# Úřední věstník L 307/2017

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 307 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6023. listopadu 2017 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 307

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6023. listopadu 2017

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2177 ze dne 22. listopadu 2017 o přístupu k zařízením služeb a k službám souvisejícím s železniční dopravou (
  1
  ) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2178 ze dne 22. listopadu 2017, kterým se mění nařízení (EU) č. 468/2010, kterým se stanoví seznam EU s plavidly provádějícími nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov | 14 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2179 ze dne 22. listopadu 2017, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 | 25 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2180 ze dne 16. listopadu 2017 o prodloužení platnosti prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/412, kterým se členským státům povoluje stanovit dočasnou odchylku od některých ustanovení směrnice Rady 2000/29/ES, pokud jde o jasanové dřevo pocházející z Kanady nebo zpracované v Kanadě
  (oznámeno pod číslem C(2017) 7488) | 57 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2181 ze dne 21. listopadu 2017, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/1918 o určitých ochranných opatřeních v souvislosti s chronickým chřadnutím
  (oznámeno pod číslem C(2017) 7661)

   (
  1
  ) | 58 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2177 ze dne 22. listopadu 2017 o přístupu k zařízením služeb a k službám souvisejícím s železniční dopravou (
  1
  )

1

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2178 ze dne 22. listopadu 2017, kterým se mění nařízení (EU) č. 468/2010, kterým se stanoví seznam EU s plavidly provádějícími nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov

14

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2179 ze dne 22. listopadu 2017, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

25

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2180 ze dne 16. listopadu 2017 o prodloužení platnosti prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/412, kterým se členským státům povoluje stanovit dočasnou odchylku od některých ustanovení směrnice Rady 2000/29/ES, pokud jde o jasanové dřevo pocházející z Kanady nebo zpracované v Kanadě
  (oznámeno pod číslem C(2017) 7488)

(oznámeno pod číslem C(2017) 7488)

57

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2181 ze dne 21. listopadu 2017, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/1918 o určitých ochranných opatřeních v souvislosti s chronickým chřadnutím
  (oznámeno pod číslem C(2017) 7661)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2017) 7661)

1

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 23.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 307/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2177

ze dne 22. listopadu 2017

o přístupu k zařízením služeb a k službám souvisejícím s železniční dopravou

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU o vytvoření jednotného evropského železničního prostoru (1), a zejména na čl. 13 odst. 9 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Základní pravidla směrnice 2012/34/EU týkající se přístupu k zařízením služeb a využívání služeb poskytovaných v těchto zařízeních, jako jsou ustanovení o právech přístupu, hlavní procesní pravidla o vyřizování žádostí a požadavky na zveřejnění informací, se vztahuji na všechna zařízení služeb. Směrnice 2012/34/EU rovněž stanoví různá pravidla pro různé typy služeb poskytovaných v zařízeních služeb. Tato rozlišení by se měla odrážet také v tomto nařízení.
  S ohledem na účel a oblast působnosti směrnice 2012/34/EU by se ustanovení o přístupu k službám poskytovaným v zařízeních služeb měla vztahovat pouze na služby, které souvisí s poskytováním služeb železniční dopravy. |
| --- | --- |

(1)

Základní pravidla směrnice 2012/34/EU týkající se přístupu k zařízením služeb a využívání služeb poskytovaných v těchto zařízeních, jako jsou ustanovení o právech přístupu, hlavní procesní pravidla o vyřizování žádostí a požadavky na zveřejnění informací, se vztahuji na všechna zařízení služeb. Směrnice 2012/34/EU rovněž stanoví různá pravidla pro různé typy služeb poskytovaných v zařízeních služeb. Tato rozlišení by se měla odrážet také v tomto nařízení.

S ohledem na účel a oblast působnosti směrnice 2012/34/EU by se ustanovení o přístupu k službám poskytovaným v zařízeních služeb měla vztahovat pouze na služby, které souvisí s poskytováním služeb železniční dopravy.

| (2) | Aby se zabránilo nepřiměřené zátěži provozovatelů méně významných zařízení služeb, zdá se být vhodné poskytnout regulačním subjektům možnost vyjmout provozovatele zařízení služeb z působnosti všech nebo některých ustanovení tohoto nařízení, pokud se regulační subjekt domnívá, že jde o zařízení bez strategického významu pro fungování trhu, s výjimkou určitých ustanovení týkajících se povinnosti zveřejnit popis zařízení služeb. Je-li příslušný trh zařízení služeb charakterizován rozmanitostí provozovatelů poskytujících srovnatelné služby ve vzájemné soutěži nebo se regulační subjekt domnívá, že by konkrétní ustanovení tohoto nařízení mohla mít negativní dopad na fungování trhu zařízení služeb, měl by být regulační subjekt rovněž oprávněn udělit takové výjimky. Mohlo by tomu tak být například tehdy, poskytuje-li železniční podnik služby jinému železničnímu podniku s cílem pomoci mu v odlehlých oblastech v rámci spolupráce, jež je nezbytná vzhledem k ekonomickým nákladům, které by mu jinak vznikly.
  Regulační subjekty by měly žádosti o osvobození posuzovat jednotlivě, případ od případu. Pokud se po stížnosti týkající se přístupu k dotčenému zařízení služeb nebo k dotčené službě související s železniční dopravou regulační subjekt domnívá, že došlo ke změně okolností tak, že dříve udělená výjimka má negativní dopad na trh služeb železniční dopravy, měl by výjimku přezkoumat a mohl by ji zrušit.
  Regulační subjekty by měly zajistit jednotné uplatňování výjimek ve všech členských státech; měly by vypracovat společné zásady pro uplatňování ustanovení týkajících se výjimek do data použitelnosti článku 2. Podle čl. 57 odst. 8 směrnice 2012/34/EU může, je-li to třeba, opatření, kterými se takové zásady stanoví, přijmout Komise.
  Provozovatelé zařízení služeb, jež byla osvobozena od uplatňování ustanovení tohoto nařízení, nadále podléhají všem jiným pravidlům pro přístup k zařízením služeb a využívání služeb souvisejících s železniční dopravou stanoveným ve směrnici 2012/34/EU. |
| --- | --- |

(2)

Aby se zabránilo nepřiměřené zátěži provozovatelů méně významných zařízení služeb, zdá se být vhodné poskytnout regulačním subjektům možnost vyjmout provozovatele zařízení služeb z působnosti všech nebo některých ustanovení tohoto nařízení, pokud se regulační subjekt domnívá, že jde o zařízení bez strategického významu pro fungování trhu, s výjimkou určitých ustanovení týkajících se povinnosti zveřejnit popis zařízení služeb. Je-li příslušný trh zařízení služeb charakterizován rozmanitostí provozovatelů poskytujících srovnatelné služby ve vzájemné soutěži nebo se regulační subjekt domnívá, že by konkrétní ustanovení tohoto nařízení mohla mít negativní dopad na fungování trhu zařízení služeb, měl by být regulační subjekt rovněž oprávněn udělit takové výjimky. Mohlo by tomu tak být například tehdy, poskytuje-li železniční podnik služby jinému železničnímu podniku s cílem pomoci mu v odlehlých oblastech v rámci spolupráce, jež je nezbytná vzhledem k ekonomickým nákladům, které by mu jinak vznikly.

Regulační subjekty by měly žádosti o osvobození posuzovat jednotlivě, případ od případu. Pokud se po stížnosti týkající se přístupu k dotčenému zařízení služeb nebo k dotčené službě související s železniční dopravou regulační subjekt domnívá, že došlo ke změně okolností tak, že dříve udělená výjimka má negativní dopad na trh služeb železniční dopravy, měl by výjimku přezkoumat a mohl by ji zrušit.

Regulační subjekty by měly zajistit jednotné uplatňování výjimek ve všech členských státech; měly by vypracovat společné zásady pro uplatňování ustanovení týkajících se výjimek do data použitelnosti článku 2. Podle čl. 57 odst. 8 směrnice 2012/34/EU může, je-li to třeba, opatření, kterými se takové zásady stanoví, přijmout Komise.

Provozovatelé zařízení služeb, jež byla osvobozena od uplatňování ustanovení tohoto nařízení, nadále podléhají všem jiným pravidlům pro přístup k zařízením služeb a využívání služeb souvisejících s železniční dopravou stanoveným ve směrnici 2012/34/EU.

| (3) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/352 (2) zřizuje rámec pro poskytování přístavních služeb a stanoví společná pravidla pro finanční transparentnost přístavů. Toto nařízení, které stanoví podrobnosti postupu a kritéria, která mají dodržovat provozovatelé zařízení služeb a žadatelé, by se mělo uplatňovat také na zařízení přímořských i vnitrozemských přístavů související s činnostmi železniční dopravy.
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 (3) definuje povinnosti subjektu odpovědného za údržbu. Tímto nařízením by neměla být dotčena ustanovení uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/352 (2) zřizuje rámec pro poskytování přístavních služeb a stanoví společná pravidla pro finanční transparentnost přístavů. Toto nařízení, které stanoví podrobnosti postupu a kritéria, která mají dodržovat provozovatelé zařízení služeb a žadatelé, by se mělo uplatňovat také na zařízení přímořských i vnitrozemských přístavů související s činnostmi železniční dopravy.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 (3) definuje povinnosti subjektu odpovědného za údržbu. Tímto nařízením by neměla být dotčena ustanovení uvedené směrnice.

| (4) | Transparentnost ohledně podmínek pro přístup k zařízením služeb a službám souvisejícím s železniční dopravou a informacím o poplatcích je předpokladem pro umožnění přístupu všech žadatelů k zařízením služeb a službám poskytovaným v těchto zařízeních nediskriminačním způsobem. Skryté slevy, jež jsou sjednávané jednotlivě s každým žadatelem bez dodržování stejných zásad, by narušovaly zásadu nediskriminačního přístupu k zařízením služeb a službám souvisejícím s železniční dopravou. Informace o zásadách systémů slev poskytované v popisu zařízení služeb by však měly zohlednit požadavky na obchodní tajemství. |
| --- | --- |

(4)

Transparentnost ohledně podmínek pro přístup k zařízením služeb a službám souvisejícím s železniční dopravou a informacím o poplatcích je předpokladem pro umožnění přístupu všech žadatelů k zařízením služeb a službám poskytovaným v těchto zařízeních nediskriminačním způsobem. Skryté slevy, jež jsou sjednávané jednotlivě s každým žadatelem bez dodržování stejných zásad, by narušovaly zásadu nediskriminačního přístupu k zařízením služeb a službám souvisejícím s železniční dopravou. Informace o zásadách systémů slev poskytované v popisu zařízení služeb by však měly zohlednit požadavky na obchodní tajemství.

| (5) | Směrnice 2012/34/EU požaduje, aby provozovatelé zařízení služeb poskytovali nediskriminační přístup k zařízením služeb a k službám poskytovaným v těchto zařízeních. Tato směrnice se použije v případech dodávky služeb z vlastních zdrojů stejně jako v případech služeb dodávaných provozovatelem zařízení služeb. Pokud je nezbytné napravit narušení trhu nebo nežádoucí vývoj na trhu, měl by mít regulační subjekt možnost požadovat, aby provozovatel zařízení služeb otevřel zařízení pro dodávky z vlastních zdrojů, je-li to právně a technicky proveditelné a neohrožuje-li to bezpečnost provozu. |
| --- | --- |

(5)

Směrnice 2012/34/EU požaduje, aby provozovatelé zařízení služeb poskytovali nediskriminační přístup k zařízením služeb a k službám poskytovaným v těchto zařízeních. Tato směrnice se použije v případech dodávky služeb z vlastních zdrojů stejně jako v případech služeb dodávaných provozovatelem zařízení služeb. Pokud je nezbytné napravit narušení trhu nebo nežádoucí vývoj na trhu, měl by mít regulační subjekt možnost požadovat, aby provozovatel zařízení služeb otevřel zařízení pro dodávky z vlastních zdrojů, je-li to právně a technicky proveditelné a neohrožuje-li to bezpečnost provozu.

| (6) | Je-li pro přístup k zařízení služeb nezbytné projet soukromou železniční přípojkou nebo vlečkou, měl by provozovatel zařízení služeb poskytovat informace o soukromé železniční přípojce či vlečce. Takové informace by měly žadateli umožňovat pochopit koho kontaktovat, s cílem vyžádat si přístup k dané přípojce podle článku 10 směrnice 2012/34/EU. |
| --- | --- |

(6)

Je-li pro přístup k zařízení služeb nezbytné projet soukromou železniční přípojkou nebo vlečkou, měl by provozovatel zařízení služeb poskytovat informace o soukromé železniční přípojce či vlečce. Takové informace by měly žadateli umožňovat pochopit koho kontaktovat, s cílem vyžádat si přístup k dané přípojce podle článku 10 směrnice 2012/34/EU.

| (7) | Provozovatelé infrastruktury by měli usnadňovat sběr informací o zařízeních služeb a zmírňovat administrativní zátěž provozovatelů zařízení služeb poskytnutím vzoru na snadno přístupném místě, jako je jejich internetový portál. Tento vzor by měl být vypracován železničním odvětvím a regulačními subjekty po konzultaci s provozovateli zařízení služeb. Provozovatelé zařízení služeb mají povinnost poskytnout provozovatelům infrastruktury všechny příslušné informace podle čl. 31 odst. 10 a přílohy IV bodu 6 směrnice 2012/34/EU. Hlavním provozovatelem infrastruktury, kterému má být poskytnut popis zařízení služeb v případě, že provozovatel infrastruktury, k jehož síti je dotčené zařízení napojeno, je osvobozen od povinnosti zveřejňovat zprávu o síti, by měl být provozovatel stanovený členským státem za účelem zapojení do sítě uvedené v článku 7f směrnice 2012/34/EU. |
| --- | --- |

(7)

Provozovatelé infrastruktury by měli usnadňovat sběr informací o zařízeních služeb a zmírňovat administrativní zátěž provozovatelů zařízení služeb poskytnutím vzoru na snadno přístupném místě, jako je jejich internetový portál. Tento vzor by měl být vypracován železničním odvětvím a regulačními subjekty po konzultaci s provozovateli zařízení služeb. Provozovatelé zařízení služeb mají povinnost poskytnout provozovatelům infrastruktury všechny příslušné informace podle čl. 31 odst. 10 a přílohy IV bodu 6 směrnice 2012/34/EU. Hlavním provozovatelem infrastruktury, kterému má být poskytnut popis zařízení služeb v případě, že provozovatel infrastruktury, k jehož síti je dotčené zařízení napojeno, je osvobozen od povinnosti zveřejňovat zprávu o síti, by měl být provozovatel stanovený členským státem za účelem zapojení do sítě uvedené v článku 7f směrnice 2012/34/EU.

| (8) | Za rozhodování o podmínkách přístupu k zařízení služeb, přidělování kapacity v zařízení služeb a dodávání služeb souvisejících s železniční dopravou v zařízení mohou být odpovědné různé subjekty. V takových případech je nutné považovat všechny dotčené subjekty za provozovatele zařízení služeb ve smyslu směrnice 2012/34/EU. Kromě toho by každý z nich měl splňovat požadavky tohoto nařízení na část, za kterou je odpovědný. Pokud zařízení vlastní, řídí a provozuje několik subjektů, měly by být za provozovatele zařízení služeb považovány pouze subjekty přímo odpovědné za poskytování informací a rozhodování o žádostech o přístup k zařízení služeb a používání služeb souvisejících s železniční dopravou. |
| --- | --- |

(8)

Za rozhodování o podmínkách přístupu k zařízení služeb, přidělování kapacity v zařízení služeb a dodávání služeb souvisejících s železniční dopravou v zařízení mohou být odpovědné různé subjekty. V takových případech je nutné považovat všechny dotčené subjekty za provozovatele zařízení služeb ve smyslu směrnice 2012/34/EU. Kromě toho by každý z nich měl splňovat požadavky tohoto nařízení na část, za kterou je odpovědný. Pokud zařízení vlastní, řídí a provozuje několik subjektů, měly by být za provozovatele zařízení služeb považovány pouze subjekty přímo odpovědné za poskytování informací a rozhodování o žádostech o přístup k zařízení služeb a používání služeb souvisejících s železniční dopravou.

| (9) | Současná praxe ukazuje, že v mnoha případech žádají o přístup k zařízením služeb žadatelé, jako jsou zasilatelé a dopravci. Železniční podnik určený žadatelem však často nemá s provozovatelem zařízení služeb smluvní vztah. Mělo by proto být objasněno, že pokud vnitrostátní právo stanovuje tuto možnost, měly by mít zapodmínek stanovených v tomto nařízení právo žádat o přístup k zařízením služeb nejen železniční podniky, ale rovněž jiní žadatelé. Provozovatelé takových zařízení služeb by měli být tímto nařízením vázáni bez ohledu na to, zda jsou ve smluvním vztahu s železničním podnikem nebo s jiným žadatelem oprávněným požadovat kapacitu v zařízení služeb v souladu s vnitrostátním právem. |
| --- | --- |

(9)

Současná praxe ukazuje, že v mnoha případech žádají o přístup k zařízením služeb žadatelé, jako jsou zasilatelé a dopravci. Železniční podnik určený žadatelem však často nemá s provozovatelem zařízení služeb smluvní vztah. Mělo by proto být objasněno, že pokud vnitrostátní právo stanovuje tuto možnost, měly by mít zapodmínek stanovených v tomto nařízení právo žádat o přístup k zařízením služeb nejen železniční podniky, ale rovněž jiní žadatelé. Provozovatelé takových zařízení služeb by měli být tímto nařízením vázáni bez ohledu na to, zda jsou ve smluvním vztahu s železničním podnikem nebo s jiným žadatelem oprávněným požadovat kapacitu v zařízení služeb v souladu s vnitrostátním právem.

| (10) | Trasy vlaků a kapacita v zařízeních služeb jsou často přidělovány různými subjekty. Je proto důležité, aby tyto subjekty mezi sebou komunikovaly, aby se ujistily, že plánované trasy vlaků a plánované časy v zařízení služeb jsou v souladu, aby umožňovaly hladký a účinný provoz vlaků. Totéž by mělo platit pro situace, kdy žadatel požaduje v zařízení služby související s železniční dopravou, jež jsou poskytovány různými poskytovateli. Pro služby, které přímo nesouvisejí s kapacitou infrastruktury, by taková spolupráce nebyla požadována. |
| --- | --- |

(10)

Trasy vlaků a kapacita v zařízeních služeb jsou často přidělovány různými subjekty. Je proto důležité, aby tyto subjekty mezi sebou komunikovaly, aby se ujistily, že plánované trasy vlaků a plánované časy v zařízení služeb jsou v souladu, aby umožňovaly hladký a účinný provoz vlaků. Totéž by mělo platit pro situace, kdy žadatel požaduje v zařízení služby související s železniční dopravou, jež jsou poskytovány různými poskytovateli. Pro služby, které přímo nesouvisejí s kapacitou infrastruktury, by taková spolupráce nebyla požadována.

| (11) | Výměna údajů o sledování polohy a pohybu a předpokládaných časech příjezdu a odjezdu mezi subjekty, které objednávají služby dopravy, železničními podniky a terminály by měla přispět k lepší kvalitě služeb a nákladové efektivnosti v logistickém řetězci. |
| --- | --- |

(11)

Výměna údajů o sledování polohy a pohybu a předpokládaných časech příjezdu a odjezdu mezi subjekty, které objednávají služby dopravy, železničními podniky a terminály by měla přispět k lepší kvalitě služeb a nákladové efektivnosti v logistickém řetězci.

| (12) | Požadavek zpřístupnit orientační informace o dostupné kapacitě zařízení služeb v reálném čase na společném internetovém portálu by mohl být splněn poskytováním informací, zda je zařízení plné, má omezenou zbývající kapacitu nebo má dostatečnou zbývající kapacitu, aby vyhovělo všem typům žádostí. Pro služby jako je údržba, při kterých musí být vozidlo vyřazeno z provozu po delší dobu, nemusí být takové informace potřebné. Maximální provozní kapacita může být nižší než maximální teoretická kapacita. Důvodem je, že odpovídající dodatečný čas může být potřeba pro umožnění spolehlivých služeb za situací, jakými jsou např. opožděný příjezd vlaku do zařízení nebo narušení provozu. Údaj o kapacitě by měl odkazovat na dostupnou provozní kapacitu. |
| --- | --- |

(12)

Požadavek zpřístupnit orientační informace o dostupné kapacitě zařízení služeb v reálném čase na společném internetovém portálu by mohl být splněn poskytováním informací, zda je zařízení plné, má omezenou zbývající kapacitu nebo má dostatečnou zbývající kapacitu, aby vyhovělo všem typům žádostí. Pro služby jako je údržba, při kterých musí být vozidlo vyřazeno z provozu po delší dobu, nemusí být takové informace potřebné. Maximální provozní kapacita může být nižší než maximální teoretická kapacita. Důvodem je, že odpovídající dodatečný čas může být potřeba pro umožnění spolehlivých služeb za situací, jakými jsou např. opožděný příjezd vlaku do zařízení nebo narušení provozu. Údaj o kapacitě by měl odkazovat na dostupnou provozní kapacitu.

| (13) | Provozovatelé zařízení služeb by neměli zavazovat žadatele, aby zakoupili služby nabízené v zařízení, které žadatel nepotřebuje. Tato zásada by však neměla znamenat, že žadatel může provozovatele zařízení nutit, aby ve svých prostorách, kde nabízí příslušnou službu způsobem, který je v souladu se směrnicí 2012/34/EU a tímto nařízením, souhlasil s dodávkami z vlastních zdrojů. |
| --- | --- |

(13)

Provozovatelé zařízení služeb by neměli zavazovat žadatele, aby zakoupili služby nabízené v zařízení, které žadatel nepotřebuje. Tato zásada by však neměla znamenat, že žadatel může provozovatele zařízení nutit, aby ve svých prostorách, kde nabízí příslušnou službu způsobem, který je v souladu se směrnicí 2012/34/EU a tímto nařízením, souhlasil s dodávkami z vlastních zdrojů.

| (14) | Když provozovatel zařízení služeb obdrží žádost, která je v rozporu s jinou žádostí nebo již přidělenou kapacitou, měl by nejprve ověřit, zda by bylo možné další žádosti vyhovět navržením jiného času, změnou přiděleného času, pokud s tím dotčený žadatel souhlasí, nebo přijetím opatření, která umožní zvýšit kapacitu zařízení. Provozovatel by neměl být povinen přijímat opatření, jako jsou změna provozní doby nebo opatření, která by pro zvýšení kapacity zařízení vyžadovala investici. Pokud se však žadatel zaručí, že uhradí náklady na investici nebo další vzniklé náklady na provoz, provozovatel zařízení služeb by měl tuto možnost zvážit. |
| --- | --- |

(14)

Když provozovatel zařízení služeb obdrží žádost, která je v rozporu s jinou žádostí nebo již přidělenou kapacitou, měl by nejprve ověřit, zda by bylo možné další žádosti vyhovět navržením jiného času, změnou přiděleného času, pokud s tím dotčený žadatel souhlasí, nebo přijetím opatření, která umožní zvýšit kapacitu zařízení. Provozovatel by neměl být povinen přijímat opatření, jako jsou změna provozní doby nebo opatření, která by pro zvýšení kapacity zařízení vyžadovala investici. Pokud se však žadatel zaručí, že uhradí náklady na investici nebo další vzniklé náklady na provoz, provozovatel zařízení služeb by měl tuto možnost zvážit.

| (15) | Neumožnil-li koordinační postup sladění kolidujících žádostí, může provozovatel zařízení služeb k rozhodnutí mezi kolidujícími žádostmi použít kritéria přednosti. Tato kritéria by měla být nediskriminační a transparentní a měla by být zveřejněna v popisu zařízení služeb, jenž podléhá přezkumu regulačního subjektu. |
| --- | --- |

(15)

Neumožnil-li koordinační postup sladění kolidujících žádostí, může provozovatel zařízení služeb k rozhodnutí mezi kolidujícími žádostmi použít kritéria přednosti. Tato kritéria by měla být nediskriminační a transparentní a měla by být zveřejněna v popisu zařízení služeb, jenž podléhá přezkumu regulačního subjektu.

| (16) | Pojem „přijatelná alternativa“ zahrnuje různé prvky, včetně zejména fyzikálních a technických vlastností, jakými jsou umístění zařízení, přístup po silnici, železnici, vodní cestou nebo veřejnou dopravou, průjezdný průřez, délka tratě a elektrifikace; provozních vlastností jako provozní doby, kapacity v zařízení a jeho okolí, požadavků na školení řidičů, rozsahu a typu nabízených služeb; přitažlivosti a konkurenceschopnosti služeb dopravy, k nimž patří trasy, návaznosti na jiné druhy dopravy a doba přepravy; a ekonomické aspekty jako dopad na provozní náklady a ziskovost zamýšlených služeb. |
| --- | --- |

(16)

Pojem „přijatelná alternativa“ zahrnuje různé prvky, včetně zejména fyzikálních a technických vlastností, jakými jsou umístění zařízení, přístup po silnici, železnici, vodní cestou nebo veřejnou dopravou, průjezdný průřez, délka tratě a elektrifikace; provozních vlastností jako provozní doby, kapacity v zařízení a jeho okolí, požadavků na školení řidičů, rozsahu a typu nabízených služeb; přitažlivosti a konkurenceschopnosti služeb dopravy, k nimž patří trasy, návaznosti na jiné druhy dopravy a doba přepravy; a ekonomické aspekty jako dopad na provozní náklady a ziskovost zamýšlených služeb.

| (17) | Vybudování zařízení služeb vyžaduje značné investice a síťový charakter železnic znamená, že existují omezení toho, kde lze zařízení postavit; v důsledku toho nelze mnohá zařízení služeb snadno duplikovat. Pokud by žádostem o přístup k zařízení nebylo po koordinačním postupu možno vyhovět a zařízení by bylo blízko přetížení, regulační subjekty by měly mít možnost žádat provozovatele zařízení služeb, aby zavedli opatření s cílem optimalizovat využívání zařízení. Provozovatel zařízení služeb by měl stanovit vhodná opatření pro dosažení tohoto cíle. Ta by mohla zahrnovat například finanční sankce, jež zaplatí žadatelé, kteří nevyužijí udělených práv přístupu, nebo požadavek na žadatele, aby se vzdali práv přístupu k zařízení služeb nebo k službám souvisejícím s železniční dopravou, pokud těchto práv opakovaně a úmyslně nevyužili nebo způsobili narušení provozu zařízení služeb či jiného žadatele. |
| --- | --- |

(17)

Vybudování zařízení služeb vyžaduje značné investice a síťový charakter železnic znamená, že existují omezení toho, kde lze zařízení postavit; v důsledku toho nelze mnohá zařízení služeb snadno duplikovat. Pokud by žádostem o přístup k zařízení nebylo po koordinačním postupu možno vyhovět a zařízení by bylo blízko přetížení, regulační subjekty by měly mít možnost žádat provozovatele zařízení služeb, aby zavedli opatření s cílem optimalizovat využívání zařízení. Provozovatel zařízení služeb by měl stanovit vhodná opatření pro dosažení tohoto cíle. Ta by mohla zahrnovat například finanční sankce, jež zaplatí žadatelé, kteří nevyužijí udělených práv přístupu, nebo požadavek na žadatele, aby se vzdali práv přístupu k zařízení služeb nebo k službám souvisejícím s železniční dopravou, pokud těchto práv opakovaně a úmyslně nevyužili nebo způsobili narušení provozu zařízení služeb či jiného žadatele.

| (18) | S cílem co nejlépe využívat stávajících zařízení by provozování zařízení, která nebyla využívána po dobu nejméně dvou let, mělo být veřejně nabídnuto k nájmu nebo pronájmu, vyjádří-li železniční podnik zájem o využívání dotčeného zařízení na základě prokázaných potřeb. Zúčastnit se zadávacích řízení a předložit nabídku na převzetí provozování zařízení by měly mít možnost všechny hospodářské subjekty, které mají zájem dotyčné zařízení provozovat. Zadávací řízení však nemusí být zahájeno, probíhá-li formální postup s cílem zrušit přidělení areálu pro účely železnice a zařízení je rekonstruováno pro jiné účely než využívání jako zařízení služeb. |
| --- | --- |

(18)

S cílem co nejlépe využívat stávajících zařízení by provozování zařízení, která nebyla využívána po dobu nejméně dvou let, mělo být veřejně nabídnuto k nájmu nebo pronájmu, vyjádří-li železniční podnik zájem o využívání dotčeného zařízení na základě prokázaných potřeb. Zúčastnit se zadávacích řízení a předložit nabídku na převzetí provozování zařízení by měly mít možnost všechny hospodářské subjekty, které mají zájem dotyčné zařízení provozovat. Zadávací řízení však nemusí být zahájeno, probíhá-li formální postup s cílem zrušit přidělení areálu pro účely železnice a zařízení je rekonstruováno pro jiné účely než využívání jako zařízení služeb.

| (19) | Toto nařízení stanoví soubor nových pravidel pro provozovatele zařízení služeb. Uvedení provozovatelé potřebují čas, aby upravili své stávající vnitřní postupy za účelem zajištění plného dodržování všech požadavků tohoto nařízení. Nařízení by se proto mělo uplatňovat teprve od 1. června 2019. To znamená, že popis zařízení služeb vyžadovaný podle článku 4 nebo odkaz na příslušné informace bude muset být poprvé připraven a zahrnut do zprávy o síti teprve pro jízdní řád začínající v prosinci 2020. |
| --- | --- |

(19)

Toto nařízení stanoví soubor nových pravidel pro provozovatele zařízení služeb. Uvedení provozovatelé potřebují čas, aby upravili své stávající vnitřní postupy za účelem zajištění plného dodržování všech požadavků tohoto nařízení. Nařízení by se proto mělo uplatňovat teprve od 1. června 2019. To znamená, že popis zařízení služeb vyžadovaný podle článku 4 nebo odkaz na příslušné informace bude muset být poprvé připraven a zahrnut do zprávy o síti teprve pro jízdní řád začínající v prosinci 2020.

| (20) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru pro jednotný evropský železniční prostor, |
| --- | --- |

(20)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru pro jednotný evropský železniční prostor,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví podrobný postup a kritéria, která se mají dodržovat pro přístup k službám, jež mají být poskytovány v zařízeních služeb uvedených v příloze II bodech 2, 3 a 4 směrnice 2012/34/EU.

Odkazují-li ustanovení tohoto nařízení na žadatele, rozumí se tím odkaz na železniční podniky. Opravňuje-li vnitrostátní právo žádat přístup k zařízením služeb a službám souvisejícím s železniční dopravou jiné žadatele než železniční podniky, použijí se příslušná ustanovení tohoto nařízení v souladu s vnitrostátním právem rovněž na tyto žadatele.

Článek 2

Výjimky

1.   Provozovatelé zařízení služeb uvedených v odstavci 2 mohou žádat o osvobození od uplatňování všech nebo některých ustanovení tohoto nařízení s výjimkou čl. 4 odst. 2 písm. a) až d) a m) a článku 5.

Provozovatelé zařízení služeb, která slouží výhradně pro využívání provozovateli historických železnic pro jejich vlastní účely, mohou žádat o osvobození od uplatňování všech ustanovení tohoto nařízení.

Tyto žádosti se předkládají regulačnímu subjektu a musí být řádně zdůvodněné.

2.   Regulační subjekty se mohou rozhodnout osvobodit provozovatele zařízení služeb, kteří provozují tato zařízení služeb nebo poskytují tyto služby:

| — | zařízení služeb nebo služby, jež nemají žádný strategický význam pro fungování trhu se službami železniční dopravy, zejména pokud jde o míru využití zařízení, typ a objem dopravy, na něž by to mohlo mít vliv, a typ služeb nabízených v zařízení, |
| --- | --- |

—

zařízení služeb nebo služby, jež nemají žádný strategický význam pro fungování trhu se službami železniční dopravy, zejména pokud jde o míru využití zařízení, typ a objem dopravy, na něž by to mohlo mít vliv, a typ služeb nabízených v zařízení,

| — | zařízení služeb nebo služby, jež jsou provozovány nebo poskytovány v konkurenčním tržním prostředí s rozmanitostí konkurentů poskytujících srovnatelné služby, |
| --- | --- |

—

zařízení služeb nebo služby, jež jsou provozovány nebo poskytovány v konkurenčním tržním prostředí s rozmanitostí konkurentů poskytujících srovnatelné služby,

| — | zařízení služeb nebo služby, u kterých by uplatňování tohoto nařízení mohlo mít negativní dopad na fungování trhu se zařízeními služeb. |
| --- | --- |

—

zařízení služeb nebo služby, u kterých by uplatňování tohoto nařízení mohlo mít negativní dopad na fungování trhu se zařízeními služeb.

3.   Regulační subjekty zveřejní všechna rozhodnutí udělující výjimku uvedenou v odstavci 2 na svých internetových stránkách do dvou týdnů po přijetí rozhodnutí.

4.   Nejsou-li kritéria pro udělení výjimky uvedená v odstavci 2 již plněna, regulační subjekt výjimku zruší.

5.   Regulační subjekty vypracují a zveřejní společné zásady rozhodování pro uplatnění kritérií uvedených v odstavci 2.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

| 1) | „základní službou“ se rozumí služba poskytovaná v kterémkoli ze zařízení služeb uvedeném v příloze II bodě 2 směrnice 2012/34/EU; |
| --- | --- |

1)

„základní službou“ se rozumí služba poskytovaná v kterémkoli ze zařízení služeb uvedeném v příloze II bodě 2 směrnice 2012/34/EU;

| 2) | „službou související s železniční dopravou“ se rozumí základní, doplňková nebo pomocná služba uvedená v příloze II bodech 2, 3 a 4 směrnice 2012/34/EU; |
| --- | --- |

2)

„službou související s železniční dopravou“ se rozumí základní, doplňková nebo pomocná služba uvedená v příloze II bodech 2, 3 a 4 směrnice 2012/34/EU;

| 3) | „popisem zařízení služeb“ se rozumí dokument, který obsahuje podrobné informace nezbytné pro přístup k zařízením služeb a k službám souvisejícím s železniční dopravou; |
| --- | --- |

3)

„popisem zařízení služeb“ se rozumí dokument, který obsahuje podrobné informace nezbytné pro přístup k zařízením služeb a k službám souvisejícím s železniční dopravou;

| 4) | „kapacitou zařízení služeb“ se rozumí kapacita používání zařízení služeb a poskytování služeb za určitou dobu s přihlédnutím k času potřebnému pro přístup a opuštění zařízení služeb; |
| --- | --- |

4)

„kapacitou zařízení služeb“ se rozumí kapacita používání zařízení služeb a poskytování služeb za určitou dobu s přihlédnutím k času potřebnému pro přístup a opuštění zařízení služeb;

| 5) | „koordinačním postupem“ se rozumí postup, pomocí kterého se provozovatel zařízení služeb a žadatelé pokoušejí řešit situace, v nichž se potřeby přístupu k zařízení služeb nebo k službám souvisejícím s železniční dopravou týkají stejné kapacity zařízení služeb a jsou v rozporu; |
| --- | --- |

5)

„koordinačním postupem“ se rozumí postup, pomocí kterého se provozovatel zařízení služeb a žadatelé pokoušejí řešit situace, v nichž se potřeby přístupu k zařízení služeb nebo k službám souvisejícím s železniční dopravou týkají stejné kapacity zařízení služeb a jsou v rozporu;

| 6) | „propojenými zařízeními služeb“ se rozumí zařízení služeb, jež spolu sousedí a vyžadují průjezd jedním z nich, aby se dosáhlo druhého; |
| --- | --- |

6)

„propojenými zařízeními služeb“ se rozumí zařízení služeb, jež spolu sousedí a vyžadují průjezd jedním z nich, aby se dosáhlo druhého;

| 7) | „kontrolujícím subjektem“ se rozumí subjekt nebo podnik, který vykonává přímou či nepřímou kontrolu nad provozovatelem zařízení služeb a je rovněž aktivní a má dominantní postavení na vnitrostátních trzích služeb železniční dopravy, pro něž je zařízení využíváno, nebo vykonává přímou či nepřímou kontrolu nad provozovatelem zařízení služeb a železničním podnikem, který má takové postavení; |
| --- | --- |

7)

„kontrolujícím subjektem“ se rozumí subjekt nebo podnik, který vykonává přímou či nepřímou kontrolu nad provozovatelem zařízení služeb a je rovněž aktivní a má dominantní postavení na vnitrostátních trzích služeb železniční dopravy, pro něž je zařízení využíváno, nebo vykonává přímou či nepřímou kontrolu nad provozovatelem zařízení služeb a železničním podnikem, který má takové postavení;

| 8) | „dodávkou služeb z vlastních zdrojů“ se rozumí situace, kdy železniční podnik sám provádí službu související s železniční dopravou v prostorách zařízení služeb provozovatele za předpokladu, že přístup k využívání zařízení železničním podnikem pro dodávky služeb z vlastních zdrojů je právně a technicky proveditelný, neohrožuje bezpečnost provozu a provozovatel dotčeného zařízení služeb takovou možnost nabízí; |
| --- | --- |

8)

„dodávkou služeb z vlastních zdrojů“ se rozumí situace, kdy železniční podnik sám provádí službu související s železniční dopravou v prostorách zařízení služeb provozovatele za předpokladu, že přístup k využívání zařízení železničním podnikem pro dodávky služeb z vlastních zdrojů je právně a technicky proveditelný, neohrožuje bezpečnost provozu a provozovatel dotčeného zařízení služeb takovou možnost nabízí;

| 9) | „přeměnou“ se rozumí formální postup, kterým se mění účel zařízení služeb pro využívání jiné než poskytování služeb souvisejících s železniční dopravou; |
| --- | --- |

9)

„přeměnou“ se rozumí formální postup, kterým se mění účel zařízení služeb pro využívání jiné než poskytování služeb souvisejících s železniční dopravou;

| 10) | „žádostí ad hoc“ se rozumí žádost o přístup k zařízení služeb nebo ke službě související s železniční dopravou, která je spojená s ad hoc žádostí o trasu pro jednotlivou trasu vlaku uvedenou v čl. 48 odst. 1 směrnice 2012/34/EU; |
| --- | --- |

10)

„žádostí ad hoc“ se rozumí žádost o přístup k zařízení služeb nebo ke službě související s železniční dopravou, která je spojená s ad hoc žádostí o trasu pro jednotlivou trasu vlaku uvedenou v čl. 48 odst. 1 směrnice 2012/34/EU;

ad hoc

ad hoc

| 11) | „pozdní žádostí“ se rozumí žádost o přístup k zařízení služeb nebo ke službě související s železniční dopravou předložená po uplynutí lhůty pro předkládání žádostí stanovené provozovatelem daného zařízení. |
| --- | --- |

11)

„pozdní žádostí“ se rozumí žádost o přístup k zařízení služeb nebo ke službě související s železniční dopravou předložená po uplynutí lhůty pro předkládání žádostí stanovené provozovatelem daného zařízení.

Článek 4

Popis zařízení služeb

1.   Provozovatelé zařízení služeb vypracují popis zařízení služeb pro zařízení služeb a služby, za které jsou odpovědní.

2.   Popis zařízení služeb zahrnuje v míře vyžadované tímto nařízením nejméně tyto informace:

| a) | seznam všech zařízení, ve kterých jsou poskytovány služby související s železniční dopravou včetně informací o jejich umístění a provozní době; |
| --- | --- |

a)

seznam všech zařízení, ve kterých jsou poskytovány služby související s železniční dopravou včetně informací o jejich umístění a provozní době;

| b) | hlavní kontaktní údaje provozovatele zařízení služeb; |
| --- | --- |

b)

hlavní kontaktní údaje provozovatele zařízení služeb;

| c) | popis technických vlastností zařízení služeb, jako jsou vlečky nebo posunovací a seřaďovací tratě, technické vybavení pro nakládku a vykládku, mytí a údržbu a dostupná skladovací kapacita; informace o soukromých železničních přípojkách a vlečkách, jež nejsou součástí železniční infrastruktury, ale jsou potřebné k získání přístupu k zařízením služeb, která mají zásadní význam pro poskytování služeb železniční dopravy; |
| --- | --- |

c)

popis technických vlastností zařízení služeb, jako jsou vlečky nebo posunovací a seřaďovací tratě, technické vybavení pro nakládku a vykládku, mytí a údržbu a dostupná skladovací kapacita; informace o soukromých železničních přípojkách a vlečkách, jež nejsou součástí železniční infrastruktury, ale jsou potřebné k získání přístupu k zařízením služeb, která mají zásadní význam pro poskytování služeb železniční dopravy;

| d) | popis všech služeb souvisejících s železniční dopravou, jež jsou v zařízení poskytovány, a jejich typu (základní, doplňkové nebo pomocné); |
| --- | --- |

d)

popis všech služeb souvisejících s železniční dopravou, jež jsou v zařízení poskytovány, a jejich typu (základní, doplňkové nebo pomocné);

| e) | možnost dodávky služeb souvisejících s železniční dopravou z vlastních zdrojů a podmínky, které pro ni platí; |
| --- | --- |

e)

možnost dodávky služeb souvisejících s železniční dopravou z vlastních zdrojů a podmínky, které pro ni platí;

| f) | informace o postupech pro vyžádání přístupu k zařízení služeb nebo k službám poskytovaným v zařízení či k obojímu, včetně lhůt pro předkládání žádostí a pro jejich zpracování; |
| --- | --- |

f)

informace o postupech pro vyžádání přístupu k zařízení služeb nebo k službám poskytovaným v zařízení či k obojímu, včetně lhůt pro předkládání žádostí a pro jejich zpracování;

| g) | u zařízení služeb provozovaných několika provozovateli nebo kde jsou služby související s železniční dopravou poskytovány několika provozovateli údaj, zda musí být předloženy samostatné žádosti pro přístup k zařízením a k dotčeným službám; |
| --- | --- |

g)

u zařízení služeb provozovaných několika provozovateli nebo kde jsou služby související s železniční dopravou poskytovány několika provozovateli údaj, zda musí být předloženy samostatné žádosti pro přístup k zařízením a k dotčeným službám;

| h) | informace o minimálním obsahu a formátu žádosti o přístup k zařízením služeb a k službám souvisejícím s železniční dopravou nebo vzor takové žádosti; |
| --- | --- |

h)

informace o minimálním obsahu a formátu žádosti o přístup k zařízením služeb a k službám souvisejícím s železniční dopravou nebo vzor takové žádosti;

| i) | přinejmenším v případě zařízení služeb provozovaných a služeb souvisejících s železniční dopravou poskytovaných provozovateli přímo nebo nepřímo ovládanými kontrolujícím subjektem vzorové smlouvy o přístupu a všeobecné podmínky; |
| --- | --- |

i)

přinejmenším v případě zařízení služeb provozovaných a služeb souvisejících s železniční dopravou poskytovaných provozovateli přímo nebo nepřímo ovládanými kontrolujícím subjektem vzorové smlouvy o přístupu a všeobecné podmínky;

| j) | v příslušných případech informace o podmínkách používání IT systémů provozovatele, musí-li žadatelé tyto systémy používat, a pravidla týkající se ochrany citlivých a obchodních údajů; |
| --- | --- |

j)

v příslušných případech informace o podmínkách používání IT systémů provozovatele, musí-li žadatelé tyto systémy používat, a pravidla týkající se ochrany citlivých a obchodních údajů;

| k) | popis koordinačního postupu a regulačních opatření uvedených v článku 10 a kritérií přednosti uvedených v článku 11; |
| --- | --- |

k)

popis koordinačního postupu a regulačních opatření uvedených v článku 10 a kritérií přednosti uvedených v článku 11;

| l) | informace o změnách technických vlastností a dočasných omezeních kapacity zařízení služeb, jež by mohly mít zásadní dopad na provoz zařízení služeb včetně naplánovaných prací; |
| --- | --- |

l)

informace o změnách technických vlastností a dočasných omezeních kapacity zařízení služeb, jež by mohly mít zásadní dopad na provoz zařízení služeb včetně naplánovaných prací;

| m) | informace o poplatcích za získání přístupu k zařízením služeb a za využití každé služby související s železniční dopravou, která je v nich poskytována; |
| --- | --- |

m)

informace o poplatcích za získání přístupu k zařízením služeb a za využití každé služby související s železniční dopravou, která je v nich poskytována;

| n) | informace o zásadách systémů slev nabízených žadatelům při dodržení požadavků na obchodní tajemství. |
| --- | --- |

n)

informace o zásadách systémů slev nabízených žadatelům při dodržení požadavků na obchodní tajemství.

Článek 5

Zveřejnění popisu zařízení služeb

1.   Provozovatelé zařízení služeb bezplatně zveřejní popis zařízení služeb jedním z těchto způsobů:

| a) | zveřejněním na svém internetovém portálu nebo na společném internetovém portálu a poskytnutím odkazu, jenž má být zahrnut ve zprávě o síti, provozovatelům infrastruktur; |
| --- | --- |

a)

zveřejněním na svém internetovém portálu nebo na společném internetovém portálu a poskytnutím odkazu, jenž má být zahrnut ve zprávě o síti, provozovatelům infrastruktur;

| b) | poskytnutím příslušných informací připravených ke zveřejnění, které mají být zahrnuty ve zprávě o síti, provozovatelům infrastruktur. |
| --- | --- |

b)

poskytnutím příslušných informací připravených ke zveřejnění, které mají být zahrnuty ve zprávě o síti, provozovatelům infrastruktur.

Je-li provozovatel infrastruktury, k jehož síti je zařízení napojeno, osvobozen od povinnosti zveřejnit zprávu o síti podle čl. 2 odst. 3 nebo 4 směrnice 2012/34/EU, provozovatel zařízení služeb poskytne příslušný odkaz nebo informace připravené ke zveřejnění hlavnímu provozovateli infrastruktury.

2.   Provozovatelé infrastruktury uvedou ve zprávě o síti nebo na svém internetovém portálu lhůtu pro poskytnutí informací nebo odkazu, jenž má být zveřejněn ve zprávě o síti, aby mohly být zveřejněny do data uvedeného v čl. 27 odst. 4 směrnice 2012/34/EU.

Provozovatelé infrastruktury poskytnou společný vzor, jenž mohou provozovatelé zařízení služeb používat pro předložení informací a který do 30. června 2018 vypracuje železniční odvětví ve spolupráci s regulačními subjekty. Vzor bude podle potřeby revidován a aktualizován.

3.   Provozovatelé zařízení služeb aktualizují popis zařízení služeb dle potřeby. Informují včas žadatele, kteří již požádali o přístup nebo se zaregistrovali k odběru jedné nebo více služeb v zařízení služeb, o všech příslušných změnách v popisu zařízení.

4.   V případě zařízení služeb provozovaného několika provozovateli zařízení služeb, nebo kde jsou služby v zařízení poskytovány několika dodavateli, musí se tito provozovatelé nebo dodavatelé navzájem koordinovat, aby:

| a) | zpřístupnili své popisy zařízení služeb na jednom místě; nebo |
| --- | --- |

a)

zpřístupnili své popisy zařízení služeb na jednom místě; nebo

| b) | uvedli ve svých popisech zařízení služeb všechny provozovatele zařízení služeb odpovědné za rozhodování o žádostech o přístup k zařízení nebo k službám souvisejícím s železniční dopravou poskytovaným v tomtéž zařízení služeb. |
| --- | --- |

b)

uvedli ve svých popisech zařízení služeb všechny provozovatele zařízení služeb odpovědné za rozhodování o žádostech o přístup k zařízení nebo k službám souvisejícím s železniční dopravou poskytovaným v tomtéž zařízení služeb.

Není-li koordinace úspěšná, může regulační subjekt přijmout rozhodnutí určující jednoho z provozovatelů zařízení služeb, aby dodržel požadavek stanovený v prvním pododstavci. Veškeré příslušné náklady se rozdělí mezi všechny dotčené provozovatele zařízení služeb.

5.   Povinnost uvedená v odstavci 1 a článku 4 se splní způsobem, který je přiměřený velikosti, technickým vlastnostem a významu dotčeného zařízení služeb.

Článek 6

Doplňující informace

1.   Regulační subjekt může vyžadovat, aby provozovatelé zařízení služeb zdůvodnili, proč určují službu související s železniční dopravou jako základní, doplňkovou nebo pomocnou.

2.   Na požádání žadatele poskytnou provozovatelé zařízení služeb uvedených v příloze II bodě 2 písm. a) až g) směrnice 2012/34/EU orientační informace o dostupné kapacitě zařízení služeb.

3.   Pokud je to s vynaložením přiměřeného ekonomického úsilí technicky možné, zpřístupní provozovatelé zařízení služeb informace uvedené v odstavci 2 tohoto článku a informace uvedené v čl. 4 odst. 2 bodě l v reálném čase prostřednictvím společného internetového portálu.

Článek 7

Spolupráce při přidělování kapacity zařízení služeb a jejím využívání

1.   Žadatelé předloží své žádosti o přístup k zařízením služeb a k službám souvisejícím s železniční dopravou v souladu s lhůtami stanovenými provozovateli zařízení služeb. Při stanovení těchto lhůt věnují provozovatelé zařízení služeb uvedených v příloze II bodě 2 směrnice 2012/34/EU v příslušných případech náležitou pozornost harmonogramům a kritériím přednosti stanoveným provozovateli infrastruktury pro proces plánování, aby se zabránilo nesrovnalostem.

2.   Pokud je to nezbytné, provozovatelé zařízení služeb uvedených v příloze II bodě 2 směrnice 2012/34/EU a provozovatelé infrastruktury spolupracují s cílem zajistit, aby přidělování kapacity infrastruktury a zařízení služeb byla v souladu. Povinnost spolupráce platí také pro provozovatele propojených zařízení služeb. Dotčení žadatelé se mohou na požádání na této spolupráci podílet. Žadatelé mohou rovněž požadovat účast subjektů odpovědných za poskytování přístupu k soukromým železničním přípojkám a vlečkám potřebným k získání přístupu k zařízením služeb, která mají zásadní význam pro poskytování služeb železniční dopravy, jež jsou předmětem spolupráce.

Požaduje-li žadatel poskytnutí doplňkových nebo pomocných služeb uvedených v příloze II bodech 3 a 4 směrnice 2012/34/EU nabízených v zařízení jedním nebo několika provozovateli zařízení služeb jinými než provozovatel odpovědný za poskytování přístupu k zařízení, žadatel může požadovat účast všech provozovatelů zařízení služeb na spolupráci na poskytování těchto služeb.

Dokud probíhá proces plánování prováděný provozovatelem infrastruktury, žádosti o přístup k zařízením služeb a k službám souvisejícím s železniční dopravou nesmí být zamítány z důvodu, že požadovaná trasa vlaku ještě nebyla přidělena. Dotčení provozovatelé zařízení služeb uvedených v příloze II bodě 2 směrnice 2012/34/EU a provozovatelé infrastruktury se však musí snažit o soulad svých příslušných rozhodnutí.

3.   Provozovatelé zařízení služeb, provozovatelé infrastruktury a žadatelé v příslušných případech spolupracují na zajištění účinného provozu vlaků do a ze zařízení služeb. V případě vlaků využívajících terminály železniční přepravy, včetně vlaků v námořních nebo vnitrozemských přístavech, zahrnuje tato spolupráce výměnu informací o sledování polohy a pohybu vlaku a – jsou-li k dispozici – o předpokládaných časech příjezdu a odjezdu v případě zpoždění a narušení.

4.   Provozovatelé zařízení služeb na požádání regulačního subjektu písemně prokazují za poslední tři roky, že splnili požadavky na spolupráci v souladu s tímto článkem.

Článek 8

Žádosti o přístup k zařízením služeb a využití služeb souvisejících s železniční dopravou

1.   Žádosti o přístup k zařízením služeb a využití služeb souvisejících s železniční dopravou mohou předkládat žadatelé.

2.   Ve svých žádostech uvedou žadatelé zařízení služeb nebo služby související s železniční dopravou, ke kterým žádají přístup, či obojí. Provozovatelé zařízení služeb nesmí podmiňovat přístup k zařízení nebo poskytnutí služby související s železniční dopravou povinným nákupem jiných služeb, které nesouvisejí s požadovanou službou.

3.   Provozovatel zařízení služeb potvrdí přijetí žádosti bez zbytečného odkladu. Neobsahuje-li žádost všechny informace vyžadované podle popisu zařízení služeb a nezbytné k přijetí rozhodnutí, provozovatel dotčeného zařízení služeb o tom informuje žadatele a stanoví přiměřenou lhůtu pro předložení chybějících informací. Nejsou-li tyto informace předloženy v uvedené lhůtě, žádost může být zamítnuta.

Článek 9

Odpověď na žádosti

1.   Po obdržení všech nezbytných informací odpoví provozovatel zařízení služeb na žádosti o přístup k poskytnutí služeb v zařízeních služeb uvedených v příloze II bodě 2 směrnice 2012/34/EU v přiměřené lhůtě stanovené regulačním subjektem podle čl. 13 odst. 4 směrnice 2012/34/EU. Pro různé typy zařízení služeb a/nebo služby mohou být stanoveny různé lhůty.

2.   Odpověděl-li provozovatel zařízení služeb nabídkou přístupu k zařízení služeb, dotyčná nabídka musí platit po přiměřenou dobu, kterou uvádí a která zohlední podnikatelské potřeby žadatele.

3.   Regulační subjekty stanoví lhůty pro odpověď na žádosti předložené žadateli podle čl. 13 odst. 4 směrnice 2012/34/EU před zveřejněním první zprávy o síti s výhradou pravidel tohoto prováděcího nařízení, aby zajistily soulad s čl. 27 odst. 4 směrnice 2012/34/EU.

4.   Při stanovení lhůt podle čl. 13 odst. 4 směrnice 2012/34/EU pro žádosti ad hoc týkající se přístupu k zařízením služeb a službám uvedených v příloze II bodě 2 písm. a) až d) a f) až i) přihlédnou regulační subjekty ke lhůtám stanoveným v čl. 48 odst. 1 směrnice 2012/34/EU. Nedefinovaly-li regulační subjekty lhůty pro tyto ad hoc žádosti, provozovatel zařízení služeb odpoví na žádosti ve lhůtách stanovených v čl. 48 odst. 1 směrnice.

Definoval-li provozovatel zařízení služeb roční lhůtu pro předkládání žádostí o přístup k zařízením služeb a k službám souvisejícím s železniční dopravou uvedeným v příloze II bodě 2 písm. a) až d) a f) až i), lhůty pro odpověď na pozdní žádosti definované regulačním subjektem zohlední lhůty použité provozovateli infrastruktury pro zpracování těchto žádostí.

Pro zařízení služeb a služby související s železniční dopravou uvedené v příloze II bodě 2 písm. e) začíná lhůta běžet, jakmile byla posouzena technická kompatibilita vozového parku s těmito zařízeními a vybavením a žadatel o tom byl informován.

5.   Provozovatelé zařízení služeb poskytující doplňkové a pomocné služby uvedené v příloze II bodech 3 a 4 směrnice 2012/34/EU odpovídají na žádosti o tyto služby ve lhůtě stanovené regulačním subjektem nebo – pokud tato lhůta nebyla stanovena – v přiměřené lhůtě. Pokud žadatel předloží žádosti ad hoc o několik služeb souvisejících s železniční dopravou poskytovaných v jednom zařízení služeb a uvede, že použitelné je pouze jejich souběžné přidělení, všichni dotčení provozovatelé zařízení služeb včetně dodavatelů doplňkových a pomocných služeb uvedených v příloze II bodech 3 a 4 odpoví na tyto žádosti v přiměřené lhůtě uvedené v odstavci 4.

Pro služby související s železniční dopravou uvedené v příloze II bodě 4 písm. e) začíná lhůta běžet, jakmile byla posouzena technická kompatibilita vozového parku se zařízeními a vybavením a žadatel o tom byl informován.

6.   Se souhlasem dotčeného žadatele mohou být lhůty uvedené v odstavcích 3, 4 a 5 prodlouženy.

7.   Práva přístupu k železniční infrastruktuře a službám souvisejícím s železniční dopravou se nesmí převádět na jiné žadatele.

8.   Nemá-li žadatel v úmyslu využít práva přístupu k zařízení služeb nebo ke službě související s železniční dopravou uděleného provozovatelem zařízení služeb, informuje bez zbytečného odkladu dotčeného provozovatele.

Článek 10

Koordinační postup

1.   Obdrží-li provozovatel zařízení služeb uvedeného v příloze II bodě 2 směrnice 2012/34/EU žádost o přístup k zařízení služeb nebo poskytnutí služby, jež je v rozporu s jinou žádostí nebo se týká již přidělené kapacity zařízení služeb, pokusí se zajistit nejlepší možné uspokojení všech žádostí pomocí diskuze a koordinace s dotčenými žadateli. Jsou-li tyto služby v zařízení nabízeny a požadovány žadatelem, zapojí tato koordinace rovněž dodavatele doplňkových a pomocných služeb uvedených v příloze II bodech 3 a 4 směrnice 2012/34/EU. Jakákoli změna již udělených práv přístupu podléhá souhlasu dotčeného žadatele.

2.   Provozovatelé zařízení služeb uvedených v příloze II bodě 2 směrnice 2012/34/EU nesmí zamítnout žádosti o přístup ke svým zařízením služeb nebo poskytnutí služby ani uvádět žadateli přijatelné alternativy, je-li kapacita, která odpovídá potřebám žadatele, dostupná v jejich zařízení služeb nebo se očekává, že se stane dostupnou během koordinačního postupu či po něm.

3.   Provozovatelé zařízení služeb posoudí různé možnosti, které jim umožní vyhovět kolidujícím žádostem o přístup k zařízení služeb nebo poskytnutí služby v zařízení služeb. Tyto možnosti zahrnou v případě nutnosti opatření pro maximalizaci kapacity dostupné v zařízení v míře, ve které to nevyžaduje dodatečné investice do zdrojů nebo zařízení. Tato opatření mohou zahrnovat:

| — | návrh alternativního harmonogramu, |
| --- | --- |

—

návrh alternativního harmonogramu,

| — | je-li to možné, změnu provozní doby nebo rozvržení práce na směny, |
| --- | --- |

—

je-li to možné, změnu provozní doby nebo rozvržení práce na směny,

| — | umožnění přístupu k zařízení pro dodávky služeb z vlastních zdrojů. |
| --- | --- |

—

umožnění přístupu k zařízení pro dodávky služeb z vlastních zdrojů.

4.   Žadatelé a provozovatelé zařízení služeb mohou společně požádat regulační subjekt, aby se zapojil do koordinačního postupu jako pozorovatel.

5.   Nebylo-li možno žádosti o přístup k zařízení služeb uvedenému v příloze II bodě 2 směrnice 2012/34/EU po koordinačním postupu vyhovět a zařízení služeb je blízko přetížení, regulační subjekt může provozovatele zařízení služeb požádat, aby přijal opatření s cílem umožnit vyhovění dalším žádostem o přístup k jeho zařízení. Taková opatření musí být transparentní a nediskriminační.

Článek 11

Kritéria přednosti

Provozovatelé zařízení služeb mohou stanovit kritéria přednosti pro přidělování kapacity v případě kolidujících žádostí o přístup k zařízením služeb a k službám souvisejícím s železniční dopravou, nemůže-li být těmto žádostem vyhověno po koordinačním postupu.

Tato kritéria přednosti musí být nediskriminační a objektivní a musí být zveřejněna v popisu zařízení služeb v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. k). Zohlední účel zařízení, účel a povahu dotčených služeb železniční dopravy a cíl zajištění účinného využívání dostupné kapacity.

Kritéria přednosti mohou rovněž zohlednit následující aspekty:

| — | stávající smlouvy, |
| --- | --- |

—

stávající smlouvy,

| — | záměr a schopnost vyžít požadovanou kapacitu, včetně dřívějšího nevyužití, došlo-li k němu, veškeré přidělené kapacity nebo její části a důvodů nevyužití, |
| --- | --- |

—

záměr a schopnost vyžít požadovanou kapacitu, včetně dřívějšího nevyužití, došlo-li k němu, veškeré přidělené kapacity nebo její části a důvodů nevyužití,

| — | již přidělené trasy vlaků spojené s požadovanými službami; |
| --- | --- |

—

již přidělené trasy vlaků spojené s požadovanými službami;

| — | kritéria přednosti pro přidělování tras vlaků, |
| --- | --- |

—

kritéria přednosti pro přidělování tras vlaků,

| — | včasné předložení žádostí. |
| --- | --- |

—

včasné předložení žádostí.

Článek 12

Přijatelné alternativy

1.   Nemůže-li být žádosti o přístup k zařízením služeb a k službám souvisejícím s železniční dopravou po koordinačním postupu vyhověno, provozovatel zařízení služeb uvedeného v příloze II bodě 2 směrnice 2012/34/EU informuje bez zbytečného odkladu dotčeného žadatele a na jeho žádost regulační subjekt. Členské státy mohou vyžadovat, aby regulační subjekt byl informován i bez této žádosti.

2.   Nelze-li žádosti vyhovět, provozovatel zařízení služeb uvedeného v příloze II bodě 2 směrnice 2012/34/EU a žadatel společně posuzují, zda existují přijatelné alternativy umožňující provozovat příslušnou nákladní či osobní dopravu po stejných nebo alternativních trasách za ekonomicky přijatelných podmínek. Od žadatele se nepožaduje, aby prozradil svou obchodní strategii.

3.   Provozovatel zařízení služeb uvede pro účely odstavce 2 možné alternativy, v příslušných případech včetně v jiných členských státech, na základě jiných popisů zařízení služeb, informací zveřejněných na společném internetovém portálu podle článku 5 a veškerých informací poskytnutých žadatelem. Při navrhování možných alternativ se v míře, ve které je může posoudit provozovatel zařízení služeb, zohlední přinejmenším tato kritéria:

| — | nahraditelnost provozních vlastností alternativním zařízením služeb, |
| --- | --- |

—

nahraditelnost provozních vlastností alternativním zařízením služeb,

| — | nahraditelnost fyzikálních a technických vlastností alternativním zařízením služeb, |
| --- | --- |

—

nahraditelnost fyzikálních a technických vlastností alternativním zařízením služeb,

| — | jasný dopad na přitažlivost a konkurenceschopnost služby železniční dopravy zamýšlenou žadatelem, |
| --- | --- |

—

jasný dopad na přitažlivost a konkurenceschopnost služby železniční dopravy zamýšlenou žadatelem,

| — | předpokládané dodatečné náklady žadatele. |
| --- | --- |

—

předpokládané dodatečné náklady žadatele.

Provozovatel zařízení služeb respektuje obchodní tajemství, pokud jde o informace poskytnuté žadatelem.

4.   Nejsou-li informace o kapacitě navrhované alternativy veřejně dostupné, žadatel si je ověří.

Žadatel posoudí, zda by mu využití navrhované alternativy umožnilo provozovat zamýšlenou dopravní službu za ekonomicky přijatelných podmínek. Informuje provozovatele zařízení služeb o výsledku svého posouzení ve společně dohodnuté lhůtě.

5.   Žadatel může požádat provozovatele zařízení služeb, aby neuváděl přijatelné alternativy a neprováděl přípravu na společné posouzení.

Článek 13

Zamítnutí přístupu

1.   Dojdou-li provozovatel zařízení služeb uvedeného v příloze II bodě 2 směrnice 2012/34/EU a žadatel k závěru, že neexistuje žádná přijatelná alternativa a po koordinačním postupu není možné vyhovět žádosti o přístup k zařízení služeb nebo poskytnutí služby v něm, může provozovatel zařízení služeb žádost zamítnout.

Nemohou-li se provozovatel zařízení služeb a žadatel shodnout na přijatelné alternativě, může provozovatel zařízení služeb žádost zamítnout a uvést alternativy, které považuje za přijatelné.

Žadatel může podat stížnost regulačnímu subjektu podle čl. 13 odst. 5 směrnice 2012/34/EU.

2.   Pokud provozovatel zařízení služeb a žadatel společně určili přijatelné alternativy, provozovatel zařízení služeb může žádost zamítnout.

3.   Provozovatelé zařízení služeb uvedeného v čl. 13 odst. 3 směrnice 2012/34/EU zdůvodní žadateli písemně, proč žádosti nebylo možno po koordinačním postupu vyhovět a proč se na základě dostupných informací domnívají, že každá navrhovaná alternativa splňuje požadavky žadatele a je přijatelná.

4.   Provozovatel zařízení služeb, který zamítne žádost, doloží regulačnímu subjektu a žadateli na požádání důvody zamítnutí, včetně posuzovaných alternativ a výsledku koordinačního postupu.

5.   V případech uvedených v čl. 12 odst. 5 může provozovatel zařízení služeb žádost zamítnout bez splnění požadavků stanovených v odstavcích 3 a 4 tohoto článku.

6.   Pokud žadatel opakovaně neplatil za již udělená a využívaná práva přístupu, provozovatel zařízení služeb může požadovat finanční záruky, aby chránil svá oprávněná očekávání ohledně budoucích výnosů a využití zařízení. Informace o těchto zárukách se zveřejní v popisu zařízení služeb.

Článek 14

Stížnosti

Podá-li žadatel stížnost regulačnímu subjektu podle čl. 13 odst. 5 směrnice 2012/34/EU, dotyčný regulační subjekt zohlední při posuzování dopadu každého rozhodnutí, které může přijmout, aby žadateli udělil přiměřenou část kapacity, přinejmenším tyto skutečnosti, jsou-li v daném případě relevantní:

| — | smluvní povinnosti a životaschopnost obchodních modelů ostatních dotčených uživatelů zařízení služeb, |
| --- | --- |

—

smluvní povinnosti a životaschopnost obchodních modelů ostatních dotčených uživatelů zařízení služeb,

| — | celkový objem kapacity zařízení služeb již přidělený ostatním dotčeným uživatelům, |
| --- | --- |

—

celkový objem kapacity zařízení služeb již přidělený ostatním dotčeným uživatelům,

| — | investice vložené do zařízení ostatními dotčenými uživateli; |
| --- | --- |

—

investice vložené do zařízení ostatními dotčenými uživateli;

| — | dostupnost přijatelných alternativ jak vyhovět potřebám ostatních dotčených uživatelů, včetně alternativ v jiných členských státech v případě mezinárodní železniční dopravy, |
| --- | --- |

—

dostupnost přijatelných alternativ jak vyhovět potřebám ostatních dotčených uživatelů, včetně alternativ v jiných členských státech v případě mezinárodní železniční dopravy,

| — | životaschopnost obchodního modelu provozovatele zařízení služeb, |
| --- | --- |

—

životaschopnost obchodního modelu provozovatele zařízení služeb,

| — | práva přístupu k propojující infrastruktuře. |
| --- | --- |

—

práva přístupu k propojující infrastruktuře.

Článek 15

Nevyužívaná zařízení

1.   Zařízení služeb uvedená v příloze II bodě 2 směrnice 2012/34/EU, jež nebyla využívána po dobu nejméně dvou po sobě jdoucích let, podléhají vyjádření zájmu a nájmu nebo pronájmu. Informace o nevyužívaných zařízeních se zveřejní v souladu s článkem 5.

2.   Dvouleté období uvedené v odstavci 1 začne dnem následujícím po dni, ve kterém byla v dotčeném zařízení služeb naposled poskytnuta služba související s železniční dopravou.

3.   Žadatel, který má zájem o využívání zařízení služeb uvedeného v příloze II bodě 2 směrnice 2012/34/EU, jež nebylo využíváno po dobu nejméně dvou po sobě jdoucích let, vyjádří svůj zájem písemně provozovateli dotčeného zařízení a informuje o tom regulační subjekt. Takové vyjádření zájmu prokazuje potřeby dotyčného železničního podniku. Provozovatel zařízení služeb se může rozhodnout obnovit provoz způsobem, který uspokojuje prokázané potřeby železničního podniku.

4.   Neprovozuje-li dotyčné zařízení vlastník zařízení služeb, provozovatel dotyčného zařízení informuje vlastníka o vyjádření zájmu do deseti dnů po jeho obdržení. Vlastník zařízení učiní veřejnou nabídku na jeho provozování formou nájmu nebo pronájmu, v celém rozsahu nebo částečně, pokud se provozovatel zařízení služeb po vyjádření zájmu nerozhodl obnovit provoz.

5.   Před takovým zveřejněním může vlastník zařízení služeb umožnit provozovateli zařízení služeb, aby do čtyř týdnů předložil své připomínky k danému zveřejnění. Provozovatel může proti tomuto zveřejnění vznést námitku předložením dokumentů prokazujících, že probíhá proces přeměny, který byl zahájen před vyjádřením zájmu.

6.   Vlastník informuje regulační subjekt o procesu přeměny a může od provozovatele požadovat dokumenty, aby posoudil věrohodnost procesu.

Je-li posouzení neuspokojivé, regulační subjekt požaduje veřejnou nabídku na provozování zařízení formou nájmu nebo pronájmu, v celém rozsahu nebo částečně.

7.   Aniž jsou dotčena platná pravidla zadávání veřejných zakázek, vlastník zařízení služeb uvedeného v příloze II bodě 2 směrnice 2012/34/EU zveřejní na svém internetovém portálu oznámení o nájmu nebo pronájmu dotčeného zařízení služeb a informuje o tom regulační subjekt a provozovatele infrastruktury, do jehož sítě je zařízení napojeno. Zveřejnění zahrnuje všechny informace nezbytné pro to, aby podnik, které mají zájem, mohly předložit nabídku na převzetí provozování zařízení, v celém rozsahu nebo částečně. Tyto informace zahrnují zejména:

| a) | podrobnosti výběrového řízení, jež musí být transparentní a nediskriminační a zohlednit cíl zajistit optimální účelné využívání kapacity zařízení; |
| --- | --- |

a)

podrobnosti výběrového řízení, jež musí být transparentní a nediskriminační a zohlednit cíl zajistit optimální účelné využívání kapacity zařízení;

| b) | kritéria výběru; |
| --- | --- |

b)

kritéria výběru;

| c) | hlavní vlastnosti technického vybavení zařízení služeb; |
| --- | --- |

c)

hlavní vlastnosti technického vybavení zařízení služeb;

| d) | adresu a lhůtu pro předkládání nabídek, jež bude nejméně 30 dní od zveřejnění oznámení. |
| --- | --- |

d)

adresu a lhůtu pro předkládání nabídek, jež bude nejméně 30 dní od zveřejnění oznámení.

8.   Dotčený provozovatel infrastruktury rovněž zveřejní na svém internetovém portálu informace uvedené v odstavci 7.

9.   Aniž jsou dotčena platná pravidla zadávání veřejných zakázek, vlastník zařízení služeb uvedeného v příloze II bodě 2 směrnice 2012/34/EU zvolí úspěšného kandidáta a bez zbytečného odkladu učiní přiměřenou nabídku.

10.   Členské státy mohou uplatňovat stávající postupy pro regulační kontrolu vyřazování zařízení služeb z provozu. V tomto případě může regulační subjekt udělovat výjimky z uplatňování ustanovení tohoto článku.

Článek 16

Přezkum

Komise posoudí do 1. června 2024 uplatňování tohoto nařízení a v případě potřeby je na základě výsledku tohoto posouzení přezkoumá.

Článek 17

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. června 2019.

Článek 2 se však použije ode dne 1. ledna 2019.

Článek 2

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. listopadu 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 32.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/352 ze dne 15. února 2017, kterým se zřizuje rámec pro poskytování přístavních služeb a stanoví společná pravidla pro finanční transparentnost přístavů (Úř. věst. L 57, 3.3.2017, s. 1).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 ze dne 11. května 2016 o bezpečnosti železnic (Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 102).

3

---

| 23.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 307/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 307/14

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2178

ze dne 22. listopadu 2017,

kterým se mění nařízení (EU) č. 468/2010, kterým se stanoví seznam EU s plavidly provádějícími nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (1), a zejména na článek 30 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Kapitola V nařízení (ES) č. 1005/2008 stanoví postupy pro určení plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov (dále jen „rybolov NNN“), jakož i postupy pro vytvoření seznamu Unie s těmito plavidly (dále jen „seznam Unie“). Článek 37 uvedeného nařízení stanoví, jaká opatření budou vůči rybářským plavidlům zařazeným na tento seznam přijata. |
| --- | --- |

(1)

Kapitola V nařízení (ES) č. 1005/2008 stanoví postupy pro určení plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov (dále jen „rybolov NNN“), jakož i postupy pro vytvoření seznamu Unie s těmito plavidly (dále jen „seznam Unie“). Článek 37 uvedeného nařízení stanoví, jaká opatření budou vůči rybářským plavidlům zařazeným na tento seznam přijata.

| (2) | Seznam Unie byl sestaven v nařízení Komise (EU) č. 468/2010 (2) a následně pozměněn prováděcími nařízeními (EU) č. 724/2011 (3), (EU) č. 1234/2012 (4), (EU) č. 672/2013 (5), (EU) č. 137/2014 (6), (EU) 2015/1296 (7) a (EU) 2016/1852 (8). |
| --- | --- |

(2)

Seznam Unie byl sestaven v nařízení Komise (EU) č. 468/2010 (2) a následně pozměněn prováděcími nařízeními (EU) č. 724/2011 (3), (EU) č. 1234/2012 (4), (EU) č. 672/2013 (5), (EU) č. 137/2014 (6), (EU) 2015/1296 (7) a (EU) 2016/1852 (8).

| (3) | Na seznam Unie se podle čl. 30 odst. 1 nařízení (ES) č. 1005/2008 zařazují plavidla zařazená na seznamy plavidel provádějících rybolov NNN přijaté regionálními organizacemi pro řízení rybolovu. |
| --- | --- |

(3)

Na seznam Unie se podle čl. 30 odst. 1 nařízení (ES) č. 1005/2008 zařazují plavidla zařazená na seznamy plavidel provádějících rybolov NNN přijaté regionálními organizacemi pro řízení rybolovu.

| (4) | Všechny regionální organizace pro řízení rybolovu vypracovávají a pravidelně aktualizují seznamy s plavidly NNN na základě svých předpisů (9). |
| --- | --- |

(4)

Všechny regionální organizace pro řízení rybolovu vypracovávají a pravidelně aktualizují seznamy s plavidly NNN na základě svých předpisů (9).

| (5) | Podle článku 30 nařízení (ES) č. 1005/2008 má Komise poté, co obdrží od regionálních organizací pro řízení rybolovu seznamy rybářských plavidel, u nichž se předpokládá nebo je potvrzeno, že jsou zapojena do rybolovu NNN, aktualizovat seznam Unie. Jelikož Komise obdržela od regionálních organizací pro řízení rybolovu nové seznamy, seznam Unie by měl být nyní aktualizován. |
| --- | --- |

(5)

Podle článku 30 nařízení (ES) č. 1005/2008 má Komise poté, co obdrží od regionálních organizací pro řízení rybolovu seznamy rybářských plavidel, u nichž se předpokládá nebo je potvrzeno, že jsou zapojena do rybolovu NNN, aktualizovat seznam Unie. Jelikož Komise obdržela od regionálních organizací pro řízení rybolovu nové seznamy, seznam Unie by měl být nyní aktualizován.

| (6) | Vzhledem k tomu, že stejné plavidlo může být uvedeno na seznamu pod různými názvy a/nebo vlajkami podle toho, kdy bylo na seznamy regionálních organizací pro řízení rybolovu zařazeno, měl by aktualizovaný seznam Unie obsahovat tyto různé názvy a/nebo vlajky podle toho, jak jsou uváděny příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k tomu, že stejné plavidlo může být uvedeno na seznamu pod různými názvy a/nebo vlajkami podle toho, kdy bylo na seznamy regionálních organizací pro řízení rybolovu zařazeno, měl by aktualizovaný seznam Unie obsahovat tyto různé názvy a/nebo vlajky podle toho, jak jsou uváděny příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu.

| (7) | Plavidlo „Viking“ (10), které je v současnosti zařazeno na seznamu Unie, bylo vyňato ze seznamu stanoveného Komisí pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR), protože jej indonéské orgány dne 14. března 2016 potopily. Uvedené plavidlo by tudíž mělo být vyňato ze seznamu Unie, navzdory skutečnosti, že dosud nebylo odstraněno ze seznamu stanoveného Generální komisí pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM). |
| --- | --- |

(7)

Plavidlo „Viking“ (10), které je v současnosti zařazeno na seznamu Unie, bylo vyňato ze seznamu stanoveného Komisí pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR), protože jej indonéské orgány dne 14. března 2016 potopily. Uvedené plavidlo by tudíž mělo být vyňato ze seznamu Unie, navzdory skutečnosti, že dosud nebylo odstraněno ze seznamu stanoveného Generální komisí pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM).

| (8) | Nařízení (EU) č. 468/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(8)

Nařízení (EU) č. 468/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (9) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Část B přílohy nařízení (EU) č. 468/2010 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. listopadu 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. L 131, 29.5.2010, s. 22.

2

(3)  
  Úř. věst. L 194, 26.7.2011, s. 14.

3

(4)  
  Úř. věst. L 350, 20.12.2012, s. 38.

4

(5)  
  Úř. věst. L 193, 16.7.2013, s. 6.

5

(6)  
  Úř. věst. L 43, 13.2.2014, s. 47.

6

(7)  
  Úř. věst. L 199, 29.7.2015, s. 12.

7

(8)  
  Úř. věst. L 284, 20.10.2016, s. 5.

8

(9)  Poslední aktualizace: komise CCAMLR: seznam s plavidly NNN pro roky 2016/2017 schválený na výročním zasedání CCAMLR-XXXV ve dnech 17. až 28. října 2016; organizace SEAFO: seznam plavidel NNN schválený na 13. výročním zasedání komise ve dnech 28. listopadu až 2. prosince 2016; komise ICCAT: seznam plavidel NNN pro rok 2016 schválený na 20. mimořádném zasedání komise ve dnech 14. až 21. listopadu 2016; komise IATTC: seznam pro rok 2017 schválený na 92. zasedání IATTC ve dnech 24. až 28. července 2017; komise NEAFC: část B seznamu plavidel NNN AM 2016-40 schválená na 35. výročním zasedání ve dnech 14. až 18. listopadu 2016; organizace NAFO: seznam pro rok 2016 schválený na 38. výročním zasedání ve dnech 19. až 23. září 2016; komise WCPFC: seznam plavidel NNN pro rok 2017 (s účinností od 7. února 2017) schválený na 13. pravidelném zasedání komise ve dnech 5. až 9. prosince 2016; komise IOTC: seznam plavidel NNN schválený na 21. zasedání IOTC ve dnech 22. až 26. května 2017; komise GFCM: seznam plavidel NNN pro rok 2016 schválený na 40. zasedání ve dnech 30. května až 3. června 2016; organizace SPRFMO: seznam plavidel NNN pro rok 2017 schválený na 5. zasedání komise ve dnech 18. až 22. ledna 2017.

9

(10)  Identifikační číslo lodi podle IMO: 8713392.

10

---

PŘÍLOHA

| Identifikační číslo lodi podle IMO (1) / Označení podle regionální organizace pro řízení rybolovu | Název plavidla (2) | Stát vlajky nebo území vlajky (2) | Zařazení na seznamu regionální organizace pro řízení rybolovu (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 20150046 [ICCAT] | ABUNDANT 1 [podle IOTC], YI HONG 6 [podle ICCAT] (dřívější název podle IOTC: YI HONG 06) | Není známo [podle ICCAT, IOTC], Bolívie [podle ICCAT] | IOTC, ICCAT |
| 20150042 [ICCAT] | ABUNDANT 12 [podle IOTC], YI HONG 106 [podle ICCAT] (dřívější název podle IOTC: YI HONG 106) | Bolívie [podle ICCAT], není známo [podle IOTC] | IOTC, ICCAT |
| 20150044 [ICCAT] | ABUNDANT 3 [podle IOTC], YI HONG 16 [podle ICCAT] (dřívější název podle IOTC: YI HONG 16) | Není známo | IOTC, ICCAT |
| | ABUNDANT 6 (dřívější název: YI HONG 86) | Není známo | IOTC |
| 20150043 [ICCAT] | ABUNDANT 9 [podle IOTC], YI HONG 116 [podle ICCAT] (dřívější název podle IOTC: YI HONG 116) | Bolívie [podle ICCAT], není známo [podle IOTC] | IOTC, ICCAT |
| 20060010 [ICCAT] | ACROS No. 2 | Není známo (poslední známý stát vlajky: Honduras) | ICCAT, GFCM |
| 20060009 [ICCAT] | ACROS No. 3 | Není známo (poslední známý stát vlajky: Honduras) | ICCAT, GFCM |
| 7306570 | ALBORAN II (dřívější název podle NAFO, NEAFC: WHITE ENTERPRISE; dřívější názvy podle SEAFO: WHITE, ENTERPRISE, ENXEMBRE, ATALAYA, REDA IV, ATALAYA DEL SUR) | Není známo [podle NAFO, NEAFC, SEAFO], Panama [podle GFCM] (poslední známé státy vlajky podle NAFO, NEAFC, SEAFO: Panama, Svatý Kryštof a Nevis) | NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM |
| 7424891 | ALDABRA (dřívější název podle CCAMLR, GFCM: OMOA I) | Není známo [podle CCAMLR], Tanzanie [podle GFCM] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Tanzanie, Honduras) | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 7036345 | AMORINN (dřívější názvy podle CCAMLR, GFCM: ICEBERG II, LOME, NOEMI) | Není známo [podle CCAMLR, GFCM] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Togo, Belize) | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 7236634 | ANTONY (dřívější názvy podle CCAMLR: URGORA, ATLANTIC OJI MARU No. 33, OJI MARU No. 33) | Není známo (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Indonésie, Belize, Panama, Honduras, Venezuela) | CCAMLR, SEAFO |
| 2015001[ICCAT] | ANEKA 228 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 2015002[ICCAT] | ANEKA 228; KM. | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 7322897/20150024 [ICCAT] | ASIAN WARRIOR [podle CCAMLR], KUNLUN [podle ICCAT, IOTC, SEAFO], HUANG HE 22 [podle GFCM] (dřívější názvy podle CCAMLR: KUNLUN, TAISHAN, CHANG BAI, HOUGSHUI, HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, CORVUS, GALAXY, INA MAKA, BLACK MOON, RED MOON, EOLO, THULE, MAGNUS, DORITA; dřívější název podle ICCAT, IOTC: TAISHAN; dřívější názvy podle GFCM: SIMA QIAN BARU 22, DORITA, MAGNUS, THULE, EOLO, RED MOON, BLACK MOON, INA MAKA, GALAXY, CORVUS) | Svatý Vincenc a Grenadiny [podle CCAMLR], Rovníková Guinea [podle ICCAT, IOTC] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Indonésie, Tanzanie, Severní Korea (KLDR), Panama, Sierra Leone, Rovníková Guinea, Svatý Vincenc a Grenadiny, Uruguay) | CCAMLR, SEAFO, GFCM, IOTC, ICCAT |
| 9037537 | BAROON [podle CCAMLR, SEAFO], LANA [podle GFCM] (dřívější názvy podle CCAMLR: LANA, ZEUS, TRITON I; dřívější názvy podle GFCM: ZEUS, TRITON-1, KINSHO MARU No. 18) | Tanzanie [podle CCAMLR, SEAFO], není známo [podle GFCM] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Nigérie, Mongolsko, Togo, Sierra Leone) | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| | BENAIAH | Indie | IOTC |
| | BEO HINGIS | Indie | IOTC |
| 12290 [IATTC]/20110011 [ICCAT] | BHASKARA No. 10 | Není známo (poslední známý stát vlajky: Indonésie) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| 12291 [IATTC]/20110012 [ICCAT] | BHASKARA No. 9 | Není známo (poslední známý stát vlajky: Indonésie) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| 20060001 [ICCAT] | BIGEYE | Není známo | ICCAT, GFCM |
| 20040005 [ICCAT] | BRAVO | Není známo | ICCAT, GFCM |
| 9407 [IATTC]/20110013 [ICCAT] | CAMELOT | Není známo (poslední známý stát vlajky podle IATTC: Belize) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| | CARMAL MATHA | Indie | IOTC |
| 6622642 | CHALLENGE (dřívější názvy podle CCAMLR: PERSEVERANCE, MILA; dřívější názvy podle GFCM: MILA, ISLA, MONTANA CLARA, PERSEVERANCE) | Není známo [podle CCAMLR], Panama [podle GFCM] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Panama, Rovníková Guinea, Spojené království) | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 20150003 [ICCAT] | CHI TONG | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 125 [IATTC]/20110014 [ICCAT] | CHIA HAO No. 66 | Není známo (poslední známý stát vlajky podle IATTC, ICCAT: Belize; poslední známý stát vlajky podle ICCAT: Rovníková Guinea) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| 7913622 | DAMANZAIHAO (dřívější název: LAFAYETTE) | Peru (poslední známý stát vlajky: Rusko) | SPRFMO |
| 20080001 [ICCAT] | DANIAA (dřívější název: CARLOS) | Není známo [podle ICCAT], Guinea [podle GFCM] (poslední známý stát vlajky podle ICCAT: Guinea) | ICCAT, GFCM |
| | DIGNAMOL 1 | Indie | IOTC |
| 6163 [IATTC]/20130005 [ICCAT] | DRAGON III | Není známo (poslední známý stát vlajky podle IATTC: Kambodža) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| | EPHRAEEM | Indie | IOTC |
| 8604668 | EROS DOS (dřívější název: FURABOLOS) | Není známo [podle NAFO, NEAFC, SEAFO], Panama [podle GFCM] (poslední známé státy vlajky podle NAFO, NEAFC, SEAFO: Panama, Seychely) | NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM |
| 20150004 [ICCAT] | FU HSIANG FA 18 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150005 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 01 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150006 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 02 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150007 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 06 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150008 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 08 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150009 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 09 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150010 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 11 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150011 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 13 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150012 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 17 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150013 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 20 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150014 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 21 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20130003 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 21 [podle ICCAT, IOTC], FU HSIANG FA [podle GFCM] | Není známo | IOTC, ICCAT, GFCM |
| 20150015 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 23 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150016 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 26 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150017 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 30 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 7355662/20130001 [ICCAT]/M-01432 [WCPFC] | FU LIEN No. 1 | Není známo [podle: WCPFC], Gruzie [podle GFCM, ICCAT] (poslední známý stát vlajky podle WCPFC: Gruzie) | WCPFC, ICCAT, GFCM |
| 20130004 [ICCAT] | FULL RICH | Není známo (poslední známý stát vlajky podle IOTC: Belize) | IOTC, ICCAT, GFCM |
| 20080005 [ICCAT] | GALA I (dřívější názvy: MANARA II, ROAGAN) | Není známo (poslední známé státy vlajky podle ICCAT: Libye, Ostrov Man) | ICCAT, GFCM |
| 6591 [IATTC]/20130006 [ICCAT] | GOIDAU RUEY No. 1 (dřívější názvy podle IATTC, ICCAT: GOIDAU RUEY 1) | Není známo (poslední známý stát vlajky: Panama) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| 7020126 | GOOD HOPE (dřívější název podle CCAMLR: TOTO; dřívější názvy podle GFCM: TOTO, SEA RANGER V) | Nigérie | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 6719419 [NEAFC, SEAFO]/6714919 [NAFO, SEAFO] | GORILERO (dřívější název: GRAN SOL) | Není známo (poslední známé státy vlajky podle GFCM, NAFO, NEAFC: Sierra Leone, Panama) | NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM |
| 2009003 [ICCAT] | GUNUAR MELYAN 21 | Není známo | IOTC, ICCAT, GFCM |
| 7322926 | HEAVY SEA (dřívější názvy podle CCAMLR: DUERO, JULIUS, KETA, SHERPA UNO) | Není známo [podle CCAMLR], Panama [podle GFCM] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Panama, Svatý Kryštof a Nevis, Belize) | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 20150018 [ICCAT] | HOOM XIANG 101 | Není známo (poslední známý stát vlajky: Malajsie) | IOTC, ICCAT |
| 20150019 [ICCAT] | HOOM XIANG 103 | Není známo (poslední známý stát vlajky: Malajsie) | IOTC, ICCAT |
| 20150020 [ICCAT] | HOOM XIANG 105 | Není známo (poslední známý stát vlajky: Malajsie) | IOTC, ICCAT |
| 20100004 [ICCAT] | HOOM XIANG II [podle ICCAT, IOTC], HOOM XIANG 11 [podle GFCM, ICCAT] | Není známo [podle ICCAT, IOTC] (poslední známý stát vlajky podle ICCAT, IOTC: Malajsie) | IOTC, ICCAT, GFCM |
| 7332218 | IANNIS 1 [podle NEAFC], IANNIS I [podle GFCM, NAFO, SEAFO] (dřívější názvy podle GFCM: MOANA MAR, CANOS DE MECA) | Není známo (poslední známý stát vlajky podle NAFO, NEAFC, SEAFO: Panama) | NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM |
| 6803961 | ITZIAR II (dřívější názvy podle CCAMLR, GFCM: SEABULL 22, CARMELA, GOLD DRAGON, GOLDEN SUN, NOTRE DAME, MARE) | Nigérie [podle CCAMLR, SEAFO], Mali [podle GFCM] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Mali, Nigérie, Togo, Rovníková Guinea, Bolívie, Namibie) | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 9505 [IATTC]/20130007 [ICCAT] | JYI LIH 88 | Není známo | IATTC, ICCAT, GFCM |
| 20150021 [ICCAT] | KIM SENG DENG 3 | Bolívie | IOTC, ICCAT |
| | KING JESUS | Indie | IOTC |
| 7905443 | KOOSHA 4 (dřívější název podle GFCM: EGUZKIA) | Írán | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 20150022 [ICCAT] | KUANG HSING 127 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150023 [ICCAT] | KUANG HSING 196 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20060007 [ICCAT] | LILA No. 10 | Není známo (poslední známý stát vlajky: Panama) | ICCAT, GFCM |
| 7388267 | LIMPOPO (dřívější názvy podle CCAMLR: ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE) | Není známo (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Togo, Ghana, Seychely, Francie; poslední známé státy vlajky podle GFCM: Togo, Ghana, Seychely) | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 20150025 [ICCAT] | MAAN YIH HSING | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20040007 [ICCAT] | MADURA 2 | Není známo | ICCAT, GFCM |
| 20040008 [ICCAT] | MADURA 3 | Není známo | ICCAT, GFCM |
| 7325746 | MAINE [podle GFCM, NAFO, NEAFC], MAINE/LABIKO [podle SEAFO] (dřívější názvy podle SEAFO: GUINESPA I, MAPOSA NOVENO) | Guinea | NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM |
| 20060002 [ICCAT] | MARIA | Není známo | ICCAT, GFCM |
| 20060005 [ICCAT] | MELILLA No. 101 | Není známo (poslední známý stát vlajky: Panama) | ICCAT, GFCM |
| 20060004 [ICCAT] | MELILLA No. 103 | Není známo (poslední známý stát vlajky: Panama) | ICCAT, GFCM |
| 7385174 | MURTOSA | Není známo (poslední známý stát vlajky podle NAFO, NEAFC, SEAFO: Togo) | NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM |
| 9009918 | MYS MARII | Rusko | SPRFMO |
| M-00545 [WCPFC]/14613 [IATTC]/C-00545, 20110003 [ICCAT] | NEPTUNE | Není známo [podle ICCAT, WCPFC], Gruzie [IATTC, ICCAT, GFCM] (poslední známý stát vlajky podle ICCAT, WCPFC: Gruzie) | IATTC, ICCAT, WCPFC, GFCM |
| 20160001 [ICCAT] | NEW BAI I No. 168 (dřívější název: SAMUDERA) | Není známo (poslední známé státy vlajky: Libérie, Indonésie) | ICCAT |
| 20060003 [ICCAT] | No. 101 GLORIA (dřívější název: GOLDEN LAKE) | Není známo (poslední známý stát vlajky: Panama) | ICCAT, GFCM |
| 20060008 [ICCAT] | No. 2 CHOYU | Není známo (poslední známý stát vlajky: Honduras) | ICCAT, GFCM |
| 20060011 [ICCAT] | No. 3 CHOYU | Není známo (poslední známý stát vlajky: Honduras) | ICCAT, GFCM |
| 8808903 | NORTHERN WARRIOR (dřívější názvy podle CCAMLR: MILLENNIUM, SIP 3) | Angola [podle CCAMLR] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Curaçao, Nizozemské Antily, Jižní Afrika, Belize, Maroko) | CCAMLR, SEAFO |
| 20040006 [ICCAT] | OCEAN DIAMOND | Není známo | ICCAT, GFCM |
| 7826233/20090001 [ICCAT] | OCEAN LION | Není známo (poslední známý stát vlajky: Rovníková Guinea) | IOTC, ICCAT, GFCM |
| 7816472 | OKAPI MARTA | Belize | GFCM |
| 11369 [IATTC]/20130008 [ICCAT] | ORCA | Není známo (poslední známý stát vlajky: Belize) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| 20060012 [ICCAT] | ORIENTE No. 7 | Není známo (poslední známý stát vlajky: Honduras) | ICCAT, GFCM |
| 5062479 | PERLON (dřívější názvy podle CCAMLR: CHERNE, BIGARO, HOKING, SARGO, LUGALPESCA; dřívější názvy podle GFCM: CHERNE, SARGO, HOKING, BIGARO, UGALPESCA) | Není známo [podle CCAMLR, GFCM] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR, GFCM: Mongolsko, Togo, Uruguay) | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 95 [IATTC]/20130009 [ICCAT] | REYMAR 6 | Není známo (poslední známý stát vlajky: Belize) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| | SACRED HEART | Indie | IOTC |
| 20130013 [ICCAT] | SAMUDERA PASIFIK No. 18 (dřívější názvy podle ICCAT: KAWIL No. 03, LADY VI-T-III) | Indonésie | ICCAT, GFCM |
| 20150026 [ICCAT] | SAMUDERA PERKASA 11 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150027 [ICCAT] | SAMUDRA PERKASA 12 [podle IOTC], SAMUDERA PERKASA 12 [podle ICCAT] | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 8514772 | SEA BREEZE [podle CCAMLR], ANDREY DOLGOV [podle SEAFO] (dřívější názvy podle CCAMLR: ANDREY DOLGOV, STD No. 2, SUN TAI No. 2, SHINSEI MARU No. 2) | Togo [podle CCAMLR], není známo [podle SEAFO] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Kambodža, Jižní Korea, Filipíny, Japonsko, Namibie) | CCAMLR, SEAFO |
| | SHALOM | Indie | IOTC |
| 20080004 [ICCAT] | SHARON 1 (dřívější názvy podle GFCM: MANARA I, POSEIDON; dřívější názvy podle ICCAT: MANARA 1, POSEIDON) | Není známo (poslední známý stát vlajky podle GFCM: Libye; poslední známé státy vlajky podle ICCAT: Libye, Spojené království) | ICCAT, GFCM |
| | SHENG JI QUN 3 | Není známo | IOTC |
| 20150028 [ICCAT] | SHUEN SIANG | Není známo | IOTC, ICCAT |
| | SHUN LAI (dřívější název: HSIN JYI WANG No. 6) | Není známo | IOTC |
| 20150029 [ICCAT] | SIN SHUN FA 6 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150030 [ICCAT] | SIN SHUN FA 67 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150031 [ICCAT] | SIN SHUN FA 8 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150032 [ICCAT] | SIN SHUN FA 9 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20050001 [ICCAT] | SOUTHERN STAR 136 (dřívější název: HSIANG CHANG) | Není známo (poslední známý stát vlajky: Svatý Vincenc a Grenadiny) | ICCAT, GFCM |
| 20150034 [ICCAT] | SRI FU FA 168 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150035 [ICCAT] | SRI FU FA 18 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150036 [ICCAT] | SRI FU FA 188 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150037 [ICCAT] | SRI FU FA 189 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150038 [ICCAT] | SRI FU FA 286 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150039 [ICCAT] | SRI FU FA 67 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20150040 [ICCAT] | SRI FU FA 888 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 9405 [IATTC]/20130010 [ICCAT] | TA FU 1 | Není známo (poslední známý stát vlajky podle IATTC: Belize) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| 9179359 | TAVRIDA (dřívější názvy: AURORA, PACIFIC CONQUEROR) | Rusko (poslední známý stát vlajky: Peru) | SPRFMO |
| 6818930 | TCHAW (dřívější názvy podle CCAMLR: REX, CONDOR, INCA, VIKING, CISNE AZUL) | Není známo [podle CCAMLR, GFCM] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR, GFCM: Togo, Belize, Seychely) | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 13568 [IATTC]/20130011 [ICCAT] | TCHING YE No. 6 (dřívější název podle ICCAT: EL DIRIA I) | Není známo (poslední známý stát vlajky podle IATTC, GFCM: Belize; poslední známé státy vlajky podle ICCAT: Belize, Kostarika) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| 20150041 [ICCAT] | TIAN LUNG No.12 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 7321374 | TRINITY (dřívější názvy podle NAFO, SEAFO: ENXEMBRE, YUCUTAN BASIN, FONTE NOVA, JAWHARA; dřívější názvy podle NEAFC: ENXEMBRE, YUCUTAN BASIN, FONTENOVA, JAWHARA) | Není známo [podle NAFO, NEAFC, SEAFO], Ghana [podle GFCM] (poslední známé státy vlajky podle NAFO: Ghana, Panama; poslední známé státy vlajky podle NEAFC: Ghana, Panama, Maroko) | NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM |
| | VACHANAM | Indie | IOTC |
| 8994295/129 [IATTC]/20130012 [ICCAT] | WEN TENG No. 688/MAHKOIA ABADI No. 196 | Není známo (poslední známý stát vlajky: Belize) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| | WISDOM | Indie | IOTC |
| 20140001 [ICCAT]/15579 [IATTC] | XIN SHI JI 16 | Fidži | ICCAT, IATTC |
| 6607666 | YELE [podle CCAMLR], RAY [podle GFCM, NEAFC, SEAFO] (dřívější názvy podle CCAMLR: RAY, KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA; dřívější názvy podle GFCM: KILLY, TROPIC, CONSTANT, ISLA RACIOSA; dřívější názvy podle NEAFC: KILLY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA; dřívější názvy podle SEAFO: KILLY, CONSTANT, TROPICS, ISLA GRACIOSA) | Sierra Leone [podle CCAMLR], Belize [podle NEAFC, SEAFO] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Belize, Rovníková Guinea, Jižní Afrika; poslední známé státy vlajky podle NEAFC: Jižní Afrika, Rovníková Guinea, Mongolsko) | CCAMLR, NEAFC, SEAFO, GFCM |
| 20150045 [ICCAT] | YI HONG 3 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 20130002 [ICCAT] | YU FONG 168 | Čínská Tchaj-pej | WCPFC, ICCAT, GFCM |
| 20150048 [ICCAT] | YU FONG 168 | Není známo | IOTC, ICCAT |
| 2009002 [ICCAT] | YU MAAN WON | Není známo (poslední známý stát vlajky: Gruzie) | IOTC, ICCAT, GFCM |
| | YUTUNA 3 (dřívější názvy: HUNG SHENG No. 166) | Není známo | IOTC |
| | YUTUNA No.1 | Není známo | IOTC |
| 9319856/20150033 [ICCAT] | ZEMOUR 1 [podle CCAMLR, SEAFO], HUIQUAN/WUTAISHAN ANHUI 44 [podle GFCM], SONGHUA [podle ICCAT, IOTC] (dřívější názvy podle CCAMLR: KADEI, SONGHUA, YUNNAN, NIHEWAN, HUIQUAN, WUTAISHAN ANHUI 44, YANGZI HUA 44, TROSKY, PALOMA V; dřívější název podle ICCAT, IOTC: YUNNAN; dřívější název podle SEAFO: SONGHUA) | Mauritánie [podle CCAMLR, SEAFO], Tanzanie [podle GFCM], není známo [podle ICCAT, IOTC], Rovníková Guinea [podle ICCAT] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Rovníková Guinea, Indonésie, Tanzanie, Mongolsko, Kambodža, Namibie, Uruguay; poslední známý stát vlajky podle ICCAT, IOTC: Rovníková Guinea) | CCAMLR, SEAFO, GFCM, IOTC, ICCAT |
| 9042001/20150047 [ICCAT] | ZEMOUR 2 [podle CCAMLR, SEAFO], SHAANXI HENAN 33 [podle GFCM], YONGDING [podle ICCAT, IOTC] (dřívější názvy podle CCAMLR: LUAMPA, YONGDING, CHENGDU, JIANGFENG, SHAANXI HENAN 33, XIONG NU BARU 33, DRACO I, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, SEO YANG No. 88, CARRAN; dřívější názvy podle GFCM: XIONG NU BARU 33, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, CARRAN, DRACO-1; dřívější název podle ICCAT, IOTC: JIANGFENG; dřívější název podle SEAFO: YONDING) | Mauritánie [podle CCAMLR, SEAFO], Tanzanie [podle GFCM], není známo [podle ICCAT], Rovníková Guinea [podle ICCAT, IOTC] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Rovníková Guinea, Indonésie, Tanzanie, Panama, Sierra Leone, Severní Korea (KLDR), Togo, Korejská republika, Uruguay) | CCAMLR, SEAFO, GFCM, IOTC, ICCAT |

Identifikační číslo lodi podle IMO (1) / Označení podle regionální organizace pro řízení rybolovu

Název plavidla (2)

Stát vlajky nebo území vlajky (2)

Zařazení na seznamu regionální organizace pro řízení rybolovu (2)

20150046 [ICCAT]

ABUNDANT 1 [podle IOTC], YI HONG 6 [podle ICCAT] (dřívější název podle IOTC: YI HONG 06)

Není známo [podle ICCAT, IOTC], Bolívie [podle ICCAT]

IOTC, ICCAT

20150042 [ICCAT]

ABUNDANT 12 [podle IOTC], YI HONG 106 [podle ICCAT] (dřívější název podle IOTC: YI HONG 106)

Bolívie [podle ICCAT], není známo [podle IOTC]

IOTC, ICCAT

20150044 [ICCAT]

ABUNDANT 3 [podle IOTC], YI HONG 16 [podle ICCAT] (dřívější název podle IOTC: YI HONG 16)

Není známo

IOTC, ICCAT

ABUNDANT 6 (dřívější název: YI HONG 86)

Není známo

IOTC

20150043 [ICCAT]

ABUNDANT 9 [podle IOTC], YI HONG 116 [podle ICCAT] (dřívější název podle IOTC: YI HONG 116)

Bolívie [podle ICCAT], není známo [podle IOTC]

IOTC, ICCAT

20060010 [ICCAT]

ACROS No. 2

Není známo (poslední známý stát vlajky: Honduras)

ICCAT, GFCM

20060009 [ICCAT]

ACROS No. 3

Není známo (poslední známý stát vlajky: Honduras)

ICCAT, GFCM

7306570

ALBORAN II (dřívější název podle NAFO, NEAFC: WHITE ENTERPRISE; dřívější názvy podle SEAFO: WHITE, ENTERPRISE, ENXEMBRE, ATALAYA, REDA IV, ATALAYA DEL SUR)

Není známo [podle NAFO, NEAFC, SEAFO], Panama [podle GFCM] (poslední známé státy vlajky podle NAFO, NEAFC, SEAFO: Panama, Svatý Kryštof a Nevis)

NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM

7424891

ALDABRA (dřívější název podle CCAMLR, GFCM: OMOA I)

Není známo [podle CCAMLR], Tanzanie [podle GFCM] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Tanzanie, Honduras)

CCAMLR, SEAFO, GFCM

7036345

AMORINN (dřívější názvy podle CCAMLR, GFCM: ICEBERG II, LOME, NOEMI)

Není známo [podle CCAMLR, GFCM] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Togo, Belize)

CCAMLR, SEAFO, GFCM

7236634

ANTONY (dřívější názvy podle CCAMLR: URGORA, ATLANTIC OJI MARU No. 33, OJI MARU No. 33)

Není známo (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Indonésie, Belize, Panama, Honduras, Venezuela)

CCAMLR, SEAFO

2015001[ICCAT]

ANEKA 228

Není známo

IOTC, ICCAT

2015002[ICCAT]

ANEKA 228; KM.

Není známo

IOTC, ICCAT

7322897/20150024 [ICCAT]

ASIAN WARRIOR [podle CCAMLR], KUNLUN [podle ICCAT, IOTC, SEAFO], HUANG HE 22 [podle GFCM] (dřívější názvy podle CCAMLR: KUNLUN, TAISHAN, CHANG BAI, HOUGSHUI, HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, CORVUS, GALAXY, INA MAKA, BLACK MOON, RED MOON, EOLO, THULE, MAGNUS, DORITA; dřívější název podle ICCAT, IOTC: TAISHAN; dřívější názvy podle GFCM: SIMA QIAN BARU 22, DORITA, MAGNUS, THULE, EOLO, RED MOON, BLACK MOON, INA MAKA, GALAXY, CORVUS)

Svatý Vincenc a Grenadiny [podle CCAMLR], Rovníková Guinea [podle ICCAT, IOTC] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Indonésie, Tanzanie, Severní Korea (KLDR), Panama, Sierra Leone, Rovníková Guinea, Svatý Vincenc a Grenadiny, Uruguay)

CCAMLR, SEAFO, GFCM, IOTC, ICCAT

9037537

BAROON [podle CCAMLR, SEAFO], LANA [podle GFCM] (dřívější názvy podle CCAMLR: LANA, ZEUS, TRITON I; dřívější názvy podle GFCM: ZEUS, TRITON-1, KINSHO MARU No. 18)

Tanzanie [podle CCAMLR, SEAFO], není známo [podle GFCM] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Nigérie, Mongolsko, Togo, Sierra Leone)

CCAMLR, SEAFO, GFCM

BENAIAH

Indie

IOTC

BEO HINGIS

Indie

IOTC

12290 [IATTC]/20110011 [ICCAT]

BHASKARA No. 10

Není známo (poslední známý stát vlajky: Indonésie)

IATTC, ICCAT, GFCM

12291 [IATTC]/20110012 [ICCAT]

BHASKARA No. 9

Není známo (poslední známý stát vlajky: Indonésie)

IATTC, ICCAT, GFCM

20060001 [ICCAT]

BIGEYE

Není známo

ICCAT, GFCM

20040005 [ICCAT]

BRAVO

Není známo

ICCAT, GFCM

9407 [IATTC]/20110013 [ICCAT]

CAMELOT

Není známo (poslední známý stát vlajky podle IATTC: Belize)

IATTC, ICCAT, GFCM

CARMAL MATHA

Indie

IOTC

6622642

CHALLENGE (dřívější názvy podle CCAMLR: PERSEVERANCE, MILA; dřívější názvy podle GFCM: MILA, ISLA, MONTANA CLARA, PERSEVERANCE)

Není známo [podle CCAMLR], Panama [podle GFCM] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Panama, Rovníková Guinea, Spojené království)

CCAMLR, SEAFO, GFCM

20150003 [ICCAT]

CHI TONG

Není známo

IOTC, ICCAT

125 [IATTC]/20110014 [ICCAT]

CHIA HAO No. 66

Není známo (poslední známý stát vlajky podle IATTC, ICCAT: Belize; poslední známý stát vlajky podle ICCAT: Rovníková Guinea)

IATTC, ICCAT, GFCM

7913622

DAMANZAIHAO (dřívější název: LAFAYETTE)

Peru (poslední známý stát vlajky: Rusko)

SPRFMO

20080001 [ICCAT]

DANIAA (dřívější název: CARLOS)

Není známo [podle ICCAT], Guinea [podle GFCM] (poslední známý stát vlajky podle ICCAT: Guinea)

ICCAT, GFCM

DIGNAMOL 1

Indie

IOTC

6163 [IATTC]/20130005 [ICCAT]

DRAGON III

Není známo (poslední známý stát vlajky podle IATTC: Kambodža)

IATTC, ICCAT, GFCM

EPHRAEEM

Indie

IOTC

8604668

EROS DOS (dřívější název: FURABOLOS)

Není známo [podle NAFO, NEAFC, SEAFO], Panama [podle GFCM] (poslední známé státy vlajky podle NAFO, NEAFC, SEAFO: Panama, Seychely)

NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM

20150004 [ICCAT]

FU HSIANG FA 18

Není známo

IOTC, ICCAT

20150005 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 01

Není známo

IOTC, ICCAT

20150006 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 02

Není známo

IOTC, ICCAT

20150007 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 06

Není známo

IOTC, ICCAT

20150008 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 08

Není známo

IOTC, ICCAT

20150009 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 09

Není známo

IOTC, ICCAT

20150010 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 11

Není známo

IOTC, ICCAT

20150011 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 13

Není známo

IOTC, ICCAT

20150012 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 17

Není známo

IOTC, ICCAT

20150013 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 20

Není známo

IOTC, ICCAT

20150014 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 21

Není známo

IOTC, ICCAT

20130003 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 21 [podle ICCAT, IOTC], FU HSIANG FA [podle GFCM]

Není známo

IOTC, ICCAT, GFCM

20150015 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 23

Není známo

IOTC, ICCAT

20150016 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 26

Není známo

IOTC, ICCAT

20150017 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 30

Není známo

IOTC, ICCAT

7355662/20130001 [ICCAT]/M-01432 [WCPFC]

FU LIEN No. 1

Není známo [podle: WCPFC], Gruzie [podle GFCM, ICCAT] (poslední známý stát vlajky podle WCPFC: Gruzie)

WCPFC, ICCAT, GFCM

20130004 [ICCAT]

FULL RICH

Není známo (poslední známý stát vlajky podle IOTC: Belize)

IOTC, ICCAT, GFCM

20080005 [ICCAT]

GALA I (dřívější názvy: MANARA II, ROAGAN)

Není známo (poslední známé státy vlajky podle ICCAT: Libye, Ostrov Man)

ICCAT, GFCM

6591 [IATTC]/20130006 [ICCAT]

GOIDAU RUEY No. 1 (dřívější názvy podle IATTC, ICCAT: GOIDAU RUEY 1)

Není známo (poslední známý stát vlajky: Panama)

IATTC, ICCAT, GFCM

7020126

GOOD HOPE (dřívější název podle CCAMLR: TOTO; dřívější názvy podle GFCM: TOTO, SEA RANGER V)

Nigérie

CCAMLR, SEAFO, GFCM

6719419 [NEAFC, SEAFO]/6714919 [NAFO, SEAFO]

GORILERO (dřívější název: GRAN SOL)

Není známo (poslední známé státy vlajky podle GFCM, NAFO, NEAFC: Sierra Leone, Panama)

NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM

2009003 [ICCAT]

GUNUAR MELYAN 21

Není známo

IOTC, ICCAT, GFCM

7322926

HEAVY SEA (dřívější názvy podle CCAMLR: DUERO, JULIUS, KETA, SHERPA UNO)

Není známo [podle CCAMLR], Panama [podle GFCM] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Panama, Svatý Kryštof a Nevis, Belize)

CCAMLR, SEAFO, GFCM

20150018 [ICCAT]

HOOM XIANG 101

Není známo (poslední známý stát vlajky: Malajsie)

IOTC, ICCAT

20150019 [ICCAT]

HOOM XIANG 103

Není známo (poslední známý stát vlajky: Malajsie)

IOTC, ICCAT

20150020 [ICCAT]

HOOM XIANG 105

Není známo (poslední známý stát vlajky: Malajsie)

IOTC, ICCAT

20100004 [ICCAT]

HOOM XIANG II [podle ICCAT, IOTC], HOOM XIANG 11 [podle GFCM, ICCAT]

Není známo [podle ICCAT, IOTC] (poslední známý stát vlajky podle ICCAT, IOTC: Malajsie)

IOTC, ICCAT, GFCM

7332218

IANNIS 1 [podle NEAFC], IANNIS I [podle GFCM, NAFO, SEAFO] (dřívější názvy podle GFCM: MOANA MAR, CANOS DE MECA)

Není známo (poslední známý stát vlajky podle NAFO, NEAFC, SEAFO: Panama)

NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM

6803961

ITZIAR II (dřívější názvy podle CCAMLR, GFCM: SEABULL 22, CARMELA, GOLD DRAGON, GOLDEN SUN, NOTRE DAME, MARE)

Nigérie [podle CCAMLR, SEAFO], Mali [podle GFCM] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Mali, Nigérie, Togo, Rovníková Guinea, Bolívie, Namibie)

CCAMLR, SEAFO, GFCM

9505 [IATTC]/20130007 [ICCAT]

JYI LIH 88

Není známo

IATTC, ICCAT, GFCM

20150021 [ICCAT]

KIM SENG DENG 3

Bolívie

IOTC, ICCAT

KING JESUS

Indie

IOTC

7905443

KOOSHA 4 (dřívější název podle GFCM: EGUZKIA)

Írán

CCAMLR, SEAFO, GFCM

20150022 [ICCAT]

KUANG HSING 127

Není známo

IOTC, ICCAT

20150023 [ICCAT]

KUANG HSING 196

Není známo

IOTC, ICCAT

20060007 [ICCAT]

LILA No. 10

Není známo (poslední známý stát vlajky: Panama)

ICCAT, GFCM

7388267

LIMPOPO (dřívější názvy podle CCAMLR: ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE)

Není známo (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Togo, Ghana, Seychely, Francie; poslední známé státy vlajky podle GFCM: Togo, Ghana, Seychely)

CCAMLR, SEAFO, GFCM

20150025 [ICCAT]

MAAN YIH HSING

Není známo

IOTC, ICCAT

20040007 [ICCAT]

MADURA 2

Není známo

ICCAT, GFCM

20040008 [ICCAT]

MADURA 3

Není známo

ICCAT, GFCM

7325746

MAINE [podle GFCM, NAFO, NEAFC], MAINE/LABIKO [podle SEAFO] (dřívější názvy podle SEAFO: GUINESPA I, MAPOSA NOVENO)

Guinea

NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM

20060002 [ICCAT]

MARIA

Není známo

ICCAT, GFCM

20060005 [ICCAT]

MELILLA No. 101

Není známo (poslední známý stát vlajky: Panama)

ICCAT, GFCM

20060004 [ICCAT]

MELILLA No. 103

Není známo (poslední známý stát vlajky: Panama)

ICCAT, GFCM

7385174

MURTOSA

Není známo (poslední známý stát vlajky podle NAFO, NEAFC, SEAFO: Togo)

NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM

9009918

MYS MARII

Rusko

SPRFMO

M-00545 [WCPFC]/14613 [IATTC]/C-00545, 20110003 [ICCAT]

NEPTUNE

Není známo [podle ICCAT, WCPFC], Gruzie [IATTC, ICCAT, GFCM] (poslední známý stát vlajky podle ICCAT, WCPFC: Gruzie)

IATTC, ICCAT, WCPFC, GFCM

20160001 [ICCAT]

NEW BAI I No. 168 (dřívější název: SAMUDERA)

Není známo (poslední známé státy vlajky: Libérie, Indonésie)

ICCAT

20060003 [ICCAT]

No. 101 GLORIA (dřívější název: GOLDEN LAKE)

Není známo (poslední známý stát vlajky: Panama)

ICCAT, GFCM

20060008 [ICCAT]

No. 2 CHOYU

Není známo (poslední známý stát vlajky: Honduras)

ICCAT, GFCM

20060011 [ICCAT]

No. 3 CHOYU

Není známo (poslední známý stát vlajky: Honduras)

ICCAT, GFCM

8808903

NORTHERN WARRIOR (dřívější názvy podle CCAMLR: MILLENNIUM, SIP 3)

Angola [podle CCAMLR] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Curaçao, Nizozemské Antily, Jižní Afrika, Belize, Maroko)

CCAMLR, SEAFO

20040006 [ICCAT]

OCEAN DIAMOND

Není známo

ICCAT, GFCM

7826233/20090001 [ICCAT]

OCEAN LION

Není známo (poslední známý stát vlajky: Rovníková Guinea)

IOTC, ICCAT, GFCM

7816472

OKAPI MARTA

Belize

GFCM

11369 [IATTC]/20130008 [ICCAT]

ORCA

Není známo (poslední známý stát vlajky: Belize)

IATTC, ICCAT, GFCM

20060012 [ICCAT]

ORIENTE No. 7

Není známo (poslední známý stát vlajky: Honduras)

ICCAT, GFCM

5062479

PERLON (dřívější názvy podle CCAMLR: CHERNE, BIGARO, HOKING, SARGO, LUGALPESCA; dřívější názvy podle GFCM: CHERNE, SARGO, HOKING, BIGARO, UGALPESCA)

Není známo [podle CCAMLR, GFCM] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR, GFCM: Mongolsko, Togo, Uruguay)

CCAMLR, SEAFO, GFCM

95 [IATTC]/20130009 [ICCAT]

REYMAR 6

Není známo (poslední známý stát vlajky: Belize)

IATTC, ICCAT, GFCM

SACRED HEART

Indie

IOTC

20130013 [ICCAT]

SAMUDERA PASIFIK No. 18 (dřívější názvy podle ICCAT: KAWIL No. 03, LADY VI-T-III)

Indonésie

ICCAT, GFCM

20150026 [ICCAT]

SAMUDERA PERKASA 11

Není známo

IOTC, ICCAT

20150027 [ICCAT]

SAMUDRA PERKASA 12 [podle IOTC], SAMUDERA PERKASA 12 [podle ICCAT]

Není známo

IOTC, ICCAT

8514772

SEA BREEZE [podle CCAMLR], ANDREY DOLGOV [podle SEAFO] (dřívější názvy podle CCAMLR: ANDREY DOLGOV, STD No. 2, SUN TAI No. 2, SHINSEI MARU No. 2)

Togo [podle CCAMLR], není známo [podle SEAFO] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Kambodža, Jižní Korea, Filipíny, Japonsko, Namibie)

CCAMLR, SEAFO

SHALOM

Indie

IOTC

20080004 [ICCAT]

SHARON 1 (dřívější názvy podle GFCM: MANARA I, POSEIDON; dřívější názvy podle ICCAT: MANARA 1, POSEIDON)

Není známo (poslední známý stát vlajky podle GFCM: Libye; poslední známé státy vlajky podle ICCAT: Libye, Spojené království)

ICCAT, GFCM

SHENG JI QUN 3

Není známo

IOTC

20150028 [ICCAT]

SHUEN SIANG

Není známo

IOTC, ICCAT

SHUN LAI (dřívější název: HSIN JYI WANG No. 6)

Není známo

IOTC

20150029 [ICCAT]

SIN SHUN FA 6

Není známo

IOTC, ICCAT

20150030 [ICCAT]

SIN SHUN FA 67

Není známo

IOTC, ICCAT

20150031 [ICCAT]

SIN SHUN FA 8

Není známo

IOTC, ICCAT

20150032 [ICCAT]

SIN SHUN FA 9

Není známo

IOTC, ICCAT

20050001 [ICCAT]

SOUTHERN STAR 136 (dřívější název: HSIANG CHANG)

Není známo (poslední známý stát vlajky: Svatý Vincenc a Grenadiny)

ICCAT, GFCM

20150034 [ICCAT]

SRI FU FA 168

Není známo

IOTC, ICCAT

20150035 [ICCAT]

SRI FU FA 18

Není známo

IOTC, ICCAT

20150036 [ICCAT]

SRI FU FA 188

Není známo

IOTC, ICCAT

20150037 [ICCAT]

SRI FU FA 189

Není známo

IOTC, ICCAT

20150038 [ICCAT]

SRI FU FA 286

Není známo

IOTC, ICCAT

20150039 [ICCAT]

SRI FU FA 67

Není známo

IOTC, ICCAT

20150040 [ICCAT]

SRI FU FA 888

Není známo

IOTC, ICCAT

9405 [IATTC]/20130010 [ICCAT]

TA FU 1

Není známo (poslední známý stát vlajky podle IATTC: Belize)

IATTC, ICCAT, GFCM

9179359

TAVRIDA (dřívější názvy: AURORA, PACIFIC CONQUEROR)

Rusko (poslední známý stát vlajky: Peru)

SPRFMO

6818930

TCHAW (dřívější názvy podle CCAMLR: REX, CONDOR, INCA, VIKING, CISNE AZUL)

Není známo [podle CCAMLR, GFCM] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR, GFCM: Togo, Belize, Seychely)

CCAMLR, SEAFO, GFCM

13568 [IATTC]/20130011 [ICCAT]

TCHING YE No. 6 (dřívější název podle ICCAT: EL DIRIA I)

Není známo (poslední známý stát vlajky podle IATTC, GFCM: Belize; poslední známé státy vlajky podle ICCAT: Belize, Kostarika)

IATTC, ICCAT, GFCM

20150041 [ICCAT]

TIAN LUNG No.12

Není známo

IOTC, ICCAT

7321374

TRINITY (dřívější názvy podle NAFO, SEAFO: ENXEMBRE, YUCUTAN BASIN, FONTE NOVA, JAWHARA; dřívější názvy podle NEAFC: ENXEMBRE, YUCUTAN BASIN, FONTENOVA, JAWHARA)

Není známo [podle NAFO, NEAFC, SEAFO], Ghana [podle GFCM] (poslední známé státy vlajky podle NAFO: Ghana, Panama; poslední známé státy vlajky podle NEAFC: Ghana, Panama, Maroko)

NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM

VACHANAM

Indie

IOTC

8994295/129 [IATTC]/20130012 [ICCAT]

WEN TENG No. 688/MAHKOIA ABADI No. 196

Není známo (poslední známý stát vlajky: Belize)

IATTC, ICCAT, GFCM

WISDOM

Indie

IOTC

20140001 [ICCAT]/15579 [IATTC]

XIN SHI JI 16

Fidži

ICCAT, IATTC

6607666

YELE [podle CCAMLR], RAY [podle GFCM, NEAFC, SEAFO] (dřívější názvy podle CCAMLR: RAY, KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA; dřívější názvy podle GFCM: KILLY, TROPIC, CONSTANT, ISLA RACIOSA; dřívější názvy podle NEAFC: KILLY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA; dřívější názvy podle SEAFO: KILLY, CONSTANT, TROPICS, ISLA GRACIOSA)

Sierra Leone [podle CCAMLR], Belize [podle NEAFC, SEAFO] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Belize, Rovníková Guinea, Jižní Afrika; poslední známé státy vlajky podle NEAFC: Jižní Afrika, Rovníková Guinea, Mongolsko)

CCAMLR, NEAFC, SEAFO, GFCM

20150045 [ICCAT]

YI HONG 3

Není známo

IOTC, ICCAT

20130002 [ICCAT]

YU FONG 168

Čínská Tchaj-pej

WCPFC, ICCAT, GFCM

20150048 [ICCAT]

YU FONG 168

Není známo

IOTC, ICCAT

2009002 [ICCAT]

YU MAAN WON

Není známo (poslední známý stát vlajky: Gruzie)

IOTC, ICCAT, GFCM

YUTUNA 3 (dřívější názvy: HUNG SHENG No. 166)

Není známo

IOTC

YUTUNA No.1

Není známo

IOTC

9319856/20150033 [ICCAT]

ZEMOUR 1 [podle CCAMLR, SEAFO], HUIQUAN/WUTAISHAN ANHUI 44 [podle GFCM], SONGHUA [podle ICCAT, IOTC] (dřívější názvy podle CCAMLR: KADEI, SONGHUA, YUNNAN, NIHEWAN, HUIQUAN, WUTAISHAN ANHUI 44, YANGZI HUA 44, TROSKY, PALOMA V; dřívější název podle ICCAT, IOTC: YUNNAN; dřívější název podle SEAFO: SONGHUA)

Mauritánie [podle CCAMLR, SEAFO], Tanzanie [podle GFCM], není známo [podle ICCAT, IOTC], Rovníková Guinea [podle ICCAT] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Rovníková Guinea, Indonésie, Tanzanie, Mongolsko, Kambodža, Namibie, Uruguay; poslední známý stát vlajky podle ICCAT, IOTC: Rovníková Guinea)

CCAMLR, SEAFO, GFCM, IOTC, ICCAT

9042001/20150047 [ICCAT]

ZEMOUR 2 [podle CCAMLR, SEAFO], SHAANXI HENAN 33 [podle GFCM], YONGDING [podle ICCAT, IOTC] (dřívější názvy podle CCAMLR: LUAMPA, YONGDING, CHENGDU, JIANGFENG, SHAANXI HENAN 33, XIONG NU BARU 33, DRACO I, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, SEO YANG No. 88, CARRAN; dřívější názvy podle GFCM: XIONG NU BARU 33, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, CARRAN, DRACO-1; dřívější název podle ICCAT, IOTC: JIANGFENG; dřívější název podle SEAFO: YONDING)

Mauritánie [podle CCAMLR, SEAFO], Tanzanie [podle GFCM], není známo [podle ICCAT], Rovníková Guinea [podle ICCAT, IOTC] (poslední známé státy vlajky podle CCAMLR: Rovníková Guinea, Indonésie, Tanzanie, Panama, Sierra Leone, Severní Korea (KLDR), Togo, Korejská republika, Uruguay)

CCAMLR, SEAFO, GFCM, IOTC, ICCAT

---

(1)  Mezinárodní námořní organizace.

(2)  Další informace lze nalézt na internetových stránkách regionálních organizací pro řízení rybolovu.

---

| 23.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 307/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 307/25

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2179

ze dne 22. listopadu 2017,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

POSTUP

1.   Platná opatření

Platná opatření

| (1) | V návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada prováděcím nařízením Rady (EU) č. 917/2011 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“ či „dotčená země“). |
| --- | --- |

(1)

V návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada prováděcím nařízením Rady (EU) č. 917/2011 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“ či „dotčená země“).

2

| (2) | Opatření měla formu valorického cla a výše cla uloženého pro spolupracující výrobce byla stanovena v rozmezí od 13,9 % (3) do 36,5 %. Kromě toho byla čínským společnostem, které se buď samy nepřihlásily, nebo při šetření nespolupracovaly, uložena celostátní celní sazba ve výši 69,7 %. |
| --- | --- |

(2)

Opatření měla formu valorického cla a výše cla uloženého pro spolupracující výrobce byla stanovena v rozmezí od 13,9 % (3) do 36,5 %. Kromě toho byla čínským společnostem, které se buď samy nepřihlásily, nebo při šetření nespolupracovaly, uložena celostátní celní sazba ve výši 69,7 %.

3

2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (3) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu platných opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036 (dále jen „základní nařízení“) (dále jen „žádost“). |
| --- | --- |

(3)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu platných opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036 (dále jen „základní nařízení“) (dále jen „žádost“).

4

| (4) | Žádost podalo Sdružení evropských výrobců keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers' Federation) (dále jen „žadatel“ nebo „sdružení CET“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby keramických obkládaček v Unii. |
| --- | --- |

(4)

Žádost podalo Sdružení evropských výrobců keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers' Federation) (dále jen „žadatel“ nebo „sdružení CET“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby keramických obkládaček v Unii.

| (5) | Žádost byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k přetrvání nebo obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(5)

Žádost byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k přetrvání nebo obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.

3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (6) | Komise dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 13. září 2016 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Komise dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 13. září 2016 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

Úředním věstníku Evropské unie

5

4.   Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (7) | Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2015 do 30. června 2016 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Posouzení trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2013 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(7)

Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2015 do 30. června 2016 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Posouzení trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2013 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

5.   Strany dotčené šetřením

Strany dotčené šetřením

| (8) | Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, známé dovozce, uživatele a obchodníky, o nichž je známo, že se jich šetření týká, sdružení zastupující výrobce a uživatele v Unii a zástupce vyvážejících zemí. |
| --- | --- |

(8)

Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, známé dovozce, uživatele a obchodníky, o nichž je známo, že se jich šetření týká, sdružení zastupující výrobce a uživatele v Unii a zástupce vyvážejících zemí.

| (9) | Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(9)

Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

| (10) | Výrobci v Unii zastoupení žadatelem využili této příležitosti a požádali v souladu s čl. 19 odst. 1 základního nařízení, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné informace, kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurentů dotčených tímto šetřením. Komise každou z těchto žádostí o zachování důvěrnosti individuálně přezkoumala. Dospěla k závěru, že ve všech případech skutečně existují důkazy svědčící o velké pravděpodobnosti odvetných opatření, a souhlasila s tím, že názvy těchto společností by neměly být sděleny. |
| --- | --- |

(10)

Výrobci v Unii zastoupení žadatelem využili této příležitosti a požádali v souladu s čl. 19 odst. 1 základního nařízení, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné informace, kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurentů dotčených tímto šetřením. Komise každou z těchto žádostí o zachování důvěrnosti individuálně přezkoumala. Dospěla k závěru, že ve všech případech skutečně existují důkazy svědčící o velké pravděpodobnosti odvetných opatření, a souhlasila s tím, že názvy těchto společností by neměly být sděleny.

| (11) | Čínská obchodní komora dovozců a vývozců kovů, minerálů a chemikálií (dále jen „CCCMC“) požádala o slyšení. Slyšení se konalo dne 6. prosince 2016. |
| --- | --- |

(11)

Čínská obchodní komora dovozců a vývozců kovů, minerálů a chemikálií (dále jen „CCCMC“) požádala o slyšení. Slyšení se konalo dne 6. prosince 2016.

| (12) | Během slyšení a v následných podáních požadovala CCCMC úplný přístup k výpočtům dumpingového rozpětí, vlivu na ceny, rozpětí újmy a ukazatelů újmy a k veškerým dalším důvěrným informacím, na nichž byly tyto výpočty založeny. CCCMC tvrdila, že advokáti, kterým by byl přístup poskytnut, jsou zapsáni v evropské advokátní komoře, jsou vázáni přísnými pravidly této komory a kdyby sdělili důvěrné informace svým klientům, mělo by to za následek vážná disciplinární opatření, mimo jiné vyškrtnutí z komory a potenciální trestní stíhání. CCCMC tvrdila, že přístup k důvěrnému spisu by proto nebyl v rozporu s povinností Komise chránit důvěrné informace a zároveň by umožnil účinný výkon práv na obhajobu. |
| --- | --- |

(12)

Během slyšení a v následných podáních požadovala CCCMC úplný přístup k výpočtům dumpingového rozpětí, vlivu na ceny, rozpětí újmy a ukazatelů újmy a k veškerým dalším důvěrným informacím, na nichž byly tyto výpočty založeny. CCCMC tvrdila, že advokáti, kterým by byl přístup poskytnut, jsou zapsáni v evropské advokátní komoře, jsou vázáni přísnými pravidly této komory a kdyby sdělili důvěrné informace svým klientům, mělo by to za následek vážná disciplinární opatření, mimo jiné vyškrtnutí z komory a potenciální trestní stíhání. CCCMC tvrdila, že přístup k důvěrnému spisu by proto nebyl v rozporu s povinností Komise chránit důvěrné informace a zároveň by umožnil účinný výkon práv na obhajobu.

| (13) | Článek 19 základního nařízení stanoví, že Komise nesmí sdělit žádné informace důvěrné povahy bez výslovného svolení poskytovatele takových informací. Uvedený článek nepředpokládá, že některé jiné straně, včetně advokátů zapsaných v evropské advokátní komoře, bude poskytnut přístup k těmto informacím. Kromě toho z judikatury Soudního dvora vyplývá, že ochrana práv na obhajobu musí být v případě potřeby v souladu s dodržováním zásady důvěrnosti, která je výslovně stanovena v článku 19 základního nařízení (6). Zajištění takového souladu sice umožňuje přijetí nedůvěrných shrnutí takových informací (například ve formě rozmezí a/nebo indexovaných částí informací) v případě, že uvedené informace nepovedou k vyzrazení obchodního tajemství, avšak není absolutní. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že CCCMC mohl být poskytnut přístup například k rozmezím a/nebo indexovaným částem požadovaných informací, nepovažovalo se úplné sdělení těchto informací za slučitelné s povinností chránit důvěrné informace. V souvislosti s podobným opatřením a vzhledem k tomu, že zákonodárce Unie nestanovil tuto výjimku v základním nařízení, dospěla Komise k závěru, že skutečnost, že advokáti zapsaní v evropské advokátní komoře jsou vázáni přísnými pravidly této komory a potenciálně jim mohou být uloženy sankce v případě porušení těchto pravidel, neumožňuje útvarům Komise poskytnout přístup k informacím v rozporu s použitelnými právními předpisy. Komise proto dospěla k závěru, že přístup k důvěrným informacím nelze advokátům zapsaným v evropské advokátní komoře poskytnout. V každém případě je dalším prvkem zaručujícím ochranu práv zúčastněných stran na obhajobu v tomto ohledu možnost obrátit se na úředníka pro slyšení v obchodních řízeních podle článku 15 jeho mandátu (7), který stanovisko Komise ohledně důvěrnosti nezpochybnil. Proto považovala Komise informace poskytnuté v informačních dokumentech za dostačující pro to, aby byla splněna práva CCCMC na obhajobu. |
| --- | --- |

(13)

Článek 19 základního nařízení stanoví, že Komise nesmí sdělit žádné informace důvěrné povahy bez výslovného svolení poskytovatele takových informací. Uvedený článek nepředpokládá, že některé jiné straně, včetně advokátů zapsaných v evropské advokátní komoře, bude poskytnut přístup k těmto informacím. Kromě toho z judikatury Soudního dvora vyplývá, že ochrana práv na obhajobu musí být v případě potřeby v souladu s dodržováním zásady důvěrnosti, která je výslovně stanovena v článku 19 základního nařízení (6). Zajištění takového souladu sice umožňuje přijetí nedůvěrných shrnutí takových informací (například ve formě rozmezí a/nebo indexovaných částí informací) v případě, že uvedené informace nepovedou k vyzrazení obchodního tajemství, avšak není absolutní. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že CCCMC mohl být poskytnut přístup například k rozmezím a/nebo indexovaným částem požadovaných informací, nepovažovalo se úplné sdělení těchto informací za slučitelné s povinností chránit důvěrné informace. V souvislosti s podobným opatřením a vzhledem k tomu, že zákonodárce Unie nestanovil tuto výjimku v základním nařízení, dospěla Komise k závěru, že skutečnost, že advokáti zapsaní v evropské advokátní komoře jsou vázáni přísnými pravidly této komory a potenciálně jim mohou být uloženy sankce v případě porušení těchto pravidel, neumožňuje útvarům Komise poskytnout přístup k informacím v rozporu s použitelnými právními předpisy. Komise proto dospěla k závěru, že přístup k důvěrným informacím nelze advokátům zapsaným v evropské advokátní komoře poskytnout. V každém případě je dalším prvkem zaručujícím ochranu práv zúčastněných stran na obhajobu v tomto ohledu možnost obrátit se na úředníka pro slyšení v obchodních řízeních podle článku 15 jeho mandátu (7), který stanovisko Komise ohledně důvěrnosti nezpochybnil. Proto považovala Komise informace poskytnuté v informačních dokumentech za dostačující pro to, aby byla splněna práva CCCMC na obhajobu.

6

7

5.1.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (14) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(14)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

5.2.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

| (15) | Na základě informací poskytnutých žadatelem dospěla Komise k závěru, že keramický průmysl ČLR je velmi roztříštěný – v roce 2014 v něm působilo 1 452 výrobců. Proto se vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR počítalo v oznámení o zahájení přezkumu s výběrem vzorku. |
| --- | --- |

(15)

Na základě informací poskytnutých žadatelem dospěla Komise k závěru, že keramický průmysl ČLR je velmi roztříštěný – v roce 2014 v něm působilo 1 452 výrobců. Proto se vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR počítalo v oznámení o zahájení přezkumu s výběrem vzorku.

| (16) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. Celkem byly informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu zaslány 119 společnostem v ČLR. |
| --- | --- |

(16)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. Celkem byly informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu zaslány 119 společnostem v ČLR.

| (17) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo devatenáct výrobců nebo skupin výrobců v ČLR. Vzhledem k množství společností, které se mohly přihlásit, svědčí tento počet o nízké míře spolupráce. Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise předběžný vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců na základě jejich deklarovaného objemu vývozu do Unie během období přezkumného šetření a jejich výrobní kapacity, které mohly být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumány. Po poskytnutí informací o tomto předběžném vzorku zúčastněným stranám ukončila skupina vyvážejících výrobců s největší výrobní kapacitou svou spolupráci. Navržený vzorek byl proto změněn tak, že do něj byl doplněn vyvážející výrobce s druhou největší výrobní kapacitou. Po poskytnutí informací o změněném vzorku zúčastněným stranám nebyly obdrženy žádné připomínky. Návrh na výběr vzorku byl proto potvrzen v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(17)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo devatenáct výrobců nebo skupin výrobců v ČLR. Vzhledem k množství společností, které se mohly přihlásit, svědčí tento počet o nízké míře spolupráce. Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise předběžný vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců na základě jejich deklarovaného objemu vývozu do Unie během období přezkumného šetření a jejich výrobní kapacity, které mohly být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumány. Po poskytnutí informací o tomto předběžném vzorku zúčastněným stranám ukončila skupina vyvážejících výrobců s největší výrobní kapacitou svou spolupráci. Navržený vzorek byl proto změněn tak, že do něj byl doplněn vyvážející výrobce s druhou největší výrobní kapacitou. Po poskytnutí informací o změněném vzorku zúčastněným stranám nebyly obdrženy žádné připomínky. Návrh na výběr vzorku byl proto potvrzen v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení.

| (18) | Čtyři skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku měly roční objem výroby ve výši 55 milionů m2 dotčeného výrobku, což představuje přibližně 34 % celkové deklarované výroby a prodeje všech spolupracujících vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců dotčeného výrobku do Unie. Čtyři skupiny zařazené do vzorku pokrývaly podle údajů Eurostatu v období přezkumného šetření přibližně 8 % celkového čínského vývozu do Unie. |
| --- | --- |

(18)

Čtyři skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku měly roční objem výroby ve výši 55 milionů m2 dotčeného výrobku, což představuje přibližně 34 % celkové deklarované výroby a prodeje všech spolupracujících vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců dotčeného výrobku do Unie. Čtyři skupiny zařazené do vzorku pokrývaly podle údajů Eurostatu v období přezkumného šetření přibližně 8 % celkového čínského vývozu do Unie.

2

5.3.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (19) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že vybrala předběžný vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a výroby, přičemž zohlednila zeměpisné rozložení a rovněž velkou roztříštěnost odvětví keramických obkládaček v souladu s metodikou popsanou ve 20. až 21. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(19)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že vybrala předběžný vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a výroby, přičemž zohlednila zeměpisné rozložení a rovněž velkou roztříštěnost odvětví keramických obkládaček v souladu s metodikou popsanou ve 20. až 21. bodě odůvodnění.

| (20) | V původním šetření Komise dospěla k závěru, že odvětví keramických obkládaček je velmi roztříštěné. V zájmu zajištění toho, aby v analýze újmy nepřevládaly výsledky velkých podniků a aby byla dostatečně zohledněna situace malých a středních podniků, které společně představují největší podíl výroby v Unii, Komise proto rozhodla rozdělit je do tří segmentů na základě objemu roční výroby:






  — | segment 1: velké podniky – výroba přesahující 10 milionů m2, |
| --- | --- | --- |

(20)

V původním šetření Komise dospěla k závěru, že odvětví keramických obkládaček je velmi roztříštěné. V zájmu zajištění toho, aby v analýze újmy nepřevládaly výsledky velkých podniků a aby byla dostatečně zohledněna situace malých a středních podniků, které společně představují největší podíl výroby v Unii, Komise proto rozhodla rozdělit je do tří segmentů na základě objemu roční výroby:

—

segment 1: velké podniky – výroba přesahující 10 milionů m2,

2

| — | segment 2: střední podniky – výroba v rozmezí od 5 do 10 milionů m2, |
| --- | --- |

—

segment 2: střední podniky – výroba v rozmezí od 5 do 10 milionů m2,

2

| — | segment 3: malé podniky – výroba nižší než 5 milionů m2. |
| --- | --- |

—

segment 3: malé podniky – výroba nižší než 5 milionů m2.

2

| (21) | Šetření Komise neodhalilo žádné změny na trhu keramických obkládaček, který je nadále roztříštěný, a je tedy ovládán malými výrobci v Unii, na rozdíl od větších výrobců, kteří jsou schopni ovlivňovat směřování trhu. Proto Komise dospěla k závěru, že velká roztříštěnost odvětví keramických obkládaček by měla být v tomto přezkumu před pozbytím platnosti rovněž zohledněna. Proto se rozhodla použít stejnou metodiku pro výběr vzorku jako v původním šetření a dospěla k závěru, že by ve vzorku měly být zastoupeny všechny segmenty, tj. malé, střední a velké podniky. |
| --- | --- |

(21)

Šetření Komise neodhalilo žádné změny na trhu keramických obkládaček, který je nadále roztříštěný, a je tedy ovládán malými výrobci v Unii, na rozdíl od větších výrobců, kteří jsou schopni ovlivňovat směřování trhu. Proto Komise dospěla k závěru, že velká roztříštěnost odvětví keramických obkládaček by měla být v tomto přezkumu před pozbytím platnosti rovněž zohledněna. Proto se rozhodla použít stejnou metodiku pro výběr vzorku jako v původním šetření a dospěla k závěru, že by ve vzorku měly být zastoupeny všechny segmenty, tj. malé, střední a velké podniky.

| (22) | Předběžný vzorek sestával z devíti výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo přes 8,5 % celkové odhadované výroby v Unii v roce 2015. Byly zastoupeny společnosti ze všech tří segmentů: dvě společnosti ze segmentu velkých podniků, tři společnosti ze segmentu středních podniků a čtyři společnosti ze segmentu malých podniků. Společnosti zařazené do vzorku se nacházely v Německu, Itálii, Polsku, Portugalsku a Španělsku. |
| --- | --- |

(22)

Předběžný vzorek sestával z devíti výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo přes 8,5 % celkové odhadované výroby v Unii v roce 2015. Byly zastoupeny společnosti ze všech tří segmentů: dvě společnosti ze segmentu velkých podniků, tři společnosti ze segmentu středních podniků a čtyři společnosti ze segmentu malých podniků. Společnosti zařazené do vzorku se nacházely v Německu, Itálii, Polsku, Portugalsku a Španělsku.

| (23) | Aby mohla Komise při výběru vzorku zohlednit různé situace, které mohou v Unii existovat v různých členských státech, vzala rovněž v úvahu zeměpisné rozložení (viz 19. bod odůvodnění). Vzorek tedy zahrnoval členské státy, kde je situováno asi 90 % výroby. Metodika, již Komise použila, tedy zajistila, že vzorek byl reprezentativní pro výrobu v Unii jako celek a byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(23)

Aby mohla Komise při výběru vzorku zohlednit různé situace, které mohou v Unii existovat v různých členských státech, vzala rovněž v úvahu zeměpisné rozložení (viz 19. bod odůvodnění). Vzorek tedy zahrnoval členské státy, kde je situováno asi 90 % výroby. Metodika, již Komise použila, tedy zajistila, že vzorek byl reprezentativní pro výrobu v Unii jako celek a byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení.

| (24) | Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve stanovené lhůtě nebyly vzneseny žádné připomínky, a předběžný vzorek byl tedy potvrzen. Vzorek se považoval za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(24)

Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve stanovené lhůtě nebyly vzneseny žádné připomínky, a předběžný vzorek byl tedy potvrzen. Vzorek se považoval za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.

| (25) | Dne 28. října 2016, tedy 11 dnů po oznámení konečného vzorku, jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku, a sice výrobce z Polska, informoval Komisi, že se rozhodl ukončit spolupráci při šetření. Aby nedošlo k narušení reprezentativnosti vzorku, rozhodla se Komise nahradit tuto společnost jiným výrobcem v Unii z téhož segmentu trhu a o této změně vzorku informovala všechny zúčastněné strany. Nový vzorek představoval 7,7 % celkové výroby v Unii. Nový vzorek zahrnoval členské státy, kde je situováno asi 80 % výroby. Nahrazení nespolupracující společnosti společností z téhož segmentu trhu bylo provedeno proto, aby se zajistilo, že konečný vzorek zůstane i nadále reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, i když neočekávané ukončení spolupráce první společnosti již nezvratně omezilo reprezentativnost celkové výroby v Unii. |
| --- | --- |

(25)

Dne 28. října 2016, tedy 11 dnů po oznámení konečného vzorku, jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku, a sice výrobce z Polska, informoval Komisi, že se rozhodl ukončit spolupráci při šetření. Aby nedošlo k narušení reprezentativnosti vzorku, rozhodla se Komise nahradit tuto společnost jiným výrobcem v Unii z téhož segmentu trhu a o této změně vzorku informovala všechny zúčastněné strany. Nový vzorek představoval 7,7 % celkové výroby v Unii. Nový vzorek zahrnoval členské státy, kde je situováno asi 80 % výroby. Nahrazení nespolupracující společnosti společností z téhož segmentu trhu bylo provedeno proto, aby se zajistilo, že konečný vzorek zůstane i nadále reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, i když neočekávané ukončení spolupráce první společnosti již nezvratně omezilo reprezentativnost celkové výroby v Unii.

5.4.   Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení

Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (26) | Aby bylo možné rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a, pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí dovozci/uživatelé (celkem více než jeden tisíc) vyzváni, aby vyplnili formulář pro výběr vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(26)

Aby bylo možné rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a, pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí dovozci/uživatelé (celkem více než jeden tisíc) vyzváni, aby vyplnili formulář pro výběr vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení přezkumu.

| (27) | Formulář pro výběr vzorku vyplnilo jedenáct společností. Komise se rozhodla vybrat čtyři společnosti. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, na základě objemu dovozu s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení. Dovozci zařazení do vzorku se nacházeli v Belgii, Dánsku a Německu. Dovozci zařazení do vzorku, kteří nejsou ve spojení, představovali přibližně 6,5 % celkového dovozu z ČLR. |
| --- | --- |

(27)

Formulář pro výběr vzorku vyplnilo jedenáct společností. Komise se rozhodla vybrat čtyři společnosti. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, na základě objemu dovozu s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení. Dovozci zařazení do vzorku se nacházeli v Belgii, Dánsku a Německu. Dovozci zařazení do vzorku, kteří nejsou ve spojení, představovali přibližně 6,5 % celkového dovozu z ČLR.

| (28) | Dne 30. listopadu 2016 jeden z dovozců zařazených do vzorku, kteří nejsou ve spojení, informoval Komisi, že se rozhodl ukončit spolupráci při šetření. Konečný vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, tedy sestával ze tří dovozců, kteří nejsou ve spojení. Ti stále představovali přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR. Konečný vzorek byl tedy považován za reprezentativní. |
| --- | --- |

(28)

Dne 30. listopadu 2016 jeden z dovozců zařazených do vzorku, kteří nejsou ve spojení, informoval Komisi, že se rozhodl ukončit spolupráci při šetření. Konečný vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, tedy sestával ze tří dovozců, kteří nejsou ve spojení. Ti stále představovali přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR. Konečný vzorek byl tedy považován za reprezentativní.

6.   Dotazníky a inspekce na místě

Dotazníky a inspekce na místě

| (29) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, pravděpodobnosti obnovení újmy a stanovení zájmu Unie. |
| --- | --- |

(29)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, pravděpodobnosti obnovení újmy a stanovení zájmu Unie.

| (30) | Komise zaslala dotazníky čtyřem čínským vyvážejícím výrobcům/skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku, dvěma výrobcům ve srovnatelné zemi, devíti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a čtyřem dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku. Po zaslání dotazníku jedna skupina vyvážejících výrobců zařazená do vzorku a jeden dovozce, který není ve spojení, zařazený do vzorku svou spolupráci ukončili (viz 17. a 25. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(30)

Komise zaslala dotazníky čtyřem čínským vyvážejícím výrobcům/skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku, dvěma výrobcům ve srovnatelné zemi, devíti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a čtyřem dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku. Po zaslání dotazníku jedna skupina vyvážejících výrobců zařazená do vzorku a jeden dovozce, který není ve spojení, zařazený do vzorku svou spolupráci ukončili (viz 17. a 25. bod odůvodnění).

| (31) | Kompletní odpovědi na dotazníky zaslaly tři skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku, dva výrobci ve srovnatelné zemi, devět výrobců v Unii zařazených do vzorku a tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(31)

Kompletní odpovědi na dotazníky zaslaly tři skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku, dva výrobci ve srovnatelné zemi, devět výrobců v Unii zařazených do vzorku a tři dovozci, kteří nejsou ve spojení.

| (32) | Komise provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:






  a) | výrobci v Unii:






  — | inspekce na místě se uskutečnily v prostorách devíti výrobců v Unii zařazených do vzorku (8); |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

Komise provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:

a)

výrobci v Unii:

—

inspekce na místě se uskutečnily v prostorách devíti výrobců v Unii zařazených do vzorku (8);

8

| b) | dovozce:






  — | Enmon GmbH; |
| --- | --- | --- |

b)

dovozce:

—

Enmon GmbH;

| c) | vyvážející výrobci v dotčené zemi:






  — | Foshan Shiwan Eagle group, Foshan City, provincie Guangdong, ČLR, |
| --- | --- | --- |

c)

vyvážející výrobci v dotčené zemi:

—

Foshan Shiwan Eagle group, Foshan City, provincie Guangdong, ČLR,

| — | Guangdong Bode Fine Building Group, Foshan City, provincie Guangdong, ČLR, |
| --- | --- |

—

Guangdong Bode Fine Building Group, Foshan City, provincie Guangdong, ČLR,

| — | Guangdong Kaiping Tile's building Materials, Kaiping City, provincie Guangdong, ČLR; |
| --- | --- |

—

Guangdong Kaiping Tile's building Materials, Kaiping City, provincie Guangdong, ČLR;

| d) | výrobci ve srovnatelné zemi:






  — | Del Conca, Loudon, Tennessee, USA, |
| --- | --- | --- |

d)

výrobci ve srovnatelné zemi:

—

Del Conca, Loudon, Tennessee, USA,

| — | Florida Tiles, Lexington, Kentucky, USA. |
| --- | --- |

—

Florida Tiles, Lexington, Kentucky, USA.

7.   Poskytnutí informací

Poskytnutí informací

| (33) | Dne 2. srpna 2017 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy vyplývající ze šetření a vyzvala je, aby do 3. září 2017 předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(33)

Dne 2. srpna 2017 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy vyplývající ze šetření a vyzvala je, aby do 3. září 2017 předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (34) | Tři čínští vyvážející výrobci, CCCMC, jeden dovozce v Unii a žadatel předložili po poskytnutí informací připomínky a dne 22. září 2017 se konalo slyšení mezi útvary Komise a CCCMC. |
| --- | --- |

(34)

Tři čínští vyvážející výrobci, CCCMC, jeden dovozce v Unii a žadatel předložili po poskytnutí informací připomínky a dne 22. září 2017 se konalo slyšení mezi útvary Komise a CCCMC.

| (35) | Prostřednictvím dopisů ze 17. srpna 2017 a 6. září 2017 požádala CCCMC Komisi, aby kromě informací obsažených ve veřejně přístupném spisu a sdělených zúčastněným stranám poskytla informace o řadě prvků týkajících se výpočtu dumpingu a újmy. CCCMC tvrdila, že jelikož Komise tyto informace neposkytla, ani CCCMC, ani čínští vyvážející výrobci nebyli schopni plně uplatnit svá práva na obhajobu. |
| --- | --- |

(35)

Prostřednictvím dopisů ze 17. srpna 2017 a 6. září 2017 požádala CCCMC Komisi, aby kromě informací obsažených ve veřejně přístupném spisu a sdělených zúčastněným stranám poskytla informace o řadě prvků týkajících se výpočtu dumpingu a újmy. CCCMC tvrdila, že jelikož Komise tyto informace neposkytla, ani CCCMC, ani čínští vyvážející výrobci nebyli schopni plně uplatnit svá práva na obhajobu.

| (36) | Komise každou informaci požadovanou ze strany CCCMC analyzovala jednotlivě. Veškeré informace poskytla v dopisech z 25. srpna 2017 a 20. září 2017 adresovaných CCCMC nebo přímo čínským vyvážejícím výrobcům; jednalo se například o seznam typů výrobků vyráběných výrobním odvětvím Unie nebo o podrobnosti týkající se úprav použitých pro výpočty cenového podbízení, s výjimkou informací, které nebyly k dispozici, které nebyly součástí spisu nebo byly důvěrné. Pokud informace nebyly k dispozici, nebyly součástí spisu nebo se považovaly za důvěrné, Komise své zamítnutí řádně odůvodnila. Komise zejména neprovedla celkové agregované výpočty cenového podbízení a výpočty cenového podbízení podle kontrolního čísla výrobku (dále též „PCN“ nebo „typ výrobku“) (spíše než podle vyvážejícího výrobce). Tyto informace proto nebyly součástí spisu. Komise byla toho názoru, že CCCMC mohla dostatečně uplatnit svá práva na obhajobu i bez přístupu k těmto informacím. |
| --- | --- |

(36)

Komise každou informaci požadovanou ze strany CCCMC analyzovala jednotlivě. Veškeré informace poskytla v dopisech z 25. srpna 2017 a 20. září 2017 adresovaných CCCMC nebo přímo čínským vyvážejícím výrobcům; jednalo se například o seznam typů výrobků vyráběných výrobním odvětvím Unie nebo o podrobnosti týkající se úprav použitých pro výpočty cenového podbízení, s výjimkou informací, které nebyly k dispozici, které nebyly součástí spisu nebo byly důvěrné. Pokud informace nebyly k dispozici, nebyly součástí spisu nebo se považovaly za důvěrné, Komise své zamítnutí řádně odůvodnila. Komise zejména neprovedla celkové agregované výpočty cenového podbízení a výpočty cenového podbízení podle kontrolního čísla výrobku (dále též „PCN“ nebo „typ výrobku“) (spíše než podle vyvážejícího výrobce). Tyto informace proto nebyly součástí spisu. Komise byla toho názoru, že CCCMC mohla dostatečně uplatnit svá práva na obhajobu i bez přístupu k těmto informacím.

| (37) | Pokud jde o důvěrné informace, jako jsou například ceny a objem prodeje výrobního odvětví Unie podle PCN, Komise připomněla, že podle článku 19 základního nařízení měla povinnost tyto informace chránit. Dále měla Komise za to, že veřejně přístupný spis týkající se této věci, který byl zpřístupněn stranám včetně CCCMC, obsahoval veškeré informace relevantní pro jejich věc, které byly při šetření použity. V případě, že informace byly považovány za důvěrné, obsahoval veřejně přístupný spis jejich smysluplné shrnutí. Všechny zúčastněné strany včetně CCCMC měly k veřejně přístupnému spisu přístup a mohly jej konzultovat. |
| --- | --- |

(37)

Pokud jde o důvěrné informace, jako jsou například ceny a objem prodeje výrobního odvětví Unie podle PCN, Komise připomněla, že podle článku 19 základního nařízení měla povinnost tyto informace chránit. Dále měla Komise za to, že veřejně přístupný spis týkající se této věci, který byl zpřístupněn stranám včetně CCCMC, obsahoval veškeré informace relevantní pro jejich věc, které byly při šetření použity. V případě, že informace byly považovány za důvěrné, obsahoval veřejně přístupný spis jejich smysluplné shrnutí. Všechny zúčastněné strany včetně CCCMC měly k veřejně přístupnému spisu přístup a mohly jej konzultovat.

| (38) | Stručně řečeno, Komise dospěla k závěru, že všechny strany včetně CCCMC dostaly příležitost plně uplatnit svá práva na obhajobu. Komise proto dané tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(38)

Stručně řečeno, Komise dospěla k závěru, že všechny strany včetně CCCMC dostaly příležitost plně uplatnit svá práva na obhajobu. Komise proto dané tvrzení zamítla.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (39) | Dotčeným výrobkem jsou glazované a neglazované keramické dlaždice a obkládačky, obkládačky pro krby nebo stěny; glazované a neglazované keramické mozaikové kostky a podobné výrobky, též na podložce (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu HS 6907. Výše uvedený kód HS je platný od 1. ledna 2017 a nahrazuje kódy KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99 uvedené v původním šetření a v oznámení o zahájení tohoto řízení. |
| --- | --- |

(39)

Dotčeným výrobkem jsou glazované a neglazované keramické dlaždice a obkládačky, obkládačky pro krby nebo stěny; glazované a neglazované keramické mozaikové kostky a podobné výrobky, též na podložce (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu HS 6907. Výše uvedený kód HS je platný od 1. ledna 2017 a nahrazuje kódy KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99 uvedené v původním šetření a v oznámení o zahájení tohoto řízení.

| (40) | Keramické obkládačky se používají zejména ve stavebnictví k pokrývání stěn a podlah. |
| --- | --- |

(40)

Keramické obkládačky se používají zejména ve stavebnictví k pokrývání stěn a podlah.

2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (41) | Dotčený výrobek a keramické obkládačky vyráběné a prodávané v ČLR, na domácím trhu ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), které sloužily jako analogická země, jakož i keramické obkládačky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná použití. |
| --- | --- |

(41)

Dotčený výrobek a keramické obkládačky vyráběné a prodávané v ČLR, na domácím trhu ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), které sloužily jako analogická země, jakož i keramické obkládačky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná použití.

| (42) | Po poskytnutí informací požádala CCCMC Komisi, aby poskytla podrobnější popis jednotlivých typů výrobku vyráběných výrobci v Unii a výrobci ve srovnatelné zemi, které byly zahrnuty do určitého kontrolního čísla výrobku. Tvrdila, že mohou existovat rozdíly mezi typem výrobku vyráběným výrobním odvětvím Unie, výrobním odvětvím srovnatelné země a čínskými vyvážejícími výrobci, které se neprojevily v PCN a o kterých ani čínští vyvážející výrobci, ani CCCMC nevěděli. CCCMC vznesla argument týkající se srovnání cen za účelem analýzy dumpingu i újmy a tvrdila, že bez těchto informací nebyla schopna požádat v odůvodněných případech o úpravy, a proto nemohla plně uplatnit svá práva na obhajobu (viz 81. až 83. a 120. až 122. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(42)

Po poskytnutí informací požádala CCCMC Komisi, aby poskytla podrobnější popis jednotlivých typů výrobku vyráběných výrobci v Unii a výrobci ve srovnatelné zemi, které byly zahrnuty do určitého kontrolního čísla výrobku. Tvrdila, že mohou existovat rozdíly mezi typem výrobku vyráběným výrobním odvětvím Unie, výrobním odvětvím srovnatelné země a čínskými vyvážejícími výrobci, které se neprojevily v PCN a o kterých ani čínští vyvážející výrobci, ani CCCMC nevěděli. CCCMC vznesla argument týkající se srovnání cen za účelem analýzy dumpingu i újmy a tvrdila, že bez těchto informací nebyla schopna požádat v odůvodněných případech o úpravy, a proto nemohla plně uplatnit svá práva na obhajobu (viz 81. až 83. a 120. až 122. bod odůvodnění).

| (43) | Nicméně, jak Komise vysvětlila CCCMC v dopise ze dne 20. září 2017, neměla k dispozici žádný podrobnější popis různých typů výrobku v rámci konkrétního PCN, ani neměla důvod se domnívat, že v PCN existují jakékoli rozdíly. Jak je také vysvětleno ve 45. bodě odůvodnění, mělo se za to, že charakteristiky jednotlivých PCN byly dostatečně podrobné, aby zachytily všechny rozdíly mezi různými typy výrobku. CCCMC rovněž neposkytla žádné argumenty, proč by podrobnější popis či rozlišení měly být nezbytné. Komise proto dané tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(43)

Nicméně, jak Komise vysvětlila CCCMC v dopise ze dne 20. září 2017, neměla k dispozici žádný podrobnější popis různých typů výrobku v rámci konkrétního PCN, ani neměla důvod se domnívat, že v PCN existují jakékoli rozdíly. Jak je také vysvětleno ve 45. bodě odůvodnění, mělo se za to, že charakteristiky jednotlivých PCN byly dostatečně podrobné, aby zachytily všechny rozdíly mezi různými typy výrobku. CCCMC rovněž neposkytla žádné argumenty, proč by podrobnější popis či rozlišení měly být nezbytné. Komise proto dané tvrzení zamítla.

| (44) | CCCMC rovněž tvrdila, že jelikož mezi keramické obkládačky patří velký počet výrobků, měla Komise shromáždit informace o typech výrobku dovážených z ČLR a typech výrobku vyráběných výrobním odvětvím Unie a provést analýzu podle jednotlivých (skupin) typů výrobku (segmentů). |
| --- | --- |

(44)

CCCMC rovněž tvrdila, že jelikož mezi keramické obkládačky patří velký počet výrobků, měla Komise shromáždit informace o typech výrobku dovážených z ČLR a typech výrobku vyráběných výrobním odvětvím Unie a provést analýzu podle jednotlivých (skupin) typů výrobku (segmentů).

| (45) | Pro vymezení dotčeného výrobku a rozlišení mezi různými typy výrobku použila Komise sedm charakteristik vyjadřujících fyzické vlastnosti, jako je absorpce vody, konečná úprava (zda jsou obkládačky glazované/neglazované, jednou/dvakrát vypalované, barvené/nebarvené, rektifikované či nikoli), velikost a normy kvality. Tytéž charakteristiky již byly použity v původním šetření. Žádná jiná strana netvrdila, že neodrážejí veškeré rozdíly mezi jednotlivými typy výrobku a že tentýž typ výrobku vyráběný v Unii se liší od téhož typu výrobku vyráběného v ČLR. CCCMC rovněž neposkytla žádné informace o tom, které charakteristiky by pro tyto účely byly nutné. Komise proto trvá na tom, že charakteristiky každého PCN byly dostatečně podrobné, aby zachytily veškeré rozdíly mezi různými typy výrobku, což umožnilo spravedlivé srovnání výrobků (a cen). |
| --- | --- |

(45)

Pro vymezení dotčeného výrobku a rozlišení mezi různými typy výrobku použila Komise sedm charakteristik vyjadřujících fyzické vlastnosti, jako je absorpce vody, konečná úprava (zda jsou obkládačky glazované/neglazované, jednou/dvakrát vypalované, barvené/nebarvené, rektifikované či nikoli), velikost a normy kvality. Tytéž charakteristiky již byly použity v původním šetření. Žádná jiná strana netvrdila, že neodrážejí veškeré rozdíly mezi jednotlivými typy výrobku a že tentýž typ výrobku vyráběný v Unii se liší od téhož typu výrobku vyráběného v ČLR. CCCMC rovněž neposkytla žádné informace o tom, které charakteristiky by pro tyto účely byly nutné. Komise proto trvá na tom, že charakteristiky každého PCN byly dostatečně podrobné, aby zachytily veškeré rozdíly mezi různými typy výrobku, což umožnilo spravedlivé srovnání výrobků (a cen).

| (46) | Kromě toho, pokud jde o tvrzení, že některé typy výrobku měly být sdruženy do segmentů a analyzovány odděleně, Komise nenašla pro vytvoření takových segmentů žádný jiný objektivní základ než rozdíly zachycené v PCN. Připomíná se rovněž, že v původním šetření se nerozlišovaly žádné skupiny výrobků. Kromě toho CCCMC nedoložila svou žádost žádným konkrétním návrhem a žádná jiná strana se nedomnívala, že by seskupení některých typů výrobku bylo nezbytné a odůvodněné. Naopak se Komise domnívala, že analýza podle PCN byla podrobnější než analýza podle segmentů, které sdružovaly některá PCN, a proto byla vhodnější. Komise proto dané tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(46)

Kromě toho, pokud jde o tvrzení, že některé typy výrobku měly být sdruženy do segmentů a analyzovány odděleně, Komise nenašla pro vytvoření takových segmentů žádný jiný objektivní základ než rozdíly zachycené v PCN. Připomíná se rovněž, že v původním šetření se nerozlišovaly žádné skupiny výrobků. Kromě toho CCCMC nedoložila svou žádost žádným konkrétním návrhem a žádná jiná strana se nedomnívala, že by seskupení některých typů výrobku bylo nezbytné a odůvodněné. Naopak se Komise domnívala, že analýza podle PCN byla podrobnější než analýza podle segmentů, které sdružovaly některá PCN, a proto byla vhodnější. Komise proto dané tvrzení zamítla.

| (47) | Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, Komise trvá na tom, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(47)

Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, Komise trvá na tom, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

1.   Předběžné poznámky

Předběžné poznámky

| (48) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, kdyby stávající opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(48)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, kdyby stávající opatření pozbyla platnosti.

| (49) | Devatenáct vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo odpovědi na formulář pro výběr vzorku. Deklarovaný objem vývozu keramických obkládaček do Unie ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců v období přezkumného šetření činil 1,7 milionu m2, což odpovídalo asi 11 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny, který v tomtéž období zaznamenal Eurostat. Celková deklarovaná výrobní kapacita spolupracujících vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců činila 207 milionů m2, což představuje přibližně 1,5 % celkové odhadované čínské výrobní kapacity (tento odhad činil 13,9 miliardy m2 v roce 2015). Další podrobnosti o výrobní kapacitě v ČLR jsou uvedeny v oddíle 3 písm. a). |
| --- | --- |

(49)

Devatenáct vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo odpovědi na formulář pro výběr vzorku. Deklarovaný objem vývozu keramických obkládaček do Unie ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců v období přezkumného šetření činil 1,7 milionu m2, což odpovídalo asi 11 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny, který v tomtéž období zaznamenal Eurostat. Celková deklarovaná výrobní kapacita spolupracujících vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců činila 207 milionů m2, což představuje přibližně 1,5 % celkové odhadované čínské výrobní kapacity (tento odhad činil 13,9 miliardy m2 v roce 2015). Další podrobnosti o výrobní kapacitě v ČLR jsou uvedeny v oddíle 3 písm. a).

2

2

2

| (50) | Komise proto posoudila pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu na základě údajů poskytnutých těmito třemi skupinami společností. |
| --- | --- |

(50)

Komise proto posoudila pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu na základě údajů poskytnutých těmito třemi skupinami společností.

2.   Dumping v období přezkumného šetření

Dumping v období přezkumného šetření

a)   Srovnatelná země

| (51) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné hodnoty ve vhodné třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“). |
| --- | --- |

(51)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné hodnoty ve vhodné třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).

| (52) | CCCMC zpochybnila metodiku srovnatelné země pro stanovení běžné hodnoty jako takové, přičemž tvrdila, že oddíl 15 protokolu o přistoupení Číny k WTO pozbyl platnosti po 11. prosinci 2016. Podle CCCMC by se proto běžná hodnota pro čínské vyvážející výrobce měla vypočítat na základě jejich vlastních domácích cen a/nebo nákladů. Po poskytnutí informací CCCMC svá tvrzení zopakovala. |
| --- | --- |

(52)

CCCMC zpochybnila metodiku srovnatelné země pro stanovení běžné hodnoty jako takové, přičemž tvrdila, že oddíl 15 protokolu o přistoupení Číny k WTO pozbyl platnosti po 11. prosinci 2016. Podle CCCMC by se proto běžná hodnota pro čínské vyvážející výrobce měla vypočítat na základě jejich vlastních domácích cen a/nebo nákladů. Po poskytnutí informací CCCMC svá tvrzení zopakovala.

| (53) | Komise připomněla, že všichni čínští vyvážející výrobci měli možnost předložit formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, aby bylo možné provést individuální výpočty dumpingových rozpětí. Žádný z těchto výrobců této možnosti nevyužil. V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla proto běžná hodnota stanovena na základě údajů ze srovnatelné země. Toto tvrzení bylo tedy zamítnuto. |
| --- | --- |

(53)

Komise připomněla, že všichni čínští vyvážející výrobci měli možnost předložit formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, aby bylo možné provést individuální výpočty dumpingových rozpětí. Žádný z těchto výrobců této možnosti nevyužil. V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla proto běžná hodnota stanovena na základě údajů ze srovnatelné země. Toto tvrzení bylo tedy zamítnuto.

| (54) | V původním šetření byly jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty s ohledem na ČLR použity USA. |
| --- | --- |

(54)

V původním šetření byly jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty s ohledem na ČLR použity USA.

| (55) | V oznámení o zahájení přezkumu informovala Komise zúčastněné strany, že jako o možné srovnatelné zemi uvažuje o USA, a vyzvala strany, aby se k tomu vyjádřily. Kromě toho bylo v oznámení o zahájení přezkumu uvedeno, že další výrobci v zemích s tržním hospodářstvím by se mohli nacházet mimo jiné také v Turecku, Spojených arabských emirátech (dále jen „SAE“), Indii a Brazílii a že budou rovněž zkoumáni. |
| --- | --- |

(55)

V oznámení o zahájení přezkumu informovala Komise zúčastněné strany, že jako o možné srovnatelné zemi uvažuje o USA, a vyzvala strany, aby se k tomu vyjádřily. Kromě toho bylo v oznámení o zahájení přezkumu uvedeno, že další výrobci v zemích s tržním hospodářstvím by se mohli nacházet mimo jiné také v Turecku, Spojených arabských emirátech (dále jen „SAE“), Indii a Brazílii a že budou rovněž zkoumáni.

| (56) | CCCMC vyjádřila po zahájení řízení obavy ohledně vhodnosti USA jako srovnatelné země. Domnívala se, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, a tvrdila, že mezi Čínou a USA panují rozdíly v ekonomickém rozvoji a že spotřeba keramických obkládaček na trhu s podlahovými krytinami v USA je nízká. CCCMC se vyjádřila, že volba Brazílie, Indie, Mexika a Turecka jako srovnatelné země by byla vhodnější, jelikož tyto země a ČLR jsou si podobné, pokud jde o úroveň rozvoje, a mají srovnatelnou domácí spotřebu. |
| --- | --- |

(56)

CCCMC vyjádřila po zahájení řízení obavy ohledně vhodnosti USA jako srovnatelné země. Domnívala se, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, a tvrdila, že mezi Čínou a USA panují rozdíly v ekonomickém rozvoji a že spotřeba keramických obkládaček na trhu s podlahovými krytinami v USA je nízká. CCCMC se vyjádřila, že volba Brazílie, Indie, Mexika a Turecka jako srovnatelné země by byla vhodnější, jelikož tyto země a ČLR jsou si podobné, pokud jde o úroveň rozvoje, a mají srovnatelnou domácí spotřebu.

| (57) | Pokud jde o USA, sdružení CET tvrdilo, že v USA existuje vysoká úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu u široké škály výrobků, jež jsou zcela srovnatelné s výrobky vyváženými z ČLR. Kromě toho argumentovalo, že přístup k surovinám a zdrojům energie byl u USA a ČLR podobný a že množství prodaná na domácím trhu USA činí z USA reprezentativní srovnatelnou zemi. |
| --- | --- |

(57)

Pokud jde o USA, sdružení CET tvrdilo, že v USA existuje vysoká úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu u široké škály výrobků, jež jsou zcela srovnatelné s výrobky vyváženými z ČLR. Kromě toho argumentovalo, že přístup k surovinám a zdrojům energie byl u USA a ČLR podobný a že množství prodaná na domácím trhu USA činí z USA reprezentativní srovnatelnou zemi.

| (58) | Na základě těchto připomínek kontaktovala Komise zastoupení výše uvedených zemí a také zemí s největším objemem dovozu keramických obkládaček do Unie a požádala je o pomoc při identifikaci výrobců v jejich zemích, kteří by mohli být vyzváni ke spolupráci jako výrobci ve srovnatelné zemi. Kromě toho byly zaslány žádosti o spolupráci známým výrobcům a sdružením výrobců ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(58)

Na základě těchto připomínek kontaktovala Komise zastoupení výše uvedených zemí a také zemí s největším objemem dovozu keramických obkládaček do Unie a požádala je o pomoc při identifikaci výrobců v jejich zemích, kteří by mohli být vyzváni ke spolupráci jako výrobci ve srovnatelné zemi. Kromě toho byly zaslány žádosti o spolupráci známým výrobcům a sdružením výrobců ve srovnatelné zemi.

| (59) | Deset výrobců projevilo ochotu spolupracovat při šetření. Nacházeli se v USA (3), Brazílii (2) a Indii (5). Komise jim zaslala dotazník týkající se srovnatelné země dne 20. ledna 2017. Z Indie nepřišla žádná odpověď. Pokud jde o vyvážející výrobce z Brazílie, jeden výrobce neodpověděl a druhý ukončil spolupráci. Pokud jde o USA, jeden výrobce ukončil spolupráci a dva výrobci dotazník vyplnili. |
| --- | --- |

(59)

Deset výrobců projevilo ochotu spolupracovat při šetření. Nacházeli se v USA (3), Brazílii (2) a Indii (5). Komise jim zaslala dotazník týkající se srovnatelné země dne 20. ledna 2017. Z Indie nepřišla žádná odpověď. Pokud jde o vyvážející výrobce z Brazílie, jeden výrobce neodpověděl a druhý ukončil spolupráci. Pokud jde o USA, jeden výrobce ukončil spolupráci a dva výrobci dotazník vyplnili.

| (60) | Na základě dostupných informací dospěla Komise k závěru, že v USA existuje významný objem výroby a dostatečná úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu. Domácí spotřeba USA činila asi 254 milionů m2. Působilo tam nejméně 28 domácích výrobců. Kromě toho dovoz představuje 68 % spotřeby a pochází především z ČLR (z celkového objemu dovozu 49 milionů m2). Kromě cla ve výši 8,5 %–10 % nejsou v platnosti žádná omezení dovozu. Výrobci z USA používali podobný výrobní proces jako čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku. Spolupracující výrobci v USA vykázali jako domácí prodej 2,0, resp. 2,9 milionu m2. |
| --- | --- |

(60)

Na základě dostupných informací dospěla Komise k závěru, že v USA existuje významný objem výroby a dostatečná úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu. Domácí spotřeba USA činila asi 254 milionů m2. Působilo tam nejméně 28 domácích výrobců. Kromě toho dovoz představuje 68 % spotřeby a pochází především z ČLR (z celkového objemu dovozu 49 milionů m2). Kromě cla ve výši 8,5 %–10 % nejsou v platnosti žádná omezení dovozu. Výrobci z USA používali podobný výrobní proces jako čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku. Spolupracující výrobci v USA vykázali jako domácí prodej 2,0, resp. 2,9 milionu m2.

2

2

2

| (61) | Po poskytnutí informací CCCMC tvrdila, že USA nejsou v žádném případě vhodnou srovnatelnou zemí a že Komise nepoužila zemi, v níž je cena obdobného výrobku vytvářena za okolností co nejvíce srovnatelných s okolnostmi země vývozu. |
| --- | --- |

(61)

Po poskytnutí informací CCCMC tvrdila, že USA nejsou v žádném případě vhodnou srovnatelnou zemí a že Komise nepoužila zemi, v níž je cena obdobného výrobku vytvářena za okolností co nejvíce srovnatelných s okolnostmi země vývozu.

| (62) | Pokud jde o toto tvrzení, je třeba nejprve připomenout, že se Komise obrátila na oficiální zástupce a/nebo výrobce se sídlem v Brazílii, Indii, Indonésii, Malajsii, Mexiku, Rusku, Srbsku, Thajsku, Tunisku, Turecku, SAE, na Ukrajině a v USA. Jak je popsáno v 59. bodě odůvodnění, spolupracovali však pouze dva výrobci. |
| --- | --- |

(62)

Pokud jde o toto tvrzení, je třeba nejprve připomenout, že se Komise obrátila na oficiální zástupce a/nebo výrobce se sídlem v Brazílii, Indii, Indonésii, Malajsii, Mexiku, Rusku, Srbsku, Thajsku, Tunisku, Turecku, SAE, na Ukrajině a v USA. Jak je popsáno v 59. bodě odůvodnění, spolupracovali však pouze dva výrobci.

| (63) | Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, USA byly považovány za vhodnou srovnatelnou zemi, protože v USA existuje významný objem výroby a spotřeby a dostatečná úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(63)

Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, USA byly považovány za vhodnou srovnatelnou zemi, protože v USA existuje významný objem výroby a spotřeby a dostatečná úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (64) | Po poskytnutí informací projevil jeden dovozce obavy, pokud jde o výběr dvou výrobců z USA, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii, a stanovení běžné hodnoty pro ČLR na základě těchto dvou výrobců. Objektivita údajů získaných od těchto výrobců proto může být sporná. |
| --- | --- |

(64)

Po poskytnutí informací projevil jeden dovozce obavy, pokud jde o výběr dvou výrobců z USA, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii, a stanovení běžné hodnoty pro ČLR na základě těchto dvou výrobců. Objektivita údajů získaných od těchto výrobců proto může být sporná.

| (65) | Komise uvedla, že i když je výrobce ve srovnatelné zemi spojen s výrobcem v Unii, taková vazba neruší ani neovlivňuje stanovení běžné hodnoty (9). |
| --- | --- |

(65)

Komise uvedla, že i když je výrobce ve srovnatelné zemi spojen s výrobcem v Unii, taková vazba neruší ani neovlivňuje stanovení běžné hodnoty (9).

9

| (66) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, dospěla Komise k závěru, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(66)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, dospěla Komise k závěru, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

b)   Běžná hodnota

| (67) | Jako základ pro stanovení běžné hodnoty byly použity informace, které byly obdrženy od dvou spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(67)

Jako základ pro stanovení běžné hodnoty byly použity informace, které byly obdrženy od dvou spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi.

| (68) | V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve posoudila, zda je celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům, který spolupracující výrobci ve srovnatelné zemi uskutečnili během období přezkumného šetření, reprezentativní. Za tímto účelem byl jejich celkový objem prodeje srovnán s celkovým objemem dotčeného výrobku vyvezeného do Unie jednotlivými čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. Na tomto základě Komise zjistila, že obdobný výrobek byl na domácím trhu USA prodáván v reprezentativním množství. |
| --- | --- |

(68)

V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve posoudila, zda je celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům, který spolupracující výrobci ve srovnatelné zemi uskutečnili během období přezkumného šetření, reprezentativní. Za tímto účelem byl jejich celkový objem prodeje srovnán s celkovým objemem dotčeného výrobku vyvezeného do Unie jednotlivými čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. Na tomto základě Komise zjistila, že obdobný výrobek byl na domácím trhu USA prodáván v reprezentativním množství.

| (69) | Za druhé Komise porovnala podle typu výrobku objem prodeje na trhu USA s objemem vývozu do Unie, který uskutečnili jednotliví čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku. Toto srovnání ukázalo, že dva přímo srovnatelné typy výrobku nebyly v USA prodávány v reprezentativním množství. Proto byla běžná hodnota u těchto dvou typů výrobku početně zjištěna na základě jejich vlastních prodejních, režijních a správních nákladů, zisku a úprav nákladů zjištěných v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(69)

Za druhé Komise porovnala podle typu výrobku objem prodeje na trhu USA s objemem vývozu do Unie, který uskutečnili jednotliví čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku. Toto srovnání ukázalo, že dva přímo srovnatelné typy výrobku nebyly v USA prodávány v reprezentativním množství. Proto byla běžná hodnota u těchto dvou typů výrobku početně zjištěna na základě jejich vlastních prodejních, režijních a správních nákladů, zisku a úprav nákladů zjištěných v běžném obchodním styku.

| (70) | Po poskytnutí informací CCCMC tvrdila, že nemá smysl porovnávat objem prodeje výrobců ve srovnatelné zemi na jejich domácím trhu s objemem prodeje na vývoz uskutečněného čínskými vyvážejícími výrobci, jelikož spolu vzájemně nijak nesouvisí. Analýza provedená Komisí tedy nevypovídá o reprezentativnosti prodeje na domácím trhu v USA v případě těchto typů výrobku. |
| --- | --- |

(70)

Po poskytnutí informací CCCMC tvrdila, že nemá smysl porovnávat objem prodeje výrobců ve srovnatelné zemi na jejich domácím trhu s objemem prodeje na vývoz uskutečněného čínskými vyvážejícími výrobci, jelikož spolu vzájemně nijak nesouvisí. Analýza provedená Komisí tedy nevypovídá o reprezentativnosti prodeje na domácím trhu v USA v případě těchto typů výrobku.

| (71) | Stejně jako u výpočtu dumpingu v tržních hospodářstvích ověřila Komise, zda transakce byly v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení provedeny v dostatečném množství na úrovni jednotlivých typů výrobku. Vzhledem k tomu, že tyto dva typy výrobku představovaly 0,70 %, resp. 0,09 % prodeje čínských vyvážejících výrobců, dospěla Komise k závěru, že prodej na domácím trhu v USA nebyl reprezentativní a provedla početní zjištění běžné hodnoty. Komise navíc shledala, že použitá metodika neměla žádný dopad na stanovení dumpingového rozpětí. Toto tvrzení se proto zamítá. |
| --- | --- |

(71)

Stejně jako u výpočtu dumpingu v tržních hospodářstvích ověřila Komise, zda transakce byly v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení provedeny v dostatečném množství na úrovni jednotlivých typů výrobku. Vzhledem k tomu, že tyto dva typy výrobku představovaly 0,70 %, resp. 0,09 % prodeje čínských vyvážejících výrobců, dospěla Komise k závěru, že prodej na domácím trhu v USA nebyl reprezentativní a provedla početní zjištění běžné hodnoty. Komise navíc shledala, že použitá metodika neměla žádný dopad na stanovení dumpingového rozpětí. Toto tvrzení se proto zamítá.

| (72) | Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej. |
| --- | --- |

(72)

Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.

| (73) | Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:






  — | objem prodeje typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku; a |
| --- | --- | --- |

(73)

Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:

—

objem prodeje typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku; a

| — | vážená průměrná prodejní cena uvedeného typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší. |
| --- | --- |

—

vážená průměrná prodejní cena uvedeného typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.

| (74) | V tomto případě je běžná hodnota váženým průměrem cen veškerého domácího prodeje uvedeného typu výrobku během období šetření. |
| --- | --- |

(74)

V tomto případě je běžná hodnota váženým průměrem cen veškerého domácího prodeje uvedeného typu výrobku během období šetření.

| (75) | Běžná hodnota je skutečná cena jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:






  — | objem ziskového prodeje tohoto typu výrobku představuje nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu; nebo |
| --- | --- | --- |

(75)

Běžná hodnota je skutečná cena jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:

—

objem ziskového prodeje tohoto typu výrobku představuje nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu; nebo

| — | vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady. |
| --- | --- |

—

vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.

| (76) | Analýza domácího prodeje ukázala, že běžná hodnota 10 typů výrobku byla stanovena na základě metody uvedené v 74. bodě odůvodnění a 7 typů výrobku na základě metody uvedené v 75. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(76)

Analýza domácího prodeje ukázala, že běžná hodnota 10 typů výrobku byla stanovena na základě metody uvedené v 74. bodě odůvodnění a 7 typů výrobku na základě metody uvedené v 75. bodě odůvodnění.

| (77) | Spolupracující výrobci v USA vykázali celkem sedmnáct typů výrobku, kdežto čínští spolupracující vyvážející výrobci vykázali celkem patnáct typů výrobku. Ze srovnání mezi typy výrobku vyváženými čínskými výrobci a prodávanými výrobci v USA však vyplývá, že přímá srovnatelnost existuje pouze u dvou typů výrobku. Omezený počet odpovídajících typů výrobku lze vysvětlit poměrně složitou definicí typů výrobku, která zahrnuje sedm vlastností a 672 možných kombinací (včetně, ale nikoli výlučně, porcelánových/neporcelánových, sedmi typů pracovních povrchů, jednoduchého/dvojitého nebo žádného glazování). Jelikož je pro účely výpočtu dumpingu povinné zohlednit 100 % prodeje na vývoz, bylo pro potřeby srovnání nutno provést určité úpravy. |
| --- | --- |

(77)

Spolupracující výrobci v USA vykázali celkem sedmnáct typů výrobku, kdežto čínští spolupracující vyvážející výrobci vykázali celkem patnáct typů výrobku. Ze srovnání mezi typy výrobku vyváženými čínskými výrobci a prodávanými výrobci v USA však vyplývá, že přímá srovnatelnost existuje pouze u dvou typů výrobku. Omezený počet odpovídajících typů výrobku lze vysvětlit poměrně složitou definicí typů výrobku, která zahrnuje sedm vlastností a 672 možných kombinací (včetně, ale nikoli výlučně, porcelánových/neporcelánových, sedmi typů pracovních povrchů, jednoduchého/dvojitého nebo žádného glazování). Jelikož je pro účely výpočtu dumpingu povinné zohlednit 100 % prodeje na vývoz, bylo pro potřeby srovnání nutno provést určité úpravy.

| (78) | Za prvé se Komise rozhodla zlepšit srovnatelnost početním zjištěním běžné hodnoty u dalších typů výrobku. V tomto ohledu je třeba připomenout, že čínští spolupracující vyvážející výrobci prodávali dva neporcelánové typy výrobku do Unie (představovaly přibližně 6 % celkového množství vyváženého do Unie). Výrobci ve srovnatelné zemi – USA však tyto neporcelánové typy výrobku nevyráběli. Komise se proto rozhodla početně zjistit výrobní náklady u neporcelánových typů výrobku srovnáním nákladů výrobního odvětví Unie na porcelánové i neporcelánové typy. Bylo zjištěno, že výrobní náklady u neporcelánových typů výrobku jsou o 30 % nižší než u porcelánových typů výrobku. Získaný poměr byl použit na sedmnáct typů výrobku, které vykázali výrobci v USA, tak, aby odpovídaly typům výrobku vykázaným čínskými vyvážejícími výrobci. |
| --- | --- |

(78)

Za prvé se Komise rozhodla zlepšit srovnatelnost početním zjištěním běžné hodnoty u dalších typů výrobku. V tomto ohledu je třeba připomenout, že čínští spolupracující vyvážející výrobci prodávali dva neporcelánové typy výrobku do Unie (představovaly přibližně 6 % celkového množství vyváženého do Unie). Výrobci ve srovnatelné zemi – USA však tyto neporcelánové typy výrobku nevyráběli. Komise se proto rozhodla početně zjistit výrobní náklady u neporcelánových typů výrobku srovnáním nákladů výrobního odvětví Unie na porcelánové i neporcelánové typy. Bylo zjištěno, že výrobní náklady u neporcelánových typů výrobku jsou o 30 % nižší než u porcelánových typů výrobku. Získaný poměr byl použit na sedmnáct typů výrobku, které vykázali výrobci v USA, tak, aby odpovídaly typům výrobku vykázaným čínskými vyvážejícími výrobci.

| (79) | Pokud jde o neglazované keramické obkládačky, čínští vyvážející výrobci vykázali prodej těchto obkládaček (čtyři typy výrobku představující asi 56 % celkového množství vyváženého do Unie), u nichž neexistuje žádná přímá srovnatelnost s typy výrobku prodávanými spolupracujícími výrobci v USA. Za použití stejné metodologie popsané v 78. bodě odůvodnění Komise početně zjistila výrobní náklady pro typy výrobku s jednoduchým glazováním srovnáním nákladů výrobního odvětví Unie na glazované i neglazované typy výrobku. Bylo zjištěno, že výrobní náklady neglazovaných keramických obkládaček jsou o 6 % nižší než u typů výrobku s jednoduchým glazováním. Získaný poměr byl použit na sedmnáct typů výrobku, které vykázali výrobci v USA. |
| --- | --- |

(79)

Pokud jde o neglazované keramické obkládačky, čínští vyvážející výrobci vykázali prodej těchto obkládaček (čtyři typy výrobku představující asi 56 % celkového množství vyváženého do Unie), u nichž neexistuje žádná přímá srovnatelnost s typy výrobku prodávanými spolupracujícími výrobci v USA. Za použití stejné metodologie popsané v 78. bodě odůvodnění Komise početně zjistila výrobní náklady pro typy výrobku s jednoduchým glazováním srovnáním nákladů výrobního odvětví Unie na glazované i neglazované typy výrobku. Bylo zjištěno, že výrobní náklady neglazovaných keramických obkládaček jsou o 6 % nižší než u typů výrobku s jednoduchým glazováním. Získaný poměr byl použit na sedmnáct typů výrobku, které vykázali výrobci v USA.

| (80) | Na základě dodatečných početně zjištěných běžných hodnot si vzájemně odpovídaly 3 typy výrobku mezi typy výrobku, jež vyrábí výrobci v USA a čínští vyvážející výrobci. U typů výrobku, u nichž nebylo možné zajistit přímou srovnatelnost, se Komise rozhodla provést srovnání mezi typy výrobku prodávanými čínskými vyvážejícími výrobci s těmi typy výrobku z USA, které mají nejpodobnější technické charakteristiky a nejnižší běžnou hodnotu. |
| --- | --- |

(80)

Na základě dodatečných početně zjištěných běžných hodnot si vzájemně odpovídaly 3 typy výrobku mezi typy výrobku, jež vyrábí výrobci v USA a čínští vyvážející výrobci. U typů výrobku, u nichž nebylo možné zajistit přímou srovnatelnost, se Komise rozhodla provést srovnání mezi typy výrobku prodávanými čínskými vyvážejícími výrobci s těmi typy výrobku z USA, které mají nejpodobnější technické charakteristiky a nejnižší běžnou hodnotu.

| (81) | Po poskytnutí informací tvrdily dvě zúčastněné strany, že Komise nezveřejnila informace týkající se konkrétních typů výrobku vyráběných výrobci ze srovnatelné země. Dále tvrdili, že nebyli schopni zjistit, zda existují rozdíly (které se neodráží v PCN), které by ospravedlňovaly úpravu. |
| --- | --- |

(81)

Po poskytnutí informací tvrdily dvě zúčastněné strany, že Komise nezveřejnila informace týkající se konkrétních typů výrobku vyráběných výrobci ze srovnatelné země. Dále tvrdili, že nebyli schopni zjistit, zda existují rozdíly (které se neodráží v PCN), které by ospravedlňovaly úpravu.

| (82) | Komise zúčastněným stranám poskytla výpočty běžné hodnoty podle jednotlivých typů výrobku. Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, typy výrobku byly vymezeny na základě těchto technických charakteristik: absorpce vody, konečná úprava (glazované jednou vypalované, glazované dvakrát vypalované nebo neglazované, leštěné nebo neleštěné, tělo obkládačky barvené nebo nebarvené, s rektifikací nebo bez), velikost pracovního povrchu a norma kvality. |
| --- | --- |

(82)

Komise zúčastněným stranám poskytla výpočty běžné hodnoty podle jednotlivých typů výrobku. Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, typy výrobku byly vymezeny na základě těchto technických charakteristik: absorpce vody, konečná úprava (glazované jednou vypalované, glazované dvakrát vypalované nebo neglazované, leštěné nebo neleštěné, tělo obkládačky barvené nebo nebarvené, s rektifikací nebo bez), velikost pracovního povrchu a norma kvality.

| (83) | Žádná ze zúčastněných stran nepředložila připomínky k definici typů výrobku, nenavrhla žádnou další příslušnou metodiku ani nepředložila další informace. Komise dospěla k závěru, že definice typů výrobku byly dostatečné pro to, aby bylo možné zachytit všechny rozdíly, které ovlivňují srovnatelnost cen. Toto tvrzení tedy nebylo zohledněno. Jeden čínský vyvážející výrobce zařazený do vzorku tvrdil, že by Komise při početním zjišťování běžné hodnoty neměla používat vážený průměr ziskového rozpětí a rozpětí prodejních, režijních a správních nákladů u domácího prodeje ve srovnatelné zemi, ale vážený průměr ziskového rozpětí a rozpětí prodejních, režijních a správních nákladů u typů výrobku s nejpodobnějšími technickými charakteristikami. |
| --- | --- |

(83)

Žádná ze zúčastněných stran nepředložila připomínky k definici typů výrobku, nenavrhla žádnou další příslušnou metodiku ani nepředložila další informace. Komise dospěla k závěru, že definice typů výrobku byly dostatečné pro to, aby bylo možné zachytit všechny rozdíly, které ovlivňují srovnatelnost cen. Toto tvrzení tedy nebylo zohledněno. Jeden čínský vyvážející výrobce zařazený do vzorku tvrdil, že by Komise při početním zjišťování běžné hodnoty neměla používat vážený průměr ziskového rozpětí a rozpětí prodejních, režijních a správních nákladů u domácího prodeje ve srovnatelné zemi, ale vážený průměr ziskového rozpětí a rozpětí prodejních, režijních a správních nákladů u typů výrobku s nejpodobnějšími technickými charakteristikami.

| (84) | V tomto případě nebyly typy výrobku vyvážené touto zúčastněnou stranou vyráběny a prodávány ve srovnatelné zemi. Komise proto početně zjistila běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů u typů výrobku s nejpodobnějšími technickými charakteristikami a v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení na základě průměrných prodejních, správních a režijních nákladů a zisku založených na skutečných údajích o výrobě a prodeji obdobného výrobku uskutečněných výrobci ve srovnatelné zemi v běžném obchodním styku. Toto tvrzení bylo proto rovněž zamítnuto. |
| --- | --- |

(84)

V tomto případě nebyly typy výrobku vyvážené touto zúčastněnou stranou vyráběny a prodávány ve srovnatelné zemi. Komise proto početně zjistila běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů u typů výrobku s nejpodobnějšími technickými charakteristikami a v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení na základě průměrných prodejních, správních a režijních nákladů a zisku založených na skutečných údajích o výrobě a prodeji obdobného výrobku uskutečněných výrobci ve srovnatelné zemi v běžném obchodním styku. Toto tvrzení bylo proto rovněž zamítnuto.

c)   Vývozní cena

| (85) | Tři skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku vyvážely přímo do Unie ve formě přímého prodeje dotčeného výrobku nezávislým odběratelům v Unii. Proto byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Unie v průběhu období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(85)

Tři skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku vyvážely přímo do Unie ve formě přímého prodeje dotčeného výrobku nezávislým odběratelům v Unii. Proto byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Unie v průběhu období přezkumného šetření.

d)   Srovnání

| (86) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu. Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. |
| --- | --- |

(86)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu. Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.

| (87) | Pokud jde o ceny výrobců ve srovnatelné zemi na domácím trhu, byly provedeny úpravy o domácí náklady na dopravu, úvěry, manipulaci a balení a provize a obchodní úroveň. Pokud jde o vývozní ceny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, úvěry, bankovní poplatky, náklady na balení, dovozní poplatky, cla a provize. |
| --- | --- |

(87)

Pokud jde o ceny výrobců ve srovnatelné zemi na domácím trhu, byly provedeny úpravy o domácí náklady na dopravu, úvěry, manipulaci a balení a provize a obchodní úroveň. Pokud jde o vývozní ceny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, úvěry, bankovní poplatky, náklady na balení, dovozní poplatky, cla a provize.

e)   Dumpingové rozpětí

| (88) | V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení porovnala Komise váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku každé spolupracující skupiny zařazené do vzorku. |
| --- | --- |

(88)

V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení porovnala Komise váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku každé spolupracující skupiny zařazené do vzorku.

| (89) | Na základě toho bylo zjištěno, že vážený průměr dumpingových rozpětí vyjádřený jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činil během období přezkumného šetření 66 % až 231 %. |
| --- | --- |

(89)

Na základě toho bylo zjištěno, že vážený průměr dumpingových rozpětí vyjádřený jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činil během období přezkumného šetření 66 % až 231 %.

f)   Závěr ohledně dumpingu v období přezkumného šetření

| (90) | Komise zjistila, že v období přezkumného šetření vyváželi čínští vyvážející výrobci i nadále (ve vyšším objemu, než bylo zjištěno v původním šetření) keramické obkládačky do Unie za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(90)

Komise zjistila, že v období přezkumného šetření vyváželi čínští vyvážející výrobci i nadále (ve vyšším objemu, než bylo zjištěno v původním šetření) keramické obkládačky do Unie za dumpingové ceny.

3.   Důkazy o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

Důkazy o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

| (91) | Komise dále analyzovala, zda je pravděpodobné přetrvání dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom posuzovala čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, chování čínských vývozců na jiných trzích, situaci na domácím trhu v Číně a atraktivitu trhu Unie. |
| --- | --- |

(91)

Komise dále analyzovala, zda je pravděpodobné přetrvání dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom posuzovala čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, chování čínských vývozců na jiných trzích, situaci na domácím trhu v Číně a atraktivitu trhu Unie.

| (92) | Jak bylo uvedeno výše, přihlásilo se devatenáct čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, přičemž tento počet představuje pouze 1,5 % odhadované čínské výrobní kapacity v roce 2015. Tří čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku, u nichž byla provedena inspekce na místě, představují pouhý zlomek (tj. 0,3 %) odhadované čínské výroby. Informace, které měla Komise k dispozici o výrobě a volné kapacitě čínských vyvážejících výrobců, byly proto omezené. |
| --- | --- |

(92)

Jak bylo uvedeno výše, přihlásilo se devatenáct čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, přičemž tento počet představuje pouze 1,5 % odhadované čínské výrobní kapacity v roce 2015. Tří čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku, u nichž byla provedena inspekce na místě, představují pouhý zlomek (tj. 0,3 %) odhadované čínské výroby. Informace, které měla Komise k dispozici o výrobě a volné kapacitě čínských vyvážejících výrobců, byly proto omezené.

| (93) | Z tohoto důvodu musela většina níže uvedených zjištění týkajících se přetrvání nebo obnovení dumpingu vycházet z jiných zdrojů, tj. z údajů Eurostatu, databáze čínského vývozu a z informací předložených výrobním odvětvím Unie v žádosti o zahájení přezkumu. Z analýzy uvedených informací vyplynuly následující skutečnosti. |
| --- | --- |

(93)

Z tohoto důvodu musela většina níže uvedených zjištění týkajících se přetrvání nebo obnovení dumpingu vycházet z jiných zdrojů, tj. z údajů Eurostatu, databáze čínského vývozu a z informací předložených výrobním odvětvím Unie v žádosti o zahájení přezkumu. Z analýzy uvedených informací vyplynuly následující skutečnosti.

a)   Výroba a volná kapacita v ČLR

| (94) | Čínští výrobci vybudovali rozsáhlé výrobní kapacity pro keramické obkládačky, jež i nadále zdaleka převyšují výrobní kapacitu Unie. Během posledních deseti let čínští výrobci výrazně zvýšili výrobu, doplnili výrobní kapacitu a nadále tak činí. Čínská výrobní kapacita keramických obkládaček se mezi lety 2011 a 2014 zvýšila téměř o 30 %, a sice z 10,8 na 13,9 miliardy m2. Kromě toho mezi lety 2014 a 2016 výrazně vzrostl počet čínských výrobců keramických obkládaček, a sice o téměř 20 % – z 1 452 v roce 2014 na 1 777. Výrobní kapacita za rok 2016 se odhadovala přibližně na 17 miliard m2, a to extrapolací výrobní kapacity řady výrobních podniků (10). |
| --- | --- |

(94)

Čínští výrobci vybudovali rozsáhlé výrobní kapacity pro keramické obkládačky, jež i nadále zdaleka převyšují výrobní kapacitu Unie. Během posledních deseti let čínští výrobci výrazně zvýšili výrobu, doplnili výrobní kapacitu a nadále tak činí. Čínská výrobní kapacita keramických obkládaček se mezi lety 2011 a 2014 zvýšila téměř o 30 %, a sice z 10,8 na 13,9 miliardy m2. Kromě toho mezi lety 2014 a 2016 výrazně vzrostl počet čínských výrobců keramických obkládaček, a sice o téměř 20 % – z 1 452 v roce 2014 na 1 777. Výrobní kapacita za rok 2016 se odhadovala přibližně na 17 miliard m2, a to extrapolací výrobní kapacity řady výrobních podniků (10).

2

2

10

| (95) | Podle téhož čínského statistického zdroje vzrostla skutečná výroba z 8,7 miliardy m2 v roce 2011 na 11,1 miliardy m2 v roce 2016, tedy o 2,4 miliardy m2 za dané období. Výroba keramických obkládaček se však nezvyšovala podobným tempem ve srovnání s vybudovanou kapacitou čínské výroby keramických obkládaček během uvedeného období: výrobní kapacita vzrostla o 6,2 miliardy m2 (z 10,8 miliardy m2 v roce 2011 na 17 miliard m2 v roce 2016). Proto se zvýšila volná kapacita z 20 % v roce 2011 na 35 % na konci roku 2016, což se rovná navýšení o 3,8 miliardy m2. Tato volná kapacita je několikanásobně vyšší než celková spotřeba v Unii, která v období přezkumného šetření činila přibližně 879 milionů m2. |
| --- | --- |

(95)

Podle téhož čínského statistického zdroje vzrostla skutečná výroba z 8,7 miliardy m2 v roce 2011 na 11,1 miliardy m2 v roce 2016, tedy o 2,4 miliardy m2 za dané období. Výroba keramických obkládaček se však nezvyšovala podobným tempem ve srovnání s vybudovanou kapacitou čínské výroby keramických obkládaček během uvedeného období: výrobní kapacita vzrostla o 6,2 miliardy m2 (z 10,8 miliardy m2 v roce 2011 na 17 miliard m2 v roce 2016). Proto se zvýšila volná kapacita z 20 % v roce 2011 na 35 % na konci roku 2016, což se rovná navýšení o 3,8 miliardy m2. Tato volná kapacita je několikanásobně vyšší než celková spotřeba v Unii, která v období přezkumného šetření činila přibližně 879 milionů m2.

2

2

2

2

2

2

2

2

| (96) | Kromě toho vyplynulo z informací shromážděných během inspekce na místě, že během období od roku 2013 do období přezkumného šetření pokleslo využití kapacity u ověřených vyvážejících výrobců ze 74 % na 54 % a počet zaměstnanců se snížil o 25 %. Výrobci zastavili výrobu během dvou měsíců prvního čtvrtletí roku 2017, když zásoby dosáhly určité úrovně, která představuje 67 % celkové výroby v období přezkumného šetření. Na konci období přezkumného šetření měli tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku uloženo ve skladech 23 milionů m2 (během období přezkumného šetření dovezla Unie z Číny 15 milionů m2). |
| --- | --- |

(96)

Kromě toho vyplynulo z informací shromážděných během inspekce na místě, že během období od roku 2013 do období přezkumného šetření pokleslo využití kapacity u ověřených vyvážejících výrobců ze 74 % na 54 % a počet zaměstnanců se snížil o 25 %. Výrobci zastavili výrobu během dvou měsíců prvního čtvrtletí roku 2017, když zásoby dosáhly určité úrovně, která představuje 67 % celkové výroby v období přezkumného šetření. Na konci období přezkumného šetření měli tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku uloženo ve skladech 23 milionů m2 (během období přezkumného šetření dovezla Unie z Číny 15 milionů m2).

2

2

| (97) | Souhrnně řečeno, vzhledem k tomu, že Čína má k dispozici velkou výrobní kapacitu, a tedy je schopna zvýšit během krátké doby objem své výroby, zrušení stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k nárůstu levného čínského dumpingového dovozu na trh Unie. |
| --- | --- |

(97)

Souhrnně řečeno, vzhledem k tomu, že Čína má k dispozici velkou výrobní kapacitu, a tedy je schopna zvýšit během krátké doby objem své výroby, zrušení stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k nárůstu levného čínského dumpingového dovozu na trh Unie.

b)   Chování čínských vývozců na trzích třetích zemí

| (98) | Čínští výrobci vyvážejí velká množství keramických obkládaček do třetích zemí, které nejsou členy Unie, zejména na Filipíny, do USA, Saúdské Arábie, Jižní Koreje, Indonésie, Thajska a Austrálie. |
| --- | --- |

(98)

Čínští výrobci vyvážejí velká množství keramických obkládaček do třetích zemí, které nejsou členy Unie, zejména na Filipíny, do USA, Saúdské Arábie, Jižní Koreje, Indonésie, Thajska a Austrálie.

| (99) | Komise porovnala průměrnou cenu dotčeného výrobku účtovanou v průběhu období přezkumného šetření těmito výrobci na hlavních vývozních trzích uvedených výše s průměrnou vývozní cenou na trh Unie. Toto srovnání bylo provedeno na základě informací z databáze čínského vývozu, kde je hodnota vývozu vyjádřena v USD a na základě FOB. Množství jsou vyjádřena v kilogramech. |
| --- | --- |

(99)

Komise porovnala průměrnou cenu dotčeného výrobku účtovanou v průběhu období přezkumného šetření těmito výrobci na hlavních vývozních trzích uvedených výše s průměrnou vývozní cenou na trh Unie. Toto srovnání bylo provedeno na základě informací z databáze čínského vývozu, kde je hodnota vývozu vyjádřena v USD a na základě FOB. Množství jsou vyjádřena v kilogramech.

| (100) | Vývozní ceny do Unie byly ve srovnání s ostatními hlavními vývozními trhy výrazně vyšší. Průměrná vývozní cena do Unie činila přibližně 0,46 USD za kilogram, zatímco průměrné ceny do ostatních hlavních destinací činily přibližně 0,34 USD za kilogram. |
| --- | --- |

(100)

Vývozní ceny do Unie byly ve srovnání s ostatními hlavními vývozními trhy výrazně vyšší. Průměrná vývozní cena do Unie činila přibližně 0,46 USD za kilogram, zatímco průměrné ceny do ostatních hlavních destinací činily přibližně 0,34 USD za kilogram.

| (101) | Podle databáze čínského vývozu se po skončení období přezkumného šetření prodejní ceny do zbytku světa ještě snížily. V průběhu druhého pololetí roku 2016 se průměrné vývozní ceny na hlavní vývozní trhy ve srovnání s vývozními cenami v období přezkumného šetření snížily (– 37 % pro Filipíny, – 26 % pro Saúdskou Arábii, – 22 % pro USA a přibližně – 13 % pro Jižní Koreu a Austrálii). |
| --- | --- |

(101)

Podle databáze čínského vývozu se po skončení období přezkumného šetření prodejní ceny do zbytku světa ještě snížily. V průběhu druhého pololetí roku 2016 se průměrné vývozní ceny na hlavní vývozní trhy ve srovnání s vývozními cenami v období přezkumného šetření snížily (– 37 % pro Filipíny, – 26 % pro Saúdskou Arábii, – 22 % pro USA a přibližně – 13 % pro Jižní Koreu a Austrálii).

c)   Atraktivita trhu Unie

| (102) | Odhadovaná poptávka v Unii představuje pouhý zlomek dostupné volné kapacity na čínském domácím trhu. Před zavedením opatření byla Unie pro Čínu tradičním vývozním trhem. V původním šetření Komise dospěla k závěru, že čínský dovoz dosáhl v průměru 65 milionů m2 ročně, tj. více než trojnásobku jejich současného objemu vývozu do EU. V současné době je průměrná cena na trhu Unie (0,46 USD/kg) rovněž vyšší než čínská vývozní cena (0,34 USD/kg) na čínských hlavních vývozních trzích. Je proto pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínští výrobci se budou pokoušet zvýšit svůj prodej do Unie s použitím dostupné kapacity. |
| --- | --- |

(102)

Odhadovaná poptávka v Unii představuje pouhý zlomek dostupné volné kapacity na čínském domácím trhu. Před zavedením opatření byla Unie pro Čínu tradičním vývozním trhem. V původním šetření Komise dospěla k závěru, že čínský dovoz dosáhl v průměru 65 milionů m2 ročně, tj. více než trojnásobku jejich současného objemu vývozu do EU. V současné době je průměrná cena na trhu Unie (0,46 USD/kg) rovněž vyšší než čínská vývozní cena (0,34 USD/kg) na čínských hlavních vývozních trzích. Je proto pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínští výrobci se budou pokoušet zvýšit svůj prodej do Unie s použitím dostupné kapacity.

2

d)   Závěr týkající se dumpingu a pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

| (103) | Šetření ukázalo, že ceny čínského vývozu keramických obkládaček do Unie a na hlavní vývozní trhy ČLR byly nižší než běžná hodnota stanovená během období přezkumného šetření. Kromě toho výrobní kapacita a výroba v Číně stále rostly. Objem jejich vývozu byl poměrně stabilní a nic nenasvědčuje tomu, že by spotřeba na čínském domácím trhu byla schopna absorbovat obrovská množství vyráběných výrobků a jejich zásoby. Ani zúčastněné strany nebyly schopny vysvětlit, jak jinak by mohlo být toto množství absorbováno, aniž by představovalo hrozbu pro Unii. |
| --- | --- |

(103)

Šetření ukázalo, že ceny čínského vývozu keramických obkládaček do Unie a na hlavní vývozní trhy ČLR byly nižší než běžná hodnota stanovená během období přezkumného šetření. Kromě toho výrobní kapacita a výroba v Číně stále rostly. Objem jejich vývozu byl poměrně stabilní a nic nenasvědčuje tomu, že by spotřeba na čínském domácím trhu byla schopna absorbovat obrovská množství vyráběných výrobků a jejich zásoby. Ani zúčastněné strany nebyly schopny vysvětlit, jak jinak by mohlo být toto množství absorbováno, aniž by představovalo hrozbu pro Unii.

| (104) | Na tomto základě a jelikož zúčastněné strany nevznesly žádné připomínky, dospěla Komise k závěru, že je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, do Unie se budou vyvážet značné objemy čínských keramických obkládaček za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(104)

Na tomto základě a jelikož zúčastněné strany nevznesly žádné připomínky, dospěla Komise k závěru, že je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, do Unie se budou vyvážet značné objemy čínských keramických obkládaček za dumpingové ceny.

D.   VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE

VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE

| (105) | Výrobní odvětví Unie nedoznalo od doby původního šetření velkých strukturálních změn. Toto odvětví je stále velmi roztříštěné a malé a střední podniky společně zaujímají významný podíl na trhu (66 % na základě objemu výroby v roce 2015). Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii asi 500 výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(105)

Výrobní odvětví Unie nedoznalo od doby původního šetření velkých strukturálních změn. Toto odvětví je stále velmi roztříštěné a malé a střední podniky společně zaujímají významný podíl na trhu (66 % na základě objemu výroby v roce 2015). Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii asi 500 výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (106) | Jak je popsáno ve 20. bodě odůvodnění, při výběru vzorku výrobců v Unii zohlednila Komise velkou roztříštěnost výrobního odvětví Unie, aby byly zastoupeny společnosti z každého sektoru. Aby Komise zohlednila příslušný podíl (váhu) každého segmentu na celkové výrobě v Unii a získala reprezentativní obrázek situace výrobního odvětví Unie, použila příslušný podíl (váhu) pro zvážení určitých mikroekonomických ukazatelů (viz 144. bod odůvodnění) u společností zařazených do vzorku v daném segmentu, a to v souladu s metodikou použitou v původním šetření. |
| --- | --- |

(106)

Jak je popsáno ve 20. bodě odůvodnění, při výběru vzorku výrobců v Unii zohlednila Komise velkou roztříštěnost výrobního odvětví Unie, aby byly zastoupeny společnosti z každého sektoru. Aby Komise zohlednila příslušný podíl (váhu) každého segmentu na celkové výrobě v Unii a získala reprezentativní obrázek situace výrobního odvětví Unie, použila příslušný podíl (váhu) pro zvážení určitých mikroekonomických ukazatelů (viz 144. bod odůvodnění) u společností zařazených do vzorku v daném segmentu, a to v souladu s metodikou použitou v původním šetření.

| (107) | Tyto váhy byly stanoveny na základě údajů poskytnutých žadatelem, zejména o objemu výroby v roce 2015 u společností nacházejících se v zemích, které představují 79 % výroby v Unii (11). Tyto váhy byly následující: podniky ze sektoru malých podniků s výrobou nižší než pět milionů metrů čtverečních představovaly 41 % celkové výroby v Unii; podniky ze sektoru středních podniků s výrobou mezi pěti a deseti miliony metrů čtverečních představovaly 25 % celkové výroby v Unii a podniky ze sektoru velkých společností představovaly 34 % celkové výroby v Unii. |
| --- | --- |

(107)

Tyto váhy byly stanoveny na základě údajů poskytnutých žadatelem, zejména o objemu výroby v roce 2015 u společností nacházejících se v zemích, které představují 79 % výroby v Unii (11). Tyto váhy byly následující: podniky ze sektoru malých podniků s výrobou nižší než pět milionů metrů čtverečních představovaly 41 % celkové výroby v Unii; podniky ze sektoru středních podniků s výrobou mezi pěti a deseti miliony metrů čtverečních představovaly 25 % celkové výroby v Unii a podniky ze sektoru velkých společností představovaly 34 % celkové výroby v Unii.

11

E.   SITUACE NA TRHU UNIE

SITUACE NA TRHU UNIE

1.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (108) | Spotřeba v Unii byla stanovena tak, že čistý prodej v Unii byl připočten k dovozu z ČLR a ze třetích zemí. Objem výroby byl založen na údajích z Eurostatu a údajích získaných od členů sdružení CET. |
| --- | --- |

(108)

Spotřeba v Unii byla stanovena tak, že čistý prodej v Unii byl připočten k dovozu z ČLR a ze třetích zemí. Objem výroby byl založen na údajích z Eurostatu a údajích získaných od členů sdružení CET.

| (109) | Spotřeba v Unii se během posuzovaného období vyvíjela takto:

  Tabulka 1


  Spotřeba v Unii | 2013 | 2014 | 2015 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (v tisících m2) | 750 158 | 837 188 | 851 104 | 878 968 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 112 | 113 | 117 |
| Zdroj: Eurostat, CET. |

(109)

Spotřeba v Unii se během posuzovaného období vyvíjela takto:

Tabulka 1

Tabulka 1

Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

2013

2014

2015

OPŠ

Objem (v tisících m2)

2

750 158

837 188

851 104

878 968

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

112

112

113

113

117

117

Zdroj: Eurostat, CET.

Zdroj:

| (110) | Spotřeba v Unii se v posuzovaném období zvýšila. Největší nárůst (o 12 %) byl zaznamenán mezi lety 2013 a 2014, a sice ze 750 milionů m2 na 837 milionů m2. Celkově se během posuzovaného období spotřeba zvýšila o 17 %, a sice ze 750 milionů m2 na přibližně 879 milionů m2 v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(110)

Spotřeba v Unii se v posuzovaném období zvýšila. Největší nárůst (o 12 %) byl zaznamenán mezi lety 2013 a 2014, a sice ze 750 milionů m2 na 837 milionů m2. Celkově se během posuzovaného období spotřeba zvýšila o 17 %, a sice ze 750 milionů m2 na přibližně 879 milionů m2 v období přezkumného šetření.

2

2

2

2

| (111) | V porovnání s obdobím posuzovaným během původního šetření byla však spotřeba v období přezkumného šetření stále o 37 % nižší než v roce 2007, kdy činila přibližně 1,4 miliardy m2. Pokles spotřeby po roce 2007 byl způsoben poklesem domácí spotřeby v důsledku krize eurozóny a významné následné recese ve stavebnictví (12). |
| --- | --- |

(111)

V porovnání s obdobím posuzovaným během původního šetření byla však spotřeba v období přezkumného šetření stále o 37 % nižší než v roce 2007, kdy činila přibližně 1,4 miliardy m2. Pokles spotřeby po roce 2007 byl způsoben poklesem domácí spotřeby v důsledku krize eurozóny a významné následné recese ve stavebnictví (12).

2

12

2.   Dovoz z ČLR do Unie

Dovoz z ČLR do Unie

2.1.   Objem, cena a podíl dovozu z ČLR na trhu

Objem, cena a podíl dovozu z ČLR na trhu

| (112) | Objem a podíl dovozu na trhu byly založeny na údajích Eurostatu. |
| --- | --- |

(112)

Objem a podíl dovozu na trhu byly založeny na údajích Eurostatu.

| (113) | Během posuzovaného období se objem a podíl dovozu z ČLR na trhu vyvíjely takto:

  Tabulka 2


  Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu | 2013 | 2014 | 2015 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu (v tisících m2) | 22 691 | 23 244 | 18 167 | 15 057 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 102 | 80 | 66 |
| Podíl na trhu (v %) | 3,02 | 2,78 | 2,13 | 1,70 |
| Zdroj: Eurostat. |

(113)

Během posuzovaného období se objem a podíl dovozu z ČLR na trhu vyvíjely takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

2013

2014

2015

OPŠ

Objem dovozu (v tisících m2)

2

22 691

23 244

18 167

15 057

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

102

102

80

80

66

66

Podíl na trhu (v %)

3,02

2,78

2,13

1,70

Zdroj: Eurostat.

Zdroj:

| (114) | Po uložení antidumpingových cel dovoz keramických obkládaček z ČLR výrazně poklesl (13). Čínský dovoz však byl na trhu Unie nadále přítomen a během období přezkumného šetření představoval přibližně 15 milionů m2, pokud jde o objem dovozu, a 1,7 %, pokud jde o procentní podíl na trhu. |
| --- | --- |

(114)

Po uložení antidumpingových cel dovoz keramických obkládaček z ČLR výrazně poklesl (13). Čínský dovoz však byl na trhu Unie nadále přítomen a během období přezkumného šetření představoval přibližně 15 milionů m2, pokud jde o objem dovozu, a 1,7 %, pokud jde o procentní podíl na trhu.

13

2

| (115) | Objem dovozu z ČLR poklesl v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2013 o 34 %, a sice z přibližně 22,7 milionu m2 na přibližně 15 milionů m2. Podíl čínského dovozu na trhu se snížil z 3,2 % v roce 2013 na přibližně 1,7 % v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(115)

Objem dovozu z ČLR poklesl v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2013 o 34 %, a sice z přibližně 22,7 milionu m2 na přibližně 15 milionů m2. Podíl čínského dovozu na trhu se snížil z 3,2 % v roce 2013 na přibližně 1,7 % v období přezkumného šetření.

2

2

2.2.   Cena dovozu a cenové podbízení

Cena dovozu a cenové podbízení

| (116) | Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR vyvíjela takto:

  Tabulka 3


  Průměrná cena dovozu z ČLR | 2013 | 2014 | 2015 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná cena CIF na hranici Unie (EUR za m2) | 5,07 | 5,44 | 6,13 | 5,78 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 107 | 121 | 114 |
| Zdroj: Eurostat. |

(116)

Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR vyvíjela takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Průměrná cena dovozu z ČLR

Průměrná cena dovozu z ČLR

2013

2014

2015

OPŠ

Průměrná cena CIF na hranici Unie (EUR za m2)

2

5,07

5,44

6,13

5,78

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

107

107

121

121

114

114

Zdroj: Eurostat.

Zdroj:

| (117) | Průměrné ceny dovozu z ČLR vzrostly během posuzovaného období o 14 %, a sice z 5,07 EUR/m2 na 5,78 EUR/m2, přičemž vrcholu bylo dosaženo v roce 2015, kdy se cena zvýšila o 21 % na 6,13 EUR/m2. |
| --- | --- |

(117)

Průměrné ceny dovozu z ČLR vzrostly během posuzovaného období o 14 %, a sice z 5,07 EUR/m2 na 5,78 EUR/m2, přičemž vrcholu bylo dosaženo v roce 2015, kdy se cena zvýšila o 21 % na 6,13 EUR/m2.

2

2

2

| (118) | Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla a náklady po dovozu. V případě typů výrobku, u nichž neexistoval odpovídající typ výrobku, bylo srovnání provedeno úpravou nejpodobnějšího typu výrobku. Úpravy musely být provedeny zejména v případě glazovaných, dvakrát vypalovaných typů výrobku a v případě neglazovaných typů výrobku, pro něž nebylo možné na straně výrobního odvětví Unie nalézt odpovídající typy výrobku. |
| --- | --- |

(118)

Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla a náklady po dovozu. V případě typů výrobku, u nichž neexistoval odpovídající typ výrobku, bylo srovnání provedeno úpravou nejpodobnějšího typu výrobku. Úpravy musely být provedeny zejména v případě glazovaných, dvakrát vypalovaných typů výrobku a v případě neglazovaných typů výrobku, pro něž nebylo možné na straně výrobního odvětví Unie nalézt odpovídající typy výrobku.

| (119) | Ze srovnání vyplynulo, že během období přezkumného šetření, a to i přes nárůst průměrné ceny CIF s dodáním na hranice Unie, jak je vysvětleno v 90. bodě odůvodnění, byl čínský dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. V procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám se úroveň podbízení pohybovala v rozmezí od 17 % do 50 %. Výpočty vycházely z údajů poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku a vyvážejícími výrobci z ČLR zařazenými do vzorku. |
| --- | --- |

(119)

Ze srovnání vyplynulo, že během období přezkumného šetření, a to i přes nárůst průměrné ceny CIF s dodáním na hranice Unie, jak je vysvětleno v 90. bodě odůvodnění, byl čínský dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. V procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám se úroveň podbízení pohybovala v rozmezí od 17 % do 50 %. Výpočty vycházely z údajů poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku a vyvážejícími výrobci z ČLR zařazenými do vzorku.

| (120) | Po poskytnutí informací CCCMC tvrdila, že analýza cenového podbízení byla nedostatečná, jelikož ani CCCMC, ani čínští vyvážející výrobci nemohli účinně uplatnit svá práva na obhajobu, neboť neměli možnost zjistit rozdíly mezi výrobky vyráběnými výrobním odvětvím Unie a výrobky vyráběnými čínskými vyvážejícími výrobci, aby mohli požádat o úpravy. |
| --- | --- |

(120)

Po poskytnutí informací CCCMC tvrdila, že analýza cenového podbízení byla nedostatečná, jelikož ani CCCMC, ani čínští vyvážející výrobci nemohli účinně uplatnit svá práva na obhajobu, neboť neměli možnost zjistit rozdíly mezi výrobky vyráběnými výrobním odvětvím Unie a výrobky vyráběnými čínskými vyvážejícími výrobci, aby mohli požádat o úpravy.

| (121) | Pokud jde o možné rozdíly mezi výrobky z Unie a výrobky dováženými z ČLR, Komise nemá na základě argumentů uvedených v oddílu B důvod se domnívat, že takové rozdíly v konkrétním PCN existovaly. Naopak, definice PCN umožnila plnou srovnatelnost cen mezi dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem (viz oddíl B). |
| --- | --- |

(121)

Pokud jde o možné rozdíly mezi výrobky z Unie a výrobky dováženými z ČLR, Komise nemá na základě argumentů uvedených v oddílu B důvod se domnívat, že takové rozdíly v konkrétním PCN existovaly. Naopak, definice PCN umožnila plnou srovnatelnost cen mezi dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem (viz oddíl B).

| (122) | Jakákoli strana, která požaduje úpravu, musí vycházet z přiměřeného odhadu tržní hodnoty rozdílu. Komise však neobdržela od žádné ze stran žádost o provedení úpravy pro některý konkrétní typ výrobku. Jediné úpravy, které Komise provedla, se proto týkaly glazovaných, dvakrát vypalovaných typů výrobku a neglazovaných typů výrobku, pro něž nebylo možné na straně výrobního odvětví Unie nalézt odpovídající typy výrobku, jak je vysvětleno ve 118. bodě odůvodnění. V návaznosti na žádost ze strany CCCMC ze dne 6. září 2017 poskytla Komise podrobnosti o těchto úpravách, a zejména o dotčených PCN a o výši úpravy provedené u dvou dotčených vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, aby jim umožnila vyjádřit se. CCCMC se poté k této záležitosti již nevyjádřila. |
| --- | --- |

(122)

Jakákoli strana, která požaduje úpravu, musí vycházet z přiměřeného odhadu tržní hodnoty rozdílu. Komise však neobdržela od žádné ze stran žádost o provedení úpravy pro některý konkrétní typ výrobku. Jediné úpravy, které Komise provedla, se proto týkaly glazovaných, dvakrát vypalovaných typů výrobku a neglazovaných typů výrobku, pro něž nebylo možné na straně výrobního odvětví Unie nalézt odpovídající typy výrobku, jak je vysvětleno ve 118. bodě odůvodnění. V návaznosti na žádost ze strany CCCMC ze dne 6. září 2017 poskytla Komise podrobnosti o těchto úpravách, a zejména o dotčených PCN a o výši úpravy provedené u dvou dotčených vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, aby jim umožnila vyjádřit se. CCCMC se poté k této záležitosti již nevyjádřila.

| (123) | Po poskytnutí informací CCCMC rovněž tvrdila, že Komise měla provést (a zveřejnit) analýzu cenového podbízení nikoli pouze pro jednotlivé vyvážející výrobce, ale i na celkové úrovni (na základě váženého průměru). Kromě toho CCCMC tvrdila, že Komise měla provést (a zveřejnit) výpočet cenového podbízení pro jednotlivé typy výrobku, což podle CCCMC představovalo jediný možný způsob, jak vyvodit smysluplné závěry ohledně možnosti čínského dovozu vyvíjet tlak na ceny u prodeje výrobního odvětví Unie. CCCMC navíc požádala Komisi, aby rovněž zveřejnila celkový objem a hodnotu prodaných výrobků podle PCN u veškerého prodeje výrobního odvětví Unie, který nebyl použit pro výpočty cenového podbízení. |
| --- | --- |

(123)

Po poskytnutí informací CCCMC rovněž tvrdila, že Komise měla provést (a zveřejnit) analýzu cenového podbízení nikoli pouze pro jednotlivé vyvážející výrobce, ale i na celkové úrovni (na základě váženého průměru). Kromě toho CCCMC tvrdila, že Komise měla provést (a zveřejnit) výpočet cenového podbízení pro jednotlivé typy výrobku, což podle CCCMC představovalo jediný možný způsob, jak vyvodit smysluplné závěry ohledně možnosti čínského dovozu vyvíjet tlak na ceny u prodeje výrobního odvětví Unie. CCCMC navíc požádala Komisi, aby rovněž zveřejnila celkový objem a hodnotu prodaných výrobků podle PCN u veškerého prodeje výrobního odvětví Unie, který nebyl použit pro výpočty cenového podbízení.

| (124) | Jak Komise informovala CCCMC v dopisech z 25. srpna 2017 a 20. září 2017, provedla výpočty cenového podbízení u jednotlivých vyvážejících výrobců na individuálním základě a u PCN, které prodávali jednotliví čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku. Komise se domnívala, že pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy není relevantní provádět analýzu celkové úrovně cenového podbízení a analýzu cenového podbízení podle PCN, jelikož tím by se agregovaly údaje čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku podle PCN. Tento druh agregovaného výpočtu požadovaného CCCMC by v žádném případě neměl smysl, jelikož tento druh informací nemá dopad na analýzu pravděpodobnosti obnovení újmy. Kromě toho by agregovaný výpočet neumožnil jednotlivým vyvážejícím výrobcům ověřit, zda Komise použila jejich údaje k provedení výpočtu cenového podbízení správně. Vyvážející výrobci by proto nemohli uplatnit svá práva na obhajobu. Z tohoto důvodu Komise takový výpočet neprovedla. Namísto toho Komise řádně provedla analýzu cenového podbízení u jednotlivých vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Komise proto požadovanou analýzu provádět nemusela. |
| --- | --- |

(124)

Jak Komise informovala CCCMC v dopisech z 25. srpna 2017 a 20. září 2017, provedla výpočty cenového podbízení u jednotlivých vyvážejících výrobců na individuálním základě a u PCN, které prodávali jednotliví čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku. Komise se domnívala, že pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy není relevantní provádět analýzu celkové úrovně cenového podbízení a analýzu cenového podbízení podle PCN, jelikož tím by se agregovaly údaje čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku podle PCN. Tento druh agregovaného výpočtu požadovaného CCCMC by v žádném případě neměl smysl, jelikož tento druh informací nemá dopad na analýzu pravděpodobnosti obnovení újmy. Kromě toho by agregovaný výpočet neumožnil jednotlivým vyvážejícím výrobcům ověřit, zda Komise použila jejich údaje k provedení výpočtu cenového podbízení správně. Vyvážející výrobci by proto nemohli uplatnit svá práva na obhajobu. Z tohoto důvodu Komise takový výpočet neprovedla. Namísto toho Komise řádně provedla analýzu cenového podbízení u jednotlivých vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Komise proto požadovanou analýzu provádět nemusela.

| (125) | Komise rovněž připomněla, že v této věci se jedná o přezkum před pozbytím platnosti. Zavedená opatření způsobila významný pokles dovozu keramických obkládaček (z přibližně 66 milionů m2 v období původního šetření na přibližně 15 milionů v období přezkumného šetření v rámci stávajícího šetření). Analýza cenového podbízení tedy mohla být založena pouze na omezeném počtu PCN dotčeného výrobku vyváženého z ČLR do Unie. Účelem analýzy cenového podbízení u jednotlivých vyvážejících výrobců bylo analyzovat, zda by čínští vyvážející výrobci používali cenové podbízení vůči cenám v Unii, kdyby opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(125)

Komise rovněž připomněla, že v této věci se jedná o přezkum před pozbytím platnosti. Zavedená opatření způsobila významný pokles dovozu keramických obkládaček (z přibližně 66 milionů m2 v období původního šetření na přibližně 15 milionů v období přezkumného šetření v rámci stávajícího šetření). Analýza cenového podbízení tedy mohla být založena pouze na omezeném počtu PCN dotčeného výrobku vyváženého z ČLR do Unie. Účelem analýzy cenového podbízení u jednotlivých vyvážejících výrobců bylo analyzovat, zda by čínští vyvážející výrobci používali cenové podbízení vůči cenám v Unii, kdyby opatření pozbyla platnosti.

2

| (126) | Celková úroveň cenového podbízení a úroveň cenového podbízení podle PCN se naopak nepovažovaly za relevantní pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, a proto nejsou součástí spisu. Komise dospěla k závěru, že nebyla povinna provést (a zveřejnit) výpočty, které nebyly provedeny. Komise se proto rozhodla toto tvrzení zamítnout. |
| --- | --- |

(126)

Celková úroveň cenového podbízení a úroveň cenového podbízení podle PCN se naopak nepovažovaly za relevantní pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, a proto nejsou součástí spisu. Komise dospěla k závěru, že nebyla povinna provést (a zveřejnit) výpočty, které nebyly provedeny. Komise se proto rozhodla toto tvrzení zamítnout.

3.   Dovoz z ostatních třetích zemí

Dovoz z ostatních třetích zemí

| (127) | Během posuzovaného období se dovoz z ostatních třetích zemí a jeho podíl na trhu vyvíjely takto:

  Tabulka 4


  Dovoz z ostatních třetích zemí a jeho podíl na trhu










  Objem dovozu (v tisících m2) | 2013 | 2014 | 2015 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turecko | 35 526 | 34 256 | 35 965 | 35 246 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 96 | 101 | 99 |
| Ceny dovozu | 5,44 | 6,10 | 6,19 | 6,11 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 112 | 114 | 112 |
| Podíl na trhu (v %) | 4,74 | 4,09 | 4,23 | 4,01 |
| Spojené arabské emiráty | 7 759 | 6 538 | 18 424 | 16 603 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 84 | 237 | 214 |
| Ceny dovozu | 7,73 | 7,92 | 3,08 | 3,27 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 102 | 40 | 42 |
| Podíl na trhu (v %) | 1,03 | 0,78 | 2,16 | 1,89 |
| Indie | 1 314 | 3 582 | 3 648 | 4 341 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 273 | 278 | 330 |
| Ceny dovozu | 4,32 | 4,22 | 5,19 | 4,67 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 98 | 120 | 108 |
| Podíl na trhu (v %) | 0,18 | 0,43 | 0,43 | 0,49 |
| Jiné třetí země | 12 367 | 12 868 | 12 301 | 13 021 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 104 | 99 | 105 |
| Ceny dovozu | 6,13 | 5,95 | 6,02 | 5,69 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 97 | 98 | 93 |
| Podíl na trhu (v %) | 1,65 | 1,54 | 1,45 | 1,48 |
| Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčené země | 56 967 | 57 244 | 70 338 | 69 211 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 100 | 123 | 121 |
| Ceny dovozu | 5,87 | 6,15 | 5,30 | 5,26 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 105 | 90 | 90 |
| Podíl na trhu (v %) | 7,59 | 6,84 | 8,26 | 7,87 |
| Zdroj: Eurostat. |

(127)

Během posuzovaného období se dovoz z ostatních třetích zemí a jeho podíl na trhu vyvíjely takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Dovoz z ostatních třetích zemí a jeho podíl na trhu

Dovoz z ostatních třetích zemí a jeho podíl na trhu

Objem dovozu (v tisících m2)

2

2013

2014

2015

OPŠ

Turecko

Turecko

35 526

34 256

35 965

35 246

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

96

96

101

101

99

99

Ceny dovozu

5,44

6,10

6,19

6,11

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

112

112

114

114

112

112

Podíl na trhu (v %)

4,74

4,09

4,23

4,01

Spojené arabské emiráty

Spojené arabské emiráty

7 759

6 538

18 424

16 603

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

84

84

237

237

214

214

Ceny dovozu

7,73

7,92

3,08

3,27

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

102

102

40

40

42

42

Podíl na trhu (v %)

1,03

0,78

2,16

1,89

Indie

Indie

1 314

3 582

3 648

4 341

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

273

273

278

278

330

330

Ceny dovozu

4,32

4,22

5,19

4,67

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

98

98

120

120

108

108

Podíl na trhu (v %)

0,18

0,43

0,43

0,49

Jiné třetí země

Jiné třetí země

12 367

12 868

12 301

13 021

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

104

104

99

99

105

105

Ceny dovozu

6,13

5,95

6,02

5,69

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

97

97

98

98

93

93

Podíl na trhu (v %)

1,65

1,54

1,45

1,48

Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčené země

Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčené země

56 967

57 244

70 338

69 211

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

100

100

123

123

121

121

Ceny dovozu

5,87

6,15

5,30

5,26

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

105

105

90

90

90

90

Podíl na trhu (v %)

7,59

6,84

8,26

7,87

Zdroj: Eurostat.

Zdroj:

| (128) | Během posuzovaného období představoval největší objem dovoz z Turecka (téměř 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření), Spojených arabských emirátů (téměř 2 % podíl na trhu v období přezkumného šetření) a Indie (přibližně 0,5 % podíl na trhu v období přezkumného šetření). Celkově zaujímal v období přezkumného šetření podíl dovozu ze třetích zemí na trhu 7,84 %. Během posuzovaného období zůstal poměrně stabilní a vrcholu dosáhl v roce 2015 (8,26 % podíl na trhu). |
| --- | --- |

(128)

Během posuzovaného období představoval největší objem dovoz z Turecka (téměř 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření), Spojených arabských emirátů (téměř 2 % podíl na trhu v období přezkumného šetření) a Indie (přibližně 0,5 % podíl na trhu v období přezkumného šetření). Celkově zaujímal v období přezkumného šetření podíl dovozu ze třetích zemí na trhu 7,84 %. Během posuzovaného období zůstal poměrně stabilní a vrcholu dosáhl v roce 2015 (8,26 % podíl na trhu).

| (129) | Průměrné ceny dovozu z Turecka vzrostly během posuzovaného období o 12 %, a sice na 6,11 EUR/m2 v období přezkumného šetření. Průměrné ceny dovozu ze Spojených arabských emirátů poklesly během posuzovaného období o 58 %, a sice na 3,27 EUR/m2. Průměrné ceny dovozu z Indie ve výši 4,67 EUR/m2 byly v období přezkumného šetření o 8 % vyšší ve srovnání s cenami v roce 2013. Průměrné ceny dovozu ze všech dovážejících zemí s výjimkou ČLR poklesly během posuzovaného období o 10 %, a sice na 5,26 EUR/m2. |
| --- | --- |

(129)

Průměrné ceny dovozu z Turecka vzrostly během posuzovaného období o 12 %, a sice na 6,11 EUR/m2 v období přezkumného šetření. Průměrné ceny dovozu ze Spojených arabských emirátů poklesly během posuzovaného období o 58 %, a sice na 3,27 EUR/m2. Průměrné ceny dovozu z Indie ve výši 4,67 EUR/m2 byly v období přezkumného šetření o 8 % vyšší ve srovnání s cenami v roce 2013. Průměrné ceny dovozu ze všech dovážejících zemí s výjimkou ČLR poklesly během posuzovaného období o 10 %, a sice na 5,26 EUR/m2.

2

2

2

2

4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (130) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(130)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.

| (131) | Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(131)

Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (132) | Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Vyhodnotila makroekonomické ukazatele týkající se celého výrobního odvětví Unie na základě informací, které uvedl žadatel v žádosti o přezkum, a údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly pro období přezkumného šetření upraveny podle údajů uvedených v odpovědích výrobců v Unii zařazených do vzorku. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise pouze ve vztahu ke společnostem zařazeným do vzorku, a to na základě údajů, které o sobě uvedli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve svých odpovědích na dotazník. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(132)

Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Vyhodnotila makroekonomické ukazatele týkající se celého výrobního odvětví Unie na základě informací, které uvedl žadatel v žádosti o přezkum, a údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly pro období přezkumného šetření upraveny podle údajů uvedených v odpovědích výrobců v Unii zařazených do vzorku. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise pouze ve vztahu ke společnostem zařazeným do vzorku, a to na základě údajů, které o sobě uvedli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve svých odpovědích na dotazník. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

| (133) | Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a rozsah dumpingového rozpětí. |
| --- | --- |

(133)

Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a rozsah dumpingového rozpětí.

| (134) | Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné prodejní ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(134)

Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné prodejní ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

4.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (135) | Údaje o výrobě výrobního odvětví Unie za posuzované období byly zjištěny na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných sdružením CET. |
| --- | --- |

(135)

Údaje o výrobě výrobního odvětví Unie za posuzované období byly zjištěny na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných sdružením CET.

| (136) | Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2013 | 2014 | 2015 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tisících m2) | 1 126 000 | 1 168 000 | 1 192 000 | 1 238 500 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 104 | 106 | 110 |
| Výrobní kapacita (v tisících m2) | 1 503 300 | 1 545 000 | 1 536 100 | 1 536 100 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 103 | 102 | 102 |
| Využití kapacity (v %) | 74,9 | 75,6 | 77,6 | 80,6 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 101 | 104 | 108 |
| Zdroj: Eurostat, CET. |

(136)

Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2013

2014

2015

OPŠ

Objem výroby (v tisících m2)

2

1 126 000

1 168 000

1 192 000

1 238 500

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

104

104

106

106

110

110

Výrobní kapacita (v tisících m2)

2

1 503 300

1 545 000

1 536 100

1 536 100

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

103

103

102

102

102

102

Využití kapacity (v %)

74,9

75,6

77,6

80,6

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

101

101

104

104

108

108

Zdroj: Eurostat, CET.

Zdroj:

| (137) | Celková výroba v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 10 %. V období přezkumného šetření činila 1,24 miliardy m2. V tomtéž období došlo ke zvýšení spotřeby v Unii o 18 % (viz tabulka 1). |
| --- | --- |

(137)

Celková výroba v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 10 %. V období přezkumného šetření činila 1,24 miliardy m2. V tomtéž období došlo ke zvýšení spotřeby v Unii o 18 % (viz tabulka 1).

2

| (138) | Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období stabilní. Využití kapacity se zvýšilo o 8 % a dosáhlo v posuzovaném období asi 81 %. |
| --- | --- |

(138)

Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období stabilní. Využití kapacity se zvýšilo o 8 % a dosáhlo v posuzovaném období asi 81 %.

4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (139) | Objem prodeje a podíl na trhu výrobního odvětví Unie se týkají prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie nezávislým odběratelům. Tyto údaje byly zjištěny na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných sdružením CET. V posuzovaném období se vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2013 | 2014 | 2015 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje (v tisících m2) | 670 500 | 756 700 | 762 600 | 794 700 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 113 | 114 | 119 |
| Podíl na trhu (v %) | 89,4 | 90,4 | 89,6 | 90,4 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Zdroj: Eurostat, CET. |

(139)

Objem prodeje a podíl na trhu výrobního odvětví Unie se týkají prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie nezávislým odběratelům. Tyto údaje byly zjištěny na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných sdružením CET. V posuzovaném období se vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2013

2014

2015

OPŠ

Objem prodeje (v tisících m2)

2

670 500

756 700

762 600

794 700

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

113

113

114

114

119

119

Podíl na trhu (v %)

89,4

90,4

89,6

90,4

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

101

101

101

101

101

101

Zdroj: Eurostat, CET.

Zdroj:

| (140) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl během posuzovaného období o 19 %. V tomtéž období zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu poměrně stabilní s nárůstem o 1 %. Jeho podíl na trhu činil v období přezkumného šetření přibližně 90 %. |
| --- | --- |

(140)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl během posuzovaného období o 19 %. V tomtéž období zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu poměrně stabilní s nárůstem o 1 %. Jeho podíl na trhu činil v období přezkumného šetření přibližně 90 %.

4.2.3.   Zaměstnanost a produktivita

| (141) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Zaměstnanost a produktivita | 2013 | 2014 | 2015 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců
  (plný pracovní úvazek/zaměstnanec) | 59 348 | 59 010 | 59 352 | 59 352 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 99 | 100 | 100 |
| Produktivita (m2/zaměstnanec) | 18 973 | 19 793 | 20 084 | 20 867 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 104 | 106 | 110 |
| Zdroj: Eurostat, CET. |

(141)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2013

2014

2015

OPŠ

Počet zaměstnanců

(plný pracovní úvazek/zaměstnanec)

59 348

59 010

59 352

59 352

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

99

99

100

100

100

100

Produktivita (m2/zaměstnanec)

2

18 973

19 793

20 084

20 867

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

104

104

106

106

110

110

Zdroj: Eurostat, CET.

Zdroj:

| (142) | Zaměstnanost zůstala během posuzovaného období stabilní. Produktivita vyjádřená objemem výroby (v m2) na zaměstnance se v posuzovaném období zvýšila o 10 %. |
| --- | --- |

(142)

Zaměstnanost zůstala během posuzovaného období stabilní. Produktivita vyjádřená objemem výroby (v m2) na zaměstnance se v posuzovaném období zvýšila o 10 %.

2

4.2.4.   Rozsah dumpingového rozpětí

| (143) | Dumpingová rozpětí jsou upřesněna v 89. bodě odůvodnění. Všechna rozpětí jsou podstatně vyšší než úroveň de minimis. |
| --- | --- |

(143)

Dumpingová rozpětí jsou upřesněna v 89. bodě odůvodnění. Všechna rozpětí jsou podstatně vyšší než úroveň de minimis.

de minimis

4.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

4.3.1.   Obecné poznámky

| (144) | U některých mikroekonomických ukazatelů vyjádřených v jiných než absolutních hodnotách – konkrétně v % nebo na jednotku (prodejní cena, výrobní náklady, ziskovost a návratnost investic) byly údaje váženy v souladu s metodikou použitou v původním šetření, aby se zohlednil podíl daného segmentu na celkové výrobě v Unii (viz 20. bod odůvodnění), s použitím konkrétní váhy každého segmentu u celkové výroby v Unii (viz 107. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(144)

U některých mikroekonomických ukazatelů vyjádřených v jiných než absolutních hodnotách – konkrétně v % nebo na jednotku (prodejní cena, výrobní náklady, ziskovost a návratnost investic) byly údaje váženy v souladu s metodikou použitou v původním šetření, aby se zohlednil podíl daného segmentu na celkové výrobě v Unii (viz 20. bod odůvodnění), s použitím konkrétní váhy každého segmentu u celkové výroby v Unii (viz 107. bod odůvodnění).

4.3.2.   Ceny a činitele ovlivňující ceny

| (145) | Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Průměrné prodejní ceny | 2013 | 2014 | 2015 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodejní ceny (EUR/m2) | 9,00 | 9,06 | 9,13 | 9,21 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 101 | 101 | 102 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník. |

(145)

Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Průměrné prodejní ceny

Průměrné prodejní ceny

2013

2014

2015

OPŠ

Prodejní ceny (EUR/m2)

2

9,00

9,06

9,13

9,21

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

101

101

101

101

102

102

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (146) | Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období zvýšila o 2 %. V tomtéž období se jednotkové výrobní náklady snížily o 9 %. |
| --- | --- |

(146)

Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období zvýšila o 2 %. V tomtéž období se jednotkové výrobní náklady snížily o 9 %.

4.3.3.   Náklady práce

| (147) | Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Náklady práce | 2013 | 2014 | 2015 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v EUR) | 39 314 | 41 783 | 42 922 | 42 262 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 106 | 109 | 107 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník. |

(147)

Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Náklady práce

Náklady práce

2013

2014

2015

OPŠ

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v EUR)

39 314

41 783

42 922

42 262

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

106

106

109

109

107

107

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (148) | Mezi rokem 2013 a obdobím přezkumného šetření se průměrné náklady práce na zaměstnance u výrobců v Unii zařazených do vzorku zvýšily o 7 %. |
| --- | --- |

(148)

Mezi rokem 2013 a obdobím přezkumného šetření se průměrné náklady práce na zaměstnance u výrobců v Unii zařazených do vzorku zvýšily o 7 %.

4.3.4.   Zásoby

| (149) | Stav zásob výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 10


  Zásoby | 2013 | 2014 | 2015 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tisících m2) | 49 168 | 44 529 | 42 538 | 43 427 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 91 | 87 | 88 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (v %) | 58 | 51 | 46 | 45 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 87 | 79 | 78 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník. |

(149)

Stav zásob výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Zásoby

Zásoby

2013

2014

2015

OPŠ

Konečný stav zásob (v tisících m2)

2

49 168

44 529

42 538

43 427

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

91

91

87

87

88

88

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (v %)

58

51

46

45

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

87

87

79

79

78

78

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (150) | Konečný stav zásob vyjádřený jak v absolutních objemech, tak jako procento výroby se během posuzovaného období snížil (o 12 %, resp. o 22 %). |
| --- | --- |

(150)

Konečný stav zásob vyjádřený jak v absolutních objemech, tak jako procento výroby se během posuzovaného období snížil (o 12 %, resp. o 22 %).

| (151) | Relativně značné zásoby vyjádřené jako procento výroby jsou důsledkem poklesu spotřeby, a tedy i poptávky v posledních letech kvůli krizi ve stavebnictví po roce 2007. Skutečnost, že keramické obkládačky jsou výrobky, které jsou závislé na trendech v době prodeje, přispěla k tomu, že podniky měly potíže nalézt poptávku po svých zásobách, a tedy své zásoby zredukovat. Avšak spotřeba byla v období přezkumného šetření stále nižší (o 37 %) než v roce 2007 (viz 111. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(151)

Relativně značné zásoby vyjádřené jako procento výroby jsou důsledkem poklesu spotřeby, a tedy i poptávky v posledních letech kvůli krizi ve stavebnictví po roce 2007. Skutečnost, že keramické obkládačky jsou výrobky, které jsou závislé na trendech v době prodeje, přispěla k tomu, že podniky měly potíže nalézt poptávku po svých zásobách, a tedy své zásoby zredukovat. Avšak spotřeba byla v období přezkumného šetření stále nižší (o 37 %) než v roce 2007 (viz 111. bod odůvodnění).

4.3.5.   Výrobní náklady

Jednotkové výrobní náklady se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Jednotkové výrobní náklady

Jednotkové výrobní náklady

| | 2013 | 2014 | 2015 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2) | 10,10 | 9,54 | 9,35 | 9,15 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 95 | 93 | 91 |

2013

2014

2015

OPŠ

Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)

2

10,10

9,54

9,35

9,15

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

95

95

93

93

91

91

| (152) | Během posuzovaného období se jednotkové náklady výrobního odvětví Unie na výrobu keramických obkládaček snížily o 9 %. |
| --- | --- |

(152)

Během posuzovaného období se jednotkové náklady výrobního odvětví Unie na výrobu keramických obkládaček snížily o 9 %.

4.3.6.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

| (153) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Vyvíjela se takto:

  Tabulka 12


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2013 | 2014 | 2015 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii na volném trhu (% obratu z prodeje) | – 5,84 | – 2,06 | – 0,68 | 2,02 |
| Index (2013 = 100) | – 100 | – 35 | – 12 | 35 |
| Peněžní tok (v EUR) | 9 801 189 | 28 450 311 | 26 667 148 | 28 851 493 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 290 | 272 | 294 |
| Investice (v EUR) | 124 733 782 | 148 595 194 | 168 940 047 | 173 001 344 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 119 | 135 | 139 |
| Návratnost investic (v %) | – 5,96 | – 3,76 | – 1,12 | 2,06 |
| Index (2013 = 100) | – 100 | – 63 | – 19 | 35 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník. |

(153)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Vyvíjela se takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2013

2014

2015

OPŠ

Ziskovost prodeje v Unii na volném trhu (% obratu z prodeje)

– 5,84

– 2,06

– 0,68

2,02

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

– 100

– 100

– 35

– 35

– 12

– 12

35

35

Peněžní tok (v EUR)

9 801 189

28 450 311

26 667 148

28 851 493

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

290

290

272

272

294

294

Investice (v EUR)

124 733 782

148 595 194

168 940 047

173 001 344

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

119

119

135

135

139

139

Návratnost investic (v %)

– 5,96

– 3,76

– 1,12

2,06

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

– 100

– 100

– 63

– 63

– 19

– 19

35

35

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (154) | Během posuzovaného období dosáhla ziskovost výrobního odvětví Unie kladných hodnot a výrazně se zvýšila z – 5,8 % na 2,0 %. Toto zvýšení odpovídá pozitivnímu vývoji, k němuž během téhož období došlo u ukazatelů majících vliv na ziskovost, jako jsou: zvýšení jednotkové prodejní ceny o 2 % (viz 145. bod odůvodnění) a snížení jednotkových výrobních nákladů o 9 % (viz 152. bod odůvodnění). Pokud jde o celkovou makroekonomickou úroveň, výroba v průběhu posuzovaného období vzrostla o 10 % (viz 137. bod odůvodnění) a Unie získala další 1 % podílu na trhu (viz 140. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(154)

Během posuzovaného období dosáhla ziskovost výrobního odvětví Unie kladných hodnot a výrazně se zvýšila z – 5,8 % na 2,0 %. Toto zvýšení odpovídá pozitivnímu vývoji, k němuž během téhož období došlo u ukazatelů majících vliv na ziskovost, jako jsou: zvýšení jednotkové prodejní ceny o 2 % (viz 145. bod odůvodnění) a snížení jednotkových výrobních nákladů o 9 % (viz 152. bod odůvodnění). Pokud jde o celkovou makroekonomickou úroveň, výroba v průběhu posuzovaného období vzrostla o 10 % (viz 137. bod odůvodnění) a Unie získala další 1 % podílu na trhu (viz 140. bod odůvodnění).

| (155) | Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok se mezi lety 2013 a 2014 výrazně zvýšil (o 190 %) a poté se stabilizoval. |
| --- | --- |

(155)

Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok se mezi lety 2013 a 2014 výrazně zvýšil (o 190 %) a poté se stabilizoval.

| (156) | V posuzovaném období vzrostl objem investic o 39 %. Podniky v odvětví keramických obkládaček musely neustále investovat do modernizace zařízení, aby mohly držet krok s trendy na trhu. Jednalo se zejména o investice do tiskařských strojů umožňujících, aby design obkládaček odpovídal současným trendům, a investice do výkonnějších pecí, které jsou jedním z hlavních omezujících faktorů při produkci keramických obkládaček. |
| --- | --- |

(156)

V posuzovaném období vzrostl objem investic o 39 %. Podniky v odvětví keramických obkládaček musely neustále investovat do modernizace zařízení, aby mohly držet krok s trendy na trhu. Jednalo se zejména o investice do tiskařských strojů umožňujících, aby design obkládaček odpovídal současným trendům, a investice do výkonnějších pecí, které jsou jedním z hlavních omezujících faktorů při produkci keramických obkládaček.

| (157) | Návratností investic se rozumí zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě fixních aktiv. Návratnost investic se v posuzovaném období také vyvíjela pozitivně a dosáhla kladných hodnot, což odráželo obecný trend růstu. |
| --- | --- |

(157)

Návratností investic se rozumí zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě fixních aktiv. Návratnost investic se v posuzovaném období také vyvíjela pozitivně a dosáhla kladných hodnot, což odráželo obecný trend růstu.

5.   Závěr o újmě

Závěr o újmě

| (158) | Výrobní odvětví Unie bylo schopno překonat účinky minulého dumpingu. Jeho hospodářská situace se během posuzovaného období ve srovnání s jeho hospodářskou situaci v období původního šetření zlepšila. Ačkoli platná opatření nevyloučila čínské výrobce z trhu Unie, umožnila výrobcům v Unii udržet si svůj podíl na trhu, což mělo pozitivní dopad na hospodářský vývoj výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(158)

Výrobní odvětví Unie bylo schopno překonat účinky minulého dumpingu. Jeho hospodářská situace se během posuzovaného období ve srovnání s jeho hospodářskou situaci v období původního šetření zlepšila. Ačkoli platná opatření nevyloučila čínské výrobce z trhu Unie, umožnila výrobcům v Unii udržet si svůj podíl na trhu, což mělo pozitivní dopad na hospodářský vývoj výrobního odvětví Unie.

| (159) | V důsledku toho vykazovaly v posuzovaném období všechny ukazatele újmy pozitivní trend. Výroba i prodej se během posuzovaného období zvýšily. Prodejní cena zůstala poměrně stabilní, avšak výrobní náklady se snížily. Stav zásob, ačkoli byl stále relativně vysoký, se snížil. Peněžní tok i návratnost investic výrazně vzrostly. |
| --- | --- |

(159)

V důsledku toho vykazovaly v posuzovaném období všechny ukazatele újmy pozitivní trend. Výroba i prodej se během posuzovaného období zvýšily. Prodejní cena zůstala poměrně stabilní, avšak výrobní náklady se snížily. Stav zásob, ačkoli byl stále relativně vysoký, se snížil. Peněžní tok i návratnost investic výrazně vzrostly.

| (160) | Všechny výše uvedené ukazatele měly pozitivní dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie, která se ze záporných čísel dostala v období přezkumného šetření na kladné hodnoty. |
| --- | --- |

(160)

Všechny výše uvedené ukazatele měly pozitivní dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie, která se ze záporných čísel dostala v období přezkumného šetření na kladné hodnoty.

| (161) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie v průběhu období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(161)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie v průběhu období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

F.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

| (162) | Jak bylo stanoveno výše (viz 103. a 104. bod odůvodnění), k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny a byla zjištěna pravděpodobnost přetrvání dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(162)

Jak bylo stanoveno výše (viz 103. a 104. bod odůvodnění), k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny a byla zjištěna pravděpodobnost přetrvání dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti.

| (163) | Vzhledem k tomu, že již nedocházelo k podstatné újmě pro výrobní odvětví Unie, posuzovala Komise, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, kdyby opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(163)

Vzhledem k tomu, že již nedocházelo k podstatné újmě pro výrobní odvětví Unie, posuzovala Komise, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, kdyby opatření pozbyla platnosti.

| (164) | Za účelem zjištění pravděpodobnosti obnovení újmy byly analyzovány tyto ukazatele: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně, přitažlivost trhu Unie, včetně existence antidumpingových nebo vyrovnávacích opatření na dovoz keramických obkládaček v jiných třetích zemích, cenová politika čínských vyvážejících výrobců na trzích jiných třetích zemí a dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Analýza přihlížela rovněž ke zvýšení spotřeby v Unii a ziskovosti výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(164)

Za účelem zjištění pravděpodobnosti obnovení újmy byly analyzovány tyto ukazatele: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně, přitažlivost trhu Unie, včetně existence antidumpingových nebo vyrovnávacích opatření na dovoz keramických obkládaček v jiných třetích zemích, cenová politika čínských vyvážejících výrobců na trzích jiných třetích zemí a dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Analýza přihlížela rovněž ke zvýšení spotřeby v Unii a ziskovosti výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

1.   Výrobní kapacity a volné kapacity v Číně

Výrobní kapacity a volné kapacity v Číně

| (165) | ČLR je největší výrobce keramických obkládaček na světě. Zajišťuje více než polovinu celkové celosvětové produkce. Odhadovaná celková výroba v roce 2016 činila více než 11 miliard m2 obkládaček (viz 95. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(165)

ČLR je největší výrobce keramických obkládaček na světě. Zajišťuje více než polovinu celkové celosvětové produkce. Odhadovaná celková výroba v roce 2016 činila více než 11 miliard m2 obkládaček (viz 95. bod odůvodnění).

2

| (166) | Zároveň byla i dostupná volná kapacita v ČLR v porovnání s velikostí trhu Unie velmi vysoká. V roce 2016 byla odhadnuta na přibližně 6 miliard m2 (viz 95. bod odůvodnění). Ve srovnání s tím vyrobilo výrobní odvětví Unie v období přezkumného šetření přibližně 1,24 miliardy m2 a spotřeba obkládaček činila v tomtéž období pouze 879 milionů m2. Čínská volná kapacita tedy více než šestinásobně převyšuje spotřebu v Unii. |
| --- | --- |

(166)

Zároveň byla i dostupná volná kapacita v ČLR v porovnání s velikostí trhu Unie velmi vysoká. V roce 2016 byla odhadnuta na přibližně 6 miliard m2 (viz 95. bod odůvodnění). Ve srovnání s tím vyrobilo výrobní odvětví Unie v období přezkumného šetření přibližně 1,24 miliardy m2 a spotřeba obkládaček činila v tomtéž období pouze 879 milionů m2. Čínská volná kapacita tedy více než šestinásobně převyšuje spotřebu v Unii.

2

2

2

| (167) | Komise rovněž zjistila, že čínští vyvážející výrobci nahromadili značné zásoby, které mohou začít vyvážet v okamžiku, kdy opatření pozbudou platnosti (viz 96. bod odůvodnění). Na základě informací od čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku mohou zásoby představovat až dvě třetiny jejich výroby keramických obkládaček. |
| --- | --- |

(167)

Komise rovněž zjistila, že čínští vyvážející výrobci nahromadili značné zásoby, které mohou začít vyvážet v okamžiku, kdy opatření pozbudou platnosti (viz 96. bod odůvodnění). Na základě informací od čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku mohou zásoby představovat až dvě třetiny jejich výroby keramických obkládaček.

2.   Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (168) | Trh Unie s keramickými obkládačkami je sice z hlediska spotřeby menší než například v Asii, ale stále představuje přibližně 7 % světové spotřeby keramických obkládaček. Kromě toho, jak je uvedeno v tabulce 1, spotřeba dotčeného výrobku v Unii se mezi rokem 2013 a obdobím přezkumného šetření zvýšila ze 750 158 tun na 878 968 tun. To ukazuje, že spotřeba v Unii je i nadále významná a že trh Unie z důvodu své poměrně značné velikosti a stabilně vzrůstající spotřeby zůstává pro čínské vyvážející výrobce i nadále atraktivním. |
| --- | --- |

(168)

Trh Unie s keramickými obkládačkami je sice z hlediska spotřeby menší než například v Asii, ale stále představuje přibližně 7 % světové spotřeby keramických obkládaček. Kromě toho, jak je uvedeno v tabulce 1, spotřeba dotčeného výrobku v Unii se mezi rokem 2013 a obdobím přezkumného šetření zvýšila ze 750 158 tun na 878 968 tun. To ukazuje, že spotřeba v Unii je i nadále významná a že trh Unie z důvodu své poměrně značné velikosti a stabilně vzrůstající spotřeby zůstává pro čínské vyvážející výrobce i nadále atraktivním.

| (169) | Před uložením opatření činil čínský dovoz v průměru přibližně 65 milionů m2 ročně. Skutečnost, že čínský dovoz, byť na nižší úrovni (viz tabulka 2), se po uložení opatření nezastavil, potvrzuje, že čínští vyvážející výrobci považují trh Unie za atraktivní a na trhu Unie i nadále prodávají. |
| --- | --- |

(169)

Před uložením opatření činil čínský dovoz v průměru přibližně 65 milionů m2 ročně. Skutečnost, že čínský dovoz, byť na nižší úrovni (viz tabulka 2), se po uložení opatření nezastavil, potvrzuje, že čínští vyvážející výrobci považují trh Unie za atraktivní a na trhu Unie i nadále prodávají.

2

| (170) | Kromě toho byla antidumpingová opatření na dovoz keramických obkládaček pocházejících z ČLR uložena i ze strany jiných třetích zemí (14), což ztěžuje čínským vyvážejícím výrobcům vývoz na tyto trhy a dále to zvyšuje atraktivitu trhu Unie, kam by tento vývoz mohl být přesměrován. |
| --- | --- |

(170)

Kromě toho byla antidumpingová opatření na dovoz keramických obkládaček pocházejících z ČLR uložena i ze strany jiných třetích zemí (14), což ztěžuje čínským vyvážejícím výrobcům vývoz na tyto trhy a dále to zvyšuje atraktivitu trhu Unie, kam by tento vývoz mohl být přesměrován.

14

2.1.   Cenová politika čínských výrobců na trzích jiných třetích zemí

Cenová politika čínských výrobců na trzích jiných třetích zemí

| (171) | Dalším významným faktorem prokazujícím přitažlivost trhu Unie je cena dotčeného výrobku prodávaného čínskými vyvážejícími výrobci na trzích třetích zemí. Ceny vývozu vyvážejících výrobců dotčeného výrobku zařazených do vzorku pro trhy třetích zemí jsou vyšší než ceny, které titíž výrobci účtují Unii, avšak stále jsou výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. V průběhu období přezkumného šetření byla průměrná vývozní cena dotčeného výrobku vyváženého čínskými vyvážejícími výrobci na trhy třetích zemí v průměru o 15–25 % nižší než průměrná cena keramických obkládaček na trhu Unie. |
| --- | --- |

(171)

Dalším významným faktorem prokazujícím přitažlivost trhu Unie je cena dotčeného výrobku prodávaného čínskými vyvážejícími výrobci na trzích třetích zemí. Ceny vývozu vyvážejících výrobců dotčeného výrobku zařazených do vzorku pro trhy třetích zemí jsou vyšší než ceny, které titíž výrobci účtují Unii, avšak stále jsou výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. V průběhu období přezkumného šetření byla průměrná vývozní cena dotčeného výrobku vyváženého čínskými vyvážejícími výrobci na trhy třetích zemí v průměru o 15–25 % nižší než průměrná cena keramických obkládaček na trhu Unie.

2.2.   Čínské ceny na trhu Unie

Čínské ceny na trhu Unie

| (172) | Dalším prvkem dokazujícím přitažlivost trhu Unie je vyšší úroveň cen keramických obkládaček na trhu Unie. V období přezkumného šetření byla průměrná cena vývozu čínských vyvážejících výrobců na trh Unie v průměru o 30–40 % nižší než průměrná cena keramických obkládaček na trhu Unie. Ačkoli běžné ceny v SAE a Indii jsou v současné době pod úrovní čínských cen, jejich objem a potenciál pro růst nejsou srovnatelné s rozsahem výrobních kapacit v ČLR. |
| --- | --- |

(172)

Dalším prvkem dokazujícím přitažlivost trhu Unie je vyšší úroveň cen keramických obkládaček na trhu Unie. V období přezkumného šetření byla průměrná cena vývozu čínských vyvážejících výrobců na trh Unie v průměru o 30–40 % nižší než průměrná cena keramických obkládaček na trhu Unie. Ačkoli běžné ceny v SAE a Indii jsou v současné době pod úrovní čínských cen, jejich objem a potenciál pro růst nejsou srovnatelné s rozsahem výrobních kapacit v ČLR.

3.   Dopad na situaci výrobního odvětví Unie

Dopad na situaci výrobního odvětví Unie

| (173) | Vzhledem k velké nevyužité kapacitě v ČLR a přitažlivosti trhu Unie a dalším prvkům, které byly shrnuty výše v 162. až 172. bodě odůvodnění, je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, již v krátkodobém horizontu by byla na prodej/přesměrování do Unie k dispozici značná množství keramických obkládaček za nízké ceny. |
| --- | --- |

(173)

Vzhledem k velké nevyužité kapacitě v ČLR a přitažlivosti trhu Unie a dalším prvkům, které byly shrnuty výše v 162. až 172. bodě odůvodnění, je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, již v krátkodobém horizontu by byla na prodej/přesměrování do Unie k dispozici značná množství keramických obkládaček za nízké ceny.

| (174) | Aby mohla Komise posoudit, jaký by byl pravděpodobný dopad takového čínského dovozu za nízké ceny na výrobní odvětví Unie, analyzovala nejprve potenciální ztrátu jejich podílu na trhu. Provedla simulaci toho, jaký by byl dopad v případě, kdyby čínští vyvážející výrobci znovu získali podíl na trhu ve výši 6,5 %, který měli v období šetření v rámci původního šetření, tj. před uložením opatření. Pokud jde o objem, znamenalo by to 57 milionů m2 (na základě spotřeby v Unii v období přezkumného šetření). Jak bylo zjištěno v původním šetření, takový objem dumpingového dovozu keramických obkládaček z ČLR byl dostačující k tomu, aby způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu v minulosti. |
| --- | --- |

(174)

Aby mohla Komise posoudit, jaký by byl pravděpodobný dopad takového čínského dovozu za nízké ceny na výrobní odvětví Unie, analyzovala nejprve potenciální ztrátu jejich podílu na trhu. Provedla simulaci toho, jaký by byl dopad v případě, kdyby čínští vyvážející výrobci znovu získali podíl na trhu ve výši 6,5 %, který měli v období šetření v rámci původního šetření, tj. před uložením opatření. Pokud jde o objem, znamenalo by to 57 milionů m2 (na základě spotřeby v Unii v období přezkumného šetření). Jak bylo zjištěno v původním šetření, takový objem dumpingového dovozu keramických obkládaček z ČLR byl dostačující k tomu, aby způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu v minulosti.

2

| (175) | Komise dospěla k závěru, že jelikož průměrná prodejní cena dovozu z třetích zemí do Unie je nižší než průměrná prodejní cena čínských vyvážejících výrobců a kdyby se čínské obkládačky za nízké ceny znovu objevily na trhu Unie, před převzetím tržního podílu vývozu výrobců ze třetích zemí do Unie by v první řadě potenciálně získaly podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(175)

Komise dospěla k závěru, že jelikož průměrná prodejní cena dovozu z třetích zemí do Unie je nižší než průměrná prodejní cena čínských vyvážejících výrobců a kdyby se čínské obkládačky za nízké ceny znovu objevily na trhu Unie, před převzetím tržního podílu vývozu výrobců ze třetích zemí do Unie by v první řadě potenciálně získaly podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie.

| (176) | Za předpokladu, že zvýšení dovozu by se promítlo do ekvivalentního snížení výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Unie, jednotkové výrobní náklady výrobního odvětví Unie by v důsledku toho vzrostly z 8,95 EUR/m2 na 9,09 EUR/m2. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů by vedlo k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie až na hranici rentability (to znamená, že příjmy se rovnají celkovým fixním a variabilním nákladům). |
| --- | --- |

(176)

Za předpokladu, že zvýšení dovozu by se promítlo do ekvivalentního snížení výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Unie, jednotkové výrobní náklady výrobního odvětví Unie by v důsledku toho vzrostly z 8,95 EUR/m2 na 9,09 EUR/m2. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů by vedlo k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie až na hranici rentability (to znamená, že příjmy se rovnají celkovým fixním a variabilním nákladům).

2

2

| (177) | Objem dovozu ve výši 57 milionů m2 použitý pro tuto simulaci vycházel z konzervativního odhadu. Ve skutečnosti lze předpokládat, že vzhledem k velké nadměrné kapacitě a nashromážděným zásobám by čínští vyvážející výrobci začali vyvážet do Unie ještě významnější množství keramických obkládaček. Tyto zásoby mohou být v okamžiku ukončení platnosti opatření zpřístupněny pro vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(177)

Objem dovozu ve výši 57 milionů m2 použitý pro tuto simulaci vycházel z konzervativního odhadu. Ve skutečnosti lze předpokládat, že vzhledem k velké nadměrné kapacitě a nashromážděným zásobám by čínští vyvážející výrobci začali vyvážet do Unie ještě významnější množství keramických obkládaček. Tyto zásoby mohou být v okamžiku ukončení platnosti opatření zpřístupněny pro vývoz do Unie.

2

| (178) | Keramické obkládačky jsou totiž výrobky, které jsou závislé na současných trendech a módě. Proto není pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, všechny nashromážděné zásoby by byly vyvezeny do Unie. Avšak vzhledem ke značnému množství nashromážděných zásob by dopad na situaci výrobního odvětví Unie mohl být značný, i kdyby se na trh Unie dostala jen malá část těchto zásob. |
| --- | --- |

(178)

Keramické obkládačky jsou totiž výrobky, které jsou závislé na současných trendech a módě. Proto není pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, všechny nashromážděné zásoby by byly vyvezeny do Unie. Avšak vzhledem ke značnému množství nashromážděných zásob by dopad na situaci výrobního odvětví Unie mohl být značný, i kdyby se na trh Unie dostala jen malá část těchto zásob.

| (179) | Kromě toho významné volné kapacity čínských vyvážejících výrobců zvyšují pravděpodobnost, že čínské keramické obkládačky vstoupí na trh Unie. Komise zjistila, že čínští vyvážející výrobci používají podobná nebo stejná zařízení, jaká používá výrobní odvětví Unie, a mohou do značné míry vyrábět obkládačky obdobné kvality a s podobným designem jako výrobci v Unii. Po dalším posouzení však Komise zjistila, že neexistují žádné informace na podporu tvrzení, že keramické obkládačky jsou cenově citlivé a že z hlediska konečného uživatele bude jediným určujícím faktorem cena. Nelze popřít, že pro zákazníky je při volbě určitého výrobku alespoň jedním z rozhodujících faktorů jeho cena, kromě jiných faktorů, jako je značka a módní trend, a vzhledem k podobnostem mezi keramickými obkládačkami z Unie a Číny Komise konstatovala, že existuje pravděpodobnost, že dovoz dumpingových čínských výrobků by způsobil snížení cen Unie a měly by výše uvedené důsledky (viz 173. až 178. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(179)

Kromě toho významné volné kapacity čínských vyvážejících výrobců zvyšují pravděpodobnost, že čínské keramické obkládačky vstoupí na trh Unie. Komise zjistila, že čínští vyvážející výrobci používají podobná nebo stejná zařízení, jaká používá výrobní odvětví Unie, a mohou do značné míry vyrábět obkládačky obdobné kvality a s podobným designem jako výrobci v Unii. Po dalším posouzení však Komise zjistila, že neexistují žádné informace na podporu tvrzení, že keramické obkládačky jsou cenově citlivé a že z hlediska konečného uživatele bude jediným určujícím faktorem cena. Nelze popřít, že pro zákazníky je při volbě určitého výrobku alespoň jedním z rozhodujících faktorů jeho cena, kromě jiných faktorů, jako je značka a módní trend, a vzhledem k podobnostem mezi keramickými obkládačkami z Unie a Číny Komise konstatovala, že existuje pravděpodobnost, že dovoz dumpingových čínských výrobků by způsobil snížení cen Unie a měly by výše uvedené důsledky (viz 173. až 178. bod odůvodnění).

| (180) | Proto je pravděpodobné, že čínský dumpingový dovoz by nutil výrobce keramických obkládaček v Unii upravit ceny na jejich úroveň. Jak je uvedeno ve 172. bodě odůvodnění, čínský dovoz je v průměru deklarován za cenu podstatně nižší, než je cena na trhu Unie. |
| --- | --- |

(180)

Proto je pravděpodobné, že čínský dumpingový dovoz by nutil výrobce keramických obkládaček v Unii upravit ceny na jejich úroveň. Jak je uvedeno ve 172. bodě odůvodnění, čínský dovoz je v průměru deklarován za cenu podstatně nižší, než je cena na trhu Unie.

| (181) | Za druhé zkoumala Komise vliv na ceny. Provedla simulaci toho, k jakému účinku by došlo, kdyby vstup levného čínského dovozu na trh Unie vedl ke snížení ceny dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie. Na základě ověřených údajů o výrobcích v Unii a čínských vyvážejících výrobcích za období přezkumného šetření by mělo hypotetické snížení ceny dotčeného výrobku ze strany výrobců v Unii na úroveň čínských cen za následek výrazný pokles jejich ziskovosti a těžké ztráty ve výši 47,52 %. |
| --- | --- |

(181)

Za druhé zkoumala Komise vliv na ceny. Provedla simulaci toho, k jakému účinku by došlo, kdyby vstup levného čínského dovozu na trh Unie vedl ke snížení ceny dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie. Na základě ověřených údajů o výrobcích v Unii a čínských vyvážejících výrobcích za období přezkumného šetření by mělo hypotetické snížení ceny dotčeného výrobku ze strany výrobců v Unii na úroveň čínských cen za následek výrazný pokles jejich ziskovosti a těžké ztráty ve výši 47,52 %.

| (182) | Za třetí Komise posuzovala alternativu, kdy by průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie byla stlačena až na úroveň průměrné prodejní ceny čínských vývozců na trzích třetích zemí. Za těchto okolností (na základě ověřených údajů o výrobcích v Unii) by se jejich ziskovost rovněž zhoršila a důsledkem by byly značné ztráty ve výši 17,15 %. |
| --- | --- |

(182)

Za třetí Komise posuzovala alternativu, kdy by průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie byla stlačena až na úroveň průměrné prodejní ceny čínských vývozců na trzích třetích zemí. Za těchto okolností (na základě ověřených údajů o výrobcích v Unii) by se jejich ziskovost rovněž zhoršila a důsledkem by byly značné ztráty ve výši 17,15 %.

| (183) | CCCMC tvrdila, že simulace, které Komise provedla, byly chybné. Podle jejího názoru nevzala Komise při simulaci dopadu opětovného získání 6,5 % podílu čínského dovozu na trhu v úvahu různý sortiment, nedostatečnou srovnatelnost cen a (nedostatečnou) hospodářskou soutěž mezi jednotlivými typy výrobku. |
| --- | --- |

(183)

CCCMC tvrdila, že simulace, které Komise provedla, byly chybné. Podle jejího názoru nevzala Komise při simulaci dopadu opětovného získání 6,5 % podílu čínského dovozu na trhu v úvahu různý sortiment, nedostatečnou srovnatelnost cen a (nedostatečnou) hospodářskou soutěž mezi jednotlivými typy výrobku.

| (184) | CCCMC rovněž tvrdila, že při simulaci nárůstu výrobních nákladů vyplývajícího z nárůstu prodeje čínských vyvážejících výrobců nevzala Komise v úvahu podstatné rozdíly mezi výrobními náklady u různých typů výrobku a skutečnost, že čínský dovoz se týkal pouze omezeného počtu PCN. |
| --- | --- |

(184)

CCCMC rovněž tvrdila, že při simulaci nárůstu výrobních nákladů vyplývajícího z nárůstu prodeje čínských vyvážejících výrobců nevzala Komise v úvahu podstatné rozdíly mezi výrobními náklady u různých typů výrobku a skutečnost, že čínský dovoz se týkal pouze omezeného počtu PCN.

| (185) | Kromě toho CCCMC tvrdila, že při simulaci vlivu čínského dovozu na ceny Komise vycházela pouze z průměrných cen a nezohlednila rozdíly v cenách různých typů keramických obkládaček, zatímco čínský dovoz byl omezený a týkal se pouze omezeného počtu typů výrobku. CCCMC tvrdila, že kvůli významným rozdílůmv typech keramických obkládaček neexistoval mezi různými typy keramických obkládaček žádný konkurenční vztah, a proto ceny jednoho typu keramických obkládaček nemohly vykonávat tlak na ceny jiného typu obkládaček. Tvrdila, že Komise měla provést simulace podle typu výrobku, a nikoli na agregovaném základě, jako tomu bylo v případě výpočtů cenového podbízení. |
| --- | --- |

(185)

Kromě toho CCCMC tvrdila, že při simulaci vlivu čínského dovozu na ceny Komise vycházela pouze z průměrných cen a nezohlednila rozdíly v cenách různých typů keramických obkládaček, zatímco čínský dovoz byl omezený a týkal se pouze omezeného počtu typů výrobku. CCCMC tvrdila, že kvůli významným rozdílůmv typech keramických obkládaček neexistoval mezi různými typy keramických obkládaček žádný konkurenční vztah, a proto ceny jednoho typu keramických obkládaček nemohly vykonávat tlak na ceny jiného typu obkládaček. Tvrdila, že Komise měla provést simulace podle typu výrobku, a nikoli na agregovaném základě, jako tomu bylo v případě výpočtů cenového podbízení.

| (186) | Podle názoru CCCMC Komise tedy neprovedla zjištění pravděpodobnosti na dostatečném skutkovém základě, který by umožnil „odůvodněné a přiměřené závěry“, a neprovedla analýzu, která by byla založena na skutečných důkazech a objektivním posouzení. |
| --- | --- |

(186)

Podle názoru CCCMC Komise tedy neprovedla zjištění pravděpodobnosti na dostatečném skutkovém základě, který by umožnil „odůvodněné a přiměřené závěry“, a neprovedla analýzu, která by byla založena na skutečných důkazech a objektivním posouzení.

| (187) | Komise nejprve připomněla, že k závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy dospěla po analýze řady prvků, jako je výrobní kapacita a volná kapacita v Číně, atraktivita trhu Unie, cenová politika čínských vyvážejících výrobců na trzích jiných třetích zemí a dopad na situaci výrobního odvětví Unie (viz 164. až 172. bod odůvodnění). Simulace provedené Komisí jen posílily a potvrdily její závěry ohledně obnovení újmy v případě, kdy by stávající opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(187)

Komise nejprve připomněla, že k závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy dospěla po analýze řady prvků, jako je výrobní kapacita a volná kapacita v Číně, atraktivita trhu Unie, cenová politika čínských vyvážejících výrobců na trzích jiných třetích zemí a dopad na situaci výrobního odvětví Unie (viz 164. až 172. bod odůvodnění). Simulace provedené Komisí jen posílily a potvrdily její závěry ohledně obnovení újmy v případě, kdy by stávající opatření pozbyla platnosti.

| (188) | Za druhé, pro účely provedení simulací mohla Komise vycházet pouze z údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku a z agregovaných objemů a cen vyvážejících výrobců v ČLR. Komise nezohlednila informace o typech a cenách výrobků společností nezařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(188)

Za druhé, pro účely provedení simulací mohla Komise vycházet pouze z údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku a z agregovaných objemů a cen vyvážejících výrobců v ČLR. Komise nezohlednila informace o typech a cenách výrobků společností nezařazených do vzorku.

| (189) | Komise proto musela vycházet z řady předpokladů, včetně daného sortimentu výrobků dováženého z ČLR v období přezkumného šetření a jeho průměrných cen. Tyto předpoklady nečiní její analýzu chybnou. Spíše naopak – Komise se domnívá, že s ohledem na všechny ostatní prvky, jako je například volná kapacita a výrobní kapacita v ČLR, zvolila spíše konzervativní přístup. Z analýzy ostatních prvků vyplývá, že kdyby opatření pozbyla platnosti, do Unie by se dovážel mnohem větší objem a rovněž širší sortiment výrobků, jako tomu bylo v období původního šetření. Ze simulací rovněž vyplynulo, že potenciální budoucí dovoz by měl významný negativní dopad na finanční zdraví výrobního odvětví Unie a způsobil by obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie. Komise proto dané tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(189)

Komise proto musela vycházet z řady předpokladů, včetně daného sortimentu výrobků dováženého z ČLR v období přezkumného šetření a jeho průměrných cen. Tyto předpoklady nečiní její analýzu chybnou. Spíše naopak – Komise se domnívá, že s ohledem na všechny ostatní prvky, jako je například volná kapacita a výrobní kapacita v ČLR, zvolila spíše konzervativní přístup. Z analýzy ostatních prvků vyplývá, že kdyby opatření pozbyla platnosti, do Unie by se dovážel mnohem větší objem a rovněž širší sortiment výrobků, jako tomu bylo v období původního šetření. Ze simulací rovněž vyplynulo, že potenciální budoucí dovoz by měl významný negativní dopad na finanční zdraví výrobního odvětví Unie a způsobil by obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie. Komise proto dané tvrzení zamítla.

| (190) | CCCMC také tvrdila, že závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy byl chybný, protože Komise zjistila dopady na ceny pouze u malé části prodeje v Unii. Zjištěné cenové podbízení představovalo pouze přibližně 1 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření a přibližně 8 % prodeje uskutečněného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období přezkumného šetření. CCCMC rovněž poukázala na to, že počet typů výrobku, které prodávali čínští vyvážející výrobci během období přezkumného šetření, byl nízký (šest) (ve srovnání s více než stovkou typů prodávaných výrobním odvětvím Unie), a úroveň srovnatelnosti je tedy nízká. |
| --- | --- |

(190)

CCCMC také tvrdila, že závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy byl chybný, protože Komise zjistila dopady na ceny pouze u malé části prodeje v Unii. Zjištěné cenové podbízení představovalo pouze přibližně 1 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření a přibližně 8 % prodeje uskutečněného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období přezkumného šetření. CCCMC rovněž poukázala na to, že počet typů výrobku, které prodávali čínští vyvážející výrobci během období přezkumného šetření, byl nízký (šest) (ve srovnání s více než stovkou typů prodávaných výrobním odvětvím Unie), a úroveň srovnatelnosti je tedy nízká.

| (191) | Komise za prvé připomněla, že v této věci se jedná o přezkum před pozbytím platnosti. Opatření zavedená v současnosti způsobila významný pokles dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Analýza cenového podbízení proto mohla být provedena pouze na základě (vzorku) dovozu a představovala pouze jeden z různých prvků pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy. |
| --- | --- |

(191)

Komise za prvé připomněla, že v této věci se jedná o přezkum před pozbytím platnosti. Opatření zavedená v současnosti způsobila významný pokles dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Analýza cenového podbízení proto mohla být provedena pouze na základě (vzorku) dovozu a představovala pouze jeden z různých prvků pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy.

| (192) | Za druhé, na rozdíl od posouzení provedeného v původním šetření se posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy týká budoucnosti. Analýza cenového podbízení u dovozu uskutečněného v minulosti byla pouze jedním z ukazatelů pro budoucí tvorbu cen a objem u vyvážejících výrobců dotčeného výrobku a jejich účinky na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(192)

Za druhé, na rozdíl od posouzení provedeného v původním šetření se posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy týká budoucnosti. Analýza cenového podbízení u dovozu uskutečněného v minulosti byla pouze jedním z ukazatelů pro budoucí tvorbu cen a objem u vyvážejících výrobců dotčeného výrobku a jejich účinky na výrobní odvětví Unie.

| (193) | Za třetí, z analýzy cen dovozu od čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vyplynulo, že navzdory opatřením by se všechny dovážené typy výrobku podbízely cenám výrobního odvětví Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti. V tomto případě by se do Unie dovážel větší objem a rovněž mnohem více typů výrobku za ceny, které by se pravděpodobně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. To dále poukazuje na pravděpodobnost obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie. Komise proto dané tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(193)

Za třetí, z analýzy cen dovozu od čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vyplynulo, že navzdory opatřením by se všechny dovážené typy výrobku podbízely cenám výrobního odvětví Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti. V tomto případě by se do Unie dovážel větší objem a rovněž mnohem více typů výrobku za ceny, které by se pravděpodobně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. To dále poukazuje na pravděpodobnost obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie. Komise proto dané tvrzení zamítla.

| (194) | CCCMC rovněž tvrdila, že neexistence segmentované analýzy (podle segmentů společností) znehodnotila veškerá zjištění týkající se (pravděpodobnosti přetrvání) újmy. CCCMC tvrdila, že Komise měla provést posouzení újmy podle segmentů, tj. pro malé, střední a velké společnosti, aby CCCMC mohla uplatnit svá práva na obhajobu, a měla analyzovat postoj CCCMC, že neexistuje žádný základ pro závěr, že se újma pravděpodobně obnoví. |
| --- | --- |

(194)

CCCMC rovněž tvrdila, že neexistence segmentované analýzy (podle segmentů společností) znehodnotila veškerá zjištění týkající se (pravděpodobnosti přetrvání) újmy. CCCMC tvrdila, že Komise měla provést posouzení újmy podle segmentů, tj. pro malé, střední a velké společnosti, aby CCCMC mohla uplatnit svá práva na obhajobu, a měla analyzovat postoj CCCMC, že neexistuje žádný základ pro závěr, že se újma pravděpodobně obnoví.

| (195) | Komise měla za to, že analýza újmy pro jednotlivé segmenty nebyla v tomto přezkumu před pozbytím platnosti přiměřená nebo nezbytná. Díky tomu, že do vzorku výrobců v Unii pro účely zjištění újmy a analýzy pravděpodobnosti byli vybráni výrobci různých velikostí, aby byl ve vzorku zastoupen každý segment, byla situace jednotlivých segmentů automaticky zohledněna ve všech zjištění týkající se újmy. V souladu s články 3 a 4 základního nařízení bylo zjištění újmy provedeno pro výrobní odvětví Unie jako celek, a nikoli pro jednotlivé výrobce nebo skupiny výrobců. V tomto případě se vzorek považoval za reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie jako celku, jak je rovněž vysvětleno v 19. až 25. a 105. až 107. bodě odůvodnění. Komise proto tento argument zamítla. |
| --- | --- |

(195)

Komise měla za to, že analýza újmy pro jednotlivé segmenty nebyla v tomto přezkumu před pozbytím platnosti přiměřená nebo nezbytná. Díky tomu, že do vzorku výrobců v Unii pro účely zjištění újmy a analýzy pravděpodobnosti byli vybráni výrobci různých velikostí, aby byl ve vzorku zastoupen každý segment, byla situace jednotlivých segmentů automaticky zohledněna ve všech zjištění týkající se újmy. V souladu s články 3 a 4 základního nařízení bylo zjištění újmy provedeno pro výrobní odvětví Unie jako celek, a nikoli pro jednotlivé výrobce nebo skupiny výrobců. V tomto případě se vzorek považoval za reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie jako celku, jak je rovněž vysvětleno v 19. až 25. a 105. až 107. bodě odůvodnění. Komise proto tento argument zamítla.

| (196) | CCCMC navíc tvrdila, že Komise měla doplnit svou analýzu stavu výrobního odvětví Unie o analýzu podle skupin typů výrobku. Kromě obecných prohlášení však ani CCCMC, ani žádná jiná zúčastněná strana neposkytly žádné podrobnosti o tom, jaké konkrétní typy výrobku by si zasloužily zvláštní analýzu – viz 46. bod odůvodnění. Segmentovaná analýza nebyla ani součástí původního šetření. Komise neměla žádný důvod domnívat se, že by taková analýza byla vhodná, a proto považuje tento argument za nepodložený. Komise proto dané tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(196)

CCCMC navíc tvrdila, že Komise měla doplnit svou analýzu stavu výrobního odvětví Unie o analýzu podle skupin typů výrobku. Kromě obecných prohlášení však ani CCCMC, ani žádná jiná zúčastněná strana neposkytly žádné podrobnosti o tom, jaké konkrétní typy výrobku by si zasloužily zvláštní analýzu – viz 46. bod odůvodnění. Segmentovaná analýza nebyla ani součástí původního šetření. Komise neměla žádný důvod domnívat se, že by taková analýza byla vhodná, a proto považuje tento argument za nepodložený. Komise proto dané tvrzení zamítla.

| (197) | Na základě výše uvedených úvah Komise trvá na tom, že v případě zrušení opatření by se s největší pravděpodobností obnovila újma působená výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(197)

Na základě výše uvedených úvah Komise trvá na tom, že v případě zrušení opatření by se s největší pravděpodobností obnovila újma působená výrobnímu odvětví Unie.

G.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

1.   Předběžné poznámky

Předběžné poznámky

| (198) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících opatření vůči ČLR nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(198)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících opatření vůči ČLR nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

2.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (199) | Během období přezkumného šetření překonalo výrobní odvětví Unie účinky újmy způsobené dumpingovým dovozem z ČLR. Kdyby však byla opatření vůči ČLR zrušena, je obnovení újmy pravděpodobné, jelikož výrobní odvětví Unie by bylo vystaveno dumpingovému dovozu z ČLR v množství, jež může být značné a může vyvíjet významný tlak na ceny. V důsledku toho by se hospodářská situace výrobního odvětví Unie z důvodů popsaných výše (viz 173. až 197. bod odůvodnění) pravděpodobně výrazně zhoršila. Zachování opatření by naopak zajistilo jistotu na trhu, umožnilo by výrobnímu odvětví Unie udržet si pozitivní hospodářskou situaci a působit na spravedlivém a konkurenčním trhu Unie. |
| --- | --- |

(199)

Během období přezkumného šetření překonalo výrobní odvětví Unie účinky újmy způsobené dumpingovým dovozem z ČLR. Kdyby však byla opatření vůči ČLR zrušena, je obnovení újmy pravděpodobné, jelikož výrobní odvětví Unie by bylo vystaveno dumpingovému dovozu z ČLR v množství, jež může být značné a může vyvíjet významný tlak na ceny. V důsledku toho by se hospodářská situace výrobního odvětví Unie z důvodů popsaných výše (viz 173. až 197. bod odůvodnění) pravděpodobně výrazně zhoršila. Zachování opatření by naopak zajistilo jistotu na trhu, umožnilo by výrobnímu odvětví Unie udržet si pozitivní hospodářskou situaci a působit na spravedlivém a konkurenčním trhu Unie.

| (200) | Na tomto základě Komise dospěla k závěru, že by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie, aby opatření zůstala nadále v platnosti. |
| --- | --- |

(200)

Na tomto základě Komise dospěla k závěru, že by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie, aby opatření zůstala nadále v platnosti.

3.   Zájem dovozců

Zájem dovozců

| (201) | Při zahájení přezkumu bylo kontaktováno více než tisíc známých dovozců/uživatelů. Jedenáct společností poskytlo odpovědi na formulář pro výběr vzorku a tři společnosti vyplnily dotazník. |
| --- | --- |

(201)

Při zahájení přezkumu bylo kontaktováno více než tisíc známých dovozců/uživatelů. Jedenáct společností poskytlo odpovědi na formulář pro výběr vzorku a tři společnosti vyplnily dotazník.

| (202) | Dvě z těchto společností byly proti zachování opatření a jedna uvedla, že by nebyla proti opatření, kdyby byla udržována na nižší sazbě. Zbývající společnost neměla žádný konkrétní názor na to, zda by opatření měla pozbýt platnosti, či nikoli. |
| --- | --- |

(202)

Dvě z těchto společností byly proti zachování opatření a jedna uvedla, že by nebyla proti opatření, kdyby byla udržována na nižší sazbě. Zbývající společnost neměla žádný konkrétní názor na to, zda by opatření měla pozbýt platnosti, či nikoli.

| (203) | Všechny tři tyto společnosti byly toho názoru, že kromě opatření je i kvůli současnému směnnému kurzu a nákladům na dopravu méně zajímavé dovážet keramické obkládačky z ČLR a že kdyby opatření pozbyla platnosti, dovoz z ČLR se asi podstatně nezvýší. Zároveň se dva ze tří dovozců domnívali, že před uložením antidumpingových cel byl dovoz z ČLR atraktivní díky designu a nízkým cenám. |
| --- | --- |

(203)

Všechny tři tyto společnosti byly toho názoru, že kromě opatření je i kvůli současnému směnnému kurzu a nákladům na dopravu méně zajímavé dovážet keramické obkládačky z ČLR a že kdyby opatření pozbyla platnosti, dovoz z ČLR se asi podstatně nezvýší. Zároveň se dva ze tří dovozců domnívali, že před uložením antidumpingových cel byl dovoz z ČLR atraktivní díky designu a nízkým cenám.

| (204) | V původním šetření byl vyvozen závěr, že uložení opatření by nemělo významný dopad na činnost dovozců, protože by mohli mimo jiné přejít na jiné zdroje dodávek. Komise tuto skutečnost v období přezkumného šetření skutečně zaznamenala a, zatímco podíl dovozu z ČLR na trhu poklesl na 1,7 %, dovoz z jiných zemí než z ČLR dosáhl téměř 8 % podílu na trhu (viz 127. bod odůvodnění), ve srovnání s 5,3 % v období šetření v rámci původního šetření (15). Tento dovoz nebyl ovlivněn cly, jelikož nepocházel z Číny. Komise tedy dospěla k závěru, že prodloužení platnosti opatření by nebránilo dovozcům v Unii nadále nakupovat obdobné výrobky z jiných zdrojů. |
| --- | --- |

(204)

V původním šetření byl vyvozen závěr, že uložení opatření by nemělo významný dopad na činnost dovozců, protože by mohli mimo jiné přejít na jiné zdroje dodávek. Komise tuto skutečnost v období přezkumného šetření skutečně zaznamenala a, zatímco podíl dovozu z ČLR na trhu poklesl na 1,7 %, dovoz z jiných zemí než z ČLR dosáhl téměř 8 % podílu na trhu (viz 127. bod odůvodnění), ve srovnání s 5,3 % v období šetření v rámci původního šetření (15). Tento dovoz nebyl ovlivněn cly, jelikož nepocházel z Číny. Komise tedy dospěla k závěru, že prodloužení platnosti opatření by nebránilo dovozcům v Unii nadále nakupovat obdobné výrobky z jiných zdrojů.

15

| (205) | Kromě toho i relativně nízká míra spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, naznačuje, že zachování opatření by nemělo na dovozce významný negativní dopad. |
| --- | --- |

(205)

Kromě toho i relativně nízká míra spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, naznačuje, že zachování opatření by nemělo na dovozce významný negativní dopad.

4.   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (206) | Při zahájení přezkumu byli spolu s dovozci kontaktováni i všichni známí uživatelé. Nicméně žádný uživatel ani sdružení uživatelů se nepřihlásili. V původním šetření Komise vypočetla dopad opatření na konečné spotřebitele a dospěla k závěru, že dopad v podobě nárůstu nákladů na m2 byl omezený a činil méně než 0,5 EUR/m2. Průměrná roční spotřeba činila u spotřebitelů přibližně 2,2 m2 na osobu v Unii. Průměrný dopad na spotřebitele tedy činil 1,1 EUR/m2 na osobu v Unii. Ze stejných důvodů, jako jsou důvody uvedené ve 182. až 184. bodě odůvodnění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 917/2011, se tento dopad považoval za zanedbatelný. Komise rovněž analyzovala dopad opatření na dovozce, uživatele a dodavatele, kterým by mohly v důsledku uložení opatření vzniknout dodatečné náklady nebo by mohli pociťovat nedostatek dodávek. Byl vyvozen závěr, že uložení opatření nemělo významný dopad na jejich činnost. |
| --- | --- |

(206)

Při zahájení přezkumu byli spolu s dovozci kontaktováni i všichni známí uživatelé. Nicméně žádný uživatel ani sdružení uživatelů se nepřihlásili. V původním šetření Komise vypočetla dopad opatření na konečné spotřebitele a dospěla k závěru, že dopad v podobě nárůstu nákladů na m2 byl omezený a činil méně než 0,5 EUR/m2. Průměrná roční spotřeba činila u spotřebitelů přibližně 2,2 m2 na osobu v Unii. Průměrný dopad na spotřebitele tedy činil 1,1 EUR/m2 na osobu v Unii. Ze stejných důvodů, jako jsou důvody uvedené ve 182. až 184. bodě odůvodnění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 917/2011, se tento dopad považoval za zanedbatelný. Komise rovněž analyzovala dopad opatření na dovozce, uživatele a dodavatele, kterým by mohly v důsledku uložení opatření vzniknout dodatečné náklady nebo by mohli pociťovat nedostatek dodávek. Byl vyvozen závěr, že uložení opatření nemělo významný dopad na jejich činnost.

2

2

2

2

5.   Vážení a vyvažování zájmů

Vážení a vyvažování zájmů

| (207) | Při vážení a vyvažování protichůdných zájmů věnovala Komise zvláštní pozornost nutnosti odstranit účinky dumpingu působícího újmu, které spočívají v narušení obchodu, a obnovit účinnou hospodářskou soutěž. Zatímco zachování opatření by poskytlo ochranu důležitému výrobnímu odvětví Unie, včetně mnoha malých a středních podniků, proti pravděpodobnému obnovení újmy, poměrně nízká míra spolupráce ze strany dovozců a uživatelů naznačuje, že zachování opatření by na ně nemělo mít nepřiměřený negativní dopad. |
| --- | --- |

(207)

Při vážení a vyvažování protichůdných zájmů věnovala Komise zvláštní pozornost nutnosti odstranit účinky dumpingu působícího újmu, které spočívají v narušení obchodu, a obnovit účinnou hospodářskou soutěž. Zatímco zachování opatření by poskytlo ochranu důležitému výrobnímu odvětví Unie, včetně mnoha malých a středních podniků, proti pravděpodobnému obnovení újmy, poměrně nízká míra spolupráce ze strany dovozců a uživatelů naznačuje, že zachování opatření by na ně nemělo mít nepřiměřený negativní dopad.

6.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (208) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že by nebylo v zájmu Unie zachovat v platnosti opatření uložená na dovoz keramických obkládaček pocházejících z ČLR. |
| --- | --- |

(208)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že by nebylo v zájmu Unie zachovat v platnosti opatření uložená na dovoz keramických obkládaček pocházejících z ČLR.

H.   ZÁVĚR A POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

ZÁVĚR A POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

| (209) | Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo zachovat stávající opatření vůči ČLR. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro předložení připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

(209)

Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo zachovat stávající opatření vůči ČLR. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro předložení připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.

| (210) | Z výše uvedených důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 6 základního nařízení antidumpingová opatření uložená na dovoz keramických obkládaček pocházejících z ČLR nařízením (EU) č. 917/2011 zachována. |
| --- | --- |

(210)

Z výše uvedených důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 6 základního nařízení antidumpingová opatření uložená na dovoz keramických obkládaček pocházejících z ČLR nařízením (EU) č. 917/2011 zachována.

| (211) | Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(211)

Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glazovaných a neglazovaných keramických dlaždic a obkládaček, obkládaček pro krby nebo stěny; glazovaných a neglazovaných keramických mozaikových kostek a podobných výrobků, též na podložce, v současnosti kódu HS 6907, které pocházejí z Čínské lidové republiky.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd.; Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd.; | 32,0 % | B938 |
| Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd.; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd. | 13,9 % | B939 |
| Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd. | 29,3 % | B009 |
| Shandong Yadi Ceramics Co Ltd | 36,5 % | B010 |
| Společnosti uvedené v příloze I | 30,6 % | |
| Všechny ostatní společnosti | 69,7 % | B999 |

Společnost

Clo

Doplňkový kód TARIC

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd.; Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd.;

32,0 %

B938

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd.; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.

13,9 %

B939

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.

29,3 %

B009

Shandong Yadi Ceramics Co Ltd

36,5 %

B010

Společnosti uvedené v příloze I

30,6 %

Všechny ostatní společnosti

69,7 %

B999

3.   Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Pokud jakýkoli výrobce z Čínské lidové republiky předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že a) v období šetření (tj. od 1. dubna 2009 do 31. března 2010) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky, b) není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a c) po skončení období šetření vyvezl dotčené zboží do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie, může Komise změnit přílohu I doplněním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku nebo jim nebylo přiznáno individuální zacházení, a proto se na ně vztahuje vážené průměrné clo ve výši 30,6 %.

Článek 3

Při předložení prohlášení o propuštění do volného oběhu v souvislosti s výrobky uvedenými v článku 1 se do příslušného pole takového prohlášení zapíše počet metrů čtverečních dovezených výrobků.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. listopadu 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 917/2011 ze dne 12. září 2011, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 238, 15.9.2011, s. 1), naposledy pozměněné prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/782 ze dne 19. května 2015, kterým se doplňuje jedna společnost do seznamu výrobců z Čínské lidové republiky uvedeného v příloze I nařízení (EU) č. 917/2011 (Úř. věst. L 124, 20.5.2015, s. 9).

2

(3)  Viz prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/409 ze dne 11. března 2015, kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 917/2011, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 67, 12.3.2015, s. 23).

3

(4)  Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření (Úř. věst. C 425, 18.12.2015, s. 20).

4

(5)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 336, 13.9.2016, s. 5).

5

(6)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 20. března 1985, věc C-264/82, Timex v. Rada a Komise, ECLI:EU:C:1985:119, bod 24.

6

(7)  Rozhodnutí předsedy Evropské komise ze dne 29. února 2012 o funkci a mandátu úředníka pro slyšení v určitých obchodních řízeních (Úř. věst. L 107, 19.4.2012, s. 5).

7

(8)  Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění, názvy výrobců v Unii nelze kvůli zachování důvěrnosti sdělit.

8

(9)  Viz také rozsudek Soudního dvora (třetího senátu) ze dne 10. září 2015 ve věci C-687/13, žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná finančním soudem v Mnichově (Finanzgericht München (Německo)), Fliesen-Zentrum Deutschland GmbH v. Hauptzollamt Regensburg Fliesen-Zentrum, bod 67.

9

(10)  Zdroj: China Building Ceramics and Sanitary Ware Association („CBCSA“) (internetové stránky: http://www.china-china.cn).

10

(11)  Skutečné váhy se mírně lišily od vah použitých v původním šetření, které vycházely z údajů z roku 2008.

11

(12)  Viz 121. bod odůvodnění nařízení Komise (EU) č. 258/2011 ze dne 16. března 2011 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 70, 17.3.2011, s. 5).

12

(13)  Během období původního šetření (od roku 2007 do 31. března 2010) dovoz z ČLR činil v průměru přibližně 65 milionů m2 ročně.

13

2

(14)  Thajsko (2,18–35,49 %), Argentina (50,03 USD/m2), Brazílie (3,34 USD/m2 až 6,42 USD/m2), Jižní Korea (9,07 % až 37,40 %), Indie (až 1,87 USD za m2), Mexiko (cenový závazek FOB nejméně 6,72 USD/m2 nebo cla ve výši 2,9 USD/m2 až 12,42 USD/m2) a Pákistán (5,21 %–59,18 %). Zdroj: Příloha 22 žádosti, internetové stránky WTO s pololetními zprávami podle článku 16.4 dohody z různých zemí a publikace indického ministerstva financí.

14

2

2

2

2

2

2

2

(15)  Viz 78. bod odůvodnění nařízení Komise (EU) č. 258/2011 ze dne 16. března 2011 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 70, 17.3.2011, s. 5).

15

---

PŘÍLOHA I

Čínští spolupracující výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku nebo kterým nebylo přiznáno individuální zacházení:

| Název | Doplňkový kód Taric |
| --- | --- |
| Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd | B132 |
| Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd | B133 |
| Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd | B134 |
| Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd | B135 |
| Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd | B136 |
| Enping Yungo Ceramic Co. Ltd | B137 |
| Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd | B138 |
| Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd | B139 |
| Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd | B140 |
| Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd | B141 |
| Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd | B142 |
| Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd | B143 |
| Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd | B144 |
| Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd | B145 |
| Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd | B146 |
| Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd | B147 |
| Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd | B148 |
| Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd | B149 |
| Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd | B150 |
| Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd | B151 |
| Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd | B152 |
| Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd | B153 |
| Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd | B154 |
| Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd | B155 |
| Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd | B156 |
| Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Co. Ltd | B157 |
| Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd | B158 |
| Foshan Summit Ceramics Co. Ltd | B159 |
| Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd | B160 |
| Foshan VIGORBOOM Ceramic Co. Ltd | B161 |
| Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd | B162 |
| Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd | B163 |
| Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd | B164 |
| Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd | B165 |
| Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd | B166 |
| Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd | B167 |
| Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd | B168 |
| Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd | B169 |
| Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd | B170 |
| Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd | B171 |
| Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd | B172 |
| Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd | B173 |
| Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd | B174 |
| Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd | B175 |
| Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd | B176 |
| Guangdong Kaiping Tilee's Building Materials Co. Ltd | B177 |
| Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd | B178 |
| Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd | B179 |
| Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd Shunde Yuezhong Branch | B180 |
| Guangdong Ouya Ceramics Co. Ltd | B181 |
| Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd | B182 |
| Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd | B183 |
| Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd | B184 |
| Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd | B185 |
| Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd | B186 |
| Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd | B187 |
| Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd | B188 |
| Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd | B189 |
| Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd | B190 |
| Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd | B191 |
| Hangzhou Nabel Group Co. Ltd | B192 |
| Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd | B193 |
| Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd | B194 |
| Guangdong Luxury Micro-crystal stone Technology Co., Ltd | B195 |
| Hitom Ceramics Co. Ltd | B196 |
| Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd | B197 |
| Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd | B198 |
| Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd | B199 |
| Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd | B200 |
| Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd | B201 |
| Louis Valentino (Inner Mongolia) Ceramic Co. Ltd | B202 |
| Louvrenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd | B203 |
| Nabel Ceramics (Jiujiang City) Co. Ltd | B204 |
| Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd | B205 |
| Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd | B206 |
| Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd | B207 |
| Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd | B208 |
| Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd | B209 |
| RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd | B210 |
| Shandong ASA Ceramic Co. Ltd | B211 |
| Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd | B212 |
| Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd | B213 |
| Shanghai CIMIC Holdings Co., Ltd | B214 |
| Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd | B215 |
| Sinyih Ceramic (Penglai) Co. Ltd | B216 |
| Southern Building Materials and Sanitary Co. Ltd of Qingyuan | B217 |
| Tangshan Huida Ceramic Group Co. Ltd | B218 |
| Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd | B219 |
| Tegaote Ceramics Co. Ltd | B220 |
| Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd | B221 |
| Topbro Ceramics Co. Ltd | B222 |
| Xingning Christ Craftworks Co. Ltd | B223 |
| Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd | B224 |
| Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Company Limited | B225 |
| Zhaoqing Zhongheng Ceramics Co. Ltd | B226 |
| Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd | B227 |
| Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd | B228 |
| Shandong Tongyi Ceramics Co. Ltd | B229 |
| Onna Ceramic Industries (China) Co., Ltd | B293 |
| Everstone Industry (Qingdao) Co., Ltd | B998 |

Název

Doplňkový kód Taric

Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd

B132

Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd

B133

Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd

B134

Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd

B135

Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd

B136

Enping Yungo Ceramic Co. Ltd

B137

Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd

B138

Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd

B139

Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd

B140

Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd

B141

Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd

B142

Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd

B143

Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd

B144

Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd

B145

Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd

B146

Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd

B147

Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd

B148

Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd

B149

Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd

B150

Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd

B151

Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd

B152

Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd

B153

Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd

B154

Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd

B155

Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd

B156

Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Co. Ltd

B157

Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd

B158

Foshan Summit Ceramics Co. Ltd

B159

Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd

B160

Foshan VIGORBOOM Ceramic Co. Ltd

B161

Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd

B162

Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd

B163

Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd

B164

Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd

B165

Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd

B166

Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd

B167

Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd

B168

Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd

B169

Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd

B170

Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd

B171

Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd

B172

Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd

B173

Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd

B174

Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd

B175

Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd

B176

Guangdong Kaiping Tilee's Building Materials Co. Ltd

B177

Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd

B178

Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd

B179

Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd Shunde Yuezhong Branch

B180

Guangdong Ouya Ceramics Co. Ltd

B181

Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd

B182

Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd

B183

Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd

B184

Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd

B185

Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd

B186

Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd

B187

Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd

B188

Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd

B189

Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd

B190

Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd

B191

Hangzhou Nabel Group Co. Ltd

B192

Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd

B193

Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd

B194

Guangdong Luxury Micro-crystal stone Technology Co., Ltd

B195

Hitom Ceramics Co. Ltd

B196

Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd

B197

Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd

B198

Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd

B199

Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd

B200

Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd

B201

Louis Valentino (Inner Mongolia) Ceramic Co. Ltd

B202

Louvrenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd

B203

Nabel Ceramics (Jiujiang City) Co. Ltd

B204

Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd

B205

Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd

B206

Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd

B207

Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd

B208

Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd

B209

RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd

B210

Shandong ASA Ceramic Co. Ltd

B211

Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd

B212

Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd

B213

Shanghai CIMIC Holdings Co., Ltd

B214

Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd

B215

Sinyih Ceramic (Penglai) Co. Ltd

B216

Southern Building Materials and Sanitary Co. Ltd of Qingyuan

B217

Tangshan Huida Ceramic Group Co. Ltd

B218

Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd

B219

Tegaote Ceramics Co. Ltd

B220

Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd

B221

Topbro Ceramics Co. Ltd

B222

Xingning Christ Craftworks Co. Ltd

B223

Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd

B224

Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Company Limited

B225

Zhaoqing Zhongheng Ceramics Co. Ltd

B226

Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd

B227

Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd

B228

Shandong Tongyi Ceramics Co. Ltd

B229

Onna Ceramic Industries (China) Co., Ltd

B293

Everstone Industry (Qingdao) Co., Ltd

B998

---

PŘÍLOHA II

Platná obchodní faktura zmíněná v čl. 1 odst. 3 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, v tomto formátu:

| 1. | Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který vystavil obchodní fakturu. |
| --- | --- |

1.

Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který vystavil obchodní fakturu.

| 2. | Toto prohlášení:

  „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že keramické obkládačky prodávané v množství (objem) uvedeném na této faktuře, byly vyrobeny společností (název a sídlo společnosti) (doplňkový kód TARIC) v (dotčené zemi). Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.
  (Datum a podpis)“ |
| --- | --- |

2.

Toto prohlášení:

„Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že keramické obkládačky prodávané v množství (objem) uvedeném na této faktuře, byly vyrobeny společností (název a sídlo společnosti) (doplňkový kód TARIC) v (dotčené zemi). Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.

(Datum a podpis)“

---

ROZHODNUTÍ

| 23.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 307/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 307/57

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/2180

ze dne 16. listopadu 2017

o prodloužení platnosti prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/412, kterým se členským státům povoluje stanovit dočasnou odchylku od některých ustanovení směrnice Rady 2000/29/ES, pokud jde o jasanové dřevo pocházející z Kanady nebo zpracované v Kanadě

(oznámeno pod číslem C(2017) 7488)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 první odrážku uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/412 (2) umožňuje za určitých podmínek, odchylně od ustanovení čl. 5 odst. 1 směrnice 2000/29/ES ve spojení s bodem 2.3 kapitoly I části A přílohy IV uvedené směrnice, povolit členským státům dovoz jasanového dřeva (Fraxinus L.) pocházejícího z Kanady. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/412 (2) umožňuje za určitých podmínek, odchylně od ustanovení čl. 5 odst. 1 směrnice 2000/29/ES ve spojení s bodem 2.3 kapitoly I části A přílohy IV uvedené směrnice, povolit členským státům dovoz jasanového dřeva (Fraxinus L.) pocházejícího z Kanady.

| (2) | Jelikož okolnosti odůvodňující toto povolení stále trvají a nejsou známy žádné nové údaje, které by byly důvodem k přezkoumání zvláštních podmínek, měla by být platnost povolení prodloužena. |
| --- | --- |

(2)

Jelikož okolnosti odůvodňující toto povolení stále trvají a nejsou známy žádné nové údaje, které by byly důvodem k přezkoumání zvláštních podmínek, měla by být platnost povolení prodloužena.

| (3) | Na základě zkušeností s uplatňováním prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/412 je vhodné prodloužit toto povolení o jeden rok. |
| --- | --- |

(3)

Na základě zkušeností s uplatňováním prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/412 je vhodné prodloužit toto povolení o jeden rok.

| (4) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/412 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/412 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V článku 5 prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/412 se datum „31. prosince 2017“ nahrazuje datem „31. prosince 2018“.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 16. listopadu 2017.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/412 ze dne 17. března 2016, kterým se členským státům povoluje stanovit dočasnou odchylku od některých ustanovení směrnice Rady 2000/29/ES, pokud jde o jasanové dřevo pocházející z Kanady nebo zpracované v Kanadě (Úř. věst. L 74, 19.3.2016, s. 41).

2

---

| 23.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 307/58 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 307/58

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/2181

ze dne 21. listopadu 2017,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/1918 o určitých ochranných opatřeních v souvislosti s chronickým chřadnutím

(oznámeno pod číslem C(2017) 7661)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1), a zejména na čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla pro prevenci, tlumení a eradikaci přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) v Unii. Uvedené nařízení se uplatňuje na produkci a uvádění živých zvířat a produktů živočišného původu na trh a v některých zvláštních případech na jejich vývoz. Mimo jiné rovněž stanoví programy sledování některých přenosných spongiformních encefalopatií a také přijímání ochranných opatření v případě výskytu jejich ohnisek. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla pro prevenci, tlumení a eradikaci přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) v Unii. Uvedené nařízení se uplatňuje na produkci a uvádění živých zvířat a produktů živočišného původu na trh a v některých zvláštních případech na jejich vývoz. Mimo jiné rovněž stanoví programy sledování některých přenosných spongiformních encefalopatií a také přijímání ochranných opatření v případě výskytu jejich ohnisek.

| (2) | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1918 (2) stanoví dočasná ochranná opatření v souvislosti s chronickým chřadnutím (dále i „CWD“). Bylo přijato po zjištění pěti případů chronického chřadnutí u jelenovitých v Norsku v roce 2016. Bylo to poprvé, kdy bylo CWD zjištěno v Evropě, a poprvé, kdy byl ve světovém měřítku zjištěn přirozený výskyt CWD u sobů. Chronické chřadnutí je infekční nákaza a v případě jejího ohniska existuje riziko, že se může rozšířit na další populace jelenovitých a do dalších regionů a také na území jiných členských států Unie a států Evropského sdružení volného obchodu v Evropském hospodářském prostoru (dále jen „státy EHP/ESVO“). |
| --- | --- |

(2)

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1918 (2) stanoví dočasná ochranná opatření v souvislosti s chronickým chřadnutím (dále i „CWD“). Bylo přijato po zjištění pěti případů chronického chřadnutí u jelenovitých v Norsku v roce 2016. Bylo to poprvé, kdy bylo CWD zjištěno v Evropě, a poprvé, kdy byl ve světovém měřítku zjištěn přirozený výskyt CWD u sobů. Chronické chřadnutí je infekční nákaza a v případě jejího ohniska existuje riziko, že se může rozšířit na další populace jelenovitých a do dalších regionů a také na území jiných členských států Unie a států Evropského sdružení volného obchodu v Evropském hospodářském prostoru (dále jen „státy EHP/ESVO“).

| (3) | Dne 2. prosince 2016 přijal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) vědecké stanovisko ohledně chronického chřadnutí jelenovitých (dále jen „stanovisko EFSA“) (3). Stanovisko EFSA doporučilo provádění tříletého programu dohledu nad CWD u jelenovitých v Estonsku, Finsku, na Islandu, v Lotyšsku, Litvě, Norsku, Polsku a Švédsku, tedy ve státech Unie a EHP/ESVO s populací sobů nebo losů nebo s populacemi obou druhů. Stanovisko EFSA zdůraznilo, že cílem tohoto tříletého programu dohledu nad CWD by mělo být potvrzení nebo vyloučení přítomnosti CWD v zemích, v nichž tato nákaza nikdy dříve zjištěna nebyla, a v zemích, v nichž CWD zjištěno bylo, a to za účelem odhadu prevalence a zeměpisného rozšíření CWD. K dnešnímu dni nebylo CWD v Unii zjištěno, a pokud jde o státy EHP/ESVO, bylo zjištěno pouze v Norsku. |
| --- | --- |

(3)

Dne 2. prosince 2016 přijal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) vědecké stanovisko ohledně chronického chřadnutí jelenovitých (dále jen „stanovisko EFSA“) (3). Stanovisko EFSA doporučilo provádění tříletého programu dohledu nad CWD u jelenovitých v Estonsku, Finsku, na Islandu, v Lotyšsku, Litvě, Norsku, Polsku a Švédsku, tedy ve státech Unie a EHP/ESVO s populací sobů nebo losů nebo s populacemi obou druhů. Stanovisko EFSA zdůraznilo, že cílem tohoto tříletého programu dohledu nad CWD by mělo být potvrzení nebo vyloučení přítomnosti CWD v zemích, v nichž tato nákaza nikdy dříve zjištěna nebyla, a v zemích, v nichž CWD zjištěno bylo, a to za účelem odhadu prevalence a zeměpisného rozšíření CWD. K dnešnímu dni nebylo CWD v Unii zjištěno, a pokud jde o státy EHP/ESVO, bylo zjištěno pouze v Norsku.

| (4) | Po přijetí stanoviska EFSA byla nařízením Komise (EU) 2017/1972 (4) změněna příloha III nařízení (ES) č. 999/2001 za účelem stanovení tříletého programu dohledu nad CWD u jelenovitých v některých členských státech a ve státech EHP/ESVO, ve kterých se nachází populace jelenovitých, které mohly být vystaveny CWD, vztahujícího se na období od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2020 (dále jen „tříletý program dohledu nad CWD“). Účelem tříletého programu dohledu nad CWD je získat jasný obraz o epizootologické situaci, pokud jde o CWD u jelenovitých v Evropě. |
| --- | --- |

(4)

Po přijetí stanoviska EFSA byla nařízením Komise (EU) 2017/1972 (4) změněna příloha III nařízení (ES) č. 999/2001 za účelem stanovení tříletého programu dohledu nad CWD u jelenovitých v některých členských státech a ve státech EHP/ESVO, ve kterých se nachází populace jelenovitých, které mohly být vystaveny CWD, vztahujícího se na období od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2020 (dále jen „tříletý program dohledu nad CWD“). Účelem tříletého programu dohledu nad CWD je získat jasný obraz o epizootologické situaci, pokud jde o CWD u jelenovitých v Evropě.

| (5) | Mezi lednem 2017 a zářím 2017 informovalo Norsko Komisi a členské státy prostřednictvím elektronických zpráv podle části I.B kapitoly B přílohy III nařízení (ES) č. 999/2001 o třech dalších případech CWD zjištěných u volně žijících sobů, kromě pěti případů CWD zjištěných v Norsku v roce 2016 u volně žijících sobů a volně žijících losů. |
| --- | --- |

(5)

Mezi lednem 2017 a zářím 2017 informovalo Norsko Komisi a členské státy prostřednictvím elektronických zpráv podle části I.B kapitoly B přílohy III nařízení (ES) č. 999/2001 o třech dalších případech CWD zjištěných u volně žijících sobů, kromě pěti případů CWD zjištěných v Norsku v roce 2016 u volně žijících sobů a volně žijících losů.

| (6) | Stanovisko EFSA rovněž zdůrazňuje, že využívání přírodních větřidel na bázi moči jelenovitých zvyšuje pravděpodobnost zavlečení CWD do Unie, a doporučuje přijmout opatření s cílem snížit pravděpodobnost jeho zavlečení prostřednictvím větřidel na bázi moči jelenovitých. Infekce CWD je přítomna v moči, která má z tohoto důvodu význam pro přenos a šíření CWD. Moč získaná z infikovaných jelenovitých tak může ve formě větřidel vést ke kontaminaci oblastí, ve kterých se CWD dříve nevyskytovalo, touto nákazou. Stanovisko EFSA doporučuje ukončit používání větřidel na bázi moči jelenovitých. |
| --- | --- |

(6)

Stanovisko EFSA rovněž zdůrazňuje, že využívání přírodních větřidel na bázi moči jelenovitých zvyšuje pravděpodobnost zavlečení CWD do Unie, a doporučuje přijmout opatření s cílem snížit pravděpodobnost jeho zavlečení prostřednictvím větřidel na bázi moči jelenovitých. Infekce CWD je přítomna v moči, která má z tohoto důvodu význam pro přenos a šíření CWD. Moč získaná z infikovaných jelenovitých tak může ve formě větřidel vést ke kontaminaci oblastí, ve kterých se CWD dříve nevyskytovalo, touto nákazou. Stanovisko EFSA doporučuje ukončit používání větřidel na bázi moči jelenovitých.

| (7) | S ohledem na doporučení uvedená ve stanovisku EFSA je vhodné doplnit ochranná opatření stanovená v prováděcím rozhodnutí (EU) 2016/1918 tak, aby zahrnovala větřidla na bázi moči jelenovitých a zakázala dovoz větřidel na bázi moči jelenovitých ze třetích zemí do Unie, pohyb zásilek větřidel na bázi moči jelenovitých, které pocházejí z Norska, do Unie a výrobu, uvádění na trh a používání větřidel na bázi moči jelenovitých pocházejících z oblastí Švédska a Finska uvedených v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/1918. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na doporučení uvedená ve stanovisku EFSA je vhodné doplnit ochranná opatření stanovená v prováděcím rozhodnutí (EU) 2016/1918 tak, aby zahrnovala větřidla na bázi moči jelenovitých a zakázala dovoz větřidel na bázi moči jelenovitých ze třetích zemí do Unie, pohyb zásilek větřidel na bázi moči jelenovitých, které pocházejí z Norska, do Unie a výrobu, uvádění na trh a používání větřidel na bázi moči jelenovitých pocházejících z oblastí Švédska a Finska uvedených v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/1918.

| (8) | Kromě toho by vzhledem ke zjištění nových případů CWD v Norsku a v závislosti na výsledku tříletého programu dohledu nad CWD měla být doba použitelnosti prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/1918 prodloužena. Doba použitelnosti uvedeného rozhodnutí by proto měla být prodloužena do 31. prosince 2020. |
| --- | --- |

(8)

Kromě toho by vzhledem ke zjištění nových případů CWD v Norsku a v závislosti na výsledku tříletého programu dohledu nad CWD měla být doba použitelnosti prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/1918 prodloužena. Doba použitelnosti uvedeného rozhodnutí by proto měla být prodloužena do 31. prosince 2020.

| (9) | Je rovněž nezbytné změnit přílohu prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/1918 v důsledku změn článků uvedeného aktu stanovených tímto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(9)

Je rovněž nezbytné změnit přílohu prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/1918 v důsledku změn článků uvedeného aktu stanovených tímto rozhodnutím.

| (10) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/1918 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(10)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/1918 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (11) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/1918 se mění takto:

| 1) | Vkládá se nový článek 3a, který zní:

  „Článek 3a

  1.   Zakazuje se dovoz větřidel na bázi moči jelenovitých ze třetích zemí do Unie.


  2.   Zakazuje se pohyb zásilek větřidel na bázi moči jelenovitých, které pocházejí z Norska, do Unie.


  3.   Zakazuje se výroba, uvádění na trh a používání větřidel na bázi moči jelenovitých, které pocházejí z oblastí uvedených v příloze.“ |
| --- | --- |

1)

Vkládá se nový článek 3a, který zní:

„Článek 3a

1.   Zakazuje se dovoz větřidel na bázi moči jelenovitých ze třetích zemí do Unie.

2.   Zakazuje se pohyb zásilek větřidel na bázi moči jelenovitých, které pocházejí z Norska, do Unie.

3.   Zakazuje se výroba, uvádění na trh a používání větřidel na bázi moči jelenovitých, které pocházejí z oblastí uvedených v příloze.“

| 2) | V článku 4 se datum „31. prosince 2017“ nahrazuje datem „31. prosince 2020“. |
| --- | --- |

2)

V článku 4 se datum „31. prosince 2017“ nahrazuje datem „31. prosince 2020“.

| 3) | Příloha se nahrazuje zněním obsaženým v příloze tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

3)

Příloha se nahrazuje zněním obsaženým v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 21. listopadu 2017.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1918 ze dne 28. října 2016 o určitých ochranných opatřeních v souvislosti s chronickým chřadnutím (Úř. věst. L 296, 1.11.2016, s. 21).

2

(3)  Scientific Opinion on Chronic wasting disease (CWD) in cervids (Vědecké stanovisko týkající se chronického chřadnutí (CWD) jelenovitých), The EFSA Journal (2017);15(1):46.

3

The EFSA Journal

(4)  Nařízení Komise (EU) 2017/1972 ze dne 30. října 2017, kterým se mění přílohy I a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokud jde o program dohledu nad chronickým chřadnutím u jelenovitých v Estonsku, Finsku, Lotyšsku, Litvě, Polsku a Švédsku, a zrušuje rozhodnutí Komise 2007/182/ES (Úř. věst. L 281, 31.10.2017, s. 14).

4

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

1.   Oblasti Švédska uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. a) a e), čl. 3 odst. 1, 2 a 4 a čl. 3a odst. 3

| — | kraj Norrbotten, |
| --- | --- |

—

kraj Norrbotten,

| — | kraj Västerbotten, |
| --- | --- |

—

kraj Västerbotten,

| — | kraj Jämtland, |
| --- | --- |

—

kraj Jämtland,

| — | kraj Västernorrland, |
| --- | --- |

—

kraj Västernorrland,

| — | obec Älvdalen v kraji Dalarna, |
| --- | --- |

—

obec Älvdalen v kraji Dalarna,

| — | obce Nordanstig, Hudiksvall a Söderhamn v kraji Gävleborg. |
| --- | --- |

—

obce Nordanstig, Hudiksvall a Söderhamn v kraji Gävleborg.

2.   Oblasti Finska uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. b), čl. 3 odst. 1, 3 a 4 a čl. 3a odst. 3

| — | oblast nacházející se mezi norsko-finskou hranicí a sobím plotem mezi Norskem a Finskem. |
| --- | --- |

—

oblast nacházející se mezi norsko-finskou hranicí a sobím plotem mezi Norskem a Finskem.

---