatkozó rendelkezései a 2003-as csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése, a 2005-ös csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése és a 2011-es csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében – a 2010/365/EU (29), az (EU) 2017/733 (30) és az (EU) 2017/1908 (31) határozattal együtt értelmezett módon – a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő rendelkezéseknek minősülnek.

Ezenfelül az EES működtetése a VIS-hez való passzív hozzáférést és a releváns tanácsi határozatoknak megfelelően, a schengeni vívmányok SIS-re vonatkozó valamennyi rendelkezéseinek hatálybaléptetését igényli. Ezek a feltételek csak azt követően teljesülhetnek, amint sikeresen lezárult az alkalmazandó schengeni értékelési eljárások szerinti ellenőrzés. Ezért az EES-t kizárólag azok a tagállamok működtethetik, amelyek az EES működésének megkezdéséig teljesítették ezeket a feltételeket. Azoknak a tagállamoknak, amelyek a működés eredeti megkezdésekor az EES-t még nem működtetik, az összes szükséges feltétel teljesítését követően, az e rendeletben megállapított eljárásnak megfelelően csatlakozniuk kell az EES-hez.

| (58) | Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2016. szeptember 21-én véleményt nyilvánított. |
| --- | --- |

(58)

Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2016. szeptember 21-én véleményt nyilvánított.

| (59) | E rendelet az EES-hez való hozzáférés, valamint az ilyen hozzáféréshez szükséges garanciák tekintetében szigorú szabályokat állapít meg. Ezen túlmenően a természetes személyek számára biztosítja a hozzáféréshez, helyesbítéshez, kiegészítéshez, törléshez és jogorvoslathoz – különösen a bírósági jogorvoslathoz – való jogot, valamint rendelkezik az adatkezelési műveletek független hatóságok általi felügyeletéről. E rendelet tehát tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokat és elveket, különösen az emberi méltósághoz való jogot, a rabszolgaság és a kényszermunka tilalmát, a szabadsághoz és biztonsághoz való jogot, a magán- és a családi élet tiszteletben tartását, a személyes adatok védelmét, a megkülönböztetés tilalmát, a gyermekek jogait, az idősek jogait, a fogyatékkal élő személyek beilleszkedését, illetve a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot. |
| --- | --- |

(59)

E rendelet az EES-hez való hozzáférés, valamint az ilyen hozzáféréshez szükséges garanciák tekintetében szigorú szabályokat állapít meg. Ezen túlmenően a természetes személyek számára biztosítja a hozzáféréshez, helyesbítéshez, kiegészítéshez, törléshez és jogorvoslathoz – különösen a bírósági jogorvoslathoz – való jogot, valamint rendelkezik az adatkezelési műveletek független hatóságok általi felügyeletéről. E rendelet tehát tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokat és elveket, különösen az emberi méltósághoz való jogot, a rabszolgaság és a kényszermunka tilalmát, a szabadsághoz és biztonsághoz való jogot, a magán- és a családi élet tiszteletben tartását, a személyes adatok védelmét, a megkülönböztetés tilalmát, a gyermekek jogait, az idősek jogait, a fogyatékkal élő személyek beilleszkedését, illetve a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot.

| (60) | Ez a rendelet nem érinti az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel módosított, a menekültek helyzetéről szóló 1951. július 28-i Genfi Egyezményből fakadó kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(60)

Ez a rendelet nem érinti az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel módosított, a menekültek helyzetéről szóló 1951. július 28-i Genfi Egyezményből fakadó kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

(1)   Ez a rendelet létrehozza a határregisztrációs rendszert (EES), amely:

| a) | rögzíti és tárolja a tagállamok olyan határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésének és kilépésének dátumát, idejét és helyét, ahol az EES-t működtetik; |
| --- | --- |

a)

rögzíti és tárolja a tagállamok olyan határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésének és kilépésének dátumát, idejét és helyét, ahol az EES-t működtetik;

| b) | kiszámítja az ilyen harmadik országbeli állampolgárok engedélyezett tartózkodásának időtartamát; |
| --- | --- |

b)

kiszámítja az ilyen harmadik országbeli állampolgárok engedélyezett tartózkodásának időtartamát;

| c) | a tagállamoknak szóló figyelmeztető jelzéseket hoz létre az engedélyezett tartózkodás időtartamának lejártakor; és |
| --- | --- |

c)

a tagállamoknak szóló figyelmeztető jelzéseket hoz létre az engedélyezett tartózkodás időtartamának lejártakor; és

| d) | rögzíti és tárolja a rövid távú tartózkodás céljából beutazni kívánó harmadik országbeli állampolgárok beléptetése megtagadásának dátumát, idejét és helyét, a beléptetést megtagadó tagállami hatóságot és a beléptetés megtagadásának indokait. |
| --- | --- |

d)

rögzíti és tárolja a rövid távú tartózkodás céljából beutazni kívánó harmadik országbeli állampolgárok beléptetése megtagadásának dátumát, idejét és helyét, a beléptetést megtagadó tagállami hatóságot és a beléptetés megtagadásának indokait.

(2)   A terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és nyomozása céljából e rendelet megállapítja azokat a feltételeket is, amelyek alapján a tagállamok kijelölt hatóságai és az Europol lekérdezés céljából az EES-hez hozzáférést kaphatnak.

2. cikk

Hatály

(1)   Ezt a rendeletet alkalmazni kell:

| a) | a tagállamok területére rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult, az (EU) 2016/399 rendelet értelmében határforgalom-ellenőrzés hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárokra az olyan határok átlépésekor, ahol az EES-t működtetik; és |
| --- | --- |

a)

a tagállamok területére rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult, az (EU) 2016/399 rendelet értelmében határforgalom-ellenőrzés hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárokra az olyan határok átlépésekor, ahol az EES-t működtetik; és

| b) | a tagállamok területére belépéskor és onnan kilépéskor az olyan harmadik országbeli állampolgárokra:






  i. | akik a 2004/38/EK irányelv hatálya alá tartozó olyan uniós polgárok családtagjai, vagy olyan harmadik országbeli állampolgár családtagjai, aki az egyrészt az Unió és tagállamai, másrészt az adott harmadik ország között létrejött megállapodás alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokat élvez; és |
| --- | --- | --- |

b)

a tagállamok területére belépéskor és onnan kilépéskor az olyan harmadik országbeli állampolgárokra:

i.

akik a 2004/38/EK irányelv hatálya alá tartozó olyan uniós polgárok családtagjai, vagy olyan harmadik országbeli állampolgár családtagjai, aki az egyrészt az Unió és tagállamai, másrészt az adott harmadik ország között létrejött megállapodás alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokat élvez; és

| ii. | akik nem rendelkeznek a 2004/38/EK irányelv szerinti tartózkodási kártyával vagy az 1030/2002/EK tanácsi rendelet (32) alapján kiadott tartózkodási engedéllyel. |
| --- | --- |

ii.

akik nem rendelkeznek a 2004/38/EK irányelv szerinti tartózkodási kártyával vagy az 1030/2002/EK tanácsi rendelet (32) alapján kiadott tartózkodási engedéllyel.

(2)   Ezt a rendeletet az olyan harmadik országbeli állampolgárokra is alkalmazni kell, akiknek a tagállamok területére rövid távú tartózkodás céljából történő beléptetését az (EU) 2016/399 rendelet 14. cikkével összhangban megtagadták.

(3)   Ezt a rendelet nem kell alkalmazni:

| a) | az olyan harmadik országbeli állampolgárokra, akik olyan uniós polgár családtagjai, akire a 2004/38/EK irányelv alkalmazandó és akik az említett irányelv alapján tartózkodási kártyával rendelkeznek, függetlenül attól hogy az uniós polgárt kísérik vagy hozzá csatlakoznak; |
| --- | --- |

a)

az olyan harmadik országbeli állampolgárokra, akik olyan uniós polgár családtagjai, akire a 2004/38/EK irányelv alkalmazandó és akik az említett irányelv alapján tartózkodási kártyával rendelkeznek, függetlenül attól hogy az uniós polgárt kísérik vagy hozzá csatlakoznak;

| b) | az olyan harmadik országbeli állampolgárokra, akik harmadik országbeli állampolgár családtagjai – függetlenül attól, hogy e harmadik országbeli állampolgárt kísérik vagy hozzá csatlakoznak –, feltéve, hogy:






  i. | ez a harmadik országbeli állampolgár egyrészt az Unió és tagállamai, másrészt az adott harmadik ország között létrejött megállapodás alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokat élvez; és |
| --- | --- | --- |

b)

az olyan harmadik országbeli állampolgárokra, akik harmadik országbeli állampolgár családtagjai – függetlenül attól, hogy e harmadik országbeli állampolgárt kísérik vagy hozzá csatlakoznak –, feltéve, hogy:

i.

ez a harmadik országbeli állampolgár egyrészt az Unió és tagállamai, másrészt az adott harmadik ország között létrejött megállapodás alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokat élvez; és

| ii. | ezek a harmadik országbeli állampolgárok rendelkeznek a 2004/38/EK irányelv szerinti tartózkodási kártyával vagy az 1030/2002/EK rendelet szerinti tartózkodási engedéllyel; |
| --- | --- |

ii.

ezek a harmadik országbeli állampolgárok rendelkeznek a 2004/38/EK irányelv szerinti tartózkodási kártyával vagy az 1030/2002/EK rendelet szerinti tartózkodási engedéllyel;

| c) | az (EU) 2016/399 rendelet 2. cikkének 16. pontjában említett tartózkodási engedélyek birtokosaira, akik nem tartoznak az e bekezdés a) és b) pontjában említett csoportokba; |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2016/399 rendelet 2. cikkének 16. pontjában említett tartózkodási engedélyek birtokosaira, akik nem tartoznak az e bekezdés a) és b) pontjában említett csoportokba;

| d) | olyan harmadik országbeli állampolgárokra, akik a 2014/66/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (33) vagy az (EU) 2016/801 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (34) összhangban mobilitási jogukat gyakorolják; |
| --- | --- |

d)

olyan harmadik országbeli állampolgárokra, akik a 2014/66/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (33) vagy az (EU) 2016/801 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (34) összhangban mobilitási jogukat gyakorolják;

| e) | a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok birtokosaira; |
| --- | --- |

e)

a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok birtokosaira;

| f) | Andorra, Monaco és San Marino állampolgáraira, valamint a Vatikánvárosi Állam által kiállított útlevél birtokosaira; |
| --- | --- |

f)

Andorra, Monaco és San Marino állampolgáraira, valamint a Vatikánvárosi Állam által kiállított útlevél birtokosaira;

| g) | az (EU) 2016/399 rendelet 6a. cikke (3) bekezdésének g) pontjában említett olyan személyekre vagy olyan kategóriákba tartozó személyekre, akik mentesülnek a határforgalom-ellenőrzés alól, vagy akik a határforgalom-ellenőrzésre vonatkozó különös szabályok által biztosított előnyökkel bírnak; |
| --- | --- |

g)

az (EU) 2016/399 rendelet 6a. cikke (3) bekezdésének g) pontjában említett olyan személyekre vagy olyan kategóriákba tartozó személyekre, akik mentesülnek a határforgalom-ellenőrzés alól, vagy akik a határforgalom-ellenőrzésre vonatkozó különös szabályok által biztosított előnyökkel bírnak;

| h) | az (EU) 2016/399 rendelet 6a. cikke (3) bekezdésének h), i), j) és k) pontjában említett személyekre vagy személyek kategóriáira. |
| --- | --- |

h)

az (EU) 2016/399 rendelet 6a. cikke (3) bekezdésének h), i), j) és k) pontjában említett személyekre vagy személyek kategóriáira.

(4)   E rendeletnek az engedélyezett tartózkodás időtartamának kiszámítására és az engedélyezett tartózkodás időtartamának lejárta esetén a tagállamoknak szóló figyelmeztető jelzések létrehozására vonatkozó rendelkezéseit nem kell alkalmazni az olyan harmadik országbeli állampolgárokra:

| a) | akik a 2004/38/EK irányelv hatálya alá tartozó uniós polgárok családtagjai, vagy olyan harmadik országbeli állampolgárok családtagjai, akik egyrészt az Unió és tagállamai, másrészt az adott harmadik ország között létrejött megállapodás alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokat élveznek; és |
| --- | --- |

a)

akik a 2004/38/EK irányelv hatálya alá tartozó uniós polgárok családtagjai, vagy olyan harmadik országbeli állampolgárok családtagjai, akik egyrészt az Unió és tagállamai, másrészt az adott harmadik ország között létrejött megállapodás alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokat élveznek; és

| b) | akik nem rendelkeznek a 2004/38/EK irányelv szerinti tartózkodási kártyával vagy az 1030/2002/EK rendelet alapján kiadott tartózkodási engedéllyel. |
| --- | --- |

b)

akik nem rendelkeznek a 2004/38/EK irányelv szerinti tartózkodási kártyával vagy az 1030/2002/EK rendelet alapján kiadott tartózkodási engedéllyel.

3. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában:

1.   „külső határok”: az (EU) 2016/399 rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott külső határok;

2.   „belső határok”: az (EU) 2016/399 rendelet 2. cikkének 1. pontjában meghatározott belső határok;

3.   „határforgalom-ellenőrzést végző hatóság”: az a határőr, akit a nemzeti jognak megfelelően az (EU) 2016/399 rendelet 2. cikkének 11. pontjában meghatározott határforgalom-ellenőrzés elvégzésére kijelöltek;

4.   „bevándorlási hatóság”: az az illetékes hatóság, amely a nemzeti jognak megfelelően az alábbiak közül egy vagy több intézkedésért felel:

| a) | a tagállamok területén annak ellenőrzése, hogy a tagállamok területére történő beutazás vagy a tagállamok területén való tartózkodás feltételei teljesülnek-e; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok területén annak ellenőrzése, hogy a tagállamok területére történő beutazás vagy a tagállamok területén való tartózkodás feltételei teljesülnek-e;

| b) | a harmadik országbeli állampolgárok tagállamok területén való tartózkodása feltételeinek vizsgálata és az e tartózkodással kapcsolatos döntések meghozatala annyiban, amennyiben ez a hatóság nem minősül a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (35) 2. cikkének f) pontjában meghatározott „eljáró hatóságnak”, továbbá adott esetben tanácsadás a 377/2004/EK tanácsi rendelettel (36) összhangban; |
| --- | --- |

b)

a harmadik országbeli állampolgárok tagállamok területén való tartózkodása feltételeinek vizsgálata és az e tartózkodással kapcsolatos döntések meghozatala annyiban, amennyiben ez a hatóság nem minősül a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (35) 2. cikkének f) pontjában meghatározott „eljáró hatóságnak”, továbbá adott esetben tanácsadás a 377/2004/EK tanácsi rendelettel (36) összhangban;

| c) | a harmadik országbeli állampolgárok visszaküldése valamely Unión kívüli származási vagy tranzitországba; |
| --- | --- |

c)

a harmadik országbeli állampolgárok visszaküldése valamely Unión kívüli származási vagy tranzitországba;

5.   „vízumhatóság”: a 767/2008/EK rendelet 4. cikkének 3. pontjában meghatározott vízumhatóság;

6.   „harmadik országbeli állampolgár”: bármely személy, aki nem az EUMSZ 20. cikke (1) bekezdésének értelmében vett uniós polgár, az olyan személyek kivételével, akik az egyrészt az Unió és tagállamai, másrészt harmadik országok között létrejött megállapodások alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokat élveznek;

7.   „úti okmány”: útlevél vagy azzal egyenértékű egyéb okmány, amely birtokosát a külső határok átlépésére jogosítja fel és vízummal látható el;

8.   „rövid távú tartózkodás”: bármely 180 napos időszakban 90 napot meg nem haladó tartózkodás a tagállamok területén az (EU) 2016/399 rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében említetteknek megfelelően;

9.   „rövid távú tartózkodásra jogosító vízum”: a 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (37) 2. cikke 2. pontjának a) alpontjában meghatározott vízum;

10.   „rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízum”: a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó tagállamok által kiadott engedély az ilyen tagállamok területén bármely 180 napos időszakban 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodás céljából;

11.   „engedélyezett tartózkodás”: azon napok pontos száma, amennyi ideig a harmadik országbeli állampolgár jogszerűen tartózkodhat a tagállamok területén, és amelyet az alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban a belépés időpontjától kell számítani;

12.   „felelős tagállam”: az a tagállam, amely az adatokat az EES-ben rögzítette;

13.   „ellenőrzés”: az adatcsoportok összehasonlításának folyamata, amelynek célja a közölt személyazonosság érvényességének megállapítása (egy az egyhez megfeleltetés);

14.   „személyazonosítás”: egy személy személyazonosságának több adatcsoport és adatbázis összehasonlításával történő megállapítása (egy a többhöz megfeleltetés);

15.   „alfanumerikus adatok”: betűkből, számokból, speciális karakterekből, szóközökből és központozási jelekből álló adatok;

16.   „ujjlenyomatadatok”: a négy ujjlenyomatra vonatkozó olyan adat, amelyet azok megléte esetén a jobb, ellenkező esetben a bal kéz mutató-, középső, gyűrűs- és kisujjáról kell rögzíteni;

17.   „arcképmás”: az arcról készült digitális felvételek;

18.   „biometrikus adatok”: az ujjlenyomatadatok és az arcképmás;

19.   „túltartózkodó személy”: az a harmadik országbeli állampolgár, aki nem, vagy már nem teljesíti a tagállamok területén engedélyezett rövid távú tartózkodásának időtartamára vonatkozó feltételeket;

20.   „eu-LISA”: az 1077/2011/EU rendelettel létrehozott, a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű informatikai rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség;

21.   „felügyeleti hatóságok”: az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikkének (1) bekezdésével összhangban létrehozott felügyeleti hatóság és az (EU) 2016/680 irányelv 41. cikkének (1) bekezdésével összhangban létrehozott felügyeleti hatóság;

22.   „EES-adatok”: a 14. cikknek és a 16–20. cikknek megfelelően az EES központi rendszerében tárolt összes adat;

23.   „bűnüldözés”: a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy nyomozása;

24.   „terrorista bűncselekmény”: az a nemzeti jog szerinti bűncselekmény, amely megfelel az (EU) 2017/541 irányelvben említett valamely bűncselekménynek, vagy azzal egyenértékű;

25.   „súlyos bűncselekmény”: az a bűncselekmény, amely megfelel a 2002/584/IB kerethatározat 2. cikkének (2) bekezdésében említett valamely bűncselekménynek, vagy azzal egyenértékű, amennyiben esetében a nemzeti jog alapján kiszabható büntetési tétel felső határa legalább háromévi szabadságvesztés vagy szabadságelvonással járó intézkedés;

26.   „kijelölt hatóság”: a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért vagy nyomozásáért felelős hatóságként a tagállam által a 29. cikk értelmében kijelölt hatóság;

27.   „önkiszolgáló rendszer”: az (EU) 2016/399 rendelet 2. cikkének 23. pontjában meghatározott önkiszolgáló rendszer;

28.   „elektronikus átléptető kapu”: az (EU) 2016/399 rendelet 2. cikkének 24. pontjában meghatározott elektronikus átléptető kapu;

29.   „adatbeviteli hibaarány”: a nyilvántartásba vételek olyan aránya, amelyeknél nem kielégítő a nyilvántartásba bevitt biometrikus adatok minősége;

30.   „hamis pozitív találati arány”: a biometrikus keresés során olyan kilistázott találati arány, amelyek nem az ellenőrzött utazóra vonatkoznak;

31.   „hamis negatív találati arány”: a biometrikus keresés során olyan ki nem listázott találati arány, amely annak ellenére keletkezik, hogy az utazó biometrikus adatait nyilvántartásba vették.

(2)   Az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkében meghatározott fogalmak e rendeletben is az abban foglaltakkal megegyező értelemben szerepelnek, amennyiben a személyes adatok tagállami hatóságok általi kezelése az e rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében foglalt célokból történik.

(3)   Az (EU) 2016/680 irányelv 3. cikkében meghatározott fogalmak e rendeletben is az abban foglaltakkal megegyező értelemben szerepelnek, amennyiben a személyes adatok tagállami hatóságok által történő kezelése az e rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében foglalt célokból történik.

4. cikk

A határok, amelyeken az EES-t működtetik, és az EES használata ezeken a határokon

(1)   Az EES-t a külső határokon kell működtetni.

(2)   A schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazó tagállamok bevezetik az EES-t a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó, de az EES-t működtető tagállamokkal közös belső határaikon.

(3)   A schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazó tagállamok és a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó, de az EES-t működtető tagállamok bevezetik az EES-t a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó és az EES-t nem működtető tagállamokkal közös belső határaikon.

(4)   A schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó, de az EES-t működtető tagállamok bevezetik az EES-t az (EU) 2016/399 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott belső határaikon.

(5)   A 23. cikk (2) bekezdésének harmadik és negyedik albekezdésétől, valamint a 27. cikktől eltérve, az a tagállam, amely a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazza, de az EES-t működteti, belső határain biometrikus funkciók nélkül vezeti be az EES-t az olyan tagállam vonatkozásában, amely a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazza, de az EES-t működteti. Ezeken a belső határokon, olyan harmadik országbeli állampolgárok esetében, akiket még nem regisztráltak az EES-ben, a harmadik országbeli állampolgár egyéni aktáját a biometrikus adatok rögzítése nélkül kell létrehozni. A biometrikus adatokat a következő olyan határátkelőhelyen ki kell egészíteni, ahol az EES-t biometrikus funkciókkal működtetik.

5. cikk

Az EES felépítése

Az eu-LISA kifejleszti az EES-t, továbbá biztosítja annak üzemeltetési igazgatását, beleértve a 16. cikk (1) bekezdésének d) pontjában és a 17. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett biometrikus adatok feldolgozását lehetővé tevő funkciókat, valamint az EES megfelelő biztonságát is.

6. cikk

Az EES céljai

(1)   Az adatok EES-ben történő rögzítése és tárolása, valamint az ilyen adatok tagállamok számára hozzáférhetővé tétele révén az EES céljai, hogy:

| a) | fokozza a határforgalom-ellenőrzések hatékonyságát azáltal, hogy a rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult harmadik országbeli állampolgárok belépésekor és kilépésekor kiszámítja és nyomon követi az engedélyezett tartózkodás időtartamát; |
| --- | --- |

a)

fokozza a határforgalom-ellenőrzések hatékonyságát azáltal, hogy a rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult harmadik országbeli állampolgárok belépésekor és kilépésekor kiszámítja és nyomon követi az engedélyezett tartózkodás időtartamát;

| b) | elősegítse az olyan harmadik országbeli állampolgárok azonosítását, akik nem, vagy már nem teljesítik a tagállamok területére történő beutazás vagy a tagállamok területén való rövid távú tartózkodás feltételeit; |
| --- | --- |

b)

elősegítse az olyan harmadik országbeli állampolgárok azonosítását, akik nem, vagy már nem teljesítik a tagállamok területére történő beutazás vagy a tagállamok területén való rövid távú tartózkodás feltételeit;

| c) | lehetővé tegye a túltartózkodó személyek azonosítását és felderítését, valamint azt, hogy a tagállamok illetékes nemzeti hatóságai meg tudják tenni a megfelelő intézkedéseket; |
| --- | --- |

c)

lehetővé tegye a túltartózkodó személyek azonosítását és felderítését, valamint azt, hogy a tagállamok illetékes nemzeti hatóságai meg tudják tenni a megfelelő intézkedéseket;

| d) | lehetővé tegye a beléptetés megtagadásának az EES-ben történő elektronikus leellenőrzését; |
| --- | --- |

d)

lehetővé tegye a beléptetés megtagadásának az EES-ben történő elektronikus leellenőrzését;

| e) | lehetővé tegye a harmadik országbeli állampolgárok határforgalom-ellenőrzéseinek automatizálását; |
| --- | --- |

e)

lehetővé tegye a harmadik országbeli állampolgárok határforgalom-ellenőrzéseinek automatizálását;

| f) | lehetővé tegye a vízumhatóságok számára a korábbi vízumok jogszerű használatára vonatkozó információkhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

f)

lehetővé tegye a vízumhatóságok számára a korábbi vízumok jogszerű használatára vonatkozó információkhoz való hozzáférést;

| g) | tájékoztassa a harmadik országbeli állampolgárokat az engedélyezett tartózkodásuk időtartamáról; |
| --- | --- |

g)

tájékoztassa a harmadik országbeli állampolgárokat az engedélyezett tartózkodásuk időtartamáról;

| h) | lehetővé tegye statisztikák gyűjtését a harmadik országbeli állampolgárok belépéséről és kilépéséről, beléptetésük megtagadásáról, túltartózkodásukról, annak érdekében, hogy javítsa a túltartózkodásra vonatkozó kockázatértékelést, és támogassa a tényeken alapuló uniós migrációs szakpolitikai döntéshozatalt; |
| --- | --- |

h)

lehetővé tegye statisztikák gyűjtését a harmadik országbeli állampolgárok belépéséről és kilépéséről, beléptetésük megtagadásáról, túltartózkodásukról, annak érdekében, hogy javítsa a túltartózkodásra vonatkozó kockázatértékelést, és támogassa a tényeken alapuló uniós migrációs szakpolitikai döntéshozatalt;

| i) | lehetővé tegye a fellépést a személyazonossággal való visszaélés és az úti okmányokkal való visszaélés ellen. |
| --- | --- |

i)

lehetővé tegye a fellépést a személyazonossággal való visszaélés és az úti okmányokkal való visszaélés ellen.

(2)   A kijelölt hatóságok számára az e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő hozzáférés biztosításával az EES céljai, hogy:

| a) | hozzájáruljon a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez és nyomozásához; |
| --- | --- |

a)

hozzájáruljon a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez és nyomozásához;

| b) | lehetővé tegye a terrorista bűncselekményekhez vagy egyéb súlyos bűncselekményekhez kapcsolódó nyomozások céljára az információk létrehozását, beleértve e bűncselekmények olyan elkövetői, gyanúsítottjai és áldozatai személyazonosságának megállapítását, akik átlépték a külső határokat. |
| --- | --- |

b)

lehetővé tegye a terrorista bűncselekményekhez vagy egyéb súlyos bűncselekményekhez kapcsolódó nyomozások céljára az információk létrehozását, beleértve e bűncselekmények olyan elkövetői, gyanúsítottjai és áldozatai személyazonosságának megállapítását, akik átlépték a külső határokat.

(3)   A harmadik országbeli állampolgárok határátlépésének elősegítése érdekében az EES adott esetben támogatást biztosít a tagállamoknak az (EU) 2016/399 rendelet 8d. cikkének megfelelően létrehozott nemzeti könnyítési programjaik működtetéséhez azzal, hogy:

| a) | a nemzeti könnyítési programokban való részvétel iránti kérelmek vizsgálata és az e rendelet 25. cikkében említett határozatok elfogadása céljából az (EU) 2016/399 rendelet 8d. cikkében említett illetékes nemzeti hatóságok számára hozzáférést biztosít a korábbi rövid távú tartózkodásokra vagy a beléptetések megtagadására vonatkozó információkhoz; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti könnyítési programokban való részvétel iránti kérelmek vizsgálata és az e rendelet 25. cikkében említett határozatok elfogadása céljából az (EU) 2016/399 rendelet 8d. cikkében említett illetékes nemzeti hatóságok számára hozzáférést biztosít a korábbi rövid távú tartózkodásokra vagy a beléptetések megtagadására vonatkozó információkhoz;

| b) | értesíti a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságokat arról, hogy az adott személy számára engedélyezték a nemzeti könnyítési programban való részvételt. |
| --- | --- |

b)

értesíti a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságokat arról, hogy az adott személy számára engedélyezték a nemzeti könnyítési programban való részvételt.

7. cikk

Az EES műszaki felépítése

(1)   Az EES a következőkből áll:

| a) | a központi rendszer (EES központi rendszer); |
| --- | --- |

a)

a központi rendszer (EES központi rendszer);

| b) | az egyes tagállamok egységes nemzeti interfészei, amelyek közös műszaki előírásokon alapulnak és valamennyi tagállamban azonosak, és amelyek lehetővé teszik a központi rendszer biztonságos összekapcsolását a tagállamok nemzeti határinfrastruktúráival; |
| --- | --- |

b)

az egyes tagállamok egységes nemzeti interfészei, amelyek közös műszaki előírásokon alapulnak és valamennyi tagállamban azonosak, és amelyek lehetővé teszik a központi rendszer biztonságos összekapcsolását a tagállamok nemzeti határinfrastruktúráival;

| c) | az EES központi rendszere és a VIS központi rendszere közötti biztonságos kommunikációs csatorna; |
| --- | --- |

c)

az EES központi rendszere és a VIS központi rendszere közötti biztonságos kommunikációs csatorna;

| d) | az EES központi rendszere és az egységes nemzeti interfészek közötti kommunikációs infrastruktúra, amelynek biztonságosnak és titkosítottnak kell lennie; |
| --- | --- |

d)

az EES központi rendszere és az egységes nemzeti interfészek közötti kommunikációs infrastruktúra, amelynek biztonságosnak és titkosítottnak kell lennie;

| e) | a 13. cikkben említett webes szolgáltatás; |
| --- | --- |

e)

a 13. cikkben említett webes szolgáltatás;

| f) | a 63. cikk (2) bekezdésében említett, központi szinten létesített adattár. |
| --- | --- |

f)

a 63. cikk (2) bekezdésében említett, központi szinten létesített adattár.

(2)   Az EES központi rendszerének elhelyezését az eu-LISA biztosítja a műszaki telephelyein. A központi rendszer biztosítja az e rendeletben meghatározott funkciókat, a 37. cikk (3) bekezdésében a rendelkezésre állásra, a minőségre és a sebességre vonatkozóan meghatározott feltételekkel összhangban.

(3)   A 2008/602/EK bizottsági határozat (38) sérelme nélkül, közös használatúvá kell tenni az EES kommunikációs infrastruktúrájának és a 2004/512/EK határozat 1. cikkének (2) bekezdésében említett, a Vízuminformációs Rendszer kommunikációs infrastruktúrájának bizonyos hardverösszetevőit és szoftverösszetevőit. Gondoskodni kell a VIS-adatok és az EES-adatok logikai elkülönítéséről.

8. cikk

Interoperabilitás a VIS-szel

(1)   Az eu-LISA az EES központi rendszere és a VIS központi rendszere között biztonságos kommunikációs csatornát hoz létre, így lehetővé téve az EES és a VIS közötti interoperabilitást. Az EES és a VIS közötti közvetlen lekérdezés csak akkor lehetséges, ha ezt ez a rendelet és a 767/2008/EK rendelet egyaránt előírja. A vízumokra vonatkozó adatok VIS-ből történő lekérdezésének, ezen adatok EES-be történő importálásának, és a VIS-ből származó adatok EES-ben történő frissítésének automatizált folyamatnak kell lennie onnantól kezdve, hogy az érintett hatóság elindítja a szóban forgó műveletet.

(2)   Az EES-t használó, határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok számára az interoperabilitás lehetővé teszi, hogy az EES-ből lekérdezést végezzenek a VIS-ben annak érdekében, hogy:

| a) | a vízumokra vonatkozó adatokat közvetlenül a VIS-ből kérdezzenek le és azokat az EES-be importálják annak érdekében, hogy az EES-ben e rendelet 14., 16. és 18. cikkével, valamint a 767/2008/EK rendelet 18a. cikkével összhangban a vízumbirtokosok belépési, illetve kilépési adatrekordját vagy a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordját létrehozzák vagy frissítsék; |
| --- | --- |

a)

a vízumokra vonatkozó adatokat közvetlenül a VIS-ből kérdezzenek le és azokat az EES-be importálják annak érdekében, hogy az EES-ben e rendelet 14., 16. és 18. cikkével, valamint a 767/2008/EK rendelet 18a. cikkével összhangban a vízumbirtokosok belépési, illetve kilépési adatrekordját vagy a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordját létrehozzák vagy frissítsék;

| b) | a vízumokra vonatkozó adatokat közvetlenül a VIS-ből kérdezzenek le és azokat az EES-be importálják annak érdekében, hogy e rendelet 19. cikkével, valamint a 767/2008/EK rendelet 13., 14. és 18a. cikkével összhangban a vízum megsemmisítése, visszavonása vagy meghosszabbítása esetén a belépési, illetve a kilépési adatrekordot frissítsék; |
| --- | --- |

b)

a vízumokra vonatkozó adatokat közvetlenül a VIS-ből kérdezzenek le és azokat az EES-be importálják annak érdekében, hogy e rendelet 19. cikkével, valamint a 767/2008/EK rendelet 13., 14. és 18a. cikkével összhangban a vízum megsemmisítése, visszavonása vagy meghosszabbítása esetén a belépési, illetve a kilépési adatrekordot frissítsék;

| c) | e rendelet 23. cikke és a 767/2008/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerint ellenőrizzék az adott vízum eredetiségét és érvényességét, illetve azt, hogy teljesülnek-e a tagállamok területére történő beutazásra vonatkozó, az (EU) 2016/399 rendelet 6. cikke szerinti feltételek; |
| --- | --- |

c)

e rendelet 23. cikke és a 767/2008/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerint ellenőrizzék az adott vízum eredetiségét és érvényességét, illetve azt, hogy teljesülnek-e a tagállamok területére történő beutazásra vonatkozó, az (EU) 2016/399 rendelet 6. cikke szerinti feltételek;

| d) | ellenőrizzék, hogy az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárt korábban a VIS-ben már nyilvántartásba vették-e e rendelet 23. cikkével, valamint a 767/2008/EK rendelet 19a. cikkével összhangban; és |
| --- | --- |

d)

ellenőrizzék, hogy az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárt korábban a VIS-ben már nyilvántartásba vették-e e rendelet 23. cikkével, valamint a 767/2008/EK rendelet 19a. cikkével összhangban; és

| e) | az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, ha a vízumbirtokos személyazonosságát ujjlenyomatok alapján ellenőrzik, a vízumbirtokos személyazonosságát ujjlenyomatainak VIS-ben tárolt ujjlenyomatokkal történő összehasonlítása útján ellenőrizzék e rendelet 23. cikkével, valamint a 767/2008/EK rendelet 18. cikkének (6) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

e)

az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, ha a vízumbirtokos személyazonosságát ujjlenyomatok alapján ellenőrzik, a vízumbirtokos személyazonosságát ujjlenyomatainak VIS-ben tárolt ujjlenyomatokkal történő összehasonlítása útján ellenőrizzék e rendelet 23. cikkével, valamint a 767/2008/EK rendelet 18. cikkének (6) bekezdésével összhangban.

(3)   A VIS-t használó vízumhatóságok számára az interoperabilitás lehetővé teszi, hogy a VIS-ből lekérdezést végezzenek az EES-ben annak érdekében, hogy:

| a) | megvizsgálják a vízumkérelmeket és döntést hozzanak azokkal kapcsolatban e rendelet 24. cikkével, valamint a 767/2008/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

a)

megvizsgálják a vízumkérelmeket és döntést hozzanak azokkal kapcsolatban e rendelet 24. cikkével, valamint a 767/2008/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével összhangban;

| b) | a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó, de az EES-t működtető tagállamok esetében a rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízumok iránti kérelmeket megvizsgálják és ezekkel a kérelmekkel kapcsolatban döntéseket hozzanak; |
| --- | --- |

b)

a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó, de az EES-t működtető tagállamok esetében a rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízumok iránti kérelmeket megvizsgálják és ezekkel a kérelmekkel kapcsolatban döntéseket hozzanak;

| c) | a belépési, illetve a kilépési adatrekordban tárolt, vízumokra vonatkozó adatokat frissítsék a vízumnak az e rendelet 19. cikkével, valamint a 767/2008/EK rendelet 13. és 14. cikkével összhangban történő megsemmisítése, visszavonása vagy meghosszabbítása esetén. |
| --- | --- |

c)

a belépési, illetve a kilépési adatrekordban tárolt, vízumokra vonatkozó adatokat frissítsék a vízumnak az e rendelet 19. cikkével, valamint a 767/2008/EK rendelet 13. és 14. cikkével összhangban történő megsemmisítése, visszavonása vagy meghosszabbítása esetén.

(4)   Az EES 13. cikkben említett webes szolgáltatásának működtetéséhez a 13. cikk (5) bekezdésében említett különálló, csak olvasható adatbázist a VIS-ben tárolt adatok minimálisan szükséges részhalmazának egyirányú lehívása útján a VIS naponta frissíti.

9. cikk

Az EES-hez való hozzáférés az adatok bevitele, módosítása, törlése vagy lekérdezése céljából

(1)   Az EES-hez való hozzáférés a 14. és a 16–20. cikkben említett adatok bevitele, módosítása, törlése vagy lekérdezése céljából kizárólag a 23–35. cikkben meghatározott célok tekintetében illetékes tagállami hatóságok megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állománya számára engedélyezhető. E hozzáférésnek az említett tagállami hatóságok feladatainak elvégzéséhez szükséges mértékre kell korlátozódnia és a kitűzött célokkal arányosnak kell lennie.

(2)   Minden tagállam kijelöli illetékes nemzeti hatóságait, amelyek e rendelet alkalmazásában határforgalom-ellenőrzést végző hatóságokként, vízumhatóságokként és bevándorlási hatóságokként járnak el. Az illetékes nemzeti hatóságok megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állománya az adatok bevitele, módosítása, törlése és lekérdezése céljából hozzáférést kap az EES-hez. Minden tagállam az illetékes nemzeti hatóságok listáját haladéktalanul megküldi az eu-LISA számára. A listában fel kell tüntetni, hogy az egyes hatóságok milyen célból férhetnek hozzá az EES-ben tárolt adatokhoz.

(3)   Az EES adatainak lekérdezésére és az ilyen adatokhoz való hozzáférésre a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és nyomozása céljából jogosult hatóságokat a IV. fejezet rendelkezéseivel összhangban kell kijelölni.

10. cikk

Általános elvek

(1)   Az EES-hez való hozzáférésre jogosult minden illetékes hatóság biztosítja, hogy az EES használata szükséges, megfelelő és arányos legyen.

(2)   Minden egyes illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy az EES használata – beleértve a biometrikus adatok rögzítését is – megfeleljen az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményben, az Európai Unió Alapjogi Chartájában és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a gyermek jogairól szóló egyezményében foglalt garanciáknak. Különösen a gyermekek adatainak rögzítésekor a gyermek mindenekfelett álló érdekének kell az elsődleges szempontnak lennie.

11. cikk

Az automatizált kalkulátor és a harmadik országbeli állampolgárok tájékoztatásának kötelezettsége az engedélyezett tartózkodás fennmaradó időtartamáról

(1)   Az EES olyan automatizált kalkulátort tartalmaz, amely az EES-ben nyilvántartásba vett harmadik országbeli állampolgárok tekintetében jelzi az engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát.

Az automatizált kalkulátor nem alkalmazandó az olyan harmadik országbeli állampolgárokra, akik:

| a) | a 2004/38/EK irányelv hatálya alá tartozó uniós polgárok családtagjai, vagy olyan harmadik országbeli állampolgár családtagjai, aki az egyrészt az Unió és tagállamai, másrészt az adott harmadik ország között létrejött megállapodás alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokat élvez; és |
| --- | --- |

a)

a 2004/38/EK irányelv hatálya alá tartozó uniós polgárok családtagjai, vagy olyan harmadik országbeli állampolgár családtagjai, aki az egyrészt az Unió és tagállamai, másrészt az adott harmadik ország között létrejött megállapodás alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokat élvez; és

| b) | nem rendelkeznek a 2004/38/EK irányelv szerinti tartózkodási kártyával vagy az 1030/2002/EK rendelet szerinti tartózkodási engedéllyel. |
| --- | --- |

b)

nem rendelkeznek a 2004/38/EK irányelv szerinti tartózkodási kártyával vagy az 1030/2002/EK rendelet szerinti tartózkodási engedéllyel.

(2)   Az automatizált kalkulátor az illetékes hatóságoknak tájékoztatást nyújt:

| a) | belépéskor a harmadik országbeli állampolgárok engedélyezett tartózkodásának maximális időtartamáról, valamint arról, hogy az egy vagy két beutazás céljából kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokban engedélyezett számú beutazást már felhasználták-e; |
| --- | --- |

a)

belépéskor a harmadik országbeli állampolgárok engedélyezett tartózkodásának maximális időtartamáról, valamint arról, hogy az egy vagy két beutazás céljából kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokban engedélyezett számú beutazást már felhasználták-e;

| b) | a tagállamok területén végzett ellenőrzések vagy vizsgálatok során a harmadik országbeli állampolgárok engedélyezett tartózkodásának fennmaradó időtartamáról, illetve túltartózkodásuk időtartamáról; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok területén végzett ellenőrzések vagy vizsgálatok során a harmadik országbeli állampolgárok engedélyezett tartózkodásának fennmaradó időtartamáról, illetve túltartózkodásuk időtartamáról;

| c) | kilépéskor a harmadik országbeli állampolgárok bármilyen túltartózkodásáról; |
| --- | --- |

c)

kilépéskor a harmadik országbeli állampolgárok bármilyen túltartózkodásáról;

| d) | a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok iránti kérelmek vizsgálata és elbírálása során a tervezett beutazási időpontok alapján az engedélyezett tartózkodás maximális fennmaradó időtartamáról. |
| --- | --- |

d)

a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok iránti kérelmek vizsgálata és elbírálása során a tervezett beutazási időpontok alapján az engedélyezett tartózkodás maximális fennmaradó időtartamáról.

(3)   A határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok tájékoztatják a harmadik országbeli állampolgárt az engedélyezett tartózkodás maximális időtartamáról, amelyhez figyelembe kell venni a vízumban engedélyezett beutazások számát és az engedélyezett tartózkodás időtartamát az (EU) 2016/399 rendelet 8. cikke (9) bekezdésének megfelelően. Ezt a tájékoztatást vagy a határforgalom-ellenőrzések során a határőrnek kell megadnia, vagy a határátkelőhelyen elhelyezett olyan berendezés révén kell megadni, amely lehetővé teszi a harmadik országbeli állampolgár számára a webes szolgáltatás lekérdezését az e rendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdésében említettek szerint.

(4)   Az olyan vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok tekintetében, akik rövid távú tartózkodásra jogosító vízummal vagy rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízummal tartózkodnak egy olyan tagállamban, amely a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazza, de az EES-t működteti, az automatizált kalkulátornak nem kell jeleznie a rövid távú tartózkodásra jogosító vízummal vagy a rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízummal engedélyezett tartózkodást.

Az első albekezdésben említett esetben az automatizált kalkulátor csak azt ellenőrizi, hogy:

| a) | tiszteletben tartották-e a bármely 180 napos időszakban összesen legfeljebb 90 napos időtartamot; és |
| --- | --- |

a)

tiszteletben tartották-e a bármely 180 napos időszakban összesen legfeljebb 90 napos időtartamot; és

| b) | a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok esetében nem lépték-e túl a vízum érvényességi idejét. |
| --- | --- |

b)

a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok esetében nem lépték-e túl a vízum érvényességi idejét.

(5)   Annak ellenőrzéséhez, hogy az egy vagy két beutazás céljából kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok felhasználták-e már a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumuk alapján engedélyezett beutazásokat, az automatizált kalkulátornak csak az olyan tagállamokba történő beutazásokat kell figyelembe vennie, amelyek a schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazzák. Ezt az ellenőrzést nem kell elvégezni az olyan tagállamok területére történő belépéskor, amelyek a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazzák, de az EES-t működtetik.

(6)   Az automatizált kalkulátort a 810/2009/EK rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító, korlátozott területi érvényességű vízumon alapuló rövid távú tartózkodások esetében is alkalmazni kell. Ilyen esetben az automatizált kalkulátornak figyelembe kell vennie az említett vízumban engedélyezett tartózkodást, függetlenül attól, hogy a tartózkodás összesített időtartama az érintett harmadik országbeli állampolgár esetében meghaladja-e bármely 180 napos időszakban a 90 napos időtartamot.

12. cikk

Tájékoztatási mechanizmus

(1)   Az EES olyan mechanizmust tartalmaz, amely automatikusan azonosítja azokat a belépési, illetve kilépési adatrekordokat, amelyekben nem szerepel közvetlenül az engedélyezett tartózkodás lejárta utáni időpontra eső kilépési adat, valamint azokat az adatrekordokat, amelyek esetében túllépték az engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát.

(2)   Az olyan harmadik országbeli állampolgárok tekintetében, akik a 693/2003/EK tanácsi rendelettel (39) összhangban kiállított, érvényes egyszerűsített átutazási okmány (Facilitated Transit Document – FTD) alapján lépik át a határt, az EES tartalmaz egy olyan mechanizmust, amely automatikusan azonosítja azokat a belépési, illetve kilépési adatrekordokat, amelyekben nem szerepel közvetlenül az engedélyezett tartózkodás idejének lejárta utáni időpontra eső kilépési adat, valamint azokat az adatrekordokat, amelyek esetében túllépték az engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát.

(3)   Annak érdekében, hogy a 9. cikk (2) bekezdésének megfelelően kijelölt illetékes nemzeti hatóságok megfelelő intézkedéseket fogadhassanak el, a rendelkezésükre kell bocsátani egy olyan, az EES által létrehozott listát, amely tartalmazza a túltartózkodóként azonosított valamennyi személynek a 16. és a 17. cikkben említett adatait.

13. cikk

Webes szolgáltatás

(1)   Annak érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgárok bármikor ellenőrizhessék az engedélyezett tartózkodásukból fennmaradó időtartamot, az eu-LISA műszaki telephelyein elhelyezett webes szolgáltatáshoz való biztonságos internetes hozzáférés révén a harmadik országbeli állampolgárok számára lehetővé kell tenni, hogy megadják a 16. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint szükséges adatokat, a belépés vagy a kilépés, vagy mindkettő tervezett időpontjával együtt. A webes szolgáltatás ennek alapján a harmadik országbeli állampolgároknak OK/NOT OK válaszüzenetet küld, továbbá megadja az engedélyezett tartózkodás hátralevő idejére vonatkozó információt.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az olyan tagállamban történő tervezett tartózkodás esetén, amely a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazza, de az EES-t működteti, a webes szolgáltatásnak nem kell tájékoztatást nyújtania a rövid távú tartózkodásra jogosító vízum vagy a rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízum alapján történő engedélyezett tartózkodásról.

Az első albekezdésben említett esetekben a webes szolgáltatás a harmadik országbeli állampolgárok számára lehetővé teszi a bármely 180 napos időszakban összesen legfeljebb 90 napos időtartam betartásának ellenőrzését, valamint azt, hogy tájékoztatást kapjanak az e felső határ figyelembevételével fennmaradó engedélyezett tartózkodásról. Ezt a tájékoztatást a webes szolgáltatás lekérdezését vagy a tervezett belépésük, illetve kilépésük vagy mindkettő tervezett időpontját megelőző 180 napos időszakban megvalósult tartózkodások vonatkozásában kell megadni.

(3)   A Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 26. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti kötelezettségeik teljesítése céljából a fuvarozóknak igénybe kell venniük a webes szolgáltatást annak ellenőrzésére, hogy az egy vagy két beutazás céljából kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok felhasználták-e már a vízumuk által engedélyezett beutazásokat. A fuvarozóknak meg kell adniuk az e rendelet 16. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt adatokat. A webes szolgáltatás ennek alapján OK/NOT OK válaszüzenetet küld a fuvarozóknak. A fuvarozók az elküldött információt és a kapott választ az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően tárolhatják. A fuvarozók hitelesítési rendszert hoznak létre annak biztosítására, hogy a webes szolgáltatáshoz csak az erre felhatalmazott személyzet férhessen hozzá. A OK/NOT OK válaszüzenet nem tekinthető a belépés (EU) 2016/399 rendelet szerinti engedélyezésére vagy megtagadására vonatkozó döntésnek.

(4)   A Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 26. cikke (2) bekezdése végrehajtásának céljára, vagy a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 26. cikkével összefüggésben felmerülő esetleges viták rendezésének céljára, az eu-LISA a fuvarozók által a webes szolgáltatáson keresztül végzett minden adatkezelési műveletről naplót vezet. Ezekben a naplókban fel kell tüntetni minden egyes művelet dátumát és időpontját, a lekérdezésre felhasznált adatokat, a webes szolgáltatás által továbbított adatokat és a kérdéses fuvarozó nevét.

A naplókat két évig meg kell őrizni. A naplókat megfelelő intézkedésekkel a jogosulatlan hozzáféréstől védeni kell.

(5)   A webes szolgáltatás egy olyan különálló, csak olvasható adatbázist használ, amelyet az EES-ben és a VIS-ben tárolt adatok minimálisan szükséges részhalmazának egyirányú lehívása útján naponta frissítenek. Az eu-LISA felel a webes szolgáltatás biztonságáért, az abban található személyes adatok biztonságáért, továbbá annak a folyamatnak a biztonságáért, amelynek során a személyes adatokat a különálló, csak olvasható adatbázisba lekérik.

(6)   A webes szolgáltatás nem teszi lehetővé a fuvarozók számára annak ellenőrzését, hogy az egy vagy két beutazás céljából kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok felhasználták-e az ilyen vízum által engedélyezett beutazásokat.

(7)   A Bizottság a webes szolgáltatás üzemeltetési feltételeire vonatkozó részletes szabályokról, valamint a webes szolgáltatásra alkalmazandó adatvédelmi és biztonsági szabályokról végrehajtási jogi aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 68. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

II. FEJEZET

AZ ILLETÉKES HATÓSÁGOK ÁLTALI ADATBEVITEL ÉS ADATFELHASZNÁLÁS

14. cikk

Az adatok EES-be történő bevitelére vonatkozó eljárások

(1)   A határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok a 23. cikkel összhangban ellenőrzik, hogy a harmadik országbeli állampolgárról az EES-ben korábban létrehoztak-e már egyéni aktát, valamint ellenőrzik e harmadik országbeli állampolgár személyazonosságát is. Amennyiben a harmadik országbeli állampolgár önkiszolgáló rendszert használ az adatok előzetes regisztrálásához vagy a határforgalom-ellenőrzés elvégzéséhez, az ellenőrzést az önkiszolgáló rendszeren keresztül kell elvégezni.

(2)   Ha az egyéni aktát már korábban létrehozták a harmadik országbeli állampolgár számára, a határforgalom-ellenőrzést végző hatóság szükség esetén:

| a) | frissíti ezt az egyéni aktát, nevezetesen az esettől függően a 16, 17. és 18. cikkben említett adatokat, és |
| --- | --- |

a)

frissíti ezt az egyéni aktát, nevezetesen az esettől függően a 16, 17. és 18. cikkben említett adatokat, és

| b) | a 16. és a 17. cikknek megfelelően minden belépésre vonatkozóan belépési, és minden kilépésre vonatkozóan kilépési adatrekordot, vagy adott esetben a 18. cikknek megfelelően a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordot visz be. |
| --- | --- |

b)

a 16. és a 17. cikknek megfelelően minden belépésre vonatkozóan belépési, és minden kilépésre vonatkozóan kilépési adatrekordot, vagy adott esetben a 18. cikknek megfelelően a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordot visz be.

Az e bekezdés első albekezdésének b) pontjában említett adatrekordot hozzá kell kapcsolni az érintett harmadik országbeli állampolgár egyéni aktájához.

Adott esetben az érintett harmadik országbeli állampolgár belépési, illetve kilépési adatrekordját ki kell egészíteni a 19. cikk (1), (2), (4) és (5) bekezdésében említett adatokkal. A harmadik országbeli állampolgár egyéni aktájához hozzá kell adni a harmadik országbeli állampolgár által jogszerűen használt úti okmányokat és személyazonosságokat.

Ha korábban már nyilvántartásba vettek egy egyéni aktát és a harmadik országbeli állampolgár olyan érvényes úti okmányt mutat fel, amely a korábban nyilvántartásba vett úti okmánytól eltér, akkor a 16. cikk (1) bekezdésének d) pontjában és a 17. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett adatokat is frissíteni kell a 15. cikknek megfelelően.

(3)   Amennyiben egy vízumbirtokos belépési, illetve kilépési adatrekordjába adatokat kell bevinni vagy az abban szereplő adatokat frissíteni kell, a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok – e rendelet 8. cikkével és a 767/2008/EK rendelet 18a. cikkével összhangban – közvetlenül a VIS-ből kérhetik le és az EES-be importálhatják az e rendelet 16. cikke (2) bekezdésének c–f) pontjában meghatározott adatokat.

(4)   Amennyiben a harmadik országbeli állampolgárt korábban még nem vették nyilvántartásba az EES-ben, a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságnak esettől függően a 16. cikk (1) és (6) bekezdésében, a 17. cikk (1) bekezdésében és a 18. cikk (1) bekezdésében említett adatok bevitelével létre kell hoznia az adott harmadik országbeli állampolgár egyéni aktáját.

(5)   Amennyiben a harmadik országbeli állampolgár önkiszolgáló rendszert használ az adatok előzetes regisztrálásához, az (EU) 2016/399 rendelet 8a. cikkét kell alkalmazni. Ebben az esetben a harmadik országbeli állampolgár előzetesen regisztrálhatja az egyéni akta adatait, vagy adott esetben a belépési, illetve kilépési adatrekordban frissítendő adatokat. Az adatokat a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok visszaigazolják, amikor az (EU) 2016/399 rendelettel összhangban a beléptetés engedélyezésére vagy megtagadására vonatkozó döntést meghozták. Az e rendelet 16. cikke (2) bekezdésének c)–f) pontjában felsorolt adatok lekérhetők a VIS-ből és az EES-be importálhatók.

(6)   Amennyiben a harmadik országbeli állampolgár önkiszolgáló rendszert használ a határforgalom-ellenőrzés elvégzéséhez, az (EU) 2016/399 rendelet 8b. cikkét kell alkalmazni. Ebben az esetben az e cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzést az önkiszolgáló rendszeren keresztül kell elvégezni.

(7)   Amennyiben a harmadik országbeli állampolgár elektronikus átléptető kaput használ a külső határ átlépéséhez, vagy olyan belső határ átlépéséhez, ahol az ellenőrzéseket még nem szüntették meg, az (EU) 2016/399 rendelet 8b. cikkét kell alkalmazni. Ebben az esetben a belépési, illetve kilépési adatrekord megfelelő regisztrációját, valamint ennek az adatrekordnak az érintett egyéni aktához való hozzákapcsolását az elektronikus átléptető kapun keresztül kell elvégezni.

(8)   E rendelet 20. cikkének és az (EU) 2016/399 rendelet 12. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül, ha a tagállamok valamelyikének területén tartózkodó harmadik országbeli állampolgár a tartózkodási engedélyen vagy a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumon alapuló tartózkodást követően a rövid távú tartózkodást közvetlenül megkezdi és még nem hoztak létre korábban egyéni aktát, a harmadik országbeli állampolgár kérelmezheti az e rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett illetékes hatóságoktól, hogy hozzanak létre egyéni aktát és belépési, illetve kilépési adatrekordot azzal, hogy beviszik az e rendelet 16. cikkének (1), (2) és (6) bekezdésében és 17. cikkének (1) bekezdésében említett adatokat. Az e rendelet 16. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett adatok helyett az illetékes hatóságok a rövid távú tartózkodás kezdetének időpontját, az e rendelet 16. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett adatok helyett pedig annak a hatóságnak nevét viszik be, amely ezeket az adatokat bevitte.

15. cikk

A harmadik országbeli állampolgárok arcképmása

(1)   Amennyiben egyéni aktát kell létrehozni vagy frissíteni kell a 16. cikk (1) bekezdésének d) pontjában és a 17. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett arcképmást, az arcképmást helyben kell rögzíteni.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, kivételes esetekben, amikor a helyben rögzített arcképmások EES-be történő regisztrálására meghatározott, a minőségre és a felbontásra vonatkozó előírásokat nem lehet teljesíteni, az arcképmást elektronikusan le lehet hívni a géppel olvasható, elektronikus úti okmány (a továbbiakban: eMRTD) chipjéről. Ilyen esetekben az arcképmást csak annak az elektronikus ellenőrzését követően kell bevinni az egyéni aktába, hogy a géppel olvasható, elektronikus úti okmány chipjén rögzített arcképmás megegyezik-e az érintett harmadik országbeli állampolgár helyben rögzített arcképmásával.

(3)   Minden tagállam évente egyszer jelentést küld a Bizottságnak a (2) bekezdés alkalmazásáról. A jelentésben fel kell tüntetni az érintett harmadik országbeli állampolgárok számát, valamint az előállt kivételes helyzetekhez magyarázatot is kell fűzni.

(4)   A harmadik országbeli állampolgár arcképmásának az automatizált biometrikus összehasonlítás céljára kielégítő képfelbontásúnak és minőségűnek kell lennie.

(5)   Az EES működésének megkezdését követő két éven belül a Bizottság jelentést készít a VIS-ben tárolt arcképmások minőségére vonatkozó előírásokról, valamint arról, hogy a VIS-ben tárolt arcképmások minősége lehetővé teszi-e a biometrikus összehasonlítást és ezáltal azt, hogy a VIS-ben tárolt arcképmásokat a határokon és a tagállamok területén a vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságának ellenőrzésére használják fel anélkül, hogy ilyen arcképmásokat tárolnának az EES-ben. A Bizottság ezt a jelentést megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentéshez – amennyiben a Bizottság helyénvalónak ítéli – jogalkotási javaslatokat kell csatolni – beleértve az e rendelet, a 767/2008/EK rendelet vagy mindkettő módosítására irányuló javaslatokat is – a harmadik országbeli állampolgárok VIS-ben tárolt arcképmásainak az e bekezdésben említett célokra való felhasználásáról.

16. cikk

A vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok személyes adatai

(1)   Az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző hatóság egyéni aktát hoz létre a vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárról az alábbi adatok bevitelével:

| a) | vezetéknév (családi név); utónév vagy utónevek (keresztnevek); születési idő; állampolgárság vagy állampolgárságok; nem; |
| --- | --- |

a)

vezetéknév (családi név); utónév vagy utónevek (keresztnevek); születési idő; állampolgárság vagy állampolgárságok; nem;

| b) | az úti okmány vagy okmányok típusa és száma, valamint az úti okmányt vagy okmányokat kiállító ország három betűből álló kódja; |
| --- | --- |

b)

az úti okmány vagy okmányok típusa és száma, valamint az úti okmányt vagy okmányokat kiállító ország három betűből álló kódja;

| c) | az úti okmány vagy okmányok érvényességének lejárati dátuma; |
| --- | --- |

c)

az úti okmány vagy okmányok érvényességének lejárati dátuma;

| d) | a 15. cikkben említett arcképmás; |
| --- | --- |

d)

a 15. cikkben említett arcképmás;

(2)   Az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok minden egyes beutazásakor az alábbi adatokat egy belépési, illetve kilépési adatrekordba be kell vinni:

| a) | a beutazás dátuma és időpontja; |
| --- | --- |

a)

a beutazás dátuma és időpontja;

| b) | a beutazás helye szerinti határátkelőhely neve és a beutazást engedélyező hatóság megnevezése; |
| --- | --- |

b)

a beutazás helye szerinti határátkelőhely neve és a beutazást engedélyező hatóság megnevezése;

| c) | adott esetben a harmadik országbeli állampolgár jogállása, jelezve, hogy olyan harmadik országbeli állampolgárról van szó, aki:






  i | a 2004/38/EK irányelv hatálya alá tartozó uniós polgár családtagja, vagy olyan harmadik országbeli állampolgár családtagja, aki az egyrészt az Unió és tagállamai, másrészt az adott harmadik ország között létrejött megállapodás alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokat élvez; és |
| --- | --- | --- |

c)

adott esetben a harmadik országbeli állampolgár jogállása, jelezve, hogy olyan harmadik országbeli állampolgárról van szó, aki:

i

a 2004/38/EK irányelv hatálya alá tartozó uniós polgár családtagja, vagy olyan harmadik országbeli állampolgár családtagja, aki az egyrészt az Unió és tagállamai, másrészt az adott harmadik ország között létrejött megállapodás alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokat élvez; és

| ii. | nem rendelkezik a 2004/38/EK irányelv szerinti tartózkodási kártyával vagy az 1030/2002/EK rendelet alapján kiadott tartózkodási engedéllyel; |
| --- | --- |

ii.

nem rendelkezik a 2004/38/EK irányelv szerinti tartózkodási kártyával vagy az 1030/2002/EK rendelet alapján kiadott tartózkodási engedéllyel;

| d) | a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumbélyeg száma a vízumot kiadó tagállam három betűből álló kódjával együtt, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízum típusa, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumban engedélyezett maximális tartózkodás lejárati dátuma, amelyet minden beutazás alkalmával frissíteni kell, valamint adott esetben a rövid távú tartózkodásra jogosító vízum érvényességének lejárati dátuma; |
| --- | --- |

d)

a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumbélyeg száma a vízumot kiadó tagállam három betűből álló kódjával együtt, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízum típusa, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumban engedélyezett maximális tartózkodás lejárati dátuma, amelyet minden beutazás alkalmával frissíteni kell, valamint adott esetben a rövid távú tartózkodásra jogosító vízum érvényességének lejárati dátuma;

| e) | a rövid távú tartózkodásra jogosító vízummal történő első beutazáskor a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumbélyegen megjelölt, engedélyezett beutazások száma és az engedélyezett tartózkodási idő; |
| --- | --- |

e)

a rövid távú tartózkodásra jogosító vízummal történő első beutazáskor a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumbélyegen megjelölt, engedélyezett beutazások száma és az engedélyezett tartózkodási idő;

| f) | adott esetben arra vonatkozó információ, hogy a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot a 810/2009/EK rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján korlátozott területi érvényességgel adták ki; |
| --- | --- |

f)

adott esetben arra vonatkozó információ, hogy a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot a 810/2009/EK rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján korlátozott területi érvényességgel adták ki;

| g) | azoknak a tagállamoknak az esetében, amelyek a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazzák, de az EES-t működtetik, adott esetben egy értesítés, amely azt jelzi, hogy a harmadik országbeli állampolgár a beutazáshoz rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízumot használt fel. |
| --- | --- |

g)

azoknak a tagállamoknak az esetében, amelyek a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazzák, de az EES-t működtetik, adott esetben egy értesítés, amely azt jelzi, hogy a harmadik országbeli állampolgár a beutazáshoz rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízumot használt fel.

Az első albekezdésben említett belépési és kilépési adatrekordot az EES által az adott egyéni akta létrehozásakor generált egyéni referenciaszám felhasználásával hozzá kell kapcsolni a szóban forgó harmadik országbeli állampolgár egyéni aktájához.

(3)   Az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgár minden egyes kiutazásakor be kell vinni az alábbi adatokat a belépési, illetve kilépési adatrekordba:

| a) | a kiutazás dátumát és időpontját; |
| --- | --- |

a)

a kiutazás dátumát és időpontját;

| b) | a kiutazás helye szerinti határátkelőhely nevét. |
| --- | --- |

b)

a kiutazás helye szerinti határátkelőhely nevét.

Ha e harmadik országbeli állampolgár a legutóbbi belépési adatrekordban rögzített vízumtól eltérő más vízumot használ fel, a belépési, illetve kilépési adatrekordnak a (2) bekezdés d)–g) pontjában felsorolt adatait ennek megfelelően frissíteni kell.

Az első albekezdésben említett belépési és kilépési adatrekordot a harmadik országbeli állampolgár egyéni aktájához hozzá kell kapcsolni.

(4)   Amennyiben nem áll rendelkezésre közvetlenül az engedélyezett tartózkodás időtartamának lejárta utáni kilépési adat, a belépési, illetve kilépési adatrekordot az EES egy jelzéssel megjelöli, és a vízumkötelezettség hatálya alá tartozó olyan harmadik országbeli állampolgár adatait, akit túltartózkodóként azonosítottak, a 12. cikkben említett listába be kell vinni.

(5)   A vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok belépési, illetve kilépési adatrekordjába való adatbevitelhez, illetve az adatrekord frissítéséhez a határforgalom-ellenőrzést végző hatóság a 767/2008/EK rendelet 18a. cikkének megfelelően az e cikk (2) bekezdésének c)–f) pontjában szereplő adatokat lekérheti a VIS-ből és az EES-be importálhatja.

(6)   Amennyiben a harmadik országbeli állampolgár az (EU) 2016/399 rendelet 8d. cikke alapján a nemzeti könnyítési program kedvezményezettje, az érintett tagállam jelzést helyez el a harmadik országbeli állampolgár egyéni aktájában, megjelölve az érintett tagállam nemzeti könnyítési programját.

(7)   A II. mellékletben meghatározott különös rendelkezéseket azoknak a harmadik országbeli állampolgároknak az esetében kell alkalmazni, akik érvényes FTD alapján lépik át a határt.

17. cikk

A vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok személyes adatai

(1)   A határforgalom-ellenőrzést végző hatóság létrehozza a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok egyéni aktáját az alábbi adatok bevitelével:

| a) | a 16. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában előírt adatok; |
| --- | --- |

a)

a 16. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában előírt adatok;

| b) | a 15. cikkben említett arcképmás; |
| --- | --- |

b)

a 15. cikkben említett arcképmás;

| c) | az ujjlenyomatadatok, amelyeket a megfelelő ujjak megléte esetén a jobb, ellenkező esetben a bal kéz megfelelő ujjlenyomatai alapján kell rögzíteni; az ujjlenyomatadatoknak az automatizált biometrikus összehasonlítás céljára kielégítő felbontásúnak és minőségűnek kell lenniük; |
| --- | --- |

c)

az ujjlenyomatadatok, amelyeket a megfelelő ujjak megléte esetén a jobb, ellenkező esetben a bal kéz megfelelő ujjlenyomatai alapján kell rögzíteni; az ujjlenyomatadatoknak az automatizált biometrikus összehasonlítás céljára kielégítő felbontásúnak és minőségűnek kell lenniük;

| d) | adott esetben a 16. cikk (6) bekezdésében előírt adatok. |
| --- | --- |

d)

adott esetben a 16. cikk (6) bekezdésében előírt adatok.

(2)   A vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok esetében a 16. cikk (2) bekezdésének a), b) és c) pontját, a 16. cikk (3) bekezdésének a) és b) pontját, valamint a 16. cikk (4) bekezdését értelemszerűen alkalmazni kell.

(3)   A 12 év alatti gyermekek mentesülnek az ujjlenyomat-vételi kötelezettség alól.

(4)   Azokat a személyeket, akik esetében az ujjlenyomat-rögzítés fizikailag lehetetlen, mentesíteni kell az ujjlenyomat-vételi kötelezettség alól.

Ugyanakkor, ha a fizikai akadály átmeneti jellegű, ezt a tényt rögzíteni kell az EES-ben, és az adott személytől a kiutazáskor vagy a következő beutazáskor ujjlenyomatot kell venni. Ezt az információt törölni kell az EES-ből, amint sor került az ujjlenyomatok levételére. A határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok jogosultak további pontosítást kérni az ujjlenyomatvétel átmeneti akadályainak okairól.. A tagállamok biztosítják, hogy az emberi méltóságot garantáló, megfelelő eljárások álljanak rendelkezésre arra az esetre, ha az ujjlenyomat rögzítése során nehézségek merülnének fel.

(5)   Ha az érintett személy a (3) vagy (4) bekezdés alapján mentesül az ujjlenyomat-vételi kötelezettség alól, a vonatkozó adatmezőben a „nem alkalmazandó” bejegyzést kell feltüntetni.

18. cikk

Az olyan harmadik országbeli állampolgárok személyes adatai, akiknek a beléptetését megtagadták

(1)   Amennyiben a határforgalom-ellenőrzést végző hatóság az (EU) 2016/399 rendelet 14. cikkével és V. mellékletével összhangban olyan döntést hozott, hogy a harmadik országbeli állampolgárnak a tagállamok területére rövid távú tartózkodás céljából történő beléptetését megtagadja, és amennyiben az EES-ben korábban nem rögzítettek az adott harmadik országbeli állampolgárra vonatkozó aktát, a határforgalom-ellenőrzést végző hatóság létrehoz egy egyéni aktát, amelybe beviszi a következőket:

| a) | a vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok esetében az e rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében előírt alfanumerikus adatokat, valamint adott esetben az e rendelet 16. cikkének (6) bekezdésében említett adatokat; |
| --- | --- |

a)

a vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok esetében az e rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében előírt alfanumerikus adatokat, valamint adott esetben az e rendelet 16. cikkének (6) bekezdésében említett adatokat;

| b) | a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok esetében az e rendelet 17. cikkének (1) bekezdésében előírt alfanumerikus adatokat. |
| --- | --- |

b)

a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok esetében az e rendelet 17. cikkének (1) bekezdésében előírt alfanumerikus adatokat.

(2)   Ha a harmadik országbeli állampolgár beléptetését az (EU) 2016/399 rendelet V. melléklete B. része B., D. vagy H. pontjának megfelelő okból tagadták meg, és ha az EES-ben nincs rögzítve az adott harmadik országbeli állampolgárra vonatkozó, biometrikus adatokat tartalmazó akta, a határforgalom-ellenőrzést végző hatóság létrehoz egy egyéni aktát, amelybe beviszi az e rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében vagy adott esetben a 17. cikkének (1) bekezdésében említett alfanumerikus adatokat, valamint a következő adatokat:

| a) | a vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok esetében az e rendelet 16. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett arcképmást; |
| --- | --- |

a)

a vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok esetében az e rendelet 16. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett arcképmást;

| b) | a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok esetében az e rendelet 17. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában előírt biometrikus adatokat; |
| --- | --- |

b)

a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok esetében az e rendelet 17. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában előírt biometrikus adatokat;

| c) | a VIS-ben nem regisztrált, vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok esetében az e rendelet 16. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett arcképmást és az e rendelet 17. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett ujjlenyomatadatokat. |
| --- | --- |

c)

a VIS-ben nem regisztrált, vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok esetében az e rendelet 16. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett arcképmást és az e rendelet 17. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett ujjlenyomatadatokat.

(3)   E cikk (2) bekezdésétől eltérve, amennyiben az (EU) 2016/399 rendelet V. melléklete B. részének H. pontjában megfelelő ok áll fenn, és a harmadik országbeli állampolgár biometrikus adatait rögzítették a beutazási tilalmat elrendelő SIS figyelmeztető jelzésben, a harmadik országbeli állampolgár biometrikus adatait nem kell bevinni az EES-be.

(4)   Ha a harmadik országbeli állampolgár beléptetését az (EU) 2016/399 rendelet V. melléklete B. része I. pontjának megfelelő okból tagadják meg, és ha az EES-ben nincs rögzítve az adott harmadik országbeli állampolgárra vonatkozó, biometrikus adatokat tartalmazó akta, az EES-be a biometrikus adatokat csak akkor kell bevinni, ha a beléptetés megtagadására azért kerül sor, mert a harmadik országbeli állampolgár veszélyt jelent a belső biztonságra, beleértve adott esetben a közrendi vonatkozásokat is.

(5)   Ha a harmadik országbeli állampolgár beléptetését az (EU) 2016/399 rendelet V. melléklete B. része J. pontjának megfelelő okból tagadják meg, a határforgalom-ellenőrzést végző hatóság a biometrikus adatok nélkül hozza létre a harmadik országbeli állampolgár egyéni aktáját. Abban az esetben, ha a harmadik országbeli állampolgár rendelkezik eMRTD-vel, az arcképmást ebből az eMRTD-ből kell kinyerni.

(6)   Ha a határforgalom-ellenőrzést végző hatóság az (EU) 2016/399 rendelet 14. cikke és az V. melléklete alapján olyan határozatot hozott, amelynek értelmében megtagadja a harmadik országbeli állampolgárnak a tagállamok területén történő rövid távú tartózkodás céljából való beléptetését, a következő adatokat be kell vinni egy, a beléptetés megtagadására vonatkozó, külön adatrekordba:

| a) | a beléptetés megtagadásának dátuma és időpontja; |
| --- | --- |

a)

a beléptetés megtagadásának dátuma és időpontja;

| b) | a határátkelőhely neve; |
| --- | --- |

b)

a határátkelőhely neve;

| c) | a beléptetést megtagadó szerv megnevezése; |
| --- | --- |

c)

a beléptetést megtagadó szerv megnevezése;

| d) | a beléptetés megtagadása okainak megfelelő pont vagy pontok az (EU) 2016/399 rendelet V. mellékletének B. részével összhangban. |
| --- | --- |

d)

a beléptetés megtagadása okainak megfelelő pont vagy pontok az (EU) 2016/399 rendelet V. mellékletének B. részével összhangban.

Ezen túlmenően a vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok esetében az e rendelet 16. cikke (2) bekezdésének d)–g) pontjában előírt adatokat a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordba be kell vinni.

A vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok beléptetésének megtagadására vonatkozó adatrekord létrehozásához vagy frissítéséhez a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóság a 767/2008/EK rendelet 18a. cikkének megfelelően, az e rendelet 16. cikke (2) bekezdésének d), e) és f) pontjában előírt, valamint az e rendelet 16. cikke (2) bekezdésében előírt adatokat lekérheti a VIS-ből, és azokat az EES-be importálhatja.

(7)   A (6) bekezdésben előírt, a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordot az érintett harmadik országbeli állampolgár egyéni aktájához hozzá kell kapcsolni.

19. cikk

A rövid távú tartózkodásra vonatkozó engedély visszavonásakor, törlésekor vagy meghosszabbításakor rögzítendő adatok

(1)   Amennyiben határozat született a rövid távú tartózkodásra vonatkozó engedély visszavonásáról vagy törléséről vagy a vízum visszavonásáról vagy megsemmisítéséről, vagy az engedélyezett tartózkodás időtartamának vagy a vízum érvényességi idejének a meghosszabbításáról, az ilyen határozatot meghozó illetékes hatóság az alábbi adatokkal egészíti ki a legutóbbi releváns belépési, illetve kilépési adatrekordot:

| a) | státuszinformáció, amely jelzi a rövid távú tartózkodásra vonatkozó engedély visszavonását vagy törlését, vagy a vízum visszavonását vagy megsemmisítését, vagy az engedélyezett tartózkodás időtartamának vagy a vízum érvényességi idejének a meghosszabbítását; |
| --- | --- |

a)

státuszinformáció, amely jelzi a rövid távú tartózkodásra vonatkozó engedély visszavonását vagy törlését, vagy a vízum visszavonását vagy megsemmisítését, vagy az engedélyezett tartózkodás időtartamának vagy a vízum érvényességi idejének a meghosszabbítását;

| b) | annak a hatóságnak megnevezése, amely visszavonta vagy törölte a rövid távú tartózkodásra vonatkozó engedélyt, vagy visszavonta vagy megsemmisítette a vízumot, vagy meghosszabbította az engedélyezett tartózkodás időtartamát vagy a vízum érvényességi idejét; |
| --- | --- |

b)

annak a hatóságnak megnevezése, amely visszavonta vagy törölte a rövid távú tartózkodásra vonatkozó engedélyt, vagy visszavonta vagy megsemmisítette a vízumot, vagy meghosszabbította az engedélyezett tartózkodás időtartamát vagy a vízum érvényességi idejét;

| c) | a rövid távú tartózkodásra vonatkozó engedély visszavonásáról vagy törléséről, vagy a vízum visszavonásáról vagy megsemmisítéséről, vagy az engedélyezett tartózkodás időtartamának vagy a vízum érvényességi idejének a meghosszabbításáról szóló határozat meghozatalának helye és ideje; |
| --- | --- |

c)

a rövid távú tartózkodásra vonatkozó engedély visszavonásáról vagy törléséről, vagy a vízum visszavonásáról vagy megsemmisítéséről, vagy az engedélyezett tartózkodás időtartamának vagy a vízum érvényességi idejének a meghosszabbításáról szóló határozat meghozatalának helye és ideje;

| d) | adott esetben az új vízumbélyeg száma a kiadó ország három betűből álló kódjával együtt; |
| --- | --- |

d)

adott esetben az új vízumbélyeg száma a kiadó ország három betűből álló kódjával együtt;

| e) | adott esetben az az időtartam, amennyivel meghosszabbodik az engedélyezett tartózkodás időtartama; |
| --- | --- |

e)

adott esetben az az időtartam, amennyivel meghosszabbodik az engedélyezett tartózkodás időtartama;

| f) | adott esetben az engedélyezett tartózkodás vagy a vízum új lejárati dátuma. |
| --- | --- |

f)

adott esetben az engedélyezett tartózkodás vagy a vízum új lejárati dátuma.

(2)   Amennyiben az engedélyezett tartózkodás időtartamát a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 20. cikke (2) bekezdésének megfelelően meghosszabbították, az az illetékes hatóság, amely az engedélyezett tartózkodást meghosszabbította, az engedélyezett tartózkodás időtartamára vonatkozó adattal kiegészíti a legutóbbi releváns belépési, illetve kilépési adatrekordot és adott esetben jelzi, hogy az engedélyezett tartózkodást a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 20. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően hosszabbították meg.

(3)   Amennyiben határozat született a vízum megsemmisítéséről, visszavonásáról vagy meghosszabbításáról, a határozatot meghozó vízumhatóság a 767/2008/EK rendelet 13. és 14. cikkével összhangban a VIS-ből azonnal lekéri és közvetlenül az EES-be importálja az e cikk (1) bekezdésében előírt adatokat.

(4)   A belépési, illetve kilépési adatrekordban fel kell tüntetni a rövid távú tartózkodás visszavonásának vagy törlésének indokait, az alábbiak szerint:

| a) | a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (40) alapján elfogadott kiutasítási határozat; |
| --- | --- |

a)

a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (40) alapján elfogadott kiutasítási határozat;

| b) | a tagállam illetékes hatóságai által a nemzeti jognak megfelelően hozott bármely egyéb határozat, amely a tagállamok területére való beutazás vagy az ott-tartózkodás feltételeit nem vagy már nem teljesítő harmadik országbeli állampolgár visszaküldését, kitoloncolását vagy önkéntes hazatérését eredményezi. |
| --- | --- |

b)

a tagállam illetékes hatóságai által a nemzeti jognak megfelelően hozott bármely egyéb határozat, amely a tagállamok területére való beutazás vagy az ott-tartózkodás feltételeit nem vagy már nem teljesítő harmadik országbeli állampolgár visszaküldését, kitoloncolását vagy önkéntes hazatérését eredményezi.

(5)   A belépési, illetve kilépési adatrekordban fel kell tüntetni, hogy milyen indokok alapján került sor az engedélyezett tartózkodás időtartamának meghosszabbítására.

(6)   Amennyiben egy adott személy egy, az e cikk (4) bekezdésében említett határozat alapján a tagállamok területéről távozott vagy őt onnan kitoloncolták, az illetékes hatóságnak a 14. cikk (2) bekezdésének megfelelően be kell vinnie az adatokat az ahhoz kapcsolódó beutazásra vonatkozó belépési, illetve kilépési adatrekordba.

20. cikk

Az abban az esetben kiegészítendő adatok, amikor megdől a vélelem, amely szerint a harmadik országbeli állampolgár nem teljesíti az engedélyezett tartózkodás időtartamára vonatkozó feltételeket

A 22. cikk sérelme nélkül, abban az esetben, ha egy tagállam területén tartózkodó harmadik országbeli állampolgár számára nem hoztak létre egyéni aktát az EES-ben vagy az ilyen harmadik országbeli állampolgárra vonatkozó utolsó releváns belépési, illetve kilépési adatrekord hiányzik, az illetékes hatóságok vélelmezhetik, hogy a harmadik országbeli állampolgár nem teljesíti vagy már nem teljesíti a tagállamok területén való engedélyezett tartózkodás időtartamára vonatkozó feltételeket.

Az e cikk első bekezdésében említett esetben a (EU) 2016/399 rendelet 12. cikkét kell alkalmazni, és ha a szóban forgó vélelem az említett rendelet 12. cikkének (3) bekezdése szerint megdől, az illetékes hatóságok:

| a) | szükség esetén az EES-ben létrehozzák az adott harmadik országbeli állampolgár egyéni aktáját, |
| --- | --- |

a)

szükség esetén az EES-ben létrehozzák az adott harmadik országbeli állampolgár egyéni aktáját,

| b) | a hiányzó adatok bevitele révén frissítik az utolsó belépési, illetve kilépési adatrekordot e rendelet 16. és a 17. cikkével összhangban, vagy |
| --- | --- |

b)

a hiányzó adatok bevitele révén frissítik az utolsó belépési, illetve kilépési adatrekordot e rendelet 16. és a 17. cikkével összhangban, vagy

| c) | törlik a meglévő aktát, amennyiben e rendelet 35. cikke ilyen törlésről rendelkezik. |
| --- | --- |

c)

törlik a meglévő aktát, amennyiben e rendelet 35. cikke ilyen törlésről rendelkezik.

21. cikk

Tartalékeljárások, ahol az adatok bevitele technikailag kivitelezhetetlen vagy az EES meghibásodása áll fenn

(1)   Amennyiben az EES központi rendszerébe történő adatbevitel technikailag kivitelezhetetlen, vagy az EES központi rendszere meghibásodik, a 16–20. cikkben említett adatokat ideiglenesen a 7. cikk szerinti egységes nemzeti interfészen kell tárolni. Amennyiben erre nincs lehetőség, az adatokat elektronikus formában ideiglenesen helyben kell tárolni. Az adatbevitel technikai kivitelezhetetlenségének vagy az EES meghibásodásának megszüntetése után az EES központi rendszerébe az adatokat mindkét esetben haladéktalanul be kell vinni. A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket, és gondoskodnak a szükséges infrastruktúráról, berendezésekről és erőforrásokról annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen ideiglenes helyi tárolás bármikor, bármely határátkelőhelyen megvalósítható legyen.

(2)   A határforgalom-ellenőrzés elvégzésére vonatkozó, az (EU) 2016/399 rendelet szerinti kötelezettség sérelme nélkül, a határforgalom-ellenőrzést végző hatóság abban a kivételes helyzetben, amikor technikailag kivitelezhetetlen az adatoknak az EES központi rendszerébe és az egységes nemzeti interfészbe való bevitele, valamint technikailag kivitelezhetetlen az adatok elektronikus formában történő ideiglenes helyi tárolása is, a biometrikus adatok kivételével az e rendelet 16–20. cikkében említett adatokat manuálisan tárolja, és a harmadik országbeli állampolgárok úti okmányait beléptetőbélyegző- vagy kiléptetőbélyegző-lenyomattal látja el. Az adatokat az EES központi rendszerébe, amint az technikailag lehetséges, be kell vinni.

Az e bekezdés első albekezdésben említett kivételes helyzetek esetén a tagállamok az úti okmányok bélyegzőlenyomattal való ellátásáról a Bizottságot tájékoztatják. A Bizottság a számára rendelkezésre bocsátandó információkra vonatkozó részletes szabályokról végrehajtási jogi aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 68. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   Az EES-nek jeleznie kell, hogy a 16–20. cikkben említett adatokat tartalékeljárás eredményeképpen vitték be a rendszerbe, valamint hogy az e cikk (2) bekezdésének megfelelően létrehozott egyéni aktából hiányoznak a biometrikus adatok. A biometrikus adatokat az EES-be a következő határátkelőhelyen kell bevinni.

22. cikk

Átmeneti időszak és átmeneti intézkedések

(1)   Az EES működésének megkezdését követő 180 napos időszakban a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóságok – annak a belépéskor és a kilépéskor való ellenőrzése érdekében, hogy a rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult harmadik országbeli állampolgárok nem lépték-e túl a maximális engedélyezett tartózkodás időtartamát, valamint adott esetben annak a belépéskor való ellenőrzése érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgárok nem lépték-e túl az egy vagy két beutazás céljából kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító vízum által engedélyezett beutazások számát –a belépést vagy a kilépést megelőző 180 napos időszakban a tagállamok területén töltött tartózkodásokat úgy veszik figyelembe, hogy az EES-ben rögzített belépési, illetve kilépési adatokon túl az úti okmányokban szereplő bélyegzőlenyomatokat is ellenőrzik.

(2)   Amennyiben egy harmadik országbeli állampolgár az EES működésének megkezdését megelőzően lépett be a tagállamok területére és az EES működésének megkezdését követően lép ki onnan, a kilépéskor egyéni aktát kell róla létrehozni, és a belépési, illetve kilépési adatrekordba be kell vinni az útlevélben szereplő bélyegzőlenyomat szerinti belépési dátumot a 16. cikk (2) bekezdésének megfelelően. Ez a szabály nem korlátozódik az e cikk (1) bekezdésében említett, az EES működésének megkezdését követő 180 napos időszakra. A beléptetőbélyegző-lenyomat és az EES adatai közötti eltérés esetén a bélyegzőlenyomat az irányadó.

23. cikk

Az adatok ellenőrzés céljából történő felhasználása azokon a határokon, ahol az EES-t működtetik

(1)   A határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok számára hozzáférést kell biztosítani az EES-hez a harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságának és korábbi regisztrációjának ellenőrzése, szükség esetén pedig az EES adatainak frissítése, valamint az adatoknak a határforgalom-ellenőrzés elvégzéséhez szükséges mértékű lekérdezése céljából.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett feladatok végrehajtása során a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok hozzáférnek a 16. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában, valamint a 17. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett adatok alapján végezhető keresésekhez.

Emellett a vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok esetében annak érdekében, hogy a 767/2008/EK rendelet 18. cikkével összhangban ellenőrzés céljából adatokat kérdezzenek le a VIS-ből, a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok közvetlenül az EES-ből ugyanazokat az alfanumerikus adatokat felhasználva keresést indítanak a VIS-ben, vagy adott esetben a 767/2008/EK rendelet 18. cikkének (2a) bekezdése szerint lekérdezést végeznek a VIS-ben.

Ha az EES-ben az e bekezdés első albekezdésében említett adatok alapján végzett keresés azt mutatja, hogy a harmadik országbeli állampolgárról adatokat rögzítettek az EES-ben, a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok összehasonlítják a harmadik országbeli állampolgár helyben rögzített arcképmását az e rendelet 16. cikke (1) bekezdésének d) pontjában és 17. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett arcképmással, vagy a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok esetében a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok az EES alapján ellenőrzik az ujjlenyomatokat, a vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok esetében pedig a 767/2008/EK rendelet 18. cikkével összhangban közvetlenül a VIS-ben tárolt adatokkal összehasonlítva ellenőrzik az ujjlenyomatokat. A vízumbirtokosok ujjlenyomatainak a VIS-ben tárolt adatok alapján történő ellenőrzése céljából a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok az említett rendelet 18. cikkének (6) bekezdésében foglaltaknak megfelelően közvetlenül az EES-ből indíthatnak keresést a VIS-ben.

Ha az arcképmás ellenőrzése eredménytelen, az ellenőrzést az ujjlenyomatok alapján kell elvégezni, és fordítva.

(3)   Arra az esetre, ha a (2) bekezdésben felsorolt adatok alapján végzett keresés azt mutatja, hogy a harmadik országbeli állampolgárról rögzítettek adatokat az EES-ben, a határforgalom-ellenőrzést végző hatóság számára lekérdezés céljából hozzáférést kell biztosítani az adott harmadik országbeli állampolgár egyéni aktájában és az ahhoz kapcsolódó belépési, illetve kilépési adatrekordban vagy adatrekordokban, valamint beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordban vagy adatrekordokban szereplő adatokhoz.

(4)   Arra az esetre, ha az e cikk (2) bekezdésében felsorolt alfanumerikus adatok alapján végzett keresés azt mutatja, hogy a harmadik országbeli állampolgárról nem rögzítettek adatokat az EES-ben, ha a harmadik országbeli állampolgár e cikk (2) bekezdése szerinti ellenőrzése nem jár eredménnyel, vagy ha kétségek merülnek fel a harmadik országbeli állampolgár személyazonosságát illetően, a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok számára személyazonosítás céljából az e rendelet 27. cikkével összhangban hozzáférést kell biztosítani az adatokhoz.

A személyazonosságnak az e bekezdés első albekezdésben említett megállapításán túlmenően a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

| a) | a vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok esetében, amennyiben a 767/2008/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében említett adatok alapján a VIS-ben végzett keresés azt mutatja, hogy a szóban forgó harmadik országbeli állampolgárra vonatkozóan a VIS-ben adatot rögzítettek, a 767/2008/EK rendelet 18. cikkének (5) bekezdésével összhangban el kell végezni az ujjlenyomatoknak a VIS-ben tárolt adatok alapján történő ellenőrzését. E célból a határforgalom-ellenőrzést végző hatóság a 767/2008/EK rendelet 18. cikkének (6) bekezdésében foglaltaknak megfelelően keresést indíthat az EES-ből a VIS-ben. Amennyiben az adott harmadik országbeli állampolgárnak az e cikk (2) bekezdése szerinti ellenőrzése nem jár eredménnyel, a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságoknak a 767/2008/EK rendelet 20. cikkével összhangban személyazonosítás céljából hozzá kell férniük a VIS-ben tárolt adatokhoz; |
| --- | --- |

a)

a vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok esetében, amennyiben a 767/2008/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében említett adatok alapján a VIS-ben végzett keresés azt mutatja, hogy a szóban forgó harmadik országbeli állampolgárra vonatkozóan a VIS-ben adatot rögzítettek, a 767/2008/EK rendelet 18. cikkének (5) bekezdésével összhangban el kell végezni az ujjlenyomatoknak a VIS-ben tárolt adatok alapján történő ellenőrzését. E célból a határforgalom-ellenőrzést végző hatóság a 767/2008/EK rendelet 18. cikkének (6) bekezdésében foglaltaknak megfelelően keresést indíthat az EES-ből a VIS-ben. Amennyiben az adott harmadik országbeli állampolgárnak az e cikk (2) bekezdése szerinti ellenőrzése nem jár eredménnyel, a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságoknak a 767/2008/EK rendelet 20. cikkével összhangban személyazonosítás céljából hozzá kell férniük a VIS-ben tárolt adatokhoz;

| b) | a vízumkötelezettség hatálya alá nem tartozó harmadik országbeli állampolgárok esetében, akikre vonatkozóan az EES nem tartalmaz adatot az e rendelet 27. cikkének megfelelően végzett személyazonosítás alapján, a 767/2008/EK rendelet 19a. cikkével összhangban a VIS-t le kell kérdezni. A határforgalom-ellenőrzést végző hatóság a 767/2008/EK rendelet 19a. cikkében foglaltaknak megfelelően az EES-ből keresést indíthat a VIS-ben. |
| --- | --- |

b)

a vízumkötelezettség hatálya alá nem tartozó harmadik országbeli állampolgárok esetében, akikre vonatkozóan az EES nem tartalmaz adatot az e rendelet 27. cikkének megfelelően végzett személyazonosítás alapján, a 767/2008/EK rendelet 19a. cikkével összhangban a VIS-t le kell kérdezni. A határforgalom-ellenőrzést végző hatóság a 767/2008/EK rendelet 19a. cikkében foglaltaknak megfelelően az EES-ből keresést indíthat a VIS-ben.

(5)   Azoknak a harmadik országbeli állampolgároknak az esetében, akiknek az adatait már rögzítették az EES-ben, de akiknek az egyéni aktáját a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó, de az EES-t működtető tagállam hozta létre az EES-ben, továbbá akiknek az adatait rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízum alapján vitték be az EES-be, a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok a (4) bekezdés második albekezdésének a) pontjával összhangban lekérdezik a VIS-t, amikor a harmadik országbeli állampolgár az egyéni akta létrehozását követően első alkalommal kívánja átlépni egy olyan tagállam határát, amely a schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazza, és az EES-t működteti.

III. FEJEZET

AZ EES MÁS HATÓSÁGOK ÁLTALI HASZNÁLATA

24. cikk

Az EES használata a vízumkérelmek vizsgálata és döntéshozatal céljából

(1)   A vízumhatóságok lekérdezést végeznek az EES-ben a vízumkérelmek vizsgálata és az e kérelmekre – többek között a kiadott vízumok megsemmisítésére, visszavonására vagy érvényességi idejének meghosszabbítására – vonatkozó döntéshozatal céljából, a 810/2009/EK rendelettel összhangban.

Ezen túlmenően a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó, de az EES-t működtető tagállamok vízumhatóságai lekérdezést végeznek az EES-ben a rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízumok iránti kérelmek vizsgálata és az e kérelmekre – többek között a kiadott, rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízumok megsemmisítésére, visszavonására vagy érvényességi idejének meghosszabbítására – vonatkozó döntéshozatal során.

(2)   A vízumhatóságok számára hozzáférést kell biztosítani ahhoz, hogy közvetlenül a VIS-ből keresést végezzenek az EES-ben az alábbi egy vagy több adat felhasználásával:

| a) | a 16. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett adatok; |
| --- | --- |

a)

a 16. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett adatok;

| b) | a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumbélyeg száma a kiadó tagállam három betűből álló kódjával együtt, a 16. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említettek szerint; |
| --- | --- |

b)

a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumbélyeg száma a kiadó tagállam három betűből álló kódjával együtt, a 16. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említettek szerint;

| c) | az ujjlenyomatadatok, vagy az ujjlenyomatadatok az arcképmással együtt. |
| --- | --- |

c)

az ujjlenyomatadatok, vagy az ujjlenyomatadatok az arcképmással együtt.

(3)   Ha a (2) bekezdésben felsorolt adatok alapján végzett keresés azt mutatja, hogy a harmadik országbeli állampolgárról az EES-ben adatokat rögzítettek, a vízumhatóságok számára lekérdezés céljából hozzáférést kell biztosítani az adott harmadik országbeli állampolgár egyéni aktájában és az ahhoz kapcsolódó belépési, illetve kilépési adatrekordokban, valamint az egyéni aktájában a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordokban szereplő adatokhoz. A vízumhatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy az engedélyezett tartózkodás maximális fennmaradó időtartamának ellenőrzése céljából az automatizált kalkulátorhoz lekérdezés céljából hozzáférjenek. A vízumhatóságok számára azt is lehetővé kell tenni, hogy az új vízumkérelmek vizsgálata és a vonatkozó döntéshozatalok során az engedélyezett tartózkodás maximális időtartamának automatikus megállapítása érdekében lekérdezést végezzenek az EES-ben és az automatizált kalkulátorban.

(4)   A schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó, de az EES-t működtető tagállamok vízumhatóságai számára hozzáférést kell biztosítani ahhoz, hogy a (2) bekezdésben meghatározott adatok közül egy vagy több alapján az EES-ben keresést végezzenek. Ha a keresés azt mutatja, hogy a harmadik országbeli állampolgárról adatokat rögzítettek az EES-ben, lekérdezés céljából hozzáférést kell biztosítani az ilyen vízumhatóságok számára az adott harmadik országbeli állampolgár egyéni aktájában és az ahhoz kapcsolódó belépési, illetve kilépési adatrekordokban, valamint az egyéni aktához kapcsolódó, beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordban szereplő adatokhoz. A schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó, de az EES-t működtető tagállamok vízumhatóságai számára hozzáférést kell biztosítani lekérdezés céljából az automatizált kalkulátorhoz annak érdekében, hogy megállapíthassák az engedélyezett tartózkodás maximális fennmaradó időtartamát. A vízumhatóságok számára azt is lehetővé kell tenni, hogy az új vízumkérelmek vizsgálata és az azokról való döntéshozatal során lekérdezést végezzenek az EES-ben és az automatizált kalkulátorban annak érdekében, hogy meg tudják állapítani az engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát.

25. cikk

Az EES használata a nemzeti könnyítési programokban való részvétel iránti kérelmek vizsgálata céljából

(1)   Az (EU) 2016/399 rendelet 8d. cikkében említett illetékes hatóságoknak lekérdezést kell végezniük az EES-ben az ugyanazon cikkben említett nemzeti könnyítési programokban való részvétel iránti kérelmek vizsgálata céljából, valamint az e kérelmekre – többek között a nemzeti könnyítési programokban való részvétel megtagadására, visszavonására vagy érvényességi idejének meghosszabbítására – vonatkozó, az említett cikkel összhangban történő döntéshozatal céljából.

(2)   Az illetékes hatóságok számára hozzáférést kell biztosítani ahhoz, hogy az alábbi adatok közül egy vagy több alapján keresést végezzenek:

| a) | a 16. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett adatok, vagy a 17. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett adatok; |
| --- | --- |

a)

a 16. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett adatok, vagy a 17. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett adatok;

| b) | az ujjlenyomatadatok külön, vagy az ujjlenyomatadatok az arcképmással együtt. |
| --- | --- |

b)

az ujjlenyomatadatok külön, vagy az ujjlenyomatadatok az arcképmással együtt.

(3)   Ha a (2) bekezdésben felsorolt adatok alapján végzett keresés azt mutatja, hogy a harmadik országbeli állampolgárról rögzítettek adatokat az EES-ben, az illetékes hatóság számára lekérdezés céljából hozzáférést kell biztosítani az adott harmadik országbeli állampolgár egyéni aktájában szereplő adatokhoz, és az egyéni aktához kapcsolódó belépési, illetve kilépési adatrekordokhoz, valamint beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordokhoz.

26. cikk

Az adatokhoz való hozzáférés a tagállamok területén végzett ellenőrzés céljából

(1)   A harmadik országbeli állampolgár személyazonosságának ellenőrzése, a tagállamok területére való belépés vagy ott-tartózkodás feltételei teljesítésének vizsgálata vagy ellenőrzése, vagy mindkettő céljából a tagállamok bevándorlási hatóságai számára hozzáférést kell biztosítani ahhoz, hogy a 16. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában, valamint a 17. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett adatok alapján keresést végezzenek.

Ha a keresés azt mutatja, hogy a harmadik országbeli állampolgárról adatokat rögzítettek az EES-ben, a bevándorlási hatóságok:

| a) | összehasonlíthatják a harmadik országbeli állampolgár helyben rögzített arcképmását az e rendelet 16. cikke (1) bekezdésének d) pontjában és 17. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett arcképmással, vagy |
| --- | --- |

a)

összehasonlíthatják a harmadik országbeli állampolgár helyben rögzített arcképmását az e rendelet 16. cikke (1) bekezdésének d) pontjában és 17. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett arcképmással, vagy

| b) | a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok ujjlenyomatait az EES-ben, a vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok ujjlenyomatait pedig a 767/2008/EK rendelet 19. cikkével összhangban a VIS-ben ellenőrizhetik. |
| --- | --- |

b)

a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok ujjlenyomatait az EES-ben, a vízumkötelezettség hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok ujjlenyomatait pedig a 767/2008/EK rendelet 19. cikkével összhangban a VIS-ben ellenőrizhetik.

(2)   Ha az (1) bekezdésben felsorolt adatok alapján végzett keresés azt mutatja, hogy a harmadik országbeli állampolgárról adatokat rögzítettek az EES-ben, a bevándorlási hatóságok számára lekérdezés céljából hozzáférést kell biztosítani az automatizált kalkulátorhoz, az adott harmadik országbeli állampolgár egyéni aktájában szereplő adatokhoz, valamint az egyéni aktához kapcsolódó belépési, illetve kilépési adatrekordhoz vagy adatrekordokhoz és a beléptetés megtagadására vonatkozó bármilyen adatrekordhoz.

(3)   Amennyiben az e cikk (1) bekezdésben felsorolt adatok alapján végzett keresés azt mutatja, hogy a harmadik országbeli állampolgárról nem rögzítettek adatokat az EES-ben, ha a harmadik országbeli állampolgár ellenőrzése nem jár eredménnyel, vagy ha kétség merül fel a harmadik országbeli állampolgár személyazonosságát illetően, a bevándorlási hatóságok számára személyazonosítás céljából a 27. cikkel összhangban az adatokhoz hozzáférést kell biztosítani.

27. cikk

Az adatokhoz való hozzáférés személyazonosítás céljából

(1)   A határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok vagy a bevándorlási hatóságok csak azzal a kizárólagos céllal rendelkezhetnek hozzáféréssel a külön az ujjlenyomatadatok alapján, vagy az ujjlenyomatadatok és az arcképmás alapján együttesen végzendő keresés érdekében, hogy megállapítsák azon harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságát, akiket korábban esetleg más személyazonossággal rögzítettek az EES-ben, vagy azokét, akik nem teljesítik vagy már nem teljesítik a tagállamok területére való belépésnek vagy ott-tartózkodásnak a feltételeit.

Ha az ujjlenyomatadatok alapján vagy az ujjlenyomatadatok és az arcképmás alapján együttesen végzett keresés azt mutatja, hogy a harmadik országbeli állampolgárról nem rögzítettek adatokat az EES-ben, az adatokhoz személyazonosítási célból történő hozzáférést a 767/2008/EK rendelet 20. cikkével összhangban a VIS-ben kell végrehajtani. Azokon a határokon, ahol az EES-t működtetik, az illetékes hatóságok – a VIS alapján történő bármilyen személyazonosítást megelőzően – a 767/2008/EK rendelet 18. cikkével vagy 19a. cikkével összhangban először a VIS-ben végeznek lekérdezést.

Amennyiben az adott harmadik országbeli állampolgár ujjlenyomata nem használható fel vagy az ujjlenyomatadatok alapján vagy az ujjlenyomatadatok és az arcképmás alapján együttesen végzett keresés nem vezetett eredményre, a keresést a 16. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában és a 17. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett adatok mindegyikével vagy egy részével kell elvégezni.

(2)   Arra az esetre, ha az (1) bekezdésben felsorolt adatok alapján végzett keresés azt mutatja, hogy a harmadik országbeli állampolgárról rögzítettek adatokat az EES-ben, az illetékes hatóság számára lekérdezés céljából hozzáférést kell biztosítani az egyéni aktában szereplő adatokhoz, valamint az egyéni aktához kapcsolódó belépési, illetve kilépési adatrekordokhoz és a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordokhoz.

28. cikk

Az EES-ből lekért adatok megőrzése

Az EES-ből e fejezet szerint lekért adatokat csak akkor lehet a nemzeti fájlokban megőrizni, ha az az egyedi esetben szükséges, és a lekérés céljával, valamint a vonatkozó uniós jogszabályokkal – különösen az adatvédelmi rendelkezésekkel – összhangban, az adott egyedi esetben szigorúan szükségesnél nem hosszabb ideig történik.

IV. FEJEZET

AZ EES-HEZ VALÓ BŰNÜLDÖZÉSI CÉLÚ HOZZÁFÉRÉSRE VONATKOZÓ ELJÁRÁS ÉS FELTÉTELEK

29. cikk

A tagállamok kijelölt hatóságai

(1)   A tagállamok kijelölik azokat a hatóságokat, amelyek a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és nyomozása céljából jogosultak az EES-adatokat lekérdezni.

(2)   Minden tagállam listát vezet a kijelölt hatóságokról. Minden tagállam értesíti az eu-LISA-t és a Bizottságot a kijelölt hatóságairól, és ezt az értesítést bármikor módosíthatja vagy felválthatja.

(3)   Minden tagállam kijelöl egy központi hozzáférési pontot, amely hozzáféréssel rendelkezik az EES-hez. A központi hozzáférési pontnak ellenőriznie kell, hogy az EES-hez való hozzáférés kérelmezésére vonatkozó, a 32. cikkben foglalt feltételek teljesülnek-e.

A kijelölt hatóság és a központi hozzáférési pont tartozhat ugyanazon szervezethez – amennyiben ezt a nemzeti jog megengedi –, azonban a központi hozzáférési pontnak az e rendelet szerinti feladatai elvégzése során a kijelölt hatóságoktól teljesen függetlenül kell eljárnia. A központi hozzáférési pontnak a kijelölt hatóságoktól el kell különülnie, és az általa függetlenül elvégzendő ellenőrzés kimenetelét illetően nem fogadhat el tőlük utasításokat.

A tagállamok egynél több központi hozzáférési pontot is kijelölhetnek, hogy alkotmányos vagy jogi követelményeikkel összhangban megfeleljenek szervezeti és közigazgatási struktúrájuknak.

(4)   A tagállamok értesítik az eu-LISA-t és a Bizottságot a központi hozzáférési pontjaikról, és ezt az értesítést bármikor módosíthatják vagy felválthatják.

(5)   Nemzeti szinten minden tagállam listát vezet a kijelölt hatóságok azon operatív egységeiről, amelyek számára engedélyezték, hogy a központi hozzáférési pontokon keresztül az EES-adatokhoz való hozzáférést kérelmezzék.

(6)   Az EES-hez kizárólag a központi hozzáférési pontok megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állománya férhet hozzá a 31. és a 32. cikkel összhangban.

30. cikk

Az Europol

(1)   Az Europol az egyik operatív egységét kijelöli az „Europol kijelölt hatóságaként”, amelyet felhatalmaz arra, hogy a (2) bekezdésben említett Europol központi hozzáférési ponton keresztül kérelmezze az EES-hez való hozzáférést a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzésére, felderítésére és nyomozására irányuló tagállami fellépések támogatása és megerősítése érdekében.

(2)   Az Europolnak megfelelő felhatalmazással rendelkező Europol-tisztviselőkből álló speciális egységet kell kijelölnie Europol központi hozzáférési pontjaként. A Europol központi hozzáférési pontja ellenőrzi, hogy az EES-hez való hozzáférés kérelmezésére vonatkozó, a 33. cikkben foglalt feltételek teljesülnek-e.

Az Europol központi hozzáférési pontja az e rendelet szerinti feladatai elvégzése során függetlenül jár el, és az ellenőrzés kimenetelét illetően nem kaphat utasításokat az Europol kijelölt hatóságától.

31. cikk

Az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférésre vonatkozó eljárás

(1)   A 29. cikk (5) bekezdésében említett operatív egység az EES adataihoz való hozzáférés céljából indokolással ellátott elektronikus vagy írásbeli kérelmet nyújt be a 29. cikk (3) bekezdésében említett központi hozzáférési ponthoz. A hozzáférési kérelem kézhezvételét követően az ilyen központi hozzáférési pontnak ellenőriznie kell, hogy a 32. cikkben előírt hozzáférési feltételek teljesülnek-e. Amennyiben a hozzáférési feltételek teljesülnek, az ilyen központi hozzáférési pontnak fel kell dolgoznia a kérelmeket. Azokat az EES-adatokat, amelyekhez hozzáfértek, az adatbiztonságot nem veszélyeztető módon kell továbbítani a 29. cikk (5) bekezdésében említett operatív egységeknek.

(2)   Sürgős esetben, amikor terrorista bűncselekménnyel vagy egyéb súlyos bűncselekménnyel összefüggésbe hozható, természetes személy életét fenyegető közvetlen veszélyt kell elhárítani, a 29. cikk (3) bekezdésében említett központi hozzáférési pontnak azonnal fel kell dolgoznia a kérelmet, és csak utólagosan kell ellenőriznie, hogy teljesült-e a 32. cikkben foglalt valamennyi feltétel, ideértve a sürgős eset tényleges fennállását is. Az utólagos ellenőrzést a kérelem feldolgozását követően indokolatlan késedelem nélkül, de minden esetben legkésőbb hét munkanapon belül el kell végezni.

(3)   Amennyiben az utólagos ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az EES adataihoz való hozzáférés indokolatlan volt, minden olyan hatóságnak, amely hozzáfért az említett adatokhoz, törölnie kell az EES-ből származó információkat, és a törlés tényéről tájékoztatnia kell azt a tagállami központi hozzáférési pontot, ahol a törlés iránti kérelmet benyújtották.

32. cikk

A kijelölt hatóságoknak az EES-adatokhoz való hozzáférésére vonatkozó feltételek

(1)   A kijelölt hatóságok lekérdezés céljából hozzáférhetnek az EES-hez, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:

| a) | a lekérdezés céljából történő hozzáférés terrorista bűncselekmény vagy egyéb súlyos bűncselekmény megelőzése, felderítése vagy nyomozása céljából szükséges; |
| --- | --- |

a)

a lekérdezés céljából történő hozzáférés terrorista bűncselekmény vagy egyéb súlyos bűncselekmény megelőzése, felderítése vagy nyomozása céljából szükséges;

| b) | a lekérdezés céljából történő hozzáférés egyedi esetben szükséges és arányos; |
| --- | --- |

b)

a lekérdezés céljából történő hozzáférés egyedi esetben szükséges és arányos;

| c) | bizonyíték áll rendelkezésre, vagy alapos okkal feltételezhető, hogy az EES adatainak lekérdezése hozzá fog járulni a szóban forgó bármely bűncselekmények valamelyikének megelőzéséhez, felderítéséhez vagy nyomozásához, különösen, ha fennáll annak a megalapozott gyanúja, hogy a terrorista bűncselekmény, illetve egyéb súlyos bűncselekmény elkövetésével gyanúsított személy, az ilyen bűncselekmény elkövetője vagy áldozata az e rendelet hatálya alá tartozó személyek valamely kategóriájába tartozik. |
| --- | --- |

c)

bizonyíték áll rendelkezésre, vagy alapos okkal feltételezhető, hogy az EES adatainak lekérdezése hozzá fog járulni a szóban forgó bármely bűncselekmények valamelyikének megelőzéséhez, felderítéséhez vagy nyomozásához, különösen, ha fennáll annak a megalapozott gyanúja, hogy a terrorista bűncselekmény, illetve egyéb súlyos bűncselekmény elkövetésével gyanúsított személy, az ilyen bűncselekmény elkövetője vagy áldozata az e rendelet hatálya alá tartozó személyek valamely kategóriájába tartozik.

(2)   A terrorista bűncselekmény, illetve egyéb súlyos bűncselekmény elkövetésével gyanúsított ismeretlen személy, az ilyen bűncselekmény ismeretlen elkövetője, vagy feltehetőleg ilyen bűncselekmény ismeretlen áldozatának személyazonosítása céljából az EES-hez, mint eszközhöz való hozzáférés akkor engedélyezhető, ha az (1) bekezdésben felsorolt feltételek mellett az alábbi feltételek egyaránt teljesülnek:

| a) | a nemzeti adatbázisokban előzetes keresést végeztek; és |
| --- | --- |

a)

a nemzeti adatbázisokban előzetes keresést végeztek; és

| b) | az ujjlenyomatok alapján végzett keresés esetében – amennyiben az ujjlenyomatok összehasonlítása technikailag lehetséges– a 2008/615/IB határozat szerint előzetes keresést indítottak a többi tagállam automatikus ujjlenyomat-azonosító rendszerében, vagy a keresést teljes egészében elvégezték, vagy ezt a keresést az indításától számított két napon belül nem végezték el teljes egészében. |
| --- | --- |

b)

az ujjlenyomatok alapján végzett keresés esetében – amennyiben az ujjlenyomatok összehasonlítása technikailag lehetséges– a 2008/615/IB határozat szerint előzetes keresést indítottak a többi tagállam automatikus ujjlenyomat-azonosító rendszerében, vagy a keresést teljes egészében elvégezték, vagy ezt a keresést az indításától számított két napon belül nem végezték el teljes egészében.

Ugyanakkor az első albekezdés a) és b) pontjában meghatározott további feltételeket nem kell alkalmazni, ha alapos okkal feltételezhető, hogy a többi tagállam rendszereivel történő összehasonlítás nem eredményezné az érintett személyazonosságának megállapítását, vagy sürgős esetben, amikor a terrorista bűncselekménnyel vagy egyéb súlyos bűncselekménnyel összefüggésbe hozható, természetes személy életét fenyegető közvetlen veszély elhárítása érdekében szükséges. A kijelölt hatóság operatív egysége által a központi hozzáférési pont számára megküldött elektronikus vagy írásbeli kérelemben ezeket az alapos okokat ismertetni kell.

A VIS-ben ugyanarra az érintettre irányuló lekérdezés iránti kérelem az EES-ben történő lekérdezés iránti kérelemmel egyidejűleg benyújtható a 2008/633/IB tanácsi határozatban (41) meghatározott feltételeknek megfelelően.

(3)   A terrorista bűncselekmény, illetve egyéb súlyos bűncselekmény elkövetésével gyanúsított személynek, az ilyen bűncselekmény elkövetőjének, vagy feltehetőleg ilyen bűncselekmény áldozatának korábbi utazásaira vagy a tagállamok területén való engedélyezett tartózkodásának időszakaira vonatkozó adatok lekérdezése céljából az EES-hez, mint eszközhöz való hozzáférés akkor engedélyezhető, ha az (1) bekezdésben felsorolt feltételek teljesülnek.

(4)   A (2) bekezdésben említett, EES-hez való személyazonosítási célú hozzáférést az egyéni aktában történő, a határregisztrációs rendszerben tárolt alábbi adatok valamelyike alapján végzett keresésre kell korlátozni:

| a) | a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok vagy az FTD-birtokosok ujjlenyomatai. Az EES-ben tárolt adatok ilyen lekérdezése során igénybe lehet venni látens ujjlenyomatokat, és azokat össze lehet hasonlítani az EES-ben tárolt ujjlenyomatokkal; |
| --- | --- |

a)

a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok vagy az FTD-birtokosok ujjlenyomatai. Az EES-ben tárolt adatok ilyen lekérdezése során igénybe lehet venni látens ujjlenyomatokat, és azokat össze lehet hasonlítani az EES-ben tárolt ujjlenyomatokkal;

| b) | arcképmások. |
| --- | --- |

b)

arcképmások.

Találat esetén az EES-ben végzett lekérdezés alapján a 16. cikk (1) bekezdésében és a 16. cikk (6) bekezdésében, a 17. cikk (1) bekezdésében és a 18. cikk (1) bekezdésében felsorolt, az egyéni aktában szereplő bármely egyéb adatot is hozzáférhetővé kell tenni.

(5)   Az EES-ben való, az érintett harmadik országbeli állampolgár korábbi utazásainak lekérdezése céljából történő hozzáférést az egyéni aktában, a belépési, illetve kilépési adatrekordokban vagy a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordokban történő, az alábbi egy vagy több EES-adat alapján végzett keresésre kell korlátozni:

| a) | vezetéknév (családi név); utónév vagy utónevek (keresztnevek); születési idő; állampolgárság vagy állampolgárságok; nem; |
| --- | --- |

a)

vezetéknév (családi név); utónév vagy utónevek (keresztnevek); születési idő; állampolgárság vagy állampolgárságok; nem;

| b) | az úti okmány vagy okmányok típusa és száma, a kiállító ország három betűből álló kódja, az úti okmány érvényességének lejárati ideje; |
| --- | --- |

b)

az úti okmány vagy okmányok típusa és száma, a kiállító ország három betűből álló kódja, az úti okmány érvényességének lejárati ideje;

| c) | a vízumbélyeg száma és a vízum érvényességének lejárati ideje; |
| --- | --- |

c)

a vízumbélyeg száma és a vízum érvényességének lejárati ideje;

| d) | ujjlenyomatok, ideértve a látens ujjlenyomatokat is; |
| --- | --- |

d)

ujjlenyomatok, ideértve a látens ujjlenyomatokat is;

| e) | arcképmás; |
| --- | --- |

e)

arcképmás;

| f) | a beutazás dátuma és időpontja, a hatóság megnevezése, amely a beutazást engedélyezte és a beutazás helye szerinti határátkelőhely neve; |
| --- | --- |

f)

a beutazás dátuma és időpontja, a hatóság megnevezése, amely a beutazást engedélyezte és a beutazás helye szerinti határátkelőhely neve;

| g) | a kiutazás dátuma és időpontja, valamint a kiutazás helye szerinti határátkelőhely neve. |
| --- | --- |

g)

a kiutazás dátuma és időpontja, valamint a kiutazás helye szerinti határátkelőhely neve.

Találat esetén az EES-ben végzett lekérdezésnek hozzáférést kell biztosítania az első albekezdésben felsorolt adatokhoz, valamint az egyéni akta, a belépési, illetve kilépési adatrekordok és a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordok bármely egyéb adatához, beleértve a rövid távú tartózkodás visszavonására vagy meghosszabbítására vonatkozó engedéllyel kapcsolatos, 19. cikk szerinti adatokat.

33. cikk

Az Europolnak az EES adataihoz való hozzáférésére vonatkozó eljárás és feltételek

(1)   Az Europol az EES-hez lekérdezés céljából a következő feltételek mindegyikének teljesülése esetén férhet hozzá:

| a) | a lekérdezésre az Europol hatáskörébe tartozó terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzésére, felderítésére vagy nyomozására irányuló tagállami fellépések támogatása és megerősítése érdekében van szükség; |
| --- | --- |

a)

a lekérdezésre az Europol hatáskörébe tartozó terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzésére, felderítésére vagy nyomozására irányuló tagállami fellépések támogatása és megerősítése érdekében van szükség;

| b) | a lekérdezés egyedi esetben szükséges és arányos; |
| --- | --- |

b)

a lekérdezés egyedi esetben szükséges és arányos;

| c) | bizonyíték áll rendelkezésre, vagy alapos okkal feltételezhető, hogy az EES adataihoz való hozzáférés hozzá fog járulni a szóban forgó bűncselekmények valamelyikének megelőzéséhez, felderítéséhez vagy nyomozásához, különösen, ha fennáll annak a megalapozott gyanúja, hogy a terrorista bűncselekmény, illetve egyéb súlyos bűncselekmény elkövetésével gyanúsított személy, az ilyen bűncselekmények elkövetője vagy áldozata az e rendelet hatálya alá tartozó személyek valamely kategóriájába tartozik. |
| --- | --- |

c)

bizonyíték áll rendelkezésre, vagy alapos okkal feltételezhető, hogy az EES adataihoz való hozzáférés hozzá fog járulni a szóban forgó bűncselekmények valamelyikének megelőzéséhez, felderítéséhez vagy nyomozásához, különösen, ha fennáll annak a megalapozott gyanúja, hogy a terrorista bűncselekmény, illetve egyéb súlyos bűncselekmény elkövetésével gyanúsított személy, az ilyen bűncselekmények elkövetője vagy áldozata az e rendelet hatálya alá tartozó személyek valamely kategóriájába tartozik.

(2)   A terrorista bűncselekmény, illetve egyéb súlyos bűncselekmény elkövetésével gyanúsított ismeretlen személyek, az ilyen bűncselekmények ismeretlen elkövetői vagy feltehetőleg ilyen bűncselekmények ismeretlen áldozatainak személyazonosítása céljából az EES-hez, mint eszközhöz való hozzáférés akkor engedélyezhető, ha az (1) bekezdésben felsorolt feltételek teljesülnek, és ha az Europol számára technikai és jogi szempontból hozzáférhető adatbázisokban tárolt adatok elsőként történő lekérdezése révén a kérdéses személy személyazonosságának megállapítása nem vezet eredményre.

A VIS-ben ugyanarra az érintettre irányuló lekérdezés iránti kérelem az EES-ben történő lekérdezés iránti kérelemmel egyidejűleg benyújtható a 2008/633/IB határozatban meghatározott feltételeknek megfelelően.

(3)   A 32. cikk (3), (4) és (5) bekezdésében foglalt feltételeket értelemszerűen alkalmazni kell.

(4)   Az Europol kijelölt hatósága az összes EES-adat vagy egy konkrét EES-adatcsoport lekérdezése céljából indokolással ellátott elektronikus kérelmet nyújthat be az Europol 30. cikk (2) bekezdésében említett központi hozzáférési pontjához. A hozzáférési kérelem kézhezvételét követően az Europol központi hozzáférési pontja ellenőrzi, hogy az e cikk (1) és (2) bekezdésében előírt hozzáférési feltételek teljesülnek-e. Amennyiben az összes hozzáférési feltétel teljesül, az Europol központi hozzáférési pontjának megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állománya feldolgozza a kérelmet. Az EES azon adatait, amelyekhez hozzáfértek, az adatbiztonságot nem veszélyeztető módon kell továbbítani az Europol kijelölt hatóságának.

(5)   Az EES adatainak lekérdezéséből származó információt az Europol csak az adatbeküldő tagállam engedélye alapján kezelheti. Az ilyen engedélyt az adott tagállam Europol nemzeti egységén keresztül kell beszerezni.

V. FEJEZET

AZ ADATOK MEGŐRZÉSE ÉS MÓDOSÍTÁSA

34. cikk

Az adatmegőrzési idő

(1)   Az adott egyéni aktához kapcsolódó minden egyes belépési, illetve kilépési adatrekordot vagy a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordot esettől függően a kilépési adatrekord vagy a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekord dátumát követően három évig kell tárolni az EES központi rendszerében.

(2)   Minden egyéni aktát az ahhoz kapcsolódó belépési, illetve kilépési adatrekorddal vagy adatrekordokkal vagy a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordokkal együtt az utolsó kilépési adatrekord vagy a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekord dátumát követően három évig és egy napig kell tárolni az EES központi rendszerében, ha az utolsó kilépési adatrekordot vagy a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordot követő három évben nem rögzítenek belépési adatrekordot.

(3)   Ha az engedélyezett tartózkodás időtartamának lejárati dátumát követően nem rögzítenek kilépési adatrekordot, az adatokat az engedélyezett tartózkodás utolsó napját követően öt évig kell tárolni. Az EES három hónappal a túltartózkodó személyekre vonatkozó adatok tervezett törlése előtt automatikus értesítést küld a tagállamoknak lehetővé téve számukra, hogy megfelelő intézkedéseket fogadjanak el.

(4)   Az (1) bekezdéstől eltérve, a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett jogállással rendelkező harmadik országbeli állampolgárok vonatkozásában rögzített minden egyes belépési, illetve kilépési adatrekordot az ilyen harmadik országbeli állampolgárok kilépését követően legfeljebb egy évig kell tárolni az EES-ben. A kilépési adatrekord hiányában az adatokat a legutolsó belépési adatrekord napjától számított öt évig kell tárolni.

(5)   Az (1)–(4) bekezdésben említett adatmegőrzési idő lejártakor a szóban forgó adatokat az EES központi rendszeréből automatikusan törölni kell.

35. cikk

Az adatok módosítása és az adatok előrehozott törlése

(1)   A felelős tagállam jogosult az EES-be általa bevitt adatok helyesbítése, kiegészítése vagy törlése révén módosítani az ilyen adatokat.

(2)   Ha a felelős tagállam arra utaló bizonyítékkal rendelkezik, hogy az EES-ben rögzített adatok ténylegesen pontatlanok, vagy hiányosak, illetve hogy az adatok EES-en belüli kezelésére az e rendeletet sértő módon került sor, ellenőrzi az érintett adatokat, és szükség esetén azokat haladéktalanul helyesbíti, kiegészíti vagy törli az EES-ben, illetve az EES-ből, és adott esetben az azonosított személyek 12. cikk (3) bekezdésében említett listájában, illetve listájából. Az adatok ellenőrzése és helyesbítése, kiegészítése vagy törlése az érintett személy kérésére is elvégezhető az 52. cikkel összhangban.

(3)   E cikk (1) és (2) bekezdésétől eltérve, ha a felelős tagállamtól eltérő valamely tagállam arra utaló bizonyítékkal rendelkezik, hogy a EES-ben rögzített adatok ténylegesen pontatlanok, vagy hiányosak, illetve hogy az adatok EES-en belüli kezelésére az e rendeletet sértő módon került sor, ellenőrzi az érintett adatokat – amennyiben ez a felelős tagállammal való konzultáció nélkül is lehetséges –, és szükség esetén haladéktalanul helyesbíti, kiegészíti vagy törli azokat az EES-ben, illetve EES-ből, és adott esetben az azonosított személyek 12. cikk (3) bekezdésében említett listájában, illetve listájából. Ha az adatok ellenőrzése a felelős tagállammal folytatott konzultáció nélkül nem lehetséges, akkor a tagállam hét napon belül felveszi a kapcsolatot a felelős tagállam hatóságaival, és a felelős tagállam egy hónapon belül ellenőrzi az adatok pontosságát, valamint kezelésük jogszerűségét. Az adatok ellenőrzése és helyesbítése, kiegészítése vagy törlése az érintett harmadik országbeli állampolgár kérésére is elvégezhető az 52. cikkel összhangban.

(4)   Ha egy tagállam arra utaló bizonyítékkal rendelkezik, hogy az EES-ben rögzített vízumadatok ténylegesen pontatlanok, hiányosak, illetve hogy az ilyen adatok EES-en belüli kezelésére az e rendeletet sértő módon került sor, először a VIS-szel összehasonlítva ellenőrzi az érintett adatok pontosságát, és szükség esetén helyesbíti, kiegészíti vagy törli azokat az EES-ben, illetve EES-ből. Ha a VIS-ben és az EES-ben rögzített adatok megegyeznek, haladéktalanul értesíti az érintett adatok VIS-be való beviteléért felelős tagállamot a VIS infrastruktúráján keresztül a 767/2008/EK rendelet 24. cikk (2) bekezdésével összhangban. Az adatok VIS-be való beviteléért felelős tagállam ellenőrzi ezeket az érintett adatokat, és szükség esetén haladéktalanul helyesbíti, kiegészíti vagy törli azokat a VIS-ben, illetve VIS-ből, továbbá értesíti az érintett tagállamot, amely szükség esetén haladéktalanul helyesbíti, kiegészíti vagy törli az adatokat az EES-ben, illetve EES-ből, és adott esetben az azonosított személyek 12. cikk (3) bekezdésében említett listájában, illetve listájából.

(5)   A 12. cikkben említett azonosított személyek adatait haladéktalanul törölni kell az ugyanazon cikkben említett listából és helyesbíteni kell vagy ki kell egészíteni az EES-ben, amennyiben az érintett harmadik országbeli állampolgár – a felelős tagállam vagy azon tagállam nemzeti jogának megfelelően, amelyhez a kérelmet intézték – bizonyítja, hogy előreláthatatlan és súlyos események miatt kényszerült túllépni az engedélyezett tartózkodás időtartamát, hogy jogosultságot szerzett a tartózkodásra, vagy hogy tévedés történt. A rendelkezésre álló közigazgatási vagy nem bírósági útra tartozó jogorvoslatok sérelme nélkül, a harmadik országbeli állampolgár számára biztosítani kell, hogy hatékony bírósági jogorvoslattal élhessen az adatok helyesbítése, kiegészítése vagy törlése érdekében.

(6)   Ha egy harmadik országbeli állampolgár a 34. cikkben említett alkalmazandó időszak lejárta előtt megszerezte egy tagállam állampolgárságát vagy a 2. cikk (3) bekezdésében említett kategóriába került, a 16. és a 17. cikk értelmében létrehozott egyéni aktáját és az ahhoz kapcsolódó belépési, illetve kilépési adatrekordokat és a 18. cikk értelmében létrehozott, a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordokat haladéktalanul, de minden esetben legkésőbb az attól a naptól számított öt munkanapon belül, hogy az adott harmadik országbeli állampolgár a 34. cikkben említett időszak lejárta előtt megszerezte egy tagállam állampolgárságát vagy a 2. cikk (3) bekezdésében említett kategóriába került, az a tagállam törli az EES-ből, valamint adott esetben az azonosított személyek 12. cikk (3) bekezdésében említett listájából:

| a) | amelynek állampolgárságát az érintett személy megszerezte; vagy |
| --- | --- |

a)

amelynek állampolgárságát az érintett személy megszerezte; vagy

| b) | amely kiállította a tartózkodási engedélyt vagy kártyát, vagy kiadta a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot. |
| --- | --- |

b)

amely kiállította a tartózkodási engedélyt vagy kártyát, vagy kiadta a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumot.

Amennyiben egy harmadik országbeli állampolgár megszerezte Andorra, Monaco vagy San Marino állampolgárságát, vagy amennyiben egy harmadik országbeli állampolgár a Vatikánvárosi Állam által kiállított útlevél birtokában van, erről a változásról értesítenie kell annak a tagállamnak az illetékes hatóságait, amelybe legközelebb belép. Ez a tagállam a személy adatait az EES-ből haladéktalanul törli. Az érintett harmadik országbeli állampolgár számára biztosítani kell, hogy hatékony bírósági jogorvoslattal élhessen az adatok törlése érdekében.

(7)   Az EES központi rendszere azonnali értesítést küld valamennyi tagállamnak az EES adatainak törléséről, és adott esetben az azonosított személyek 12. cikk (3) bekezdésében említett listájából való törléséről.

(8)   Ha a felelős tagállamtól eltérő más tagállam helyesbítette, kiegészítette vagy törölte az adatokat e rendelettel összhangban, ez a tagállam lesz a helyesbítésért, kiegészítésért vagy törlésért felelős tagállam. Az EES minden adat helyesbítését, kiegészítését és törlését rögzíti.

VI. FEJEZET

FEJLESZTÉS, MŰKÖDTETÉS ÉS FELELŐSSÉGI KÖRÖK

36. cikk

A fejlesztést megelőzően Bizottság által elfogadott végrehajtási jogi aktusok

A Bizottság elfogadja az EES központi rendszere, az egységes nemzeti interfészek, a kommunikációs infrastruktúra, a 13. cikkben említett webes szolgáltatás és a 63. cikk (2) bekezdésében említett adattár fejlesztéséhez és műszaki kivitelezéséhez szükséges végrehajtási jogi aktusokat, különösen a következőkre vonatkozóan:

| a) | az EES-ben történő biometrikus ellenőrzésre és azonosításra szolgáló ujjlenyomatok minőségére, felbontására és felhasználására vonatkozó előírások; |
| --- | --- |

a)

az EES-ben történő biometrikus ellenőrzésre és azonosításra szolgáló ujjlenyomatok minőségére, felbontására és felhasználására vonatkozó előírások;

| b) | az EES-ben történő biometrikus ellenőrzésre és azonosításra szolgáló arcképmás minőségére, felbontására és felhasználására vonatkozó előírások, ideértve azt is, ha az arcképmást helyben rögzítették vagy elektronikus úton nyerték ki az eMRTD-ből; |
| --- | --- |

b)

az EES-ben történő biometrikus ellenőrzésre és azonosításra szolgáló arcképmás minőségére, felbontására és felhasználására vonatkozó előírások, ideértve azt is, ha az arcképmást helyben rögzítették vagy elektronikus úton nyerték ki az eMRTD-ből;

| c) | az adatok 16– 20. cikknek megfelelő bevitele; |
| --- | --- |

c)

az adatok 16– 20. cikknek megfelelő bevitele;

| d) | az adatokhoz való hozzáférés a 23–33. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

d)

az adatokhoz való hozzáférés a 23–33. cikknek megfelelően;

| e) | az adatok 35. cikknek megfelelő módosítása, törlése és előrehozott törlése; |
| --- | --- |

e)

az adatok 35. cikknek megfelelő módosítása, törlése és előrehozott törlése;

| f) | a naplók 46. cikknek megfelelő vezetése és a bejegyzésekhez való hozzáférés; |
| --- | --- |

f)

a naplók 46. cikknek megfelelő vezetése és a bejegyzésekhez való hozzáférés;

| g) | a teljesítményre vonatkozó követelmények, beleértve a műszaki berendezésekre vonatkozó minimális előírásokat és az EES biometrikus teljesítményére vonatkozó követelményeket is, különösen a hamis pozitív találati arány, a hamis negatív találati arány és az adatbeviteli hibaarány tekintetében meghatározott követelményszint tekintetében; |
| --- | --- |

g)

a teljesítményre vonatkozó követelmények, beleértve a műszaki berendezésekre vonatkozó minimális előírásokat és az EES biometrikus teljesítményére vonatkozó követelményeket is, különösen a hamis pozitív találati arány, a hamis negatív találati arány és az adatbeviteli hibaarány tekintetében meghatározott követelményszint tekintetében;

| h) | a 13. cikkben említett webes szolgáltatásra vonatkozó előírások és feltételek, ideértve a fuvarozók által vagy részükre szolgáltatott adatok védelmére vonatkozó különös rendelkezéseket is; |
| --- | --- |

h)

a 13. cikkben említett webes szolgáltatásra vonatkozó előírások és feltételek, ideértve a fuvarozók által vagy részükre szolgáltatott adatok védelmére vonatkozó különös rendelkezéseket is;

| i) | a 8. cikkben említett interoperabilitás magas szintű megteremtése; |
| --- | --- |

i)

a 8. cikkben említett interoperabilitás magas szintű megteremtése;

| j) | a 63. cikk (2) bekezdésében említett adattárra vonatkozó előírások és feltételek; |
| --- | --- |

j)

a 63. cikk (2) bekezdésében említett adattárra vonatkozó előírások és feltételek;

| k) | a 12. cikk (3) bekezdésében említett, azonosított személyekre vonatkozó lista létrehozása, valamint annak az eljárásnak meghatározása, amellyel e listát a tagállamok számára hozzáférhetővé teszik; |
| --- | --- |

k)

a 12. cikk (3) bekezdésében említett, azonosított személyekre vonatkozó lista létrehozása, valamint annak az eljárásnak meghatározása, amellyel e listát a tagállamok számára hozzáférhetővé teszik;

| l) | a központi hozzáférési pontok 31., 32. és 33. cikknek megfelelő összekapcsolását szolgáló technikai megoldásokra, valamint a 72. cikk (8) bekezdése szerint szükséges statisztikai adatok gyűjtését szolgáló technikai megoldásra vonatkozó előírások. |
| --- | --- |

l)

a központi hozzáférési pontok 31., 32. és 33. cikknek megfelelő összekapcsolását szolgáló technikai megoldásokra, valamint a 72. cikk (8) bekezdése szerint szükséges statisztikai adatok gyűjtését szolgáló technikai megoldásra vonatkozó előírások.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 68. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Az e cikk első bekezdésének i) pontjában foglalt végrehajtási jogi aktusok elfogadása kapcsán az e rendelet 68. cikke értelmében létrehozott bizottság konzultációt folytat a 767/2008/EK rendelet 49. cikke értelmében létrehozott VIS-bizottsággal.

37. cikk

Fejlesztés és üzemeltetési igazgatás

(1)   Az EES központi rendszere, az egységes nemzeti interfészek, a kommunikációs infrastruktúra, valamint az EES központi rendszere és a VIS központi rendszere közötti biztonságos kommunikációs csatorna fejlesztéséért az eu-LISA felel. Szintén az eu-LISA felel a 13. cikkben említett webes szolgáltatás és a 63. cikk (2) bekezdésében említett adattár fejlesztéséért a 13. cikk (7) bekezdésében és a 63. cikk (2) bekezdésében említett részletes szabályoknak, valamint a 36. cikk első bekezdésének h) és j) pontja alapján elfogadott előírásoknak és feltételeknek megfelelően.

Az eu-LISA meghatározza az EES fizikai felépítését – ideértve annak kapcsolódó kommunikációs infrastruktúráját is –, valamint a műszaki előírásokat és azok alakulását az EES központi rendszere, az egységes nemzeti interfészek, a kommunikációs infrastruktúra, az EES központi rendszere és a VIS központi rendszere közötti biztonságos kommunikációs csatorna, az e rendelet 13. cikkében említett webes szolgáltatás és az e rendelet 63. cikkének (2) bekezdésében említett adattár tekintetében. Ezeket a műszaki előírásokat a Bizottság jóváhagyását követően az eu-LISA igazgatótanácsa fogadja el. Az eu-LISA továbbá minden olyan kiigazítást végrehajt a VIS-ben, amelyre az EES-szel való interoperabilitásból, valamint a 767/2008/EK rendeletnek az e rendelet 61. cikkében foglalt módosításainak végrehajtásából adódóan szükség van.

Az eu-LISA a 36. cikkben foglalt intézkedések Bizottság általi elfogadását követően késedelem nélkül kifejleszti és üzembe helyezi az EES központi rendszerét, az egységes nemzeti interfészeket, a kommunikációs infrastruktúrát, továbbá az EES központi rendszere és a VIS központi rendszere közötti biztonságos kommunikációs csatornát, a 13. cikkben említett webes szolgáltatást és a 63. cikk (2) bekezdésében említett adattárat.

A fejlesztésnek a műszaki előírások kidolgozását és végrehajtását, a tesztelést és az átfogó projektkoordinációt kell magában foglalnia.

Az EES központi rendszere, az egységes nemzeti interfészek, a kommunikációs infrastruktúra, az EES központi rendszere és a VIS központi rendszere közötti biztonságos kommunikációs csatorna, a 13. cikkben említett webes szolgáltatás és a 63. cikk (2) bekezdésében említett adattár kifejlesztése és üzembe helyezése során az eu-LISA feladata továbbá:

| a) | elvégezni a biztonsági kockázatértékelést; |
| --- | --- |

a)

elvégezni a biztonsági kockázatértékelést;

| b) | követni az EES-fejlesztés teljes életciklusa alatt a beépített adatvédelem és az alapértelmezett adatvédelem elveit; |
| --- | --- |

b)

követni az EES-fejlesztés teljes életciklusa alatt a beépített adatvédelem és az alapértelmezett adatvédelem elveit;

| c) | elvégezni a VIS-szel való, a 8. cikk szerinti interoperabilitásra vonatkozó biztonsági kockázatértékelést, valamint értékelni a VIS-szel való interoperabilitás végrehajtásához szükséges biztonsági intézkedéseket. |
| --- | --- |

c)

elvégezni a VIS-szel való, a 8. cikk szerinti interoperabilitásra vonatkozó biztonsági kockázatértékelést, valamint értékelni a VIS-szel való interoperabilitás végrehajtásához szükséges biztonsági intézkedéseket.

(2)   A kialakítás és fejlesztés szakaszában létre kell hozni egy legfeljebb tíz tagból álló programirányítási tanácsot. A programirányítási tanács az eu-LISA igazgatótanácsa által saját tagjai vagy póttagjai közül kinevezett hét tagból, a 69. cikkben említett, az EES-szel foglalkozó tanácsadó csoport elnökéből, az eu-LISA-t képviselő egy – az eu-LISA ügyvezető igazgatója által kinevezett – tagból, valamint a Bizottság által kinevezett egy tagból áll. Az eu-LISA igazgatótanácsa kizárólag olyan tagállamokból nevezhet ki tagokat, amelyekre nézve az uniós jog értelmében teljes mértékben kötelezők az eu-LISA által üzemeltetett összes nagyméretű informatikai rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó jogalkotási eszközök, és amelyek megfelelnek a 66. cikk (2) bekezdésében foglalt feltételeknek.

A programirányítási tanács rendszeresen és negyedévente legalább három alkalommal ülésezik. A programirányítási tanács biztosítja az EES kialakítási és fejlesztési szakaszának megfelelő irányítását, és gondoskodik arról, hogy az EES-szel kapcsolatos központi és nemzeti projektek összhangban legyenek egymással.

A programirányítási tanács havonta írásbeli jelentést nyújt be az eu-LISA igazgatótanácsa számára a projekt előrehaladásáról. A programirányítási tanács nem rendelkezik döntéshozatali hatáskörrel, és az eu-LISA igazgatótanácsának tagjait nem képviselheti.

A programirányítási tanács eljárási szabályzatát az eu-LISA igazgatótanácsa határozza meg, amely különösen a következőkről rendelkezik:

| a) | az elnökségéről; |
| --- | --- |

a)

az elnökségéről;

| b) | az ülések helyszínéről; |
| --- | --- |

b)

az ülések helyszínéről;

| c) | az ülések előkészítéséről; |
| --- | --- |

c)

az ülések előkészítéséről;

| d) | szakértők üléseken való részvételéről; és |
| --- | --- |

d)

szakértők üléseken való részvételéről; és

| e) | azokról a kommunikációs tervekről, amelyek a részt nem vevő eu-LISA igazgatótanácsi tagok számára teljeskörű tájékoztatást nyújtanak. |
| --- | --- |

e)

azokról a kommunikációs tervekről, amelyek a részt nem vevő eu-LISA igazgatótanácsi tagok számára teljeskörű tájékoztatást nyújtanak.

A programirányítási tanács elnökségét egy olyan tagállam tölti be, amelyre nézve az uniós jog értelmében teljes mértékben kötelezőek az eu-LISA által üzemeltetett összes nagyméretű informatikai rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó jogalkotási eszközök.

A programirányítási tanács tagjainak valamennyi utazási és ellátási költségét az eu-LISA fedezi, és az eu-LISA eljárási szabályzatának 10. cikkét értelemszerűen alkalmazni kell. A programirányítási tanács titkárságát az eu-LISA biztosítja.

A kialakítás és fejlesztés szakaszában a 69. cikkben említett, EES-szel foglalkozó tanácsadó csoport az EES-szel kapcsolatos nemzeti projektek projektmenedzsereiből áll, elnöki tisztét pedig az eu-LISA tölti be. A tanácsadó csoport az EES működésének megkezdéséig rendszeresen és negyedévente legalább három alkalommal ülésezik. A tanácsadó csoport minden ülés után beszámol a programirányítási tanácsnak. A tanácsadó csoport biztosítja a programirányítási tanács tevékenységét segítő műszaki szakértelmet, valamint nyomon követi a tagállami előkészületek alakulását.

(3)   Az eu-LISA felel az EES központi rendszere, az egységes nemzeti interfészek, az EES központi rendszere és a VIS központi rendszere közötti biztonságos kommunikációs csatorna üzemeltetési igazgatásáért. Az eu-LISA– költség-haszon elemzés alapján – a tagállamokkal együttműködve biztosítja, hogy az EES központi rendszere, az egységes nemzeti interfészek, a kommunikációs infrastruktúra, továbbá az EES központi rendszere és a VIS központi rendszere közötti biztonságos kommunikációs csatorna, csakúgy mint a 13. cikkben említett webes szolgáltatás és a 63. cikk (2) bekezdésében említett adattár tekintetében mindenkor a legjobb rendelkezésre álló technológiát alkalmazzák. Az eu-LISA felel továbbá az EES központi rendszere és az egységes nemzeti interfészek közötti kommunikációs infrastruktúra, a 13. cikkben említett webes szolgáltatás és a 63. cikk (2) bekezdésében említett adattár üzemeltetési igazgatásáért is.

Az EES üzemeltetési igazgatása magában foglalja az EES-nek a hét minden napján, napi 24 órában történő, e rendeletnek megfelelő működtetéséhez szükséges valamennyi feladatot, különösen azokat a karbantartási munkákat és műszaki fejlesztéseket, amelyek az EES kielégítő minőségű, a műszaki előírásoknak megfelelő működéséhez szükségesek, mindenekelőtt az EES központi adatbázisban történő, a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok által elvégzett lekérdezések válaszideje tekintetében.

(4)   Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatát, valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit megállapító 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (42) 17. cikkének sérelme nélkül az eu-LISA biztosítja, hogy személyzetének minden olyan tagja, aki munkája során EES-adatokkal vagy az EES-ben tárolt adatokkal dolgozik, megfelelő szakmai titoktartási vagy azzal egyenértékű titoktartási szabályokat alkalmazzon. Ezt a kötelezettséget a személyzet szóban forgó tagjai hivatali vagy munkaviszonyának megszűnését, vagy tevékenységük befejeződését követően is alkalmazni kell.

38. cikk

A tagállamok és az Europol felelősségébe tartozó kérdések

(1)   Az egyes tagállamok felelnek:

| a) | a meglévő nemzeti határinfrastruktúra integrációjáért és annak az egységes nemzeti interfésszel való összekapcsolásáért; |
| --- | --- |

a)

a meglévő nemzeti határinfrastruktúra integrációjáért és annak az egységes nemzeti interfésszel való összekapcsolásáért;

| b) | a meglévő nemzeti határinfrastruktúra szervezéséért, irányításáért, működtetéséért és karbantartásáért, valamint annak az EES-szel való összekapcsolásáért a 6. cikk céljából, a 6. cikk (2) bekezdésének kivételével; |
| --- | --- |

b)

a meglévő nemzeti határinfrastruktúra szervezéséért, irányításáért, működtetéséért és karbantartásáért, valamint annak az EES-szel való összekapcsolásáért a 6. cikk céljából, a 6. cikk (2) bekezdésének kivételével;

| c) | a központi hozzáférési pontok szervezéséért és azoknak az egységes nemzeti interfésszel való bűnüldözési célú összekapcsolásáért; |
| --- | --- |

c)

a központi hozzáférési pontok szervezéséért és azoknak az egységes nemzeti interfésszel való bűnüldözési célú összekapcsolásáért;

| d) | az illetékes nemzeti hatóságok megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állománya számára az e rendelettel összhangban az EES-hez biztosított hozzáférés irányításáért és részletes szabályozásáért, valamint a személyi állomány e tagjairól és azok profiljáról összeállítandó lista elkészítéséért és rendszeres frissítésért. |
| --- | --- |

d)

az illetékes nemzeti hatóságok megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állománya számára az e rendelettel összhangban az EES-hez biztosított hozzáférés irányításáért és részletes szabályozásáért, valamint a személyi állomány e tagjairól és azok profiljáról összeállítandó lista elkészítéséért és rendszeres frissítésért.

(2)   Valamennyi tagállam kijelöli azt a nemzeti hatóságot, amely a 9. cikk (2) bekezdésében említett illetékes hatóságok számára biztosítja az EES-hez való hozzáférést. Valamennyi tagállam összekapcsolja ezt a nemzeti hatóságot az egységes nemzeti interfésszel. Valamennyi tagállam összekapcsolja a 29.cikkben említett központi hozzáférési pontját az egységes nemzeti interfésszel.

(3)   Az EES adatainak kezeléséhez valamennyi tagállam automatizált eljárásokat használ.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a határ-ellenőrzési infrastruktúra műszaki teljesítményét, a határ-ellenőrzési infrastruktúra rendelkezésre állását, a határforgalom-ellenőrzések időtartamát, valamint az adatok minőségét szorosan figyelemmel kísérjék annak biztosítása érdekében, hogy azok az EES megfelelő működéséhez és a hatékony határforgalom-ellenőrzési eljáráshoz szükséges általános követelményeket teljesíteni tudják.

(5)   Mielőtt az EES-hez való hozzáférési jogosultsággal rendelkező hatóságok személyzete számára engedélyezik az EES-ben tárolt adatok kezelését, megfelelő képzésben kell részesíteni őket különösen az adatbiztonságról és az adatvédelmi szabályokról, valamint a vonatkozó alapvető jogokról.

(6)   A tagállamok az EES-ben tárolt vagy abból lekérdezett adatokat az e rendeletben megállapítottaktól eltérő célokból nem kezelhetik.

(7)   Az Europol ellátja feladatát az (1) bekezdés d) pontjában és a (3), az (5) és (6) bekezdésben meghatározottakkal összefüggésben. Az Europol összekapcsolja az Europol központi hozzáférési pontját az EES-szel, és felel ezért a kapcsolatért.

39. cikk

Felelősség az adatok kezelésével kapcsolatban

(1)   A személyes adatoknak az EES-ben történő kezelése tekintetében valamennyi tagállam kijelöli azt a hatóságot, amely az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének 7. pontjával összhangban adatkezelőnek tekintendő, és amely ennek a tagállamnak az adatkezeléséért központilag felelős. Valamennyi tagállam tájékoztatja a Bizottságot e hatóság adatairól.

Valamennyi tagállam biztosítja az EES-ben rögzített és tárolt adatok jogszerű kezelését, különös tekintettel arra, hogy kizárólag a megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állomány tagjai rendelkezzenek hozzáféréssel az adatokhoz feladataik ellátása során. A felelős tagállam mindenekelőtt biztosítja azt, hogy:

| a) | az adatokat jogszerűen és az érintett harmadik országbeli állampolgár emberi méltóságának maradéktalan tiszteletben tartásával gyűjtsék; |
| --- | --- |

a)

az adatokat jogszerűen és az érintett harmadik országbeli állampolgár emberi méltóságának maradéktalan tiszteletben tartásával gyűjtsék;

| b) | az adatokat az EES-ben jogszerűen rögzítsék; |
| --- | --- |

b)

az adatokat az EES-ben jogszerűen rögzítsék;

| c) | az adatok az EES-be való továbbításkor pontosak és naprakészek legyenek. |
| --- | --- |

c)

az adatok az EES-be való továbbításkor pontosak és naprakészek legyenek.

(2)   Az eu-LISA biztosítja, hogy az EES működtetésére e rendelettel és a 36. cikkben említett végrehajtási jogi aktusokkal összhangban kerüljön sor. Az eu-LISA különösen:

| a) | megteszi az EES központi rendszere, valamint az EES központi rendszere és az egységes nemzeti interfész közötti kommunikációs infrastruktúra biztonságának garantálása érdekében szükséges intézkedéseket, az egyes tagállamok felelősségi köreinek sérelme nélkül; |
| --- | --- |

a)

megteszi az EES központi rendszere, valamint az EES központi rendszere és az egységes nemzeti interfész közötti kommunikációs infrastruktúra biztonságának garantálása érdekében szükséges intézkedéseket, az egyes tagállamok felelősségi köreinek sérelme nélkül;

| b) | biztosítja, hogy kizárólag a megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állomány tagjai férjenek hozzá az EES-ben kezelt adatokhoz. |
| --- | --- |

b)

biztosítja, hogy kizárólag a megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állomány tagjai férjenek hozzá az EES-ben kezelt adatokhoz.

(3)   Az eu-LISA tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a Bizottságot és az európai adatvédelmi biztost az EES működésének megkezdése érdekében a (2) bekezdésnek megfelelően általa tett intézkedésekről.

40. cikk

Adatok tárolása a nemzeti aktákban és a nemzeti határregisztrációs rendszerekben

(1)   A tagállamok az uniós jog teljes mértékű tiszteletben tartása mellett a nemzeti határregisztrációs rendszerükben vagy azzal egyenértékű nemzeti aktáikban tárolhatják az EES céljaival összhangban az EES-ben általuk rögzített alfanumerikus adatokat.

(2)   A nemzeti határregisztrációs rendszerekben vagy azokkal egyenértékű nemzeti aktákban az adatok nem tárolhatók tovább, mint az EES-ben.

(3)   Az (1) bekezdésnek nem megfelelő adatfelhasználás az egyes tagállamok nemzeti joga és az uniós jog értelmében egyaránt adatokkal való visszaélésnek tekintendő.

(4)   E cikk nem értelmezhető úgy, mint amely előírja az EES bármilyen technikai kiigazítását. A tagállamok e cikkel összhangban saját költségükre és felelősségükre, valamint saját technikai eszközeik felhasználásával tárolhatnak adatokat.

41. cikk

Adatok harmadik országok, nemzetközi szervezetek és magánfelek részére történő közlése

(1)   Az EES-ben tárolt adatok harmadik ország, nemzetközi szervezet, illetve magánfél részére nem továbbíthatók és azok számára nem tehetők hozzáférhetővé.

(2)   E cikk (1) bekezdésétől eltérve, a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok vagy a bevándorlási hatóságok az e rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében, valamint 17. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett adatokat továbbíthatják az e rendelet I. mellékletében felsorolt harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek részére, amennyiben arra egyedi esetekben, a harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságának megállapításához van szükség, kizárólag e személyek visszaküldése céljából, és csak a következő feltételek valamelyikének teljesülése esetén:

| a) | a Bizottság az (EU) 2016/679 rendelet 45. cikkének (3) bekezdésével összhangban határozatot fogadott el arról, hogy az adott harmadik országban a személyes adatok védelme megfelelő; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság az (EU) 2016/679 rendelet 45. cikkének (3) bekezdésével összhangban határozatot fogadott el arról, hogy az adott harmadik országban a személyes adatok védelme megfelelő;

| b) | az (EU) 2016/679 rendelet 49. cikke szerinti megfelelő garanciákról rendelkeztek például az Unió vagy egy tagállam és az adott harmadik ország közötti, hatályos visszafogadási megállapodás útján; vagy |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2016/679 rendelet 49. cikke szerinti megfelelő garanciákról rendelkeztek például az Unió vagy egy tagállam és az adott harmadik ország közötti, hatályos visszafogadási megállapodás útján; vagy

| c) | az (EU) 2016/679 rendelet 49. cikke (1) bekezdésének d) pontja alkalmazandó. |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2016/679 rendelet 49. cikke (1) bekezdésének d) pontja alkalmazandó.

(3)   Az e rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében és 17. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett adatok az e cikk (2) bekezdésének megfelelően csak akkor továbbíthatók, ha a következő feltételek közül valamennyi teljesül:

| a) | az adatok továbbítása az uniós jog vonatkozó rendelkezéseinek, különösen az adatvédelmi rendelkezéseknek – az (EU) 2016/679 rendelet V. fejezetét is ideértve – valamint a visszafogadási megállapodásokban foglaltaknak, és az adatok továbbítását végző tagállam nemzeti jogának megfelelően történik; |
| --- | --- |

a)

az adatok továbbítása az uniós jog vonatkozó rendelkezéseinek, különösen az adatvédelmi rendelkezéseknek – az (EU) 2016/679 rendelet V. fejezetét is ideértve – valamint a visszafogadási megállapodásokban foglaltaknak, és az adatok továbbítását végző tagállam nemzeti jogának megfelelően történik;

| b) | a harmadik ország vagy nemzetközi szervezet vállalta, hogy az adatokat kizárólag olyan célokból kezeli, amelyekre azokat a rendelkezésére bocsátották; és |
| --- | --- |

b)

a harmadik ország vagy nemzetközi szervezet vállalta, hogy az adatokat kizárólag olyan célokból kezeli, amelyekre azokat a rendelkezésére bocsátották; és

| c) | az érintett harmadik országbeli állampolgárra vonatkozóan a 2008/115/EK irányelv alapján elfogadott kiutasítási határozatot adtak ki, feltéve, hogy annak végrehajtását nem függesztették fel és ellene nem nyújtottak be olyan fellebbezést, amely a kiutasítási határozat végrehajtásának felfüggesztését eredményezheti. |
| --- | --- |

c)

az érintett harmadik országbeli állampolgárra vonatkozóan a 2008/115/EK irányelv alapján elfogadott kiutasítási határozatot adtak ki, feltéve, hogy annak végrehajtását nem függesztették fel és ellene nem nyújtottak be olyan fellebbezést, amely a kiutasítási határozat végrehajtásának felfüggesztését eredményezheti.

(4)   A személyes adatok harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek részére történő, a (2) bekezdés szerinti továbbítása nem sértheti a nemzetközi védelmet kérelmező vagy nemzetközi védelemben részesülő személyek jogait, különösen ami a visszaküldés tilalmát illeti.

(5)   Az EES központi rendszeréből valamely tagállam vagy az Europol által bűnüldözési célból megszerzett személyes adatok nem továbbíthatók vagy bocsáthatók rendelkezésre harmadik ország, nemzetközi szervezet vagy az Unióban vagy azon kívül letelepedett magánfél részére. A tilalmat akkor is alkalmazni kell, ha az adatok nemzeti szinten vagy a tagállamok között az (EU) 2016/680 irányelv alapján további adatkezelés tárgyát képezik.

(6)   E cikk (5) bekezdésétől eltérve, a kijelölt hatóság a 16. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában, a 16. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában, a 16. cikk (3) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint a 17. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett adatokat egyedi esetekben harmadik országok részére csak akkor továbbíthatja, ha a következő feltételek közül valamennyi teljesül:

| a) | az eset kivételesen sürgős, mivel:






  i. | a terrorista bűncselekménnyel összefüggésbe hozható közvetlen veszély áll fenn; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

az eset kivételesen sürgős, mivel:

i.

a terrorista bűncselekménnyel összefüggésbe hozható közvetlen veszély áll fenn; vagy

| ii. | természetes személy életét fenyegető közvetlen veszély áll fenn, és e veszély súlyos bűncselekménnyel hozható összefüggésbe; |
| --- | --- |

ii.

természetes személy életét fenyegető közvetlen veszély áll fenn, és e veszély súlyos bűncselekménnyel hozható összefüggésbe;

| b) | az adatok továbbítása ilyen terrorista bűncselekménynek vagy súlyos bűncselekménynek az érintett tagállam vagy harmadik ország területén való megelőzéséhez, felderítéséhez vagy nyomozásához szükséges; |
| --- | --- |

b)

az adatok továbbítása ilyen terrorista bűncselekménynek vagy súlyos bűncselekménynek az érintett tagállam vagy harmadik ország területén való megelőzéséhez, felderítéséhez vagy nyomozásához szükséges;

| c) | a kijelölt hatóság a 31. és 32. cikkben foglalt eljárással és feltételekkel összhangban hozzáférhet az ilyen adatokhoz; |
| --- | --- |

c)

a kijelölt hatóság a 31. és 32. cikkben foglalt eljárással és feltételekkel összhangban hozzáférhet az ilyen adatokhoz;

| d) | az adatok továbbítására az (EU) 2016/680 irányelv szerinti alkalmazandó feltételekkel – különösen annak V. fejezetével összhangban kerül sor; |
| --- | --- |

d)

az adatok továbbítására az (EU) 2016/680 irányelv szerinti alkalmazandó feltételekkel – különösen annak V. fejezetével összhangban kerül sor;

| e) | a harmadik ország megfelelő indokolással ellátott megkeresést nyújt be írásban vagy elektronikus úton; és |
| --- | --- |

e)

a harmadik ország megfelelő indokolással ellátott megkeresést nyújt be írásban vagy elektronikus úton; és

| f) | biztosított a belépési, illetve kilépési adatrekordokra vonatkozó, a megkereső harmadik ország birtokában lévő információknak az EES-t működtető tagállamok részére történő kölcsönös átadása. |
| --- | --- |

f)

biztosított a belépési, illetve kilépési adatrekordokra vonatkozó, a megkereső harmadik ország birtokában lévő információknak az EES-t működtető tagállamok részére történő kölcsönös átadása.

Ha az adatok továbbítására e bekezdés első albekezdése alapján kerül sor, akkor az adatok továbbítását dokumentálni kell, és kérésre a dokumentációt az (EU) 2016/680 irányelv 41. cikkének (1) bekezdésével összhangban létrehozott felügyeleti hatóság rendelkezésére kell bocsátani, feltüntetve a továbbítás napját és időpontját, az átvevő illetékes hatóságra vonatkozó információkat, a továbbítás indokát és a továbbított személyes adatokat.

42. cikk

Az EES-t még nem működtető tagállamok, illetve az e rendelet hatálya alá nem tartozó tagállamok részére történő adatközlés feltételei

(1)   A kijelölt hatóság a 16. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában, a 16. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában, a 16. cikk (3) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint a 17. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett adatokat az EES-t még nem működtető tagállamok, illetve az e rendelet hatálya alá nem tartozó tagállamok részére, egyedi esetekben, és kizárólag valamennyi következő feltétel teljesülése esetén továbbíthatja:

| a) | az eset kivételesen sürgős, mivel:






  i. | terrorista bűncselekménnyel összefüggésbe hozható közvetlen veszély áll fenn; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

az eset kivételesen sürgős, mivel:

i.

terrorista bűncselekménnyel összefüggésbe hozható közvetlen veszély áll fenn; vagy

| ii. | súlyos bűncselekmény áll fenn; |
| --- | --- |

ii.

súlyos bűncselekmény áll fenn;

| b) | az adatok továbbítása ilyen terrorista bűncselekmény vagy súlyos bűncselekmény megelőzéséhez, felderítéséhez vagy nyomozásához szükséges; |
| --- | --- |

b)

az adatok továbbítása ilyen terrorista bűncselekmény vagy súlyos bűncselekmény megelőzéséhez, felderítéséhez vagy nyomozásához szükséges;

| c) | a kijelölt hatóság a 31. és 32. cikkben foglalt eljárással és feltételekkel összhangban hozzáférhet az ilyen adatokhoz; |
| --- | --- |

c)

a kijelölt hatóság a 31. és 32. cikkben foglalt eljárással és feltételekkel összhangban hozzáférhet az ilyen adatokhoz;

| d) | az (EU) 2016/680 irányelvet alkalmazni kell; |
| --- | --- |

d)

az (EU) 2016/680 irányelvet alkalmazni kell;

| e) | megfelelő indokolással ellátott megkeresést nyújtottak be írásban vagy elektronikus úton; és |
| --- | --- |

e)

megfelelő indokolással ellátott megkeresést nyújtottak be írásban vagy elektronikus úton; és

| f) | biztosított a belépési, illetve kilépési adatrekordokra vonatkozó, a megkereső tagállam birtokában lévő információknak az EES-t működtető tagállamok részére történő kölcsönös átadása. |
| --- | --- |

f)

biztosított a belépési, illetve kilépési adatrekordokra vonatkozó, a megkereső tagállam birtokában lévő információknak az EES-t működtető tagállamok részére történő kölcsönös átadása.

Ha az adatok továbbítására ennek a bekezdésnek az első albekezdése alapján kerül sor, akkor az adatok továbbítását dokumentálni kell, és a dokumentációt kérésre az (EU) 2016/680 irányelv 41. cikkének (1) bekezdésével összhangban létrehozott felügyeleti hatóság rendelkezésére kell bocsátani, feltüntetve a továbbítás napját és időpontját, az átvevő illetékes hatóságra vonatkozó információkat, a továbbítás indokát és a továbbított személyes adatokat.

(2)   Ha e cikk alapján adatokat továbbítanak, a 43. cikk (1) bekezdésében, a 45. cikk (1) és (3) bekezdésében, a 48. cikkben és az 58. cikk (4) bekezdésében említett feltételekkel megegyező feltételeket értelemszerűen alkalmazni kell.

43. cikk

Adatbiztonság

(1)   A felelős tagállam gondoskodik az adatok biztonságáról az egységes nemzeti interfészhez való adattovábbítás előtt és az alatt. Minden tagállam gondoskodik az EES-ből kapott adatok biztonságáról.

(2)   Minden tagállam a nemzeti határinfrastruktúrájának vonatkozásában elfogadja a szükséges intézkedéseket – beleértve egy biztonsági tervet, valamint egy üzletmenet-folytonossági és katasztrófa-elhárítási tervet – annak érdekében, hogy:

| a) | fizikai adatvédelmet valósítson meg, többek között a kritikus infrastruktúra védelmére irányuló vészhelyzeti tervek kidolgozása által; |
| --- | --- |

a)

fizikai adatvédelmet valósítson meg, többek között a kritikus infrastruktúra védelmére irányuló vészhelyzeti tervek kidolgozása által;

| b) | megtagadja a jogosulatlan személyek hozzáférését az adatkezelő berendezésekhez, és bejutását azokba a nemzeti létesítményekbe, amelyekben a tagállam az EES céljainak megfelelően műveleteket végeznek; |
| --- | --- |

b)

megtagadja a jogosulatlan személyek hozzáférését az adatkezelő berendezésekhez, és bejutását azokba a nemzeti létesítményekbe, amelyekben a tagállam az EES céljainak megfelelően műveleteket végeznek;

| c) | megakadályozza az adathordozók jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy eltávolítását; |
| --- | --- |

c)

megakadályozza az adathordozók jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy eltávolítását;

| d) | megakadályozza a tárolt adatok jogosulatlan bevitelét és a tárolt személyes adatok jogosulatlan ellenőrzését, módosítását vagy törlését; |
| --- | --- |

d)

megakadályozza a tárolt adatok jogosulatlan bevitelét és a tárolt személyes adatok jogosulatlan ellenőrzését, módosítását vagy törlését;

| e) | megakadályozza az automatizált adatkezelő rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés útján történő használatát; |
| --- | --- |

e)

megakadályozza az automatizált adatkezelő rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés útján történő használatát;

| f) | megakadályozza a jogosulatlan adatkezelést az EES-ben, illetve az EES-ben kezelt adatok jogosulatlan módosítását vagy törlését; |
| --- | --- |

f)

megakadályozza a jogosulatlan adatkezelést az EES-ben, illetve az EES-ben kezelt adatok jogosulatlan módosítását vagy törlését;

| g) | biztosítja, hogy az EES-hez való hozzáférésre jogosult személyek kizárólag a hozzáférési engedélyben meghatározott személyes adatokhoz férjenek hozzá, mégpedig kizárólag egyéni és egyedi felhasználói azonosítókkal és titkos hozzáférési módszerekkel; |
| --- | --- |

g)

biztosítja, hogy az EES-hez való hozzáférésre jogosult személyek kizárólag a hozzáférési engedélyben meghatározott személyes adatokhoz férjenek hozzá, mégpedig kizárólag egyéni és egyedi felhasználói azonosítókkal és titkos hozzáférési módszerekkel;

| h) | biztosítja, hogy az EES-hez hozzáférési joggal rendelkező valamennyi hatóság kidolgozza az adatok bevitelére, módosítására, törlésére, lekérdezésére és az azokban történő keresésre jogosult személyek feladat- és hatáskörét, és az ezt rögzítő profilokat a felügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátja; |
| --- | --- |

h)

biztosítja, hogy az EES-hez hozzáférési joggal rendelkező valamennyi hatóság kidolgozza az adatok bevitelére, módosítására, törlésére, lekérdezésére és az azokban történő keresésre jogosult személyek feladat- és hatáskörét, és az ezt rögzítő profilokat a felügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátja;

| i) | biztosítja, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy az adatátviteli berendezések használatával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani; |
| --- | --- |

i)

biztosítja, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy az adatátviteli berendezések használatával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani;

| j) | biztosítja, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy ki, mikor, mely adatokat és milyen célból kezel az EES-ben; |
| --- | --- |

j)

biztosítja, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy ki, mikor, mely adatokat és milyen célból kezel az EES-ben;

| k) | megakadályozza a személyes adatok EES-be vagy az EES-ből történő továbbítása vagy adathordozón történő szállítása során a személyes adatok jogosulatlan leolvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen a megfelelő titkosítási technikák révén; |
| --- | --- |

k)

megakadályozza a személyes adatok EES-be vagy az EES-ből történő továbbítása vagy adathordozón történő szállítása során a személyes adatok jogosulatlan leolvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen a megfelelő titkosítási technikák révén;

| l) | biztosítja, hogy üzemzavar esetén helyreállítható legyen a telepített rendszerek normál működése; |
| --- | --- |

l)

biztosítja, hogy üzemzavar esetén helyreállítható legyen a telepített rendszerek normál működése;

| m) | garantálja a megbízhatóságot azzal, hogy biztosítja, hogy az EES működése során fellépő hibákat minden esetben megfelelően bejelentik; |
| --- | --- |

m)

garantálja a megbízhatóságot azzal, hogy biztosítja, hogy az EES működése során fellépő hibákat minden esetben megfelelően bejelentik;

| n) | figyelemmel kísérje az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések eredményességét, és megtegye a belső ellenőrzéssel kapcsolatban szükséges szervezeti intézkedéseket az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

n)

figyelemmel kísérje az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések eredményességét, és megtegye a belső ellenőrzéssel kapcsolatban szükséges szervezeti intézkedéseket az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében.

(3)   Az EES üzemeltetését illetően az eu-LISA megteszi a (2) bekezdésben foglalt célok eléréséhez szükséges intézkedéseket, ideértve egy biztonsági terv, valamint egy üzletmenet-folytonossági terv és katasztrófa-elhárítási terv elfogadását is. Az eu-LISA emellett garantálja a megbízhatóságot azzal, hogy biztosítja, hogy megfelelő technikai intézkedéseket léptetnek életbe annak érdekében, hogy az EES meghibásodása miatti adatsérülés esetén a személyes adatokat helyre lehessen állítani.

(4)   Az eu-LISA és a tagállamok együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy a biztonságikockázat-kezelési folyamaton alapuló harmonizált adatbiztonsági megközelítés az EES egészére kiterjedjen.

44. cikk

Biztonsági incidensek

(1)   Biztonsági incidensnek kell tekinteni bármely olyan eseményt, amely veszélyezteti vagy veszélyeztetheti az EES biztonságát, és kárt vagy veszteséget okozhat az EES-ben tárolt adatokban, különösen akkor, ha az adatokhoz jogosulatlan hozzáférés történhetett, vagy az adatok rendelkezésre állása, sértetlensége és bizalmas jellege kárt szenvedett vagy szenvedhetett.

(2)   A biztonsági incidenseket gyors, hatékony és megfelelő reagálással kell kezelni.

(3)   A személyes adatok megsértésének az (EU) 2016/679 rendelet 33. cikke, az (EU) 2016/680 irányelv 30. cikke, vagy mindkettő szerinti bejelentésének és közlésének sérelme nélkül a biztonsági incidensekről a tagállamok a Bizottságot, az eu-LISA-t és az európai adatvédelmi biztost tájékoztatják. Az EES központi rendszerét érintő biztonsági incidens esetén az eu-LISA tájékoztatja a Bizottságot és az európai adatvédelmi biztost.

(4)   A tagállamok számára információkat kell szolgáltatni, és az eu-LISA által biztosított incidens-kezelési tervnek megfelelően be kell számolni azokról a biztonsági incidensekről, amelyek hatással vannak vagy hatással lehetnek az EES működésére, vagy az adatok rendelkezésre állására, sértetlenségére és bizalmas jellegére.

(5)   Az érintett tagállamok és az eu-LISA a biztonsági incidensek bekövetkezte esetén együttműködnek.

45. cikk

Felelősség

(1)   Minden olyan személy vagy tagállam, aki, illetve amely a jogszerűtlen adatkezelésből vagy az e rendelettel összeegyeztethetetlen bármilyen intézkedésből adódóan vagyoni vagy nem vagyoni kárt szenvedett, az elszenvedett kárért a felelős tagállamtól kártérítésre jogosult. A tagállam részben vagy egészben mentesül e felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a kárt előidéző eseményért őt semmilyen módon nem terheli felelősség.

(2)   Ha egy tagállam az e rendelet szerinti kötelezettségeinek elmulasztásával kárt okoz az EES-ben, az okozott kárért e tagállamot terheli a felelősség, kivéve és amennyiben az eu-LISA vagy az EES-ben részt vevő másik tagállam elmulasztotta meghozni a kár megelőzéséhez vagy hatásának minimalizálásához szükséges észszerű intézkedéseket.

(3)   A tagállammal szembeni, az (1) és (2) bekezdésben említett kártérítési igényre az alperes tagállam nemzeti jogának rendelkezései az irányadók.

46. cikk

Az eu-LISA-ra és a tagállamokra vonatkozó naplózási kötelezettség

(1)   Az eu-LISA-nak az EES-ben végzett összes adatkezelési műveletről naplót kell vezetnie. A napló tartalmazza:

| a) | a hozzáférés célját a 9. cikk (2) bekezdésében említettek szerint; |
| --- | --- |

a)

a hozzáférés célját a 9. cikk (2) bekezdésében említettek szerint;

| b) | a művelet dátumát és időpontját; |
| --- | --- |

b)

a művelet dátumát és időpontját;

| c) | a továbbított adatokat a 16–19. cikkben említettek szerint; |
| --- | --- |

c)

a továbbított adatokat a 16–19. cikkben említettek szerint;

| d) | a lekérdezési célból használt adatokat a 23–27. cikkben említettek szerint; és |
| --- | --- |

d)

a lekérdezési célból használt adatokat a 23–27. cikkben említettek szerint; és

| e) | az adatokat bevivő és lekérdező hatóság megnevezését. |
| --- | --- |

e)

az adatokat bevivő és lekérdező hatóság megnevezését.

(2)   A 8. cikkben felsorolt lekérdezések tekintetében e cikkel és a 767/2008/EK rendelet 34. cikkével összhangban naplót kell vezetni az EES-ben és a VIS-ben végzett minden egyes adatkezelési műveletről. Az eu-LISA biztosítja az érintett adatkezelési műveletek megfelelő naplózását abban az esetben, amikor az illetékes hatóságok közvetlenül az egyik rendszerből indítanak a másik rendszerben megvalósuló adatkezelési műveletet.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben foglaltakon túl minden tagállam naplót vezet az EES adatainak kezelésére felhatalmazással rendelkező személyi állományról.

(4)   Az ilyen naplókat kizárólag az adatvédelmi ellenőrzés érdekében – ideértve az adatkezelés jogszerűségét és a kérelem elfogadhatóságának ellenőrzését –, valamint a 43. cikk szerinti adatbiztonság biztosításának céljára lehet felhasználni. A naplókat megfelelő intézkedésekkel kell védeni a jogosulatlan hozzáféréstől, és azokat a 34. cikkben említett adatmegőrzési időszak lejárta után egy évvel törölni kell, kivéve, ha egy már megkezdett ellenőrzési eljáráshoz szükség van rájuk.

47. cikk

Önellenőrzés

A tagállamok biztosítják, hogy az EES adataihoz való hozzáférésre jogosult valamennyi hatóság megtegye az e rendeletnek való megfeleléshez szükséges intézkedéseket, és szükség esetén együttműködjön a felügyeleti hatóságokkal.

48. cikk

Szankciók

A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy az EES-be bevitt adatoknak az e rendelettel ellentétes felhasználása a nemzeti jognak, az (EU) 2016/679 rendelet 84. cikkének és az (EU) 2016/680 irányelv 57. cikkének megfelelő, hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal büntetendő legyen.

49. cikk

Adatvédelem

(1)   A 45/2001/EK rendeletet kell alkalmazni a személyes adatoknak az eu-LISA általi, e rendeleten alapuló kezelésére.

(2)   Az (EU) 2016/679 rendeletet kell alkalmazni a személyes adatoknak a nemzeti hatóságok általi, e rendeleten alapuló kezelésére, az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett célokból történő adatkezelés kivételével.

(3)   Az (EU) 2016/680 irányelvet kell alkalmazni a személyes adatoknak az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett célokból a kijelölt tagállami hatóságok által végzett, e rendeleten alapuló kezelésére.

(4)   Az (EU) 2016/794 rendeletet kell alkalmazni a személyes adatoknak az Europol általi, e rendeleten alapuló kezelésére.

VII. FEJEZET

ADATVÉDELMI JOGOK ÉS ADATVÉDELMI FELÜGYELET

50. cikk

A tájékoztatáshoz való jog

(1)   Az (EU) 2016/679 rendelet 13. cikkében foglalt tájékoztatáshoz való jog sérelme nélkül, azokat a harmadik országbeli állampolgárokat, akiknek adatait rögzíteni fogják az EES-ben, a felelős tagállam tájékoztatja a következőkről:

| a) | az a tény, hogy a tagállamok és az Europol bűnüldözési célból hozzáférhetnek az EES-hez; |
| --- | --- |

a)

az a tény, hogy a tagállamok és az Europol bűnüldözési célból hozzáférhetnek az EES-hez;

| b) | a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgároknak, valamint az FTD-birtokosoknak arra vonatkozó kötelezettsége, hogy hozzájáruljanak ujjlenyomataik rögzítéséhez; |
| --- | --- |

b)

a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgároknak, valamint az FTD-birtokosoknak arra vonatkozó kötelezettsége, hogy hozzájáruljanak ujjlenyomataik rögzítéséhez;

| c) | az EES-ben regisztrálandó valamennyi harmadik országbeli állampolgár arra vonatkozó kötelezettsége, hogy hozzájáruljon arcképmása rögzítéséhez; |
| --- | --- |

c)

az EES-ben regisztrálandó valamennyi harmadik országbeli állampolgár arra vonatkozó kötelezettsége, hogy hozzájáruljon arcképmása rögzítéséhez;

| d) | a beutazási feltételek vizsgálatához szükséges adatgyűjtés kötelező jellege; |
| --- | --- |

d)

a beutazási feltételek vizsgálatához szükséges adatgyűjtés kötelező jellege;

| e) | az a tény, hogy a beléptetést meg fogják tagadni, ha a harmadik országbeli állampolgár megtagadja az EES-ben való rögzítés, ellenőrzés vagy azonosítás céljából kért biometrikus adatok szolgáltatását; |
| --- | --- |

e)

az a tény, hogy a beléptetést meg fogják tagadni, ha a harmadik országbeli állampolgár megtagadja az EES-ben való rögzítés, ellenőrzés vagy azonosítás céljából kért biometrikus adatok szolgáltatását;

| f) | az engedélyezett tartózkodásuk maximális fennmaradó időtartamára vonatkozó tájékoztatáshoz való jog a 11. cikk (3) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

f)

az engedélyezett tartózkodásuk maximális fennmaradó időtartamára vonatkozó tájékoztatáshoz való jog a 11. cikk (3) bekezdésével összhangban;

| g) | az a tény, hogy az EES-ben tárolt személyes adatok az I. mellékletben felsorolt valamely harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére, a 41. cikk (6) bekezdésével összhangban valamely harmadik ország részére, illetve a 42. cikkel összhangban valamely tagállam részére a visszaküldésük céljából továbbíthatók; |
| --- | --- |

g)

az a tény, hogy az EES-ben tárolt személyes adatok az I. mellékletben felsorolt valamely harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére, a 41. cikk (6) bekezdésével összhangban valamely harmadik ország részére, illetve a 42. cikkel összhangban valamely tagállam részére a visszaküldésük céljából továbbíthatók;

| h) | az a jogosultság, hogy kérelmezzék az adatkezelőtől a rájuk vonatkozó adatokhoz való hozzáférést, hogy kérelmezzék a rájuk vonatkozó pontatlan adatok helyesbítését, a rájuk vonatkozó, hiányos személyes adatok kiegészítését, valamint a rájuk vonatkozó, jogellenesen kezelt személyes adatok törlését vagy azok kezelését korlátozzák, valamint az említett jogosultságok gyakorlására vonatkozó eljárásokról való tájékoztatáshoz való jog, beleértve az adatkezelő és a személyes adatok védelmével kapcsolatos panaszok kivizsgálásáért felelős felügyeleti hatóságok vagy adott esetben az európai adatvédelmi biztos elérhetőségeit is; |
| --- | --- |

h)

az a jogosultság, hogy kérelmezzék az adatkezelőtől a rájuk vonatkozó adatokhoz való hozzáférést, hogy kérelmezzék a rájuk vonatkozó pontatlan adatok helyesbítését, a rájuk vonatkozó, hiányos személyes adatok kiegészítését, valamint a rájuk vonatkozó, jogellenesen kezelt személyes adatok törlését vagy azok kezelését korlátozzák, valamint az említett jogosultságok gyakorlására vonatkozó eljárásokról való tájékoztatáshoz való jog, beleértve az adatkezelő és a személyes adatok védelmével kapcsolatos panaszok kivizsgálásáért felelős felügyeleti hatóságok vagy adott esetben az európai adatvédelmi biztos elérhetőségeit is;

| i) | az a tény, hogy határigazgatási és vízumkönnyítési célokból a tagállam hozzá fog férni az EES adataihoz, és hogy túltartózkodás esetén adataik automatikusan az azonosított személyek – 12. cikk (3) bekezdésében említett – listájára kerülnek, továbbá a túltartózkodás lehetséges következményei; |
| --- | --- |

i)

az a tény, hogy határigazgatási és vízumkönnyítési célokból a tagállam hozzá fog férni az EES adataihoz, és hogy túltartózkodás esetén adataik automatikusan az azonosított személyek – 12. cikk (3) bekezdésében említett – listájára kerülnek, továbbá a túltartózkodás lehetséges következményei;

| j) | a belépési, illetve kilépési adatrekordok, valamint a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordok és az egyéni akták megőrzésének 34. cikkben előírt időtartama; |
| --- | --- |

j)

a belépési, illetve kilépési adatrekordok, valamint a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordok és az egyéni akták megőrzésének 34. cikkben előírt időtartama;

| k) | a túltartózkodó személyek jogosultsága, hogy személyes adataikat az azonosított személyek – 12. cikk (3) bekezdésében említett – listájából töröljék, illetve azokat az EES-ben helyesbítsék, amennyiben bizonyítják, hogy az engedélyezett tartózkodás időtartamát előre nem látható és súlyos események miatt lépték túl; |
| --- | --- |

k)

a túltartózkodó személyek jogosultsága, hogy személyes adataikat az azonosított személyek – 12. cikk (3) bekezdésében említett – listájából töröljék, illetve azokat az EES-ben helyesbítsék, amennyiben bizonyítják, hogy az engedélyezett tartózkodás időtartamát előre nem látható és súlyos események miatt lépték túl;

| l) | a felügyeleti hatóságoknál való panasztétel joga. |
| --- | --- |

l)

a felügyeleti hatóságoknál való panasztétel joga.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében foglalt tájékoztatást akkor kell nyújtani – írásban, bármely megfelelő módon, tömör, áttekinthető, érthető és könnyen hozzáférhető formában, világosan és közérthetően megfogalmazva, az érintett személy számára olyan nyelvi változatban rendelkezésre bocsátva, amelyet ért, vagy alaposan feltehető, hogy ért, annak biztosítása érdekében, hogy az érintett harmadik országbeli állampolgár tudomást szerezzen jogairól –, amikor a 16., 17. vagy 18. cikkel összhangban létrehozzák az érintett személy egyéni aktáját.

(3)   A Bizottság is létrehoz egy weboldalt, ahol megtalálható az (1) bekezdésben említett tájékoztatás.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az e cikk (1) bekezdésében említett információk összeállításához. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 68. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(5)   A Bizottság az e cikk (1) bekezdésében említett információkat egy mintadokumentumon közli. A mintadokumentumot úgy kell összeállítani, hogy a tagállamok kiegészíthessék azt további, az egyes tagállamokra jellemző információkkal. A tagállamra vonatkozó információknak magukban kell foglalniuk legalább az érintett jogait, a felügyeleti hatóságok által nyújtott segítség lehetőségét, valamint az adatkezelő hivatala, az adatvédelmi tisztviselő és a felügyeleti hatóságok elérhetőségét. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az e cikk (3) bekezdésében említett weboldalra vonatkozó előírások és feltételek tekintetében. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az EES működésének megkezdése előtt, a 68. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

51. cikk

Tájékoztató kampány

A Bizottság a felügyeleti hatóságokkal és az európai adatvédelmi biztossal együttműködve az EES működésének megkezdésekor tájékoztató kampányt indít, amelynek során tájékoztatja a nyilvánosságot és különösen a harmadik országbeli állampolgárokat az EES céljairól, az EES-ben tárolt adatokról, a hozzáféréssel rendelkező hatóságokról és az érintett egyének jogairól. Ilyen tájékoztató kampányokat rendszeresen kell folytatni.

52. cikk

A személyes adatokhoz való hozzáférés joga, valamint az ilyen adatok helyesbítéséhez, kiegészítéséhez törléséhez, és a kezelésük korlátozásához való jog

(1)   A harmadik országbeli állampolgároknak az (EU) 2016/679 rendelet 15–18. cikkében meghatározott jogokhoz kapcsolódó kérelmeit bármely tagállam illetékes hatóságának lehet címezni.

A felelős tagállam vagy az a tagállam, amelyhez a kérelmet intézték, a kérelem kézhezvételétől számított 45 napon belül válaszol az ilyen kérelmekre.

(2)   Ha a helyesbítés, kiegészítés vagy törlés, illetve az adatkezelés korlátozása iránti kérelmet a felelős tagállamtól eltérő tagállamhoz intézték, annak a tagállamnak a hatóságai, amelyhez a kérelmet intézték, a kérelem kézhezvételét követő 30 napon belül ellenőrzi az adatok pontosságát és az EES-ben való kezelésük jogszerűségét, amennyiben az ellenőrzés a felelős tagállammal való konzultáció nélkül is elvégezhető. Ellenkező esetben az a tagállam, amelyhez a kérelmet intézték, hét napon belül felveszi a kapcsolatot a felelős tagállam hatóságaival, és a felelős tagállam az ilyen megkeresést követő 30 napon belül ellenőrzi az adatok pontosságát, valamint a kezelésük jogszerűségét.

(3)   Ha az EES-ben rögzített adatok ténylegesen pontatlanok, hiányosak, vagy azokat jogellenesen rögzítették, a felelős tagállam, illetve adott esetben az a tagállam, amelyhez a kérelmet intézték, a személyes adatokat helyesbíti, kiegészíti vagy törli, illetve azok kezelését korlátozza a 35. cikknek megfelelően. A felelős tagállam, illetve adott esetben az a tagállam, amelyhez a kérelmet intézték, haladéktalanul írásban megerősíti az érintettnek, hogy intézkedett e személy személyes adatainak helyesbítéséről, kiegészítéséről vagy törléséről, illetve az ilyen személyes adatok kezelésének korlátozásáról.

Ha az EES-ben rögzített, vízumokra vonatkozó adatok ténylegesen pontatlanok, hiányosak, vagy azokat jogellenesen rögzítették, a felelős tagállam, illetve adott esetben a kérelmet befogadó tagállam először a VIS-szel összehasonlítva megvizsgálja az érintett adatok pontosságát, és szükség esetén módosítja azokat az EES-ben. Ha a VIS-ben és az EES-ben rögzített adatok megegyeznek, a felelős tagállam vagy adott esetben az a tagállam, amelyhez a kérelmet intézték, hét napon belül felveszi a kapcsolatot az érintett adatok VIS-be való beviteléért felelős tagállam hatóságaival. Az adatok VIS-be való beviteléért felelős tagállam az ilyen megkeresést követő 30 napon belül ellenőrzi a vízumokra vonatkozó adatok pontosságát és az EES-ben való kezelésük jogszerűségét, majd tájékoztatja a felelős tagállamot vagy azt a tagállamot, amelyhez a kérelmet intézték, amely szükség esetén az érintett személyre vonatkozó személyes adatokat helyesbíti, kiegészíti vagy az adatkezelést korlátozza vagy az ilyen adatokat haladéktalanul törli az EES-ből, és adott esetben az azonosított személyek – 12. cikk (3) bekezdésében említett – listájából.

(4)   Ha a felelős tagállam, illetve adott esetben az a tagállam, amelyhez a kérelmet intézték, nem ért egyet azzal, hogy az EES-ben rögzített adatok ténylegesen pontatlanok, hiányosak vagy azokat jogellenesen rögzítették, e tagállam haladéktalanul közigazgatási határozatot fogad el, amely írásos magyarázatot nyújt az érintett harmadik országbeli állampolgárnak arról, hogy miért nem kívánják a rá vonatkozó személyes adatokat helyesbíteni, kiegészíteni vagy törölni, illetve miért nem korlátozzák az ilyen adatok kezelését.

(5)   Az e cikk (4) bekezdése szerinti közigazgatási határozatot elfogadó tagállam az érintett harmadik országbeli állampolgárnak arról is magyarázó tájékoztatást küld, hogy az adott személy milyen lépéseket tehet, ha nem fogadja el az indokolást. Ez a tájékoztatás kiterjed annak ismertetésére, hogyan lehet keresetet benyújtani vagy panaszt tenni az adott tagállam illetékes hatósága vagy bírósága előtt, valamint arra, hogy az adott tagállam törvényei, rendeletei és eljárásai értelmében – többek között az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikkének (1) bekezdésével összhangban létrehozott felügyeleti hatóság részéről – milyen segítség vehető igénybe.

(6)   Az (1) és (2) bekezdés szerint benyújtott kérelmeknek tartalmazniuk kell az érintett harmadik országbeli állampolgár személyazonosításához minimálisan szükséges információkat. Erre a célra ujjlenyomatokat csak megfelelően indokolt esetekben és akkor lehet kérni, ha jelentős kétség merül fel a kérelmező személyazonosságával kapcsolatban. Ezeket az információkat kizárólag arra lehet felhasználni, hogy az említett harmadik országbeli állampolgár az (1) bekezdésben említett jogait gyakorolja, és azokat ezt követően haladéktalanul törölni kell.

(7)   Ha egy személy e cikk (1) bekezdése alapján kérelmet nyújt be, a felelős tagállam vagy azon tagállam illetékes hatósága, amelyhez a kérelmet intézték, írásos dokumentum formájában nyilvántartásba veszi a kérelem benyújtásának tényét. Ez a dokumentum tartalmazza, hogy a kérelmet melyik hatóság és hogyan kezelte. Az illetékes hatóság ezt a dokumentumot hét napon belül az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikkének (1) bekezdésével összhangban létrehozott felügyeleti hatóság rendelkezésére kell, hogy bocsássa.

53. cikk

Az adatvédelemi jogok érvényesítését célzó együttműködés

(1)   A tagállamok illetékes hatóságai aktívan együttműködnek az 52. cikkben foglalt jogok érvényesítése érdekében.

(2)   Az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikke (1) bekezdésével összhangban létrehozott felügyeleti hatóság kérésre minden tagállamban segítséget és tanácsot nyújt az érintettnek az ahhoz való jogának gyakorlásához, hogy a rá vonatkozó személyes adatokat az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban helyesbítsék, kiegészítsék vagy töröljék, illetve kezelésüket korlátozzák.

Az adatokat továbbító felelős tagállam felügyeleti hatósága és annak a tagállamnak a felügyeleti hatósága, amelyhez a kérelmet intézték, az első albekezdésben említett célokból együttműködnek egymással.

54. cikk

Szankciók

(1)   Az (EU) 2016/679 rendelet 77. és 79. cikkének sérelme nélkül minden tagállamban bármely személy jogosult arra, hogy keresetet indítson vagy panaszt tegyen azon tagállam illetékes hatóságai vagy bíróságai előtt, amely megtagadta a rá vonatkozó adatokhoz való hozzáférés jogát, vagy az ilyen adatok helyesbítéséhez, kiegészítéséhez vagy törléséhez való – az e rendelet 52. cikkében és 53. cikkének (2) bekezdésében foglalt – jogot. A keresetindítás vagy panasztétel joga azokban az esetekben is fennáll, amikor a hozzáférés, helyesbítés, kiegészítés vagy törlés iránti kérelemre az 52. cikkben előírt határidőkön belül nem érkezett válasz, illetve amikor az adatkezelő egyáltalán nem foglalkozott a kérelemmel.

(2)   Az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikkének (1) bekezdésével összhangban létrehozott felügyeleti hatóság általi segítségnyújtást az eljárás során végig biztosítani kell.

55. cikk

A felügyeleti hatóság által gyakorolt felügyelet

(1)   Minden tagállam biztosítja, hogy az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikkének (1) bekezdésével összhangban létrehozott felügyeleti hatóság független módon figyelemmel kísérje az e rendelet II., III., V. és VI. fejezetében említett személyes adatok adott tagállam általi kezelésének jogszerűségét, beleértve az adatok EES-be és onnan történő továbbítását is.

(2)   Az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott felügyeleti hatóság biztosítja, hogy az EES működésének megkezdésétől kezdve legalább háromévente elvégezzék a nemzeti határinfrastruktúrán belül végzett adatkezelési műveletekre irányuló, a vonatkozó nemzetközi auditálási standardok szerinti auditálást. Az audit eredményét figyelembe lehet venni az 1053/2013/EU tanácsi rendelettel (43) létrehozott mechanizmus keretében végzett értékelések során. Az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott felügyeleti hatóság évente közzéteszi az adatok helyesbítésére, kiegészítésére vagy törlésére vagy az adatkezelés korlátozására irányuló kérelmek számát, a kérelmek nyomán hozott intézkedéseket, valamint az érintettek kérelme nyomán végzett helyesbítések, kiegészítések, törlések és az adatkezelés korlátozásainak számát.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott felügyeleti hatóságuk rendelkezzen az e rendelet alapján ráruházott feladatok ellátásához szükséges erőforrásokkal, valamint hogy tanácsadási céllal e hatóság rendelkezésére álljanak olyan személyek, akik a biometrikus adatokkal kapcsolatban megfelelő ismeretekkel rendelkeznek.

(4)   A tagállamok az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott felügyeleti hatóság rendelkezésére bocsátják a kért információkat, különösen a 38. cikkel, a 39. cikk (1) bekezdésével és a 43. cikkel összhangban folytatott tevékenységekre vonatkozó információkat. Minden tagállam biztosítja az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott felügyeleti hatóság számára a 46. cikk szerinti naplókhoz való hozzáférést, valamint mindenkor lehetővé teszi számára az olyan létesítményeikbe történő bejutást, amely EES-szel összefüggésbe hozható.

56. cikk

Az európai adatvédelmi biztos által gyakorolt felügyelet

(1)   Az európai adatvédelmi biztos felelős az eu-LISA által az EES-ben végzett személyes adatok kezelésével kapcsolatos tevékenységek felügyeletéért és annak biztosításáért, hogy az ilyen tevékenységeket a 45/2001/EK rendelettel és e rendelettel összhangban végezzék.

(2)   Az európai adatvédelmi biztos gondoskodik arról, hogy az eu-LISA által a személyes adatok kezelésével kapcsolatos tevékenységek auditálását a vonatkozó nemzetközi auditálási standardok alapján legalább háromévente elvégezzék. Az auditálásról készült jelentést be kell nyújtani az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az eu-LISA-nak, valamint a felügyeleti hatóságoknak. A jelentés elfogadása előtt az eu-LISA lehetőséget kap arra, hogy észrevételeket tegyen.

(3)   Az eu-LISA az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére bocsátja a kért információkat, hozzáférést biztosít számára minden dokumentumhoz és a 46. cikkben említett naplókhoz, valamint mindenkor lehetővé teszi számára az eu-LISA összes létesítményébe történő bejutást.

57. cikk

Együttműködés a felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos között

(1)   A felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos – saját hatáskörükben eljárva – felelősségi köreik keretein belül egymással aktívan együttműködnek, és biztosítják az EES és a nemzeti határinfrastruktúrák összehangolt felügyeletét.

(2)   A felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos egymással megosztják a releváns információkat, egymást segítik az auditok és vizsgálatok lefolytatása során, megvizsgálják az e rendelet értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos nehézségeket, felmérik a független felügyelet gyakorlása vagy az érintett jogainak gyakorlása kapcsán felmerülő problémákat, összehangolt javaslatokat dolgoznak ki a problémák közös megoldására, és szükség szerint terjesztik az adatvédelmi jogokkal kapcsolatos ismereteket.

(3)   A (2) bekezdés céljából a felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos évente legalább kétszer üléseznek az (EU) 2016/679 rendelettel létrehozott Európai Adatvédelmi Testület (a továbbiakban: Európai Adatvédelmi Testület) keretében. E találkozók költségei és azok megszervezése e Testületet terheli. Az első találkozó alkalmával eljárási szabályzatot kell elfogadni. A további munkamódszereket szükség esetén közösen kell kidolgozniuk.

(4)   A tevékenységekről készített együttes jelentést az Európai Adatvédelmi Testület kétévente megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az eu-LISA-nak. A jelentésben valamennyi tagállamra vonatkozóan szerepelnie kell egy, az adott tagállam felügyeleti hatósága által összeállított fejezetnek.

58. cikk

Azon személyes adatok védelme, amelyekhez a IV. fejezettel összhangban fértek hozzá

(1)   Minden tagállam biztosítja, hogy az (EU) 2016/680 irányelv alapján elfogadott nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések alkalmazása kiterjedjen a nemzeti hatóságainak az EES-hez való, az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti hozzáférésére is, az olyan személyek jogaival összefüggésben is, akiknek az adataihoz ilyen módon fértek hozzá.

(2)   Az (EU) 2016/680 irányelv 41. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott felügyeleti hatóság nyomon követi a személyes adatokhoz való, az e rendelet IV. fejezetével összhangban történő, tagállamok általi hozzáférés jogszerűségét, ideértve az adatoknak az EES-be és onnan való továbbítását is. E rendelet 55. cikkének (3) és (4) bekezdését ennek megfelelően alkalmazni kell.

(3)   Az Europol a személyes adatoknak az e rendelet alapján végzett kezelését az (EU) 2016/794 rendeletnek megfelelően, az európai adatvédelmi biztos felügyelete mellett végzi.

(4)   Azon személyes adatok, amelyekhez az EES-ben a IV. fejezettel összhangban fértek hozzá, kizárólag olyan konkrét eset megelőzése, felderítése vagy nyomozása céljából kezelhetők, amelyek tekintetében egy tagállam vagy az Europol adatokat kért.

(5)   Az EES központi rendszere, a kijelölt hatóságok, a központi hozzáférési pontok és az Europol nyilvántartást vezet a keresésekről, abból a célból, hogy az (EU) 2016/680 irányelv 41. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott felügyeleti hatóság és az európai adatvédelmi biztos számára lehetővé tegyék annak nyomon követését, hogy az adatkezelés az uniós és a nemzeti adatvédelmi szabályoknak megfelelően történt-e. Az ettől eltérő célok esetében a személyes adatokat és a keresésre vonatkozó bejegyzést 30 nap elteltével valamennyi nemzeti aktából és Europol-aktából törölni kell, kivéve, ha az adatokra és a nyilvántartásra azon konkrét, folyamatban lévő bűnügyi nyomozás kapcsán van szükség, amelynek céljából egy tagállam vagy az Europol a hozzáférést kérelmezte.

59. cikk

Naplózás és dokumentáció

(1)   Minden tagállam és az Europol biztosítja, hogy a IV. fejezettel összhangban az EES adataihoz való hozzáférés iránti kérelmekből származó összes adatkezelési műveletet naplózzák vagy dokumentálják a kérelem elfogadhatóságának ellenőrzése, az adatkezelés jogszerűségének, az adatok sértetlenségének és biztonságának nyomon követése, valamint önellenőrzés céljaiból.

(2)   A napló vagy dokumentáció minden esetben tartalmazza:

| a) | az EES adataihoz való hozzáférés iránti kérelem pontos célját – beleértve a vonatkozó terrorista bűncselekményt vagy egyéb súlyos bűncselekményt –, az Europol tekintetében pedig a hozzáférési kérelem pontos célját; |
| --- | --- |

a)

az EES adataihoz való hozzáférés iránti kérelem pontos célját – beleértve a vonatkozó terrorista bűncselekményt vagy egyéb súlyos bűncselekményt –, az Europol tekintetében pedig a hozzáférési kérelem pontos célját;

| b) | a más tagállamok adatbázisaival való, a 2008/615/IB határozat szerinti, az e rendelet 32. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban történő összehasonlítástól való eltekintés megalapozott okait; |
| --- | --- |

b)

a más tagállamok adatbázisaival való, a 2008/615/IB határozat szerinti, az e rendelet 32. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban történő összehasonlítástól való eltekintés megalapozott okait;

| c) | a nemzeti ügyiratszámot; |
| --- | --- |

c)

a nemzeti ügyiratszámot;

| d) | a központi hozzáférési pont által az EES központi rendszerébe továbbított hozzáférési kérelem dátumát és pontos időpontját; |
| --- | --- |

d)

a központi hozzáférési pont által az EES központi rendszerébe továbbított hozzáférési kérelem dátumát és pontos időpontját;

| e) | a hatóság megnevezését, amely a hozzáférést lekérdezés céljából kérte; |
| --- | --- |

e)

a hatóság megnevezését, amely a hozzáférést lekérdezés céljából kérte;

| f) | adott esetben az e rendelet 31. cikkének (2) bekezdésében említett sürgősségi eljárás igénybevételét és az utólagos ellenőrzés tekintetében hozott döntést; |
| --- | --- |

f)

adott esetben az e rendelet 31. cikkének (2) bekezdésében említett sürgősségi eljárás igénybevételét és az utólagos ellenőrzés tekintetében hozott döntést;

| g) | a lekérdezéshez használt adatokat; |
| --- | --- |

g)

a lekérdezéshez használt adatokat;

| h) | a nemzeti szabályoknak vagy az (EU) 2016/794 rendeletnek megfelelően a keresést végrehajtó tisztviselő, valamint a keresést elrendelő tisztviselő egyedi felhasználó-azonosítóját. |
| --- | --- |

h)

a nemzeti szabályoknak vagy az (EU) 2016/794 rendeletnek megfelelően a keresést végrehajtó tisztviselő, valamint a keresést elrendelő tisztviselő egyedi felhasználó-azonosítóját.

(3)   A napló és a dokumentáció csak az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzésére, valamint az adatok sértetlenségének és biztonságának nyomon követésére használható. Az e rendelet 72. cikkében említett nyomon követés és értékelés céljából kizárólag olyan naplók használhatók fel, amelyek személyes adatokat nem tartalmaznak. Az (EU) 2016/680 irányelv 41. cikkének (1) bekezdésével összhangban létrehozott, a kérelem elfogadhatóságának ellenőrzéséért, valamint az adatkezelés jogszerűségének és az adatok sértetlenségének és biztonságának nyomon követéséért felelős felügyeleti hatóság számára feladatai ellátása céljából, saját kérésére ezekhez az naplókhoz hozzáférést kell biztosítani.

VIII. FEJEZET

MÁS UNIÓS JOGI ESZKÖZÖK MÓDOSÍTÁSAI

60. cikk

A Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény módosítása

A Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 20. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az (1) bekezdés nem érinti az egyes Szerződő Feleknek azt a jogát, hogy területükön egy külföldi tartózkodását bármely 180 napos időszakban 90 napon túl meghosszabbítsák:






  a) | kivételes körülmények esetén, vagy |
| --- | --- | --- |

1.

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdés nem érinti az egyes Szerződő Feleknek azt a jogát, hogy területükön egy külföldi tartózkodását bármely 180 napos időszakban 90 napon túl meghosszabbítsák:

a)

kivételes körülmények esetén, vagy

| b) | az ezen egyezmény hatálybalépését megelőzően kötött olyan kétoldalú megállapodással összhangban, amelyről a (2d) bekezdésnek megfelelően a Bizottságot értesítették.” |
| --- | --- |

b)

az ezen egyezmény hatálybalépését megelőzően kötött olyan kétoldalú megállapodással összhangban, amelyről a (2d) bekezdésnek megfelelően a Bizottságot értesítették.”

| 2. | A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(2a)   Egy külföldinek valamely Szerződő Fél területén való tartózkodása a (2) bekezdés b) pontja szerinti kétoldalú megállapodással összhangban a külföldi kérelmére meghosszabbítható, és az erre vonatkozó kérelmet az adott Szerződő Fél illetékes hatóságaihoz a külföldi beutazásakor vagy ott-tartózkodása során, de legkésőbb bármely 180 napos időszakban 90 napos tartózkodásának utolsó munkanapján lehet benyújtani.
  Ha a külföldi bármely 180 napos időszakban 90 napos tartózkodása során nem nyújtott be kérelmet, tartózkodása a Szerződő Fél által kötött kétoldalú megállapodás alapján meghosszabbítható, és az e meghosszabbítást megelőző, bármely 180 napos időszakban 90 napos tartózkodáson túli tartózkodását e Szerződő Fél illetékes hatóságai jogszerűnek tekinthetik, amennyiben a külföldi hitelt érdemlően bizonyítja, hogy ez alatt az idő alatt kizárólag a Szerződő Fél területén tartózkodott.


  (2b)   Ha a tartózkodást e cikk (2) bekezdése szerint meghosszabbítják, az adott Szerződő Fél illetékes hatóságai a meghosszabbítással kapcsolatos adatokat beviszik külföldi egyéni aktájához kapcsolt legutolsó releváns belépési, illetve kilépési adatrekordba, amely egyéni aktát az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) által létrehozott határregisztrációs rendszer (EES) tartalmazza. Ezeket a adatokat az említett rendelet 19. cikkével összhangban kell bevinni.


  (2c)   Ha a tartózkodást a (2) bekezdés szerint meghosszabbítják, az érintett külföldi kizárólag e Szerződő Fél területén tartózkodhat, és e Szerződő Fél külső határainál kell a Szerződő Fél területéről kiutaznia.
  A tartózkodást meghosszabbító illetékes hatóság tájékoztatja az érintett külföldit arról, hogy a tartózkodás meghosszabbítása az érintett külföldit kizárólag arra jogosítja fel, hogy a Szerződő Fél területén tartózkodjon, és hogy a külföldinek e Szerződő Fél külső határainál kell annak területéről kiutaznia.


  (2d)   A Szerződő Felek 2018. március 30-ig értesítik a Bizottságot a (2) bekezdés b) pontja szerinti, érintett alkalmazandó kétoldalú megállapodásaik szövegéről. Ha valamely Szerződő Fél nem alkalmazza tovább e kétoldalú megállapodások bármelyikét, erről a Bizottságot értesíti. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában tájékoztatást tesz közzé e kétoldalú megállapodásokról, így többek között legalább az érintett tagállamokról és harmadik országokról, a szóban forgó megállapodások értelmében a harmadik országbeli állampolgárokat megillető jogokról, valamint a megállapodásokra vonatkozó bármely változásról.


  (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2226 rendelete (2017. november 30.) a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 327, 2017.12.9., 20. o.).”
  " |
| --- | --- |

2.

A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(2a)   Egy külföldinek valamely Szerződő Fél területén való tartózkodása a (2) bekezdés b) pontja szerinti kétoldalú megállapodással összhangban a külföldi kérelmére meghosszabbítható, és az erre vonatkozó kérelmet az adott Szerződő Fél illetékes hatóságaihoz a külföldi beutazásakor vagy ott-tartózkodása során, de legkésőbb bármely 180 napos időszakban 90 napos tartózkodásának utolsó munkanapján lehet benyújtani.

Ha a külföldi bármely 180 napos időszakban 90 napos tartózkodása során nem nyújtott be kérelmet, tartózkodása a Szerződő Fél által kötött kétoldalú megállapodás alapján meghosszabbítható, és az e meghosszabbítást megelőző, bármely 180 napos időszakban 90 napos tartózkodáson túli tartózkodását e Szerződő Fél illetékes hatóságai jogszerűnek tekinthetik, amennyiben a külföldi hitelt érdemlően bizonyítja, hogy ez alatt az idő alatt kizárólag a Szerződő Fél területén tartózkodott.

(2b)   Ha a tartózkodást e cikk (2) bekezdése szerint meghosszabbítják, az adott Szerződő Fél illetékes hatóságai a meghosszabbítással kapcsolatos adatokat beviszik külföldi egyéni aktájához kapcsolt legutolsó releváns belépési, illetve kilépési adatrekordba, amely egyéni aktát az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) által létrehozott határregisztrációs rendszer (EES) tartalmazza. Ezeket a adatokat az említett rendelet 19. cikkével összhangban kell bevinni.

(2c)   Ha a tartózkodást a (2) bekezdés szerint meghosszabbítják, az érintett külföldi kizárólag e Szerződő Fél területén tartózkodhat, és e Szerződő Fél külső határainál kell a Szerződő Fél területéről kiutaznia.

A tartózkodást meghosszabbító illetékes hatóság tájékoztatja az érintett külföldit arról, hogy a tartózkodás meghosszabbítása az érintett külföldit kizárólag arra jogosítja fel, hogy a Szerződő Fél területén tartózkodjon, és hogy a külföldinek e Szerződő Fél külső határainál kell annak területéről kiutaznia.

(2d)   A Szerződő Felek 2018. március 30-ig értesítik a Bizottságot a (2) bekezdés b) pontja szerinti, érintett alkalmazandó kétoldalú megállapodásaik szövegéről. Ha valamely Szerződő Fél nem alkalmazza tovább e kétoldalú megállapodások bármelyikét, erről a Bizottságot értesíti. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában tájékoztatást tesz közzé e kétoldalú megállapodásokról, így többek között legalább az érintett tagállamokról és harmadik országokról, a szóban forgó megállapodások értelmében a harmadik országbeli állampolgárokat megillető jogokról, valamint a megállapodásokra vonatkozó bármely változásról.

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2226 rendelete (2017. november 30.) a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 327, 2017.12.9., 20. o.).”
  "

*1

61. cikk

Az 767/2008/EK rendelet módosítása

A 767/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 10. cikk (1) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:






  a) | a bekezdés a következő ponttal egészül ki:






  „da) | adott esetben arra vonatkozó információ, hogy a vízumot a 810/2009/EK rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján korlátozott területi érvényességgel adták ki;” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 10. cikk (1) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:

a)

a bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„da)

adott esetben arra vonatkozó információ, hogy a vízumot a 810/2009/EK rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján korlátozott területi érvényességgel adták ki;”

| b) | a cikk a következő ponttal egészül ki:






  „l) | adott esetben a személy jogállása, jelezve, hogy a harmadik országbeli állampolgár olyan uniós polgár családtagja, akire a 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*2) alkalmazandó, vagy olyan harmadik országbeli állampolgár családtagja, aki az egyrészt az Unió és tagállamai, másrészt az adott harmadik ország között létrejött megállapodás alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokat élvez. |
| --- | --- | --- |

b)

a cikk a következő ponttal egészül ki:

„l)

adott esetben a személy jogállása, jelezve, hogy a harmadik országbeli állampolgár olyan uniós polgár családtagja, akire a 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*2) alkalmazandó, vagy olyan harmadik országbeli állampolgár családtagja, aki az egyrészt az Unió és tagállamai, másrészt az adott harmadik ország között létrejött megállapodás alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokat élvez.

*2

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/38/EK irányelve (2004. április 29.) az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 158., 2004.4.30., 77. o.).”;"

*2

| 2. | A 13. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   Amennyiben határozatot hoztak egy kiadott vízum megsemmisítéséről vagy visszavonásáról, az a vízumhatóság, amely a határozatot meghozta, haladéktalanul lekéri a VIS-ből és az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) által létrehozott határregisztrációs rendszerbe (EES-be) exportálja az ugyanazon rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében felsorolt adatokat.


  (*3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2226 rendelete (2017. november 30.) a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 327, 2017.12.9., 20. o.).”
  " |
| --- | --- |

2.

A 13. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Amennyiben határozatot hoztak egy kiadott vízum megsemmisítéséről vagy visszavonásáról, az a vízumhatóság, amely a határozatot meghozta, haladéktalanul lekéri a VIS-ből és az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) által létrehozott határregisztrációs rendszerbe (EES-be) exportálja az ugyanazon rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében felsorolt adatokat.

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2226 rendelete (2017. november 30.) a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 327, 2017.12.9., 20. o.).”
  "

*3

| 3. | A 14. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   Az a vízumhatóság, amely egy kiadott vízum érvényességi idejének, a vízumon alapuló tartózkodás időtartamának, vagy mindkettőnek meghosszabbítására vonatkozó határozatot meghozta, az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikk (1) bekezdésében felsorolt adatokat haladéktalanul lekéri a VIS-ből és azokat az EES-be exportálja.” |
| --- | --- |

3.

A 14. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Az a vízumhatóság, amely egy kiadott vízum érvényességi idejének, a vízumon alapuló tartózkodás időtartamának, vagy mindkettőnek meghosszabbítására vonatkozó határozatot meghozta, az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikk (1) bekezdésében felsorolt adatokat haladéktalanul lekéri a VIS-ből és azokat az EES-be exportálja.”

| 4. | A 15. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | vezetéknév (családi név), utónév vagy utónevek (keresztnevek); születési idő, állampolgárság vagy állampolgárságok; nem; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

vezetéknév (családi név), utónév vagy utónevek (keresztnevek); születési idő, állampolgárság vagy állampolgárságok; nem;

| c) | az úti okmány típusa és száma; az úti okmányt kiállító ország három betűből álló kódja; valamint az úti okmány érvényességének lejárati ideje;” |
| --- | --- |

c)

az úti okmány típusa és száma; az úti okmányt kiállító ország három betűből álló kódja; valamint az úti okmány érvényességének lejárati ideje;”

| b) | a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(4)   Az (EU) 2017/2226 rendelet 24. cikkével összhangban a vízumkérelmek vizsgálata és elbírálása érdekében az EES-ben végzett lekérdezés céljából az illetékes vízumhatóságnak hozzáférést kell biztosítani, hogy közvetlenül a VIS-ből az EES-ben keresést végezzen az ugyanazon cikkben említett egy vagy több adat felhasználásával.


  (5)   Ha az e cikk (2) bekezdésében említett adatok alapján végzett keresés azt mutatja, hogy a VIS-ben a harmadik országbeli állampolgárról nem rögzítettek adatokat, vagy ha a harmadik országbeli állampolgár személyazonosságát illetően kétség merül fel, az illetékes vízumhatóság számára a 20. cikkel összhangban személyazonosítás céljából az adatokhoz hozzáférést kell biztosítani.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(4)   Az (EU) 2017/2226 rendelet 24. cikkével összhangban a vízumkérelmek vizsgálata és elbírálása érdekében az EES-ben végzett lekérdezés céljából az illetékes vízumhatóságnak hozzáférést kell biztosítani, hogy közvetlenül a VIS-ből az EES-ben keresést végezzen az ugyanazon cikkben említett egy vagy több adat felhasználásával.

(5)   Ha az e cikk (2) bekezdésében említett adatok alapján végzett keresés azt mutatja, hogy a VIS-ben a harmadik országbeli állampolgárról nem rögzítettek adatokat, vagy ha a harmadik országbeli állampolgár személyazonosságát illetően kétség merül fel, az illetékes vízumhatóság számára a 20. cikkel összhangban személyazonosítás céljából az adatokhoz hozzáférést kell biztosítani.”

| 5. | A III. fejezet a következő cikkel egészül ki:

  „17a. cikk
  Interoperabilitás az EES-szel

  (1)   Az EES működésének az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (1) bekezdése szerinti megkezdésétől kezdődően létre kell hozni az EES és a VIS közötti interoperabilitást a hatékonyabb és gyorsabb határforgalom-ellenőrzés biztosítása érdekében. Ennek érdekében az eu-LISA biztonságos kommunikációs csatornát hoz létre az EES központi rendszere és a központi VIS között. Az EES és a VIS közötti közvetlen lekérdezés csak akkor lehetséges, ha arról ez a rendelet és az (EU) 2017/2226 rendelet egyaránt rendelkezik. A vízumokra vonatkozó adatok VIS-ből történő lekérdezésének, ezen adatok EES-be történő importálásának, és a VIS-ből származó adatok EES-ben történő frissítésének automatizált folyamatnak kell lennie onnantól kezdve, hogy az érintett hatóság elindítja a szóban forgó műveletet.


  (2)   Az interoperabilitásnak lehetővé kell tennie a VIS-t használó vízumhatóságok számára, hogy a VIS-ből lekérdezést végezzenek az EES-ben:






  a) | a vízumkérelmek az (EU) 2017/2226 rendelet 24. cikkének és az e rendelet 15. cikke (4) bekezdésének megfelelő vizsgálatakor és elbírálásakor; |
| --- | --- | --- |

5.

A III. fejezet a következő cikkel egészül ki:

„17a. cikk

Interoperabilitás az EES-szel

(1)   Az EES működésének az (EU) 2017/2226 rendelet 66. cikkének (1) bekezdése szerinti megkezdésétől kezdődően létre kell hozni az EES és a VIS közötti interoperabilitást a hatékonyabb és gyorsabb határforgalom-ellenőrzés biztosítása érdekében. Ennek érdekében az eu-LISA biztonságos kommunikációs csatornát hoz létre az EES központi rendszere és a központi VIS között. Az EES és a VIS közötti közvetlen lekérdezés csak akkor lehetséges, ha arról ez a rendelet és az (EU) 2017/2226 rendelet egyaránt rendelkezik. A vízumokra vonatkozó adatok VIS-ből történő lekérdezésének, ezen adatok EES-be történő importálásának, és a VIS-ből származó adatok EES-ben történő frissítésének automatizált folyamatnak kell lennie onnantól kezdve, hogy az érintett hatóság elindítja a szóban forgó műveletet.

(2)   Az interoperabilitásnak lehetővé kell tennie a VIS-t használó vízumhatóságok számára, hogy a VIS-ből lekérdezést végezzenek az EES-ben:

a)

a vízumkérelmek az (EU) 2017/2226 rendelet 24. cikkének és az e rendelet 15. cikke (4) bekezdésének megfelelő vizsgálatakor és elbírálásakor;

| b) | annak érdekében, hogy a vízumok megsemmisítése, visszavonása vagy meghosszabbítása esetén közvetlenül a VIS-ből lekérjék és az EES-be exportálják a vízumokra vonatkozó adatokat az (EU) 2017/2226 rendelet 19. cikkével, valamint e rendelet 13. és 14. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

b)

annak érdekében, hogy a vízumok megsemmisítése, visszavonása vagy meghosszabbítása esetén közvetlenül a VIS-ből lekérjék és az EES-be exportálják a vízumokra vonatkozó adatokat az (EU) 2017/2226 rendelet 19. cikkével, valamint e rendelet 13. és 14. cikkével összhangban.

(3)   Az interoperabilitásnak lehetővé kell tennie az EES-t használó, határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok számára, hogy az EES-ből a VIS-ben lekérdezést végezzenek annak érdekében, hogy:

| a) | közvetlenül a VIS-ből lekérjék és az EES-be importálják a vízumokra vonatkozó adatokat az (EU) 2017/2226 rendelet 14., 16. és 18. cikkével, valamint e rendelet 18a. cikkével összhangban, abból a célból, hogy a vízumbirtokosok EES-ben nyilvántartott belépési, illetve kilépési adatrekordját vagy a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordját létrehozzák vagy frissítsék; |
| --- | --- |

a)

közvetlenül a VIS-ből lekérjék és az EES-be importálják a vízumokra vonatkozó adatokat az (EU) 2017/2226 rendelet 14., 16. és 18. cikkével, valamint e rendelet 18a. cikkével összhangban, abból a célból, hogy a vízumbirtokosok EES-ben nyilvántartott belépési, illetve kilépési adatrekordját vagy a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordját létrehozzák vagy frissítsék;

| b) | a vízumokra vonatkozó adatokat a vízumoknak az (EU) 2017/2226 rendelet 19. cikkével, valamint az e rendelet 13. és 14. cikkével összhangban történő megsemmisítése, visszavonása vagy meghosszabbítása esetén közvetlenül a VIS-ből lekérjék és az EES-be importálják; |
| --- | --- |

b)

a vízumokra vonatkozó adatokat a vízumoknak az (EU) 2017/2226 rendelet 19. cikkével, valamint az e rendelet 13. és 14. cikkével összhangban történő megsemmisítése, visszavonása vagy meghosszabbítása esetén közvetlenül a VIS-ből lekérjék és az EES-be importálják;

| c) | ellenőrizzék a vízumok valódiságát és érvényességét, azt, hogy a tagállamok területére történő beutazásra vonatkozó, az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) 6. cikke szerinti feltételek teljesültek-e, vagy mindkettőt, az e rendelet 18. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint; |
| --- | --- |

c)

ellenőrizzék a vízumok valódiságát és érvényességét, azt, hogy a tagállamok területére történő beutazásra vonatkozó, az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) 6. cikke szerinti feltételek teljesültek-e, vagy mindkettőt, az e rendelet 18. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint;

| d) | ellenőrizzék, hogy az olyan vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárokat, akiknek nincs egyéni aktájuk az EES-ben, korábban a VIS-ben rögzíttették-e az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkével, valamint e rendelet 19a. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

d)

ellenőrizzék, hogy az olyan vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárokat, akiknek nincs egyéni aktájuk az EES-ben, korábban a VIS-ben rögzíttették-e az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkével, valamint e rendelet 19a. cikkével összhangban;

| e) | ha a vízumbirtokos személyazonosságát az ujjlenyomatok alapján megállapították, az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkének (2) és (4) bekezdésével, valamint e rendelet 18. cikkének (6) bekezdésével összhangban ujjlenyomatok alapján a vízumbirtokos személyazonosságát a VIS-ben ellenőrizzék. |
| --- | --- |

e)

ha a vízumbirtokos személyazonosságát az ujjlenyomatok alapján megállapították, az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkének (2) és (4) bekezdésével, valamint e rendelet 18. cikkének (6) bekezdésével összhangban ujjlenyomatok alapján a vízumbirtokos személyazonosságát a VIS-ben ellenőrizzék.

(4)   Az EES-nek az (EU) 2017/2226 rendelet 13. cikkében említett webes szolgáltatása működtetéséhez a VIS, a VIS-ben tárolt adatok egy minimálisan szükséges részhalmazának egyirányú lehívása útján naponta frissíti az említett rendelet 13. cikkének (5) bekezdésében említett különálló, csak olvasható adatbázist.

(5)   A Bizottság az (EU) 2017/2226 rendelet 36. cikkével összhangban elfogadja azokat az intézkedéseket, amelyek az interoperabilitás magas szintű megtervezéséhez szükségesek. Az EES-szel való interoperabilitás megteremtése céljából az igazgató hatóság kidolgozza a központi VIS, az egyes tagállamok nemzeti interfésze, valamint a központi VIS és a nemzeti interfészek közötti kommunikációs infrastruktúra szükséges fejlesztéseit és kiigazításait. A nemzeti infrastruktúrák kiigazítását és fejlesztését a tagállamok végzik.

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/399 rendelete (2016. március 9.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) (HL L 77., 2016.3.23., 1. o.).”
  "

*4

| 6. | A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „18. cikk
  Az adatokhoz való hozzáférés az olyan határokon végzett ellenőrzés céljából, ahol az EES-t működtetik

  (1)   Kizárólag a vízumbirtokosok személyazonosságának, a vízumok valódiságának, időbeli és területi érvényességének és státuszának vizsgálata, vagy a tagállamok területére való beutazásra vonatkozó, az (EU) 2016/399 rendelet 6. cikkében foglalt feltételek teljesülésének az ellenőrzése, vagy mindkettő céljából, az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóságok számára hozzáférést kell biztosítani a VIS-hez, hogy keresést végezzenek a következő adatok alapján:






  a) | vezetéknév (családi név), utónév vagy utónevek (keresztnevek); születési idő, állampolgárság vagy állampolgárságok; nem; az úti okmány vagy úti okmányok típusa és száma; az úti okmányt vagy úti okmányokat kiállító ország három betűből álló kódja, valamint az úti okmány vagy úti okmányok érvényességének lejárati ideje; vagy |
| --- | --- | --- |

6.

A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„18. cikk

Az adatokhoz való hozzáférés az olyan határokon végzett ellenőrzés céljából, ahol az EES-t működtetik

(1)   Kizárólag a vízumbirtokosok személyazonosságának, a vízumok valódiságának, időbeli és területi érvényességének és státuszának vizsgálata, vagy a tagállamok területére való beutazásra vonatkozó, az (EU) 2016/399 rendelet 6. cikkében foglalt feltételek teljesülésének az ellenőrzése, vagy mindkettő céljából, az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóságok számára hozzáférést kell biztosítani a VIS-hez, hogy keresést végezzenek a következő adatok alapján:

a)

vezetéknév (családi név), utónév vagy utónevek (keresztnevek); születési idő, állampolgárság vagy állampolgárságok; nem; az úti okmány vagy úti okmányok típusa és száma; az úti okmányt vagy úti okmányokat kiállító ország három betűből álló kódja, valamint az úti okmány vagy úti okmányok érvényességének lejárati ideje; vagy

| b) | a vízumbélyeg száma. |
| --- | --- |

b)

a vízumbélyeg száma.

(2)   Kizárólag az e cikk (1) bekezdésében említett célokból, ha az EES-ben keresést indítanak az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóság az EES-ből közvetlenül keresést indít a VIS-ben az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett adatok felhasználásával.

(3)   E cikk (2) bekezdésétől eltérve, ha az EES-ben keresést indítanak az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikke (2) bekezdésének vagy (4) bekezdésének megfelelően, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóság a VIS-ben az EES-szel való interoperabilitás igénybe vétele nélkül keresést indíthat, ha az adott különleges körülmények ezt szükségessé teszik, különösen abban az esetben, amikor egy harmadik ország állampolgárának különleges helyzete miatt célszerűbb az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett adatok felhasználása, vagy abban az esetben, ha az EES adatainak lekérdezése ideiglenesen technikailag kivitelezhetetlen vagy az EES meghibásodása esetén.

(4)   Ha az (1) bekezdésben felsorolt adatok alapján végzett keresés azt mutatja, hogy a VIS adatokat tartalmaz olyan egy vagy több kiadott vagy meghosszabbított vízumról, amelyek érvényességi idejükön belül vannak és a határátlépés szempontjából területileg érvényesek, az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóságok számára kizárólag az e cikk (1) bekezdésében említett célokból lekérdezés érdekében hozzáférést kell biztosítani az adott kérelemfájlban vagy a 8. cikk (4) bekezdése szerint kapcsolódó kérelemfájlokban szereplő következő adatokhoz:

| a) | státuszinformáció, valamint az kérelemnyomtatványból vett, a 9. cikk (2) és (4) bekezdésében említett adatok; |
| --- | --- |

a)

státuszinformáció, valamint az kérelemnyomtatványból vett, a 9. cikk (2) és (4) bekezdésében említett adatok;

| b) | fényképek; |
| --- | --- |

b)

fényképek;

| c) | a 10., 13. és 14. cikkben említett, kiadott, megsemmisített vagy visszavont vízummal vagy vízumokkal vagy meghosszabbított érvényességi idejű vízummal vagy vízumokkal kapcsolatban bevitt adatok. |
| --- | --- |

c)

a 10., 13. és 14. cikkben említett, kiadott, megsemmisített vagy visszavont vízummal vagy vízumokkal vagy meghosszabbított érvényességi idejű vízummal vagy vízumokkal kapcsolatban bevitt adatok.

Ezen túlmenően az olyan vízumbirtokosokat illetően, akikre vonatkozóan bizonyos adatokat jogi okokból nem szükséges megadni vagy akikre vonatkozóan bizonyos adatok ténybeli okokból nem adhatók meg, az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóságokat értesíteni kell azokról az érintett adatmezőről vagy adatmezőkről, amelyekben a „nem alkalmazandó” bejegyzést kell feltüntetni.

(5)   Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében felsorolt adatok alapján végzett keresés azt mutatja, hogy a személyről már rögzítettek adatokat a VIS-ben, de érvényes vízum nincs regisztrálva, az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóság számára kizárólag az e cikk (1) bekezdésében említett célokból az alábbi – a kérelemfájlban vagy kérelemfájlokban, valamint a 8. cikk (4) bekezdése szerint kapcsolódó kérelemfájlban vagy kérelemfájlokban szereplő – adatok lekérdezése érdekében hozzáférést kell biztosítani:

| a) | státuszinformáció, valamint a kérelemnyomtatványból vett, a 9. cikk (2) és (4) bekezdésében említett adatok; |
| --- | --- |

a)

státuszinformáció, valamint a kérelemnyomtatványból vett, a 9. cikk (2) és (4) bekezdésében említett adatok;

| b) | fényképek; |
| --- | --- |

b)

fényképek;

| c) | a 10., 13. és 14. cikkben említett, kiadott, megsemmisített vagy visszavont vízummal vagy vízumokkal vagy meghosszabbított érvényességi idejű vízummal vagy vízumokkal kapcsolatban bevitt adatok. |
| --- | --- |

c)

a 10., 13. és 14. cikkben említett, kiadott, megsemmisített vagy visszavont vízummal vagy vízumokkal vagy meghosszabbított érvényességi idejű vízummal vagy vízumokkal kapcsolatban bevitt adatok.

(6)   Az e cikk (1) bekezdése szerint végzett lekérdezésen túlmenően, az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóságnak a személyek személyazonosságát ellenőriznie kell a VIS-ben abban az esetben, ha az e cikk (1) bekezdésében felsorolt adatok alapján végzett keresés azt mutatja, hogy az adott személyről a VIS-ben már rögzítettek adatokat, és a következő feltételek egyike teljesül:

| a) | a személy személyazonossága nem ellenőrizhető az EES-ben történő összehasonlítással az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkének (2) bekezdésével összhangban:






  i | mert a vízumbirtokost az EES-ben még nem regisztrálták; |
| --- | --- | --- |

a)

a személy személyazonossága nem ellenőrizhető az EES-ben történő összehasonlítással az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkének (2) bekezdésével összhangban:

i

mert a vízumbirtokost az EES-ben még nem regisztrálták;

| ii. | mert az érintett határátkelőhelyen a személyazonosság ellenőrzését az ujjlenyomatok alapján végzik el az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkének (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

ii.

mert az érintett határátkelőhelyen a személyazonosság ellenőrzését az ujjlenyomatok alapján végzik el az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkének (2) bekezdésével összhangban;

| iii. | mert a vízumbirtokos személyazonosságát illetően kétségek merülnek fel; |
| --- | --- |

iii.

mert a vízumbirtokos személyazonosságát illetően kétségek merülnek fel;

| iv. | bármilyen egyéb okból; |
| --- | --- |

iv.

bármilyen egyéb okból;

| b) | a személy személyazonossága ellenőrizhető az EES-ben, de az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkének (5) bekezdését alkalmazni kell. |
| --- | --- |

b)

a személy személyazonossága ellenőrizhető az EES-ben, de az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkének (5) bekezdését alkalmazni kell.

Az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóság a vízumbirtokos ujjlenyomatait a VIS-ben rögzített ujjlenyomatokkal összehasonlítva ellenőrzi. Az olyan vízumbirtokosok tekintetében, akiknek az ujjlenyomatai nem használhatók, az (1) bekezdésben említett keresést kizárólag az (1) bekezdésben foglalt alfanumerikus adatok alapján kell elvégezni.

(7)   Az ujjlenyomatok VIS-ben történő, a (6) bekezdésben foglaltaknak megfelelő ellenőrzése céljából az illetékes hatóság az EES-ből keresést indíthat a VIS-ben.

(8)   Amennyiben a vízumbirtokos vagy a vízum ellenőrzése nem vezet eredményre, vagy amennyiben a vízumbirtokos személyazonosságát illetően, vagy a vízum vagy úti okmány valódiságát illetően kétségek merülnek fel, az azokon a határokon történő ellenőrzés céljából, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóságok megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állománya számára a 20. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően hozzáférést kell biztosítani az adatokhoz.”

| 7. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „18a. cikk
  A VIS-adatok lekérése a vízumbirtokos belépési, illetve kilépési adatrekordjának vagy a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordjának az EES-ben történő létrehozása vagy frissítése céljából
  Kizárólag a vízumbirtokos belépési, illetve kilépési adatrekordjának vagy a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordjának az EES-ben történő, az (EU) 2017/2226 rendelet 14. cikke (2) bekezdésének, valamint 16. és 18. cikkének megfelelő létrehozásakor vagy frissítésekor az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóság számára hozzáférést kell biztosítani a VIS-hez, hogy a VIS-ben tárolt, az említett rendelet 16. cikke (2) bekezdésének c)–f) pontjában felsorolt adatokat lekérje és azokat az EES-be importálja.” |
| --- | --- |

7.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„18a. cikk

A VIS-adatok lekérése a vízumbirtokos belépési, illetve kilépési adatrekordjának vagy a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordjának az EES-ben történő létrehozása vagy frissítése céljából

Kizárólag a vízumbirtokos belépési, illetve kilépési adatrekordjának vagy a beléptetés megtagadására vonatkozó adatrekordjának az EES-ben történő, az (EU) 2017/2226 rendelet 14. cikke (2) bekezdésének, valamint 16. és 18. cikkének megfelelő létrehozásakor vagy frissítésekor az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóság számára hozzáférést kell biztosítani a VIS-hez, hogy a VIS-ben tárolt, az említett rendelet 16. cikke (2) bekezdésének c)–f) pontjában felsorolt adatokat lekérje és azokat az EES-be importálja.”

| 8. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „19a. cikk
  A VIS használata a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok egyéni aktájának létrehozása előtt

  (1)   Annak ellenőrzése céljából, hogy egy személyt a VIS-ben korábban már regisztráltak-e, az (EU) 2016/399 rendelet értelmében a külső határokon működő határátkelőhelyeken ellenőrzést végző illetékes hatóságok a VIS-ben lekérdezést végeznek a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok egyéni aktájának az EES-ben való, az (EU) 2017/2226 rendelet 17. cikke szerinti létrehozása előtt.


  (2)   E cikk (1) bekezdése alkalmazásában, amennyiben az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkének (4) bekezdését kell alkalmazni és az ugyanazon rendelet 27. cikkében említett keresés azt mutatja, hogy a harmadik országbeli állampolgárról az EES-ben nem rögzítettek adatokat, az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóság számára hozzáférést kell biztosítani VIS-hez, hogy keresést végezzen a következő adatok alapján: vezetéknév (családi név), utónév vagy utónevek (keresztnevek); születési idő, állampolgárság vagy állampolgárságok; nem; az úti okmány típusa és száma; az úti okmányt kiállító ország három betűből álló kódja, valamint az úti okmány érvényességének lejárati ideje.


  (3)   Kizárólag az e cikk (1) bekezdésében említett célokból, az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkének (4) bekezdése értelmében az EES-ben indított keresést követően, az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóság közvetlenül az EES-ből keresést indíthat a VIS-ben az e cikk (2) bekezdésében meghatározott alfanumerikus adatok felhasználásával.


  (4)   Emellett, amennyiben a (2) bekezdésben felsorolt adatok alapján végzett keresés azt mutatja, hogy a harmadik országbeli állampolgárra vonatkozó adatokat a VIS-ben már rögzítették, az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóság a harmadik országbeli állampolgár ujjlenyomatait a VIS-ben rögzített ujjlenyomatokkal összehasonlítva ellenőrzi. Ez a hatóság az EES-ből is kezdeményezheti az ellenőrzést. Az olyan harmadik országbeli állampolgárok tekintetében, akiknek az ujjlenyomatai nem használhatók, a keresést kizárólag az e cikk (2) bekezdésében foglalt alfanumerikus adatok alapján kell elvégezni.


  (5)   Amennyiben az e cikk (2) bekezdésében felsorolt adatok alapján végzett keresés, valamint az e cikk (4) bekezdése szerint elvégzett ellenőrzés azt mutatja, hogy a személyről a VIS-ben már rögzítettek adatokat, az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóság számára hozzáférést kell biztosítani az érintett kérelemfájlban található, továbbá a 8. cikk (4) bekezdése szerint kapcsolódó kérelemfájlban vagy kérelemfájlokban szereplő alábbi adatokhoz kizárólag az e cikk (1) bekezdésében említett célból:






  a) | státuszinformáció, valamint a kérelemnyomtatványból vett, a 9. cikk (2) és (4) bekezdésében említett adatok; |
| --- | --- | --- |

8.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„19a. cikk

A VIS használata a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok egyéni aktájának létrehozása előtt

(1)   Annak ellenőrzése céljából, hogy egy személyt a VIS-ben korábban már regisztráltak-e, az (EU) 2016/399 rendelet értelmében a külső határokon működő határátkelőhelyeken ellenőrzést végző illetékes hatóságok a VIS-ben lekérdezést végeznek a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok egyéni aktájának az EES-ben való, az (EU) 2017/2226 rendelet 17. cikke szerinti létrehozása előtt.

(2)   E cikk (1) bekezdése alkalmazásában, amennyiben az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkének (4) bekezdését kell alkalmazni és az ugyanazon rendelet 27. cikkében említett keresés azt mutatja, hogy a harmadik országbeli állampolgárról az EES-ben nem rögzítettek adatokat, az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóság számára hozzáférést kell biztosítani VIS-hez, hogy keresést végezzen a következő adatok alapján: vezetéknév (családi név), utónév vagy utónevek (keresztnevek); születési idő, állampolgárság vagy állampolgárságok; nem; az úti okmány típusa és száma; az úti okmányt kiállító ország három betűből álló kódja, valamint az úti okmány érvényességének lejárati ideje.

(3)   Kizárólag az e cikk (1) bekezdésében említett célokból, az (EU) 2017/2226 rendelet 23. cikkének (4) bekezdése értelmében az EES-ben indított keresést követően, az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóság közvetlenül az EES-ből keresést indíthat a VIS-ben az e cikk (2) bekezdésében meghatározott alfanumerikus adatok felhasználásával.

(4)   Emellett, amennyiben a (2) bekezdésben felsorolt adatok alapján végzett keresés azt mutatja, hogy a harmadik országbeli állampolgárra vonatkozó adatokat a VIS-ben már rögzítették, az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóság a harmadik országbeli állampolgár ujjlenyomatait a VIS-ben rögzített ujjlenyomatokkal összehasonlítva ellenőrzi. Ez a hatóság az EES-ből is kezdeményezheti az ellenőrzést. Az olyan harmadik országbeli állampolgárok tekintetében, akiknek az ujjlenyomatai nem használhatók, a keresést kizárólag az e cikk (2) bekezdésében foglalt alfanumerikus adatok alapján kell elvégezni.

(5)   Amennyiben az e cikk (2) bekezdésében felsorolt adatok alapján végzett keresés, valamint az e cikk (4) bekezdése szerint elvégzett ellenőrzés azt mutatja, hogy a személyről a VIS-ben már rögzítettek adatokat, az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóság számára hozzáférést kell biztosítani az érintett kérelemfájlban található, továbbá a 8. cikk (4) bekezdése szerint kapcsolódó kérelemfájlban vagy kérelemfájlokban szereplő alábbi adatokhoz kizárólag az e cikk (1) bekezdésében említett célból:

a)

státuszinformáció, valamint a kérelemnyomtatványból vett, a 9. cikk (2) és (4) bekezdésében említett adatok;

| b) | fényképek; |
| --- | --- |

b)

fényképek;

| c) | a 10., 13. és 14. cikkben említett kiadott, megsemmisített vagy visszavont vízummal vagy vízumokkal vagy meghosszabbított érvényességi idejű vízummal vagy vízumokkal kapcsolatban bevitt adatok. |
| --- | --- |

c)

a 10., 13. és 14. cikkben említett kiadott, megsemmisített vagy visszavont vízummal vagy vízumokkal vagy meghosszabbított érvényességi idejű vízummal vagy vízumokkal kapcsolatban bevitt adatok.

(6)   Amennyiben az e cikk (4) vagy (5) bekezdése szerinti ellenőrzés nem vezet eredményre, vagy a személy személyazonosságát vagy az úti okmány valódiságát illetően kétségek merülnek fel, azokon a határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóságok megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állománya számára a 20. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően az adatokhoz hozzáférést kell biztosítani. Azokon a határokon, ahol az EES-t működtetik, a határforgalom-ellenőrzést végző illetékes hatóság az EES-ből is indíthat a 20. cikkben említett személyazonosítást.”

| 9. | A 20. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Kizárólag abból a célból, hogy az olyan személyek személyazonosságát megállapítsák, akiket korábban esetleg a VIS-ben regisztráltak, vagy akik esetleg nem teljesítik, vagy már nem teljesítik a tagállamok területére történő beutazás, tartózkodás vagy letelepedés feltételeit, azoknak a hatóságoknak, amelyek az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, vagy a tagállamok területén illetékesek ellenőrizni, hogy teljesülnek-e a tagállamok területére történő beutazás, vagy tartózkodás vagy letelepedés feltételei, hozzáférést kell biztosítani a VIS-ben az említett személy ujjlenyomatai alapján történő kereséshez.” |
| --- | --- |

9.

A 20. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Kizárólag abból a célból, hogy az olyan személyek személyazonosságát megállapítsák, akiket korábban esetleg a VIS-ben regisztráltak, vagy akik esetleg nem teljesítik, vagy már nem teljesítik a tagállamok területére történő beutazás, tartózkodás vagy letelepedés feltételeit, azoknak a hatóságoknak, amelyek az olyan határokon, ahol az EES-t működtetik, vagy a tagállamok területén illetékesek ellenőrizni, hogy teljesülnek-e a tagállamok területére történő beutazás, vagy tartózkodás vagy letelepedés feltételei, hozzáférést kell biztosítani a VIS-ben az említett személy ujjlenyomatai alapján történő kereséshez.”

| 10. | A 26. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3a)   2018. június 30-ig a (3) bekezdésben említett feladatokért az igazgató hatóság felel.” |
| --- | --- |

10.

A 26. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)   2018. június 30-ig a (3) bekezdésben említett feladatokért az igazgató hatóság felel.”

| 11. | A 34. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Minden tagállam és az igazgató hatóság a VIS-ben végzett összes adatkezelési műveletről nyilvántartást vezet. Ezekben a nyilvántartásokban fel kell tüntetni:






  a) | a 6. cikk (1) bekezdésében, valamint a 15–22. cikkben említett hozzáférési célokat; |
| --- | --- | --- | --- |

11.

A 34. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Minden tagállam és az igazgató hatóság a VIS-ben végzett összes adatkezelési műveletről nyilvántartást vezet. Ezekben a nyilvántartásokban fel kell tüntetni:

a)

a 6. cikk (1) bekezdésében, valamint a 15–22. cikkben említett hozzáférési célokat;

| b) | a művelet dátumát és az időpontját; |
| --- | --- |

b)

a művelet dátumát és az időpontját;

| c) | a továbbított adatok típusait a 9–14. cikkben említettek szerint, |
| --- | --- |

c)

a továbbított adatok típusait a 9–14. cikkben említettek szerint,

| d) | a lekérdezéshez használt adatok típusát a 15. cikk (2) bekezdésében, a 17. cikkben, a 18. cikk (1) és (6) bekezdésében, a 19. cikk (1) bekezdésében, a 19a. cikk (2) és (4) bekezdésében, a 20. cikk (1) bekezdésében, a 21. cikk (1) bekezdésében és a 22. cikk (1) bekezdésében említettek szerint; |
| --- | --- |

d)

a lekérdezéshez használt adatok típusát a 15. cikk (2) bekezdésében, a 17. cikkben, a 18. cikk (1) és (6) bekezdésében, a 19. cikk (1) bekezdésében, a 19a. cikk (2) és (4) bekezdésében, a 20. cikk (1) bekezdésében, a 21. cikk (1) bekezdésében és a 22. cikk (1) bekezdésében említettek szerint;

| e) | továbbá az adatbevitelt vagy adatlekérdezést végző hatóság megnevezését. |
| --- | --- |

e)

továbbá az adatbevitelt vagy adatlekérdezést végző hatóság megnevezését.

Emellett minden tagállam nyilvántartást vezet az adatbevitelre vagy adatlekérdezésre megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állományról.”;

| b) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(1a)   A 17a. cikkben felsorolt műveleteket illetően a VIS-ben és az EES-ben végzett minden egyes adatkezelési műveletről nyilvántartást kell vezetni e cikkel és [az (EU) 2017/2226 rendelet 46. cikkével összhangban.” |
| --- | --- |

b)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   A 17a. cikkben felsorolt műveleteket illetően a VIS-ben és az EES-ben végzett minden egyes adatkezelési műveletről nyilvántartást kell vezetni e cikkel és [az (EU) 2017/2226 rendelet 46. cikkével összhangban.”

62. cikk

Az 1077/2011/EU rendelet módosítása

Az 1077/2011/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 1. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az ügynökség felel a második generációs Schengeni Információs Rendszer (SIS II), a Vízuminformációs Rendszer (VIS), az Eurodac és az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*5) létrehozott határregisztrációs rendszer (EES) üzemeltetési igazgatásáért. |
| --- | --- |

1.

A 1. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az ügynökség felel a második generációs Schengeni Információs Rendszer (SIS II), a Vízuminformációs Rendszer (VIS), az Eurodac és az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*5) létrehozott határregisztrációs rendszer (EES) üzemeltetési igazgatásáért.

| 2. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „5a. cikk
  Az EES-szel kapcsolatos feladatok
  Az EES-szel kapcsolatban az ügynökség ellátja:






  a) | az (EU) 2017/2226 rendelet által ráruházott feladatokat; |
| --- | --- | --- |

2.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„5a. cikk

Az EES-szel kapcsolatos feladatok

Az EES-szel kapcsolatban az ügynökség ellátja:

a)

az (EU) 2017/2226 rendelet által ráruházott feladatokat;

| b) | az EES technikai használatára vonatkozó képzéssel kapcsolatos feladatokat.” |
| --- | --- |

b)

az EES technikai használatára vonatkozó képzéssel kapcsolatos feladatokat.”

| 3. | A 7. cikk (5) és (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   A kommunikációs infrastruktúra üzemeltetési igazgatásával kapcsolatos feladatokat a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*6) összhangban külső, a magánjog hatálya alá tartozó szervezetekre vagy szervekre lehet bízni. Ebben az esetben a hálózati szolgáltatóra nézve kötelezők az e cikk (4) bekezdésében említett biztonsági intézkedések, és e szolgáltatók nem férhetnek hozzá a SIS II, a VIS, az Eurodac vagy az EES üzemeltetési adataihoz, sem a SIS II-vel kapcsolatos SIRENE információcseréhez.


  (6)   A SIS II, a VIS, az Eurodac és az EES hálózatával kapcsolatos hatályos szerződések sérelme nélkül a titkosítási kulcsok kezelése az ügynökség hatáskörében marad, és az nem szervezhető ki a magánjog hatálya alá tartozó külső szervezetnek.


  (*6)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).”
  " |
| --- | --- |

3.

A 7. cikk (5) és (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A kommunikációs infrastruktúra üzemeltetési igazgatásával kapcsolatos feladatokat a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*6) összhangban külső, a magánjog hatálya alá tartozó szervezetekre vagy szervekre lehet bízni. Ebben az esetben a hálózati szolgáltatóra nézve kötelezők az e cikk (4) bekezdésében említett biztonsági intézkedések, és e szolgáltatók nem férhetnek hozzá a SIS II, a VIS, az Eurodac vagy az EES üzemeltetési adataihoz, sem a SIS II-vel kapcsolatos SIRENE információcseréhez.

(6)   A SIS II, a VIS, az Eurodac és az EES hálózatával kapcsolatos hatályos szerződések sérelme nélkül a titkosítási kulcsok kezelése az ügynökség hatáskörében marad, és az nem szervezhető ki a magánjog hatálya alá tartozó külső szervezetnek.

(*6)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).”
  "

*6

| 4. | A 8. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az ügynökség nyomon követi a SIS II, a VIS, az Eurodac, az EES és az egyéb nagyméretű informatikai rendszerek üzemeltetési igazgatása szempontjából fontos kutatási fejleményeket.” |
| --- | --- |

4.

A 8. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az ügynökség nyomon követi a SIS II, a VIS, az Eurodac, az EES és az egyéb nagyméretű informatikai rendszerek üzemeltetési igazgatása szempontjából fontos kutatási fejleményeket.”

| 5. | A 12. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | a szöveg a következő ponttal egészül ki:






  „sa) | elfogadja az (EU) 2017/2226 rendelet 72. cikkének (2) bekezdése alapján az EES fejlesztéséről készített jelentéseket;” |
| --- | --- | --- | --- |

5.

A 12. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„sa)

elfogadja az (EU) 2017/2226 rendelet 72. cikkének (2) bekezdése alapján az EES fejlesztéséről készített jelentéseket;”

| b) | a t) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „t) | elfogadja az 1987/2006/EK rendelet 50. cikkének (4) bekezdése, illetve a 2007/533/IB határozat 66. cikkének (4) bekezdése alapján a SIS II, a 767/2008/EK rendelet 50. cikkének (3) bekezdése és a 2008/633/IB határozat 17. cikkének (3) bekezdése alapján a VIS, valamint az (EU) 2017/2226 rendelet 72. cikkének (4) bekezdése alapján az EES technikai működéséről készített jelentéseket;” |
| --- | --- | --- |

b)

a t) pont helyébe a következő szöveg lép:

„t)

elfogadja az 1987/2006/EK rendelet 50. cikkének (4) bekezdése, illetve a 2007/533/IB határozat 66. cikkének (4) bekezdése alapján a SIS II, a 767/2008/EK rendelet 50. cikkének (3) bekezdése és a 2008/633/IB határozat 17. cikkének (3) bekezdése alapján a VIS, valamint az (EU) 2017/2226 rendelet 72. cikkének (4) bekezdése alapján az EES technikai működéséről készített jelentéseket;”

| c) | a v) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „v) | észrevételeket tesz az európai adatvédelmi biztosnak az 1987/2006/EK rendelet 45. cikkének (2) bekezdése, a 767/2008/EK rendelet 42. cikkének (2) bekezdése, a 603/2013/EU rendelet 31. cikkének (2) bekezdése, valamint az (EU) 2017/2226 rendelet 56. cikkének (2) bekezdése szerinti ellenőrzésekről szóló jelentései kapcsán, valamint biztosítja ezen ellenőrzések megfelelő nyomon követését;” |
| --- | --- | --- |

c)

a v) pont helyébe a következő szöveg lép:

„v)

észrevételeket tesz az európai adatvédelmi biztosnak az 1987/2006/EK rendelet 45. cikkének (2) bekezdése, a 767/2008/EK rendelet 42. cikkének (2) bekezdése, a 603/2013/EU rendelet 31. cikkének (2) bekezdése, valamint az (EU) 2017/2226 rendelet 56. cikkének (2) bekezdése szerinti ellenőrzésekről szóló jelentései kapcsán, valamint biztosítja ezen ellenőrzések megfelelő nyomon követését;”

| d) | a szöveg a következő ponttal egészül ki:






  „xa) | statisztikákat tesz közzé az EES-ről az (EU) 2017/2226 rendelet 63. cikkének megfelelően;” |
| --- | --- | --- |

d)

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„xa)

statisztikákat tesz közzé az EES-ről az (EU) 2017/2226 rendelet 63. cikkének megfelelően;”

| e) | a szöveg a következő ponttal egészül ki:






  „za) | biztosítja az (EU) 2017/2226 rendelet 65. cikke (2) bekezdésének megfelelően az illetékes hatóságokról készített lista éves közzétételét;”. |
| --- | --- | --- |

e)

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„za)

biztosítja az (EU) 2017/2226 rendelet 65. cikke (2) bekezdésének megfelelően az illetékes hatóságokról készített lista éves közzétételét;”.

| 6. | A 15. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   Az Europol és az Eurojust megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács ülésein, amikor a SIS II-t érintő, a 2007/533/IB határozat alkalmazásával kapcsolatos kérdés van napirenden. Az Europol megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács azon ülésein is, amikor a VIS-t érintő, a 2008/633/IB határozat alkalmazásával kapcsolatos, vagy az Eurodac-ot érintő, a 603/2013/EU rendelet alkalmazásával kapcsolatos, vagy az EES-t érintő, az (EU) 2017/2226 rendelet alkalmazásával kapcsolatos kérdés van napirenden.” |
| --- | --- |

6.

A 15. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az Europol és az Eurojust megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács ülésein, amikor a SIS II-t érintő, a 2007/533/IB határozat alkalmazásával kapcsolatos kérdés van napirenden. Az Europol megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács azon ülésein is, amikor a VIS-t érintő, a 2008/633/IB határozat alkalmazásával kapcsolatos, vagy az Eurodac-ot érintő, a 603/2013/EU rendelet alkalmazásával kapcsolatos, vagy az EES-t érintő, az (EU) 2017/2226 rendelet alkalmazásával kapcsolatos kérdés van napirenden.”

| 7. | A 17. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (5) bekezdés g) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „g) | a személyzeti szabályzat 17. cikkének sérelme nélkül megállapítja a titoktartási követelményeket annak érdekében, hogy az ügynökség megfeleljen az 1987/2006/EK rendelet 17. cikkének, a 2007/533/IB határozat 17. cikkének, a 767/2008/EK rendelet 26. cikke (9) bekezdésének, a 603/2013/EU rendelet 4. cikke (4) bekezdésének, valamint az (EU) 2017/2226 rendelet 37. cikke (4) bekezdésének.;” |
| --- | --- | --- | --- |

7.

A 17. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (5) bekezdés g) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„g)

a személyzeti szabályzat 17. cikkének sérelme nélkül megállapítja a titoktartási követelményeket annak érdekében, hogy az ügynökség megfeleljen az 1987/2006/EK rendelet 17. cikkének, a 2007/533/IB határozat 17. cikkének, a 767/2008/EK rendelet 26. cikke (9) bekezdésének, a 603/2013/EU rendelet 4. cikke (4) bekezdésének, valamint az (EU) 2017/2226 rendelet 37. cikke (4) bekezdésének.;”

| b) | a (6) bekezdés a következő ponttal egészül ki:






  „k) | jelentést tesz az EES fejlesztésének állásáról az (EU) 2017/2226 rendelet 72. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint.” |
| --- | --- | --- |

b)

a (6) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„k)

jelentést tesz az EES fejlesztésének állásáról az (EU) 2017/2226 rendelet 72. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint.”

| 8. | A 19. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következő ponttal egészül ki:






  „da) | az EES tanácsadó csoport;” |
| --- | --- | --- | --- |

8.

A 19. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„da)

az EES tanácsadó csoport;”

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „Mind az Europol, mind az Eurojust képviselőt jelölhet ki a SIS II tanácsadó csoportba. Az Europol képviselőt jelölhet ki továbbá a VIS és az Eurodac tanácsadó csoportba, valamint az EES tanácsadó csoportba.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Mind az Europol, mind az Eurojust képviselőt jelölhet ki a SIS II tanácsadó csoportba. Az Europol képviselőt jelölhet ki továbbá a VIS és az Eurodac tanácsadó csoportba, valamint az EES tanácsadó csoportba.”

IX. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

63. cikk

Az adatok felhasználása jelentésekhez és statisztikákhoz

(1)   A tagállamok illetékes hatóságai, a Bizottság és az eu-LISA megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állománya számára kizárólag jelentések és statisztikák összeállítása céljából, az egyéni személyazonosítás lehetősége nélkül és a 10. cikk (2) bekezdésében említett megkülönböztetés-mentességhez kapcsolódó garanciáknak megfelelően lekérdezés céljából hozzáférést kell biztosítani az alábbi adatokhoz:

| a) | jogállásra vonatkozó információ; |
| --- | --- |

a)

jogállásra vonatkozó információ;

| b) | a harmadik országbeli állampolgár állampolgársága, neme és születési éve; |
| --- | --- |

b)

a harmadik országbeli állampolgár állampolgársága, neme és születési éve;

| c) | a tagállamba való belépés dátuma és a belépés helye szerinti határátkelőhely neve, valamint a tagállamból való kilépés dátuma és a kilépés helye szerinti határátkelőhely neve; |
| --- | --- |

c)

a tagállamba való belépés dátuma és a belépés helye szerinti határátkelőhely neve, valamint a tagállamból való kilépés dátuma és a kilépés helye szerinti határátkelőhely neve;

| d) | az úti okmány típusa és a kiállító ország három betűből álló kódja; |
| --- | --- |

d)

az úti okmány típusa és a kiállító ország három betűből álló kódja;

| e) | a 12. cikkben említett, túltartózkodóként azonosított személyek száma, a túltartózkodóként azonosított személyek állampolgársága és a belépésük helye szerinti határátkelőhely neve; |
| --- | --- |

e)

a 12. cikkben említett, túltartózkodóként azonosított személyek száma, a túltartózkodóként azonosított személyek állampolgársága és a belépésük helye szerinti határátkelőhely neve;

| f) | a visszavont tartózkodási jogosultsággal vagy meghosszabbított érvényességű tartózkodási jogosultsággal kapcsolatban bevitt adatok; |
| --- | --- |

f)

a visszavont tartózkodási jogosultsággal vagy meghosszabbított érvényességű tartózkodási jogosultsággal kapcsolatban bevitt adatok;

| g) | adott esetben a vízumot kiadó tagállam három betűből álló kódja; |
| --- | --- |

g)

adott esetben a vízumot kiadó tagállam három betűből álló kódja;

| h) | a 17. cikk (3) és (4) bekezdése értelmében az ujjlenyomat-vételi kötelezettség alól mentesülő személyek száma; |
| --- | --- |

h)

a 17. cikk (3) és (4) bekezdése értelmében az ujjlenyomat-vételi kötelezettség alól mentesülő személyek száma;

| i) | az olyan harmadik országbeli állampolgárok száma, illetve állampolgárságai, akiknek a beléptetését megtagadták, a határátkelőhely határtípusa (szárazföldi, légi vagy tengeri), ahol a beléptetést megtagadták és a beléptetés megtagadásának okai a 18. cikk (6) bekezdésének d) pontjában említetteknek megfelelően. |
| --- | --- |

i)

az olyan harmadik országbeli állampolgárok száma, illetve állampolgárságai, akiknek a beléptetését megtagadták, a határátkelőhely határtípusa (szárazföldi, légi vagy tengeri), ahol a beléptetést megtagadták és a beléptetés megtagadásának okai a 18. cikk (6) bekezdésének d) pontjában említetteknek megfelelően.

Az (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (44) létrehozott Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állománya lekérdezés céljából hozzáférhet az e bekezdés első albekezdésében szereplő adatokhoz ez említett rendelet 11. és 13. cikke szerinti kockázatelemzések és sebezhetőségi értékelések elvégzése céljából.

(2)   E cikk (1) bekezdésének alkalmazásában az eu-LISA létrehoz, bevezet és műszaki telephelyein elhelyezi az e cikk (1) bekezdésében említett adatokat tartalmazó központi szintű adattárat. Az adattár az egyének személyazonosítását nem teszi lehetővé, ugyanakkor az e cikk (1) bekezdésében felsorolt hatóságok számára lehetővé teszi, hogy a harmadik országbeli állampolgárok belépéseiről és kilépéseiről, beléptetésük megtagadásáról, valamint a túltartózkodásaikról személyre szabott jelentéseket és statisztikákat kérjenek le annak érdekében, hogy a határforgalom-ellenőrzés hatékonyságát fokozzák, a konzulátusok számára a vízumkérelmek feldolgozását megkönnyítsék, továbbá a tényeken alapuló uniós migrációs politikai döntéshozatalhoz hozzájáruljanak. Az adattár a (4) bekezdésben említett adatokról napi statisztikákat is tartalmaz. Az adattárhoz a TESTA hálózaton keresztül, biztonságos és ellenőrzött módon, egyedi felhasználói profilokkal, kizárólag jelentések és statisztikák elkészítése céljából lehet hozzáférni. Az adattár üzemeltetésére vonatkozó részletes szabályokat, valamint az adattárra alkalmazandó adatvédelmi és biztonsági szabályokat a 68. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   Az eu-LISA által az EES kialakításának és működésének nyomon követése érdekében bevezetett, a 72. cikk (1) bekezdésében említett eljárások magukban foglalják az e nyomon követést biztosító rendszeres időközönkénti statisztikák készítésének lehetőségét is.

(4)   Az eu-LISA-nak az EES-ről negyedévenként olyan statisztikákat kell közzétennie, amelyek tájékoztatást nyújtanak különösen a túltartózkodók számáról, állampolgárságáról, életkoráról, neméről, tartózkodásának időtartamáról és belépésük szerinti határátkelőhelyéről, az olyan harmadik országbeli állampolgárokról, akiknek a beléptetését megtagadták – beleértve a megtagadás okát is –, valamint az olyan harmadik országbeli állampolgárokról, akiknek a tartózkodási engedélyét visszavonták vagy meghosszabbították, továbbá az olyan harmadik országbeli állampolgárok számáról, akik mentesülnek az ujjlenyomat-vételi kötelezettség alól.

(5)   A statisztikai adatokból minden év végén az adott évre vonatkozó éves jelentést kell összeállítani. A statisztikáknak tagállamok szerinti bontásban kell tartalmazniuk az adatokat. A jelentést közzé kell tenni és továbbítani kell az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek, az európai adatvédelmi biztosnak és a nemzeti felügyeleti hatóságoknak.

(6)   Az eu-LISA-nak a Bizottság kérésére annak rendelkezésére kell bocsátania az e rendelet végrehajtásához kapcsolódó konkrét szempontok alapján készített statisztikákat, valamint a (3) bekezdés szerinti statisztikákat.

64. cikk

Költségek

(1)   Az EES központi rendszere, a kommunikációs infrastruktúra, az egységes nemzeti interfész, a webes szolgáltatás és a 63. cikk (2) bekezdésében említett adattár létrehozásával és működtetésével kapcsolatban felmerült költségeket az Unió általános költségvetéséből kell fedezni.

(2)   A meglévő nemzeti határinfrastruktúra integrációja, annak az egységes nemzeti interfészhez való kapcsolódása, valamint az egységes nemzeti interfész elhelyezése kapcsán felmerülő költségeket az Unió általános költségvetéséből kell fedezni.

Ez alól kivételt képeznek az alábbi költségek:

| a) | a tagállamok projektirányítási irodái (találkozók, kiküldetések, irodák); |
| --- | --- |

a)

a tagállamok projektirányítási irodái (találkozók, kiküldetések, irodák);

| b) | a nemzeti IT-rendszerek elhelyezése (helyszín, végrehajtás, villamos energia, hűtés); |
| --- | --- |

b)

a nemzeti IT-rendszerek elhelyezése (helyszín, végrehajtás, villamos energia, hűtés);

| c) | a nemzeti IT-rendszerek üzemeltetése (üzemeltetői és támogatási szerződések); |
| --- | --- |

c)

a nemzeti IT-rendszerek üzemeltetése (üzemeltetői és támogatási szerződések);

| d) | a nemzeti határregisztrációs rendszerek kapcsán már meglévő határforgalom-ellenőrzési és rendőrségi rendszerek testre szabása; |
| --- | --- |

d)

a nemzeti határregisztrációs rendszerek kapcsán már meglévő határforgalom-ellenőrzési és rendőrségi rendszerek testre szabása;

| e) | a nemzeti határregisztrációs rendszerek projektirányítása; |
| --- | --- |

e)

a nemzeti határregisztrációs rendszerek projektirányítása;

| f) | a nemzeti kommunikációs hálózatok tervezése, fejlesztése, bevezetése, üzemeltetése és karbantartása; |
| --- | --- |

f)

a nemzeti kommunikációs hálózatok tervezése, fejlesztése, bevezetése, üzemeltetése és karbantartása;

| g) | az automatizált határ-ellenőrzési rendszerek, az önkiszolgáló rendszerek és az elektronikus átléptető kapuk. |
| --- | --- |

g)

az automatizált határ-ellenőrzési rendszerek, az önkiszolgáló rendszerek és az elektronikus átléptető kapuk.

(3)   A 29, illetve 30. cikkben említett központi hozzáférési pontok kapcsán felmerülő költségeket az egyes tagállamoknak, illetve az Europolnak kell viselnie. E központi hozzáférési pontoknak az egységes nemzeti interfésszel és az EES rendszerrel való összekapcsolása során felmerülő költségeket az egyes tagállamoknak, illetve az Europolnak kell viselnie.

(4)   Az egyes tagállamok és az Europol saját költségükre létrehozzák és fenntartják a IV. fejezet végrehajtásához szükséges műszaki infrastruktúrát, és viselik az EES-hez ebből a célból történő hozzáférésből eredő költségeket.

65. cikk

Értesítések

(1)   A tagállamok értesítik a Bizottságot a 39. cikkben említett adatkezelőnek tekintendő hatóságról.

(2)   A tagállamok értesítik a Bizottságot és az eu-LISA-t a 9. cikk (2) bekezdésében említett illetékes hatóságokról, amelyek hozzáféréssel rendelkeznek az adatok bevitele, módosítása, törlése, lekérdezése vagy keresése céljából. Az EES működésének 66. cikk szerinti megkezdését követően három hónapon belül az eu-LISA közzéteszi e hatóságok összesített listáját az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A tagállamok haladéktalanul tájékoztatást küldenek bármely, a listát érintő módosításról is. Amennyiben ilyen módosítások történtek, az eu-LISA évente egy alkalommal közzéteszi az összesített információk frissített változatát.

(3)   A tagállamok értesítik a Bizottságot és az eu-LISA-t a 29. cikkben említett kijelölt hatóságaikról és központi hozzáférési pontjaikról, és haladéktalanul értesítést küldenek ezen adatok bármilyen változásáról.

(4)   Az Europol értesíti a Bizottságot és az eu-LISA-t a 30. cikkben említett kijelölt hatóságáról és központi hozzáférési pontjáról, és haladéktalanul értesítést küld ezen adatok bármilyen változásáról.

(5)   Az eu-LISA értesíti a Bizottságot a 66. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett tesztelés sikeres befejezéséről.

(6)   A Bizottság az (1), (3) és (4) bekezdésben említett információt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Amennyiben ezen információkban változás következik be, a Bizottság évente egy alkalommal közzéteszi az összesített információk frissített változatát. A Bizottság ezeket az információkat egy általa fenntartott, nyilvánosan hozzáférhető weboldalon közzéteszi és folyamatosan frissíti.

66. cikk

A működés megkezdése

(1)   A Bizottság dönt arról az időpontról, amikor az EES megkezdi működését, miután az alábbi feltételek teljesültek:

| a) | elfogadták a 36. cikkben és az 50. cikk (4) és (5) bekezdésében említett intézkedéseket; |
| --- | --- |

a)

elfogadták a 36. cikkben és az 50. cikk (4) és (5) bekezdésében említett intézkedéseket;

| b) | az eu-LISA bejelentette, hogy sikeresen lezárult az EES átfogó tesztelése, amelyet az eu-LISA a tagállamokkal együttműködve hajt végre; |
| --- | --- |

b)

az eu-LISA bejelentette, hogy sikeresen lezárult az EES átfogó tesztelése, amelyet az eu-LISA a tagállamokkal együttműködve hajt végre;

| c) | a tagállamok érvényesítették a 16–20. cikkben említett adatok összegyűjtésére és az EES-be történő továbbítására vonatkozó technikai és jogi előírásokat, és azokról a Bizottságot értesítették; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok érvényesítették a 16–20. cikkben említett adatok összegyűjtésére és az EES-be történő továbbítására vonatkozó technikai és jogi előírásokat, és azokról a Bizottságot értesítették;

| d) | a tagállamok a Bizottságot a 65. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említetteknek megfelelően értesítették. |
| --- | --- |

d)

a tagállamok a Bizottságot a 65. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említetteknek megfelelően értesítették.

(2)   Az EES-t az alábbiak működtetik:

| a) | a schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazó tagállamok; és |
| --- | --- |

a)

a schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazó tagállamok; és

| b) | a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó azon tagállamok, amelyek esetében a következő feltételek mindegyike teljesül:






  i. | az alkalmazandó schengeni értékelési eljárások szerinti ellenőrzés sikerrel zárult; |
| --- | --- | --- |

b)

a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó azon tagállamok, amelyek esetében a következő feltételek mindegyike teljesül:

i.

az alkalmazandó schengeni értékelési eljárások szerinti ellenőrzés sikerrel zárult;

| ii. | a SIS-re vonatkozó schengeni vívmányok rendelkezéseit a vonatkozó csatlakozási okmánynak megfelelően már hatályba léptették; és |
| --- | --- |

ii.

a SIS-re vonatkozó schengeni vívmányok rendelkezéseit a vonatkozó csatlakozási okmánynak megfelelően már hatályba léptették; és

| iii. | a VIS-re vonatkozó schengeni vívmányok azon rendelkezéseit, amelyek szükségesek az EES e rendeletben meghatározott működéséhez a vonatkozó csatlakozási okmánynak megfelelően már hatályba léptették. |
| --- | --- |

iii.

a VIS-re vonatkozó schengeni vívmányok azon rendelkezéseit, amelyek szükségesek az EES e rendeletben meghatározott működéséhez a vonatkozó csatlakozási okmánynak megfelelően már hatályba léptették.

(3)   A (2) bekezdés hatályán kívül eső tagállam az (1) bekezdés b), c) és d) pontjában, valamint a (2) bekezdés b) pontjában említett feltételek teljesítését követően csatlakozik az EES-hez. A Bizottság meghatározza azt az időpontot, amikortól az EES ezekben a tagállamokban megkezdi a működését.

(4)   A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az (1) bekezdés b) pontjának megfelelően végzett tesztelés eredményeiről.

(5)   Az (1) és (3) bekezdésben említett bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

(6)   A tagállamok és az Europol az (1) bekezdéssel vagy adott esetben a (3) bekezdéssel összhangban a Bizottság által meghatározott időponttól kezdik meg az EES alkalmazását.

67. cikk

Ceuta és Melilla

E rendelet nem érinti a Ceuta és Melilla városára vonatkozó különleges szabályokat, a Spanyol Királyságnak az 1985. június 14-én, Schengenben kötött megállapodás végrehajtásáról szóló egyezményhez történő csatlakozási megállapodásának záróokmányában foglalt, a Spanyol Királyságnak a Ceuta és Melilla városáról szóló nyilatkozatában meghatározottak szerint.

68. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

69. cikk

Tanácsadó csoport

Az eu-LISA tanácsadó csoportot hoz létre, amely biztosítja az eu-LISA számára az EES-szel kapcsolatos szakértelmet, különösen az ügynökség éves munkaprogramjának és éves tevékenységi jelentésének elkészítésével összefüggésben. Az EES kialakítási és fejlesztési szakaszában a 37. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni.

70. cikk

Képzés

Az eu-LISA az 1077/2011/EU rendeletnek megfelelően ellátja az EES technikai használatára vonatkozó képzés nyújtásával kapcsolatos feladatokat.

71. cikk

Gyakorlati kézikönyv

A Bizottság a tagállamokkal, az eu-LISA-val és más érintett ügynökségekkel szorosan együttműködve rendelkezésre bocsátja az EES bevezetésével és igazgatásával kapcsolatos gyakorlati kézikönyvet. A gyakorlati kézikönyv technikai és üzemeltetési iránymutatásokat és ajánlásokat foglal magában, illetve példákkal szolgál a bevált gyakorlatokra. A Bizottság a gyakorlati kézikönyvet ajánlás formájában fogadja el.

72. cikk

Nyomon követés és értékelés

(1)   Az eu-LISA biztosítja azoknak az eljárásoknak a kialakítását, amelyekkel nyomon követhető egyrészt a tervezéssel és költségekkel kapcsolatos célok fényében az EES fejlesztése, másrészt pedig a technikai eredményekkel, a költséghatékonysággal, a biztonsággal és a szolgáltatás minőségével kapcsolatos célok fényében az EES működése.

(2)   2018. június 30-ig, majd azt követően hat havonta az EES fejlesztési szakasza során az eu-LISA jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arról, hogy hol tart az EES központi rendszere, az egységes nemzeti interfészek, valamint az EES központi rendszere és az egységes nemzeti interfészek közötti kommunikációs infrastruktúra fejlesztése. Ebben a jelentésben részletes információkat kell közölni a felmerült költségekről, valamint információkat kell feltüntetni minden olyan kockázatról, amely hatással lehet az EES azon összköltségére, amelyet a 64. cikk (1) bekezdésével, valamint (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban az Unió általános költségvetéséből kell fedezni. Az EES fejlesztését követően az eu-LISA-nak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben részletesen bemutatja a célok – különösen a tervezéssel és a költségekkel kapcsolatos célok – megvalósítását és az esetleges eltérések indokait.

(3)   A műszaki karbantartás céljából az eu-LISA hozzáférést kap az EES-ben végzett adatfeldolgozási műveletekhez szükséges információkhoz.

(4)   Két évvel az EES működésének megkezdése után, majd ezt követően kétévente az eu-LISA jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak az EES technikai működéséről, beleértve annak biztonságosságát is.

(5)   Három évvel az EES működésének megkezdése után, majd ezt követően négyévente a Bizottság átfogó értékelést készít az EES-ről. Ennek az átfogó értékelésnek ki kell térnie a következőkre:

| a) | e rendelet alkalmazásának értékelése; |
| --- | --- |

a)

e rendelet alkalmazásának értékelése;

| b) | az elért eredményeknek a célkitűzések fényében történő vizsgálata, valamint az alapvető jogokra gyakorolt hatás; |
| --- | --- |

b)

az elért eredményeknek a célkitűzések fényében történő vizsgálata, valamint az alapvető jogokra gyakorolt hatás;

| c) | az EES alapjául szolgáló megfontolások változatlan helytállóságának értékelése; |
| --- | --- |

c)

az EES alapjául szolgáló megfontolások változatlan helytállóságának értékelése;

| d) | annak értékelése, hogy az EES megfelelő működéséhez alkalmasak-e a felhasznált biometrikus adatok; |
| --- | --- |

d)

annak értékelése, hogy az EES megfelelő működéséhez alkalmasak-e a felhasznált biometrikus adatok;

| e) | a bélyegzés 21. cikk (2) bekezdésében említett kivételes körülmények közötti alkalmazásának értékelése; |
| --- | --- |

e)

a bélyegzés 21. cikk (2) bekezdésében említett kivételes körülmények közötti alkalmazásának értékelése;

| f) | az EES biztonságosságának értékelése; |
| --- | --- |

f)

az EES biztonságosságának értékelése;

| g) | a rendszer működéséből fakadó következmények értékelése, beleértve a határátkelőhelyeken a forgalom áramlására gyakorolt aránytalan hatásokat, valamint az Unió költségvetésére hatást gyakorló következményeket. |
| --- | --- |

g)

a rendszer működéséből fakadó következmények értékelése, beleértve a határátkelőhelyeken a forgalom áramlására gyakorolt aránytalan hatásokat, valamint az Unió költségvetésére hatást gyakorló következményeket.

Az értékelések szükség esetén ajánlásokat tartalmaznak. A Bizottság továbbítja az értékelő jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az európai adatvédelmi biztosnak és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének, amelyet a 168/2007/EK tanácsi rendelet (45) hozott létre.

Ezen értékelések magukban foglalják a 60. cikkben említett rendelkezések alkalmazásának értékelését mind a gyakoriságot illetően (az olyan harmadik országbeli állampolgárok tagállamonkénti száma, akik élnek ezeket a rendelkezésekkel, valamint állampolgárságuk és tartózkodásuk átlagos időtartama), mind pedig a gyakorlati következményeket illetően, és figyelembe veszik az Unió vízumpolitikájával kapcsolatos valamennyi kapcsolódó fejleményt. Az első értékelő jelentés tartalmazhat olyan opciókat, amelyek a 60. cikkben említett rendelkezések fokozatos megszüntetését és egy uniós eszközzel történő felváltását célozzák. A jelentéshez adott esetben a 60. cikkben említett rendelkezések módosítását célzó jogalkotási javaslatot kell mellékelni.

(6)   A tagállamok és az Europol az eu-LISA és a Bizottság rendelkezésére bocsátják a (4) és (5) bekezdésben említett jelentések elkészítéséhez szükséges információkat, figyelemmel a Bizottság, az eu-LISA vagy mindkettő által előzetesen meghatározott mennyiségi mutatókra. Ez a tájékoztatás nem veszélyeztetheti a kijelölt hatóságok munkamódszereit, és nem tartalmazhat a kijelölt hatóságok információforrásait, személyzetének tagjait, illetve nyomozásait felfedő információt.

(7)   Az eu-LISA a Bizottság rendelkezésére bocsátja az (5) bekezdésben említett átfogó értékelés elkészítéséhez szükséges információkat.

(8)   A különleges információk közzétételére irányadó nemzeti jogszabályok rendelkezéseinek betartása mellett minden tagállam és az Europol éves jelentést készít az EES adataihoz való bűnüldözési célú hozzáférés hatékonyságáról, amely információkat és statisztikákat tartalmaz az alábbiakról:

| a) | a lekérdezést személyazonosítás vagy a belépési, illetve kilépési adatrekord céljára végezték-e, és a terrorista bűncselekmény vagy súlyos bűncselekmény típusa, amely miatt a lekérdezést kezdeményezték; |
| --- | --- |

a)

a lekérdezést személyazonosítás vagy a belépési, illetve kilépési adatrekord céljára végezték-e, és a terrorista bűncselekmény vagy súlyos bűncselekmény típusa, amely miatt a lekérdezést kezdeményezték;

| b) | azon gyanút alátámasztó indokok, miszerint az érintett személy e rendelet hatálya alá tartozott; |
| --- | --- |

b)

azon gyanút alátámasztó indokok, miszerint az érintett személy e rendelet hatálya alá tartozott;

| c) | a 2008/615/IB határozat értelmében és az e rendelet 32. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban a más tagállamok automatikus ujjlenyomat-azonosító rendszereiben indítható lekérdezéstől való eltekintés indokolása; |
| --- | --- |

c)

a 2008/615/IB határozat értelmében és az e rendelet 32. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban a más tagállamok automatikus ujjlenyomat-azonosító rendszereiben indítható lekérdezéstől való eltekintés indokolása;

| d) | az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés iránti kérelmek száma; |
| --- | --- |

d)

az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés iránti kérelmek száma;

| e) | azoknak az eseteknek a száma és típusa, amelyekben az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés sikeres személyazonosításhoz vezetett; |
| --- | --- |

e)

azoknak az eseteknek a száma és típusa, amelyekben az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés sikeres személyazonosításhoz vezetett;

| f) | azoknak az eseteknek a száma és típusa, amelyekben sürgősségi eljárást alkalmaztak a 31. cikk (2) bekezdésében és a 32. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említettek szerint, beleértve azokat az eseteket, amikor a központi hozzáférési pont az utólagos ellenőrzés során nem találta indokoltnak a sürgős eljárást. |
| --- | --- |

f)

azoknak az eseteknek a száma és típusa, amelyekben sürgősségi eljárást alkalmaztak a 31. cikk (2) bekezdésében és a 32. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említettek szerint, beleértve azokat az eseteket, amikor a központi hozzáférési pont az utólagos ellenőrzés során nem találta indokoltnak a sürgős eljárást.

A tagállamok rendelkezésére kell bocsátani egy olyan műszaki megoldást, amely megkönnyíti az e bekezdés első albekezdésében feltüntetett adatoknak az e bekezdésben említett statisztikák összeállításához szükséges összegyűjtését. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el a műszaki megoldások részleteivel kapcsolatban. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 68. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

A tagállamok és az Europol éves jelentéseit a következő év június 30-ig kell eljuttatni a Bizottsághoz.

73. cikk

Hatálybalépés és alkalmazhatóság

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet a Bizottság által a 66. cikk (1) bekezdésének megfelelően meghatározott dátumtól kezdődően kell alkalmazni, a következő rendelkezések kivételével, amelyeket 2017. december 29-től kell alkalmazni: e rendelet 5., 36., 37., 38., 43., 51. cikkét; e rendelet 61. cikkének 5. pontját a 767/2008/EK rendelet 17a. cikkének (5) bekezdését illetően; e rendelet 61. cikkének 10. pontját a 767/2008/EK rendelet 26. cikkének (3a) bekezdését illetően; valamint e rendelet 62., 64., 65., 66, 68., 69., és 70. cikkét és 72. cikkének (2) bekezdését.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, 2017. november 30-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

M. MAASIKAS

---

(1)  
  HL C 487., 2016.12.28., 66. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2017. október 25-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2017. november 20-i határozata.

2

(3)  A Tanács 2004/512/EK határozata (2004. június 8.) a Vízuminformációs Rendszer létrehozásáról (VIS) (HL L 213., 2004.6.15., 5. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1987/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (HL L 381., 2006.12.28., 4. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/399 rendelete (2016. március 9.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) (HL L 77., 2016.3.23., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1077/2011/EU rendelete (2011. október 25.) a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség létrehozásáról (HL L 286., 2011.11.1., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 767/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről (VIS-rendelet) (HL L 218., 2008.8.13., 60. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/541 irányelve (2017. március 15.) a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról (HL L 88., 2017.3.31., 6. o.).

8

(9)  A Tanács 2002/584/IB kerethatározata (2002. június 13.) az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról (HL L 190., 2002.7.18., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135., 2016.5.24., 53. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

11

(12)  A Tanács 2008/615/IB határozata (2008. június 23.) a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről (HL L 210., 2008.8.6., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/38/EK irányelve (2004. április 29.) az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 158., 2004.4.30., 77. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

16

(17)  
  HL L 239., 2000.9.22., 19. o.

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 515/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és az 574/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 143. o.).

18

(19)  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

19

(20)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

20

(21)  
  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

21

(22)  A Tanács 1999/437/EK határozata (1999. május 17.) az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).

22

(23)  
  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

23

(24)  A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).

24

(25)  A Tanács 2008/149/IB határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 50. o.).

25

(26)  
  HL L 160., 2011.6.18., 21. o.

26

(27)  A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).

27

(28)  A Tanács 2011/349/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a bűnügyi igazságügyi és rendőrségi együttműködéshez kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 1. o.).

28

(29)  A Tanács 201/365/EU határozata (2010. június 29.) a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő alkalmazásáról (HL L 166., 2010.7.1., 17. o.).

29

(30)  A Tanács (EU) 2017/733 határozata (2017. április 25.) a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó rendelkezéseinek a Horvát Köztársaságban történő alkalmazásáról (HL L 108., 2017.4.26., 31. o.).

30

(31)  A Tanács (EU) 2017/1908 határozata (2017. október 12.) a schengeni vívmányok Vízuminformációs Rendszerre vonatkozó egyes rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való hatályba léptetéséről (HL L 269., 2017.10.19., 39. o.).

31

(32)  A Tanács 1030/2002/EK rendelete (2002. június 13.) a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról (HL L 157., 2002.6.15., 1. o.).

32

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/66/EU irányelve (2014. május 15.) a harmadik országbeli állampolgárok vállalaton belüli áthelyezés keretében történő belépésének és tartózkodásának feltételeiről (HL L 157., 2014.5.27., 1. o.).

33

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/801 irányelve (2016. május 11.) a harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, gyakorlat, önkéntes szolgálat, diákcsereprogramok vagy oktatási projektek, és au pair tevékenység céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételeiről (HL L 132., 2016.5.21., 21. o.).

34

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/32/EU irányelve (2013. június 26.) a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról (HL L 180., 2013.6.29., 60. o.).

35

(36)  A Tanács 377/2004/EK rendelete (2004. február 19.) a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának létrehozásáról (HL L 64., 2004.3.2., 1. o.).

36

(37)  Az Európai Parlament és a Tanács 810/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (vízumkódex) (HL L 243., 2009.9.15., 1. o.).

37

(38)  A Bizottság 2008/602/EK határozata (2008. június 17.) a nemzeti interfészek, valamint a nemzeti interfészek és a központi VIS közötti kommunikációs infrastruktúra kifejlesztési szakaszban alkalmazott fizikai architektúrájának és az azokra vonatkozó követelményeknek a meghatározásáról (HL L 194., 2008.7.23., 3. o.).

38

(39)  A Tanács 693/2003/EK rendelete (2003. április 14.) egyszerűsített átutazási okmány (FTD) és egyszerűsített vasúti átutazási okmány (FRTD) létrehozásáról, valamint a Közös Konzuli Utasítás és a Közös Kézikönyv módosításáról (HL L 99., 2003.4.17., 8. o.).

39

(40)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/115/EK irányelve (2008. december 16.) a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról (HL L 348., 2008.12.24., 98. o.).

40

(41)  A Tanács 2008/633/IB határozata (2008. június 23.) a vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok kijelölt hatóságai, valamint az Europol számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, betekintés céljából történő hozzáférésről (HL L 218., 2008.8.13., 129. o.).

41

(42)  
  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

42

(43)  A Tanács 1053/2013/EU rendelete (2013. október 7.) a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és monitoringmechanizmus létrehozásáról és a végrehajtó bizottságnak a Schengent Értékelő és Végrehajtását Felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról szóló 1998. szeptember 16-i határozatának hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2013.11.6., 27. o.).

43

(*5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2226 rendelete (2017. november 30.) a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 327, 2017.12.9., 20. o.).”

*5

(44)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1624 rendelete (2016. szeptember 14.) az Európai Határ- és Parti Őrségről és az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2007/2004/EK tanácsi rendelet és a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 251., 2016.9.16., 1. o.).

44

(45)  A Tanács 168/2007/EK rendelete (2007. február 15.) az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról (HL L 53., 2007.2.22., 1. o.).

45

---

I. MELLÉKLET

A 41. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT NEMZETKÖZI SZERVEZETEK LISTÁJA

| 1. | ENSZ-szervezetek (így például az UNHCR); |
| --- | --- |

1.

ENSZ-szervezetek (így például az UNHCR);

| 2. | Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM); |
| --- | --- |

2.

Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM);

| 3. | A Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága. |
| --- | --- |

3.

A Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága.

---

II. MELLÉKLET

AZ OLYAN HARMADIK ORSZÁGBELI ÁLLAMPOLGÁROKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK, AKIK ÉRVÉNYES FTD ALAPJÁN LÉPIK ÁT A HATÁRT

| 1. | E rendelet 16. cikkének (1)–(3) bekezdésétől eltérve, az olyan harmadik országbeli állampolgárok tekintetében, akik érvényes FTD alapján lépik át a határt, a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok:






  a) | létrehozzák vagy frissítik az egyéni aktájukat, amely tartalmazza az e rendelet 17. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában foglalt adatokat. Emellett az egyéni aktában jelezni kell, hogy az érintett harmadik országbeli állampolgár FTD-vel rendelkezik. Ennek eredményeként a belépési, illetve kilépési adatrekord automatikusan kiegészül az FTD többszöri beutazásra jogosító jellemzőjével; |
| --- | --- | --- |

1.

E rendelet 16. cikkének (1)–(3) bekezdésétől eltérve, az olyan harmadik országbeli állampolgárok tekintetében, akik érvényes FTD alapján lépik át a határt, a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok:

a)

létrehozzák vagy frissítik az egyéni aktájukat, amely tartalmazza az e rendelet 17. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában foglalt adatokat. Emellett az egyéni aktában jelezni kell, hogy az érintett harmadik országbeli állampolgár FTD-vel rendelkezik. Ennek eredményeként a belépési, illetve kilépési adatrekord automatikusan kiegészül az FTD többszöri beutazásra jogosító jellemzőjével;

| b) | az érvényes FTD alapján való minden egyes beutazáskor rögzítik a belépési, illetve kilépési adatrekordban az e rendelet 16. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt adatokat, valamint azt, hogy a beutazás FTD alapján történt. |
| --- | --- |

b)

az érvényes FTD alapján való minden egyes beutazáskor rögzítik a belépési, illetve kilépési adatrekordban az e rendelet 16. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt adatokat, valamint azt, hogy a beutazás FTD alapján történt.

Az átutazás maximális időtartamának kiszámításához a belépés dátumát és időpontját kell alapul venni. Az EES a 693/2003/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban automatikusan kiszámolja az engedélyezett átutazás lejártának napját és időpontját.

| 2. | Ezenkívül az FTD alapján történő első beutazáskor rögzíteni kell a belépési, illetve kilépési adatrekordban az FTD érvényessége lejártának időpontját. |
| --- | --- |

2.

Ezenkívül az FTD alapján történő első beutazáskor rögzíteni kell a belépési, illetve kilépési adatrekordban az FTD érvényessége lejártának időpontját.

| 3. | A 16. cikk (3) és (4) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó az FTD-vel rendelkező harmadik országbeli állampolgárokra. |
| --- | --- |

3.

A 16. cikk (3) és (4) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó az FTD-vel rendelkező harmadik országbeli állampolgárokra.

| 4. | Ami a tagállamok területén belüli ellenőrzést és az olyan határon történő ellenőrzést illeti, ahol az EES-t működtetik, a harmadik országbeli állampolgárokat, akik érvényes FTD alapján lépik át a határt, értelemszerűen az e rendelet 23. és 26. cikkében, valamint a 767/2008/EK rendelet 19a. cikkében foglaltak szerinti olyan ellenőrzéseknek és személyazonosításnak kell alávetni, amelyek a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

4.

Ami a tagállamok területén belüli ellenőrzést és az olyan határon történő ellenőrzést illeti, ahol az EES-t működtetik, a harmadik országbeli állampolgárokat, akik érvényes FTD alapján lépik át a határt, értelemszerűen az e rendelet 23. és 26. cikkében, valamint a 767/2008/EK rendelet 19a. cikkében foglaltak szerinti olyan ellenőrzéseknek és személyazonosításnak kell alávetni, amelyek a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárokra vonatkoznak.

| 5. | Az 1–4. pont rendelkezéseit nem kell alkalmazni az olyan harmadik országbeli állampolgárok esetében, akik érvényes FTD alapján lépik át a határt, feltéve, hogy az alábbi feltételek mindegyike teljesül:






  a) | az átutazás vonaton történik; és |
| --- | --- | --- |

5.

Az 1–4. pont rendelkezéseit nem kell alkalmazni az olyan harmadik országbeli állampolgárok esetében, akik érvényes FTD alapján lépik át a határt, feltéve, hogy az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

a)

az átutazás vonaton történik; és

| b) | a harmadik országbeli állampolgár nem száll le valamely tagállam területén. |
| --- | --- |

b)

a harmadik országbeli állampolgár nem száll le valamely tagállam területén.

---

Helyesbítések

| 2017.12.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 327/83 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 327/83

---

Helyesbítés a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 347., 2013. december 20.
  )

A 603. oldalon a (3) lábjegyzetben a negyedik franciabekezdésben:

a következő szövegrész:

| „— | 183/2005/EK rendelet: 5. cikk (1) bekezdés és I. melléklet A. rész (I. 4. e), g); II. 2. a), b), e)), 5. cikk (5) bekezdés és III. melléklet (1., 2.), 5. cikk (6) bekezdés; és”, |
| --- | --- |

„—

183/2005/EK rendelet: 5. cikk (1) bekezdés és I. melléklet A. rész (I. 4. e), g); II. 2. a), b), e)), 5. cikk (5) bekezdés és III. melléklet (1., 2.), 5. cikk (6) bekezdés; és”,

helyesen:

| „— | 183/2005/EK rendelet: 5. cikk (1) bekezdés és I. melléklet A. rész (I. 4. e), g); II. 2. a), b), e)), 5. cikk (5) bekezdés és III. melléklet (az „ETETÉS” fejezet „Tárolás” című 1. pontjának első és utolsó mondata és az „Elosztás” című 2. pontjának harmadik mondata), 5. cikk (6) bekezdés; és”. |
| --- | --- |

„—

183/2005/EK rendelet: 5. cikk (1) bekezdés és I. melléklet A. rész (I. 4. e), g); II. 2. a), b), e)), 5. cikk (5) bekezdés és III. melléklet (az „ETETÉS” fejezet „Tárolás” című 1. pontjának első és utolsó mondata és az „Elosztás” című 2. pontjának harmadik mondata), 5. cikk (6) bekezdés; és”.

---