# Europeiska unionens L 276/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 276 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången26 oktober 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 276

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången26 oktober 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) 2017/1942 av den 25 oktober 2017 om genomförande av artikel 15.3 i förordning (EU) nr 747/2014 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Sudan | 1 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1943 av den 14 juli 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU med avseende på tekniska tillsynsstandarder om information och krav för auktorisation av värdepappersföretag (
  1
  ) | 4 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1944 av den 13 juni 2017 om tekniska standarder för genomförande rörande standardformulär, mallar och förfaranden för det samråd mellan de relevanta behöriga myndigheterna i samband med meddelandet av ett föreslaget förvärv av ett kvalificerat innehav i ett värdepappersföretag i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG och 2014/65/EU (
  1
  ) | 12 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1945 av den 19 juni 2017 om fastställande av tekniska genomförandestandarder för underrättelser från och till sökande och auktoriserade värdepappersföretag i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (
  1
  ) | 22 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1946 av den 11 juli 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG och 2014/65/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder för en uttömmande förteckning över information som tilltänkta förvärvare ska foga till anmälan av ett tilltänkt förvärv av ett kvalificerat innehav i ett värdepappersföretag (
  1
  ) | 32 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2017/1947 av den 23 oktober 2017 om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats enligt avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Armenien om förenklat utfärdande av viseringar, med avseende på antagandet av gemensamma riktlinjer för genomförandet av det avtalet | 44 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (Gusp) 2017/1948 av den 25 oktober 2017 om genomförande av beslut 2014/450/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Sudan | 60 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1949 av den 25 oktober 2017 om upphävande av genomförandebeslut 2014/715/EU om identifiering av Sri Lanka som ett tredjeland som kommissionen anser vara ett icke-samarbetande tredjeland enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske | 62 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) 2017/1942 av den 25 oktober 2017 om genomförande av artikel 15.3 i förordning (EU) nr 747/2014 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Sudan

1

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1943 av den 14 juli 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU med avseende på tekniska tillsynsstandarder om information och krav för auktorisation av värdepappersföretag (
  1
  )

1

4

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1944 av den 13 juni 2017 om tekniska standarder för genomförande rörande standardformulär, mallar och förfaranden för det samråd mellan de relevanta behöriga myndigheterna i samband med meddelandet av ett föreslaget förvärv av ett kvalificerat innehav i ett värdepappersföretag i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG och 2014/65/EU (
  1
  )

1

12

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1945 av den 19 juni 2017 om fastställande av tekniska genomförandestandarder för underrättelser från och till sökande och auktoriserade värdepappersföretag i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (
  1
  )

1

22

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1946 av den 11 juli 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG och 2014/65/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder för en uttömmande förteckning över information som tilltänkta förvärvare ska foga till anmälan av ett tilltänkt förvärv av ett kvalificerat innehav i ett värdepappersföretag (
  1
  )

1

32

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2017/1947 av den 23 oktober 2017 om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats enligt avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Armenien om förenklat utfärdande av viseringar, med avseende på antagandet av gemensamma riktlinjer för genomförandet av det avtalet

44

*

Rådets genomförandebeslut (Gusp) 2017/1948 av den 25 oktober 2017 om genomförande av beslut 2014/450/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Sudan

60

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1949 av den 25 oktober 2017 om upphävande av genomförandebeslut 2014/715/EU om identifiering av Sri Lanka som ett tredjeland som kommissionen anser vara ett icke-samarbetande tredjeland enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

62

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 204/16/KOL av den 23 november 2016 om det påstådda olagliga statliga stödet till Íslandsbanki hf. och Arion banki hf. genom låneavtal på påstått förmånliga villkor (Island) [2017/1950] | 64 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 204/16/KOL av den 23 november 2016 om det påstådda olagliga statliga stödet till Íslandsbanki hf. och Arion banki hf. genom låneavtal på påstått förmånliga villkor (Island) [2017/1950]

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 26.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1942

av den 25 oktober 2017

om genomförande av artikel 15.3 i förordning (EU) nr 747/2014 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Sudan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 747/2014 av den 10 juli 2014 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Sudan och om upphävande av förordningarna (EG) nr 131/2004 och (EG) nr 1184/2005 (1), särskilt artikel 15.3,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 10 juli 2014 antog rådet förordning (EU) nr 747/2014. |
| --- | --- |

(1)

Den 10 juli 2014 antog rådet förordning (EU) nr 747/2014.

| (2) | FN:s säkerhetsråds kommitté inrättad enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1591 (2005) uppdaterade den 17 oktober 2017 uppgifterna rörande en person som omfattas av restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

(2)

FN:s säkerhetsråds kommitté inrättad enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1591 (2005) uppdaterade den 17 oktober 2017 uppgifterna rörande en person som omfattas av restriktiva åtgärder.

| (3) | Bilaga I till förordning (EU) nr 747/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga I till förordning (EU) nr 747/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EU) nr 747/2014 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 oktober 2017.

På rådets vägnar

M. MAASIKAS

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 203, 11.7.2014, s. 1.

1

---

BILAGA

Uppgifterna avseende ”
  ALNSIEM, Musa Hilal Abdalla” ska ersättas med följande uppgifter:

| ”2. | ALNSIEM, Musa Hilal Abdalla

  Alias: a) Sheikh Musa Hilal; b) Abd Allah; c) Abdallah; d) AlNasim; e) Al Nasim; f) AlNaseem; g) Al Naseem; h) AlNasseem; i) Al Nasseem.

  Befattning: a) F.d. ledamot av Sudans nationella församling från al-Wahadistriktet; b) F.d. särskild rådgivare åt förbundsministeriet för utrikesfrågor; c) Högste ledare för stammen Mahamid i Norra Darfur.

  Födelsedatum: a) Den 1 januari 1964; b) 1959

  Födelseort: Kutum

  Nationalitet: Sudan

  Adress: a) Kabkabiya, Sudan; b) Kutum, Sudan (Bor i Kabkabiya och staden Kutum i Norra Darfur. Har bott i Khartoum).

  Pass: a) Diplomatpass D014433, utfärdat den 21 februari 2013 (giltigt t.o.m. den 21 februari 2015); b) Diplomatpass D009889, utfärdat den 17 februari 2011 (giltigt t.o.m. den 17 februari 2013).

  Id: Intyg om medborgarskap nummer A0680623.

  Uppförd på FN-förteckningen: Den 25 april 2006.

  Övrig information: Länk till särskilt meddelande från Interpol-FN:s säkerhetsråd: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5795065

  Information från den beskrivande sammanfattning av skälen för uppförande på förteckningen som angetts av sanktionskommittén:

  Alnsiem fördes upp på förteckningen den 25 april 2006 i enlighet med punkt 1 i resolution 1672 (2006) såsom varande ”högste ledare för stammen Jalul i Norra Darfur”.
  I rapporten från Human Rights Watch anges att de innehar ett memorandum av den 13 februari 2004 från en lokal förvaltning i Norra Darfur, i vilket order ges om att ”lokala säkerhetsstyrkor” ska ”tillåta mujahidin och frivilliga under Sheikh Musa Hilals befäl att fortsätta sin verksamhet i områdena i [Norra Darfur] och tillgodose deras behov”. Den 28 september 2005 gick en arabisk milisgrupp om 400 man till angrepp mot byarna Aro Sharrow (inklusive internflyktinglägret där), Acho och Gozmena i Västra Darfur. Vi tror även att Musa Hilal närvarade vid angreppet mot internflyktinglägret i Aro Sharrow. Hans son hade dödats vid Sudans befrielsearmés (SLA) angrepp mot Shareia och därför var han nu inbegripen i en personlig blodsfejd. Det finns rimliga skäl att tro att han som högste ledare direkt ansvarade för dessa handlingar och har gjort sig skyldig till kränkningar av internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning samt andra grymheter.” |
| --- | --- |

”2.

Alias: a) Sheikh Musa Hilal; b) Abd Allah; c) Abdallah; d) AlNasim; e) Al Nasim; f) AlNaseem; g) Al Naseem; h) AlNasseem; i) Al Nasseem.

Befattning: a) F.d. ledamot av Sudans nationella församling från al-Wahadistriktet; b) F.d. särskild rådgivare åt förbundsministeriet för utrikesfrågor; c) Högste ledare för stammen Mahamid i Norra Darfur.

Födelsedatum: a) Den 1 januari 1964; b) 1959

Födelseort: Kutum

Nationalitet: Sudan

Adress: a) Kabkabiya, Sudan; b) Kutum, Sudan (Bor i Kabkabiya och staden Kutum i Norra Darfur. Har bott i Khartoum).

Pass: a) Diplomatpass D014433, utfärdat den 21 februari 2013 (giltigt t.o.m. den 21 februari 2015); b) Diplomatpass D009889, utfärdat den 17 februari 2011 (giltigt t.o.m. den 17 februari 2013).

Id: Intyg om medborgarskap nummer A0680623.

Uppförd på FN-förteckningen: Den 25 april 2006.

Övrig information: Länk till särskilt meddelande från Interpol-FN:s säkerhetsråd: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5795065

Information från den beskrivande sammanfattning av skälen för uppförande på förteckningen som angetts av sanktionskommittén:

Alnsiem fördes upp på förteckningen den 25 april 2006 i enlighet med punkt 1 i resolution 1672 (2006) såsom varande ”högste ledare för stammen Jalul i Norra Darfur”.

I rapporten från Human Rights Watch anges att de innehar ett memorandum av den 13 februari 2004 från en lokal förvaltning i Norra Darfur, i vilket order ges om att ”lokala säkerhetsstyrkor” ska ”tillåta mujahidin och frivilliga under Sheikh Musa Hilals befäl att fortsätta sin verksamhet i områdena i [Norra Darfur] och tillgodose deras behov”. Den 28 september 2005 gick en arabisk milisgrupp om 400 man till angrepp mot byarna Aro Sharrow (inklusive internflyktinglägret där), Acho och Gozmena i Västra Darfur. Vi tror även att Musa Hilal närvarade vid angreppet mot internflyktinglägret i Aro Sharrow. Hans son hade dödats vid Sudans befrielsearmés (SLA) angrepp mot Shareia och därför var han nu inbegripen i en personlig blodsfejd. Det finns rimliga skäl att tro att han som högste ledare direkt ansvarade för dessa handlingar och har gjort sig skyldig till kränkningar av internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning samt andra grymheter.”

---

| 26.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/4

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2017/1943

av den 14 juli 2016

om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU med avseende på tekniska tillsynsstandarder om information och krav för auktorisation av värdepappersföretag

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och direktiv 2011/61/EU (1), särskilt artikel 7.4, och

av följande skäl:

| (1) | För att behöriga myndigheter ska kunna göra en noggrann prövning under processen för att bevilja eller avslå ansökningar om auktorisation av värdepappersföretag bör sökande vara skyldiga att lämna exakta uppgifter till den behöriga myndigheten vid tidpunkten för den första ansökan om auktorisation. Den behöriga myndigheten bör ha rätt att begära ytterligare information från sökande under prövningsprocessen i enlighet med de kriterier och tidsfrister som anges i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(1)

För att behöriga myndigheter ska kunna göra en noggrann prövning under processen för att bevilja eller avslå ansökningar om auktorisation av värdepappersföretag bör sökande vara skyldiga att lämna exakta uppgifter till den behöriga myndigheten vid tidpunkten för den första ansökan om auktorisation. Den behöriga myndigheten bör ha rätt att begära ytterligare information från sökande under prövningsprocessen i enlighet med de kriterier och tidsfrister som anges i direktiv 2014/65/EU.

| (2) | För att se till att den behöriga myndigheten gör sin prövning på grundval av korrekt information måste sökande lämna kopior av bolagshandlingar, bl.a. bestyrkta kopior av stiftelseurkund och bolagsordning samt ett registreringsbevis från det nationella bolagsregistret. |
| --- | --- |

(2)

För att se till att den behöriga myndigheten gör sin prövning på grundval av korrekt information måste sökande lämna kopior av bolagshandlingar, bl.a. bestyrkta kopior av stiftelseurkund och bolagsordning samt ett registreringsbevis från det nationella bolagsregistret.

| (3) | Sökande bör lämna information om tillgängliga kapitalkällor, bl.a. om hur finansiella medel överförs vid kapitalanskaffning, så att behöriga myndigheter kan bedöma om alla relevanta krav för att förhindra ekonomisk brottslighet är uppfyllda. |
| --- | --- |

(3)

Sökande bör lämna information om tillgängliga kapitalkällor, bl.a. om hur finansiella medel överförs vid kapitalanskaffning, så att behöriga myndigheter kan bedöma om alla relevanta krav för att förhindra ekonomisk brottslighet är uppfyllda.

| (4) | Nystartade företag som inkommer med en ansökan kanske bara kan lämna information om hur kapital kommer att anskaffas och om vilken typ och mängd kapital som kommer att anskaffas. Bevis för inbetalt aktiekapital och andra typer av kapital som har anskaffats bör emellertid lämnas till behöriga myndigheter tillsammans med information om kapitalkällor innan auktorisation beviljas. Exempel på sådana bevis är kopior av relevanta kapitalinstrument och tillhörande kontoutdrag. |
| --- | --- |

(4)

Nystartade företag som inkommer med en ansökan kanske bara kan lämna information om hur kapital kommer att anskaffas och om vilken typ och mängd kapital som kommer att anskaffas. Bevis för inbetalt aktiekapital och andra typer av kapital som har anskaffats bör emellertid lämnas till behöriga myndigheter tillsammans med information om kapitalkällor innan auktorisation beviljas. Exempel på sådana bevis är kopior av relevanta kapitalinstrument och tillhörande kontoutdrag.

| (5) | För att behöriga myndigheter ska kunna bedöma anseendet hos en person som ska leda värdepappersföretagets verksamhet, hos tilltänkta aktieägare och andra delägare med kvalificerade innehav är det viktigt att kräva att sökande lämnar information om dessa personer. |
| --- | --- |

(5)

För att behöriga myndigheter ska kunna bedöma anseendet hos en person som ska leda värdepappersföretagets verksamhet, hos tilltänkta aktieägare och andra delägare med kvalificerade innehav är det viktigt att kräva att sökande lämnar information om dessa personer.

| (6) | För att behöriga myndigheter ska kunna bedöma erfarenheten hos en person som ska leda värdepappersföretagets verksamhet bör de få information från sökande om relevant utbildning, yrkesutbildning och yrkeserfarenhet när det gäller medlemmar i ledningsorganet och personer som i praktiken leder verksamheten, samt om deras befogenheter och eventuella ställföreträdare. |
| --- | --- |

(6)

För att behöriga myndigheter ska kunna bedöma erfarenheten hos en person som ska leda värdepappersföretagets verksamhet bör de få information från sökande om relevant utbildning, yrkesutbildning och yrkeserfarenhet när det gäller medlemmar i ledningsorganet och personer som i praktiken leder verksamheten, samt om deras befogenheter och eventuella ställföreträdare.

| (7) | Sökande bör lämna finansiell information om värdepappersföretaget till behöriga myndigheter så att dessa kan bedöma företagets finansiella sundhet. |
| --- | --- |

(7)

Sökande bör lämna finansiell information om värdepappersföretaget till behöriga myndigheter så att dessa kan bedöma företagets finansiella sundhet.

| (8) | Eftersom nystartade företag vid tidpunkten för ansökan kanske inte kan lämna information om revisorer bör de inte behöva lämna denna information till den behöriga myndigheten, såvida inte revisorer redan har utsetts. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom nystartade företag vid tidpunkten för ansökan kanske inte kan lämna information om revisorer bör de inte behöva lämna denna information till den behöriga myndigheten, såvida inte revisorer redan har utsetts.

| (9) | Information som är relevant för bedömningen av värdepappersföretagets organisationsstruktur bör innefatta närmare uppgifter om systemet för internkontroll, om åtgärder för att upptäcka intressekonflikter och om arrangemang för att skydda kundtillgångar, så att den behöriga myndigheten kan bedöma om värdepappersföretaget kommer att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt artikel 16 i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(9)

Information som är relevant för bedömningen av värdepappersföretagets organisationsstruktur bör innefatta närmare uppgifter om systemet för internkontroll, om åtgärder för att upptäcka intressekonflikter och om arrangemang för att skydda kundtillgångar, så att den behöriga myndigheten kan bedöma om värdepappersföretaget kommer att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt artikel 16 i direktiv 2014/65/EU.

| (10) | Nationella behöriga myndigheter kan bevilja auktorisation som värdepappersföretag för fysiska personer eller juridiska personer ledda av en enda fysisk person. Auktorisationskrav bör därför fastställas för ledningen av värdepappersföretag som är fysiska personer eller juridiska personer ledda av en enda fysisk person. |
| --- | --- |

(10)

Nationella behöriga myndigheter kan bevilja auktorisation som värdepappersföretag för fysiska personer eller juridiska personer ledda av en enda fysisk person. Auktorisationskrav bör därför fastställas för ledningen av värdepappersföretag som är fysiska personer eller juridiska personer ledda av en enda fysisk person.

| (11) | För att auktorisationsprocessen ska vara rättssäker, tydlig och förutsägbar bör de kriterier mot vilka behöriga myndigheter ska pröva lämpligheten hos aktieägare eller andra delägare med kvalificerade innehav i samband med auktorisationen av värdepappersföretag vara de kriterier som fastställs i artikel 13 i direktiv 2014/65/EU för bedömningen av tilltänkta förvärv. Behöriga myndigheter bör framför allt pröva lämpligheten hos aktieägare eller andra delägare med kvalificerade innehav och företagets finansiella sundhet mot kriterier som rör anseendet och erfarenheten hos de personer som leder värdepappersföretagets verksamhet och dess finansiella sundhet. |
| --- | --- |

(11)

För att auktorisationsprocessen ska vara rättssäker, tydlig och förutsägbar bör de kriterier mot vilka behöriga myndigheter ska pröva lämpligheten hos aktieägare eller andra delägare med kvalificerade innehav i samband med auktorisationen av värdepappersföretag vara de kriterier som fastställs i artikel 13 i direktiv 2014/65/EU för bedömningen av tilltänkta förvärv. Behöriga myndigheter bör framför allt pröva lämpligheten hos aktieägare eller andra delägare med kvalificerade innehav och företagets finansiella sundhet mot kriterier som rör anseendet och erfarenheten hos de personer som leder värdepappersföretagets verksamhet och dess finansiella sundhet.

| (12) | För att upptäcka faktorer som kan förhindra den behöriga myndigheten från att utöva sina tillsynsfunktioner på ett effektivt sätt bör behöriga myndigheter ta hänsyn till graden av komplexitet och transparens i värdepappersföretagets gruppstruktur, var gruppföretagen är belägna geografiskt och vilken verksamhet de bedriver. |
| --- | --- |

(12)

För att upptäcka faktorer som kan förhindra den behöriga myndigheten från att utöva sina tillsynsfunktioner på ett effektivt sätt bör behöriga myndigheter ta hänsyn till graden av komplexitet och transparens i värdepappersföretagets gruppstruktur, var gruppföretagen är belägna geografiskt och vilken verksamhet de bedriver.

| (13) | Medlemsstaternas behandling av personuppgifter vid tillämpningen av denna förordning omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (2). |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaternas behandling av personuppgifter vid tillämpningen av denna förordning omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (2).

| (14) | För att uppnå enhetlighet och säkerställa väl fungerande finansiella marknader är det nödvändigt att bestämmelserna i denna förordning och de relaterade nationella bestämmelser som införlivar direktiv 2014/65/EU börjar tillämpas från samma datum. |
| --- | --- |

(14)

För att uppnå enhetlighet och säkerställa väl fungerande finansiella marknader är det nödvändigt att bestämmelserna i denna förordning och de relaterade nationella bestämmelser som införlivar direktiv 2014/65/EU börjar tillämpas från samma datum.

| (15) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) har överlämnat till kommissionen. |
| --- | --- |

(15)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) har överlämnat till kommissionen.

| (16) | Esma har i enlighet med artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (3) genomfört öppna offentliga samråd, gjort en kostnads–nyttoanalys och begärt in ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättades i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1095/2010. |
| --- | --- |

(16)

Esma har i enlighet med artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (3) genomfört öppna offentliga samråd, gjort en kostnads–nyttoanalys och begärt in ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättades i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1095/2010.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Allmän information

En sökande som vill få auktorisation som värdepappersföretag i enlighet med avdelning II i direktiv 2014/65/EU ska till den behöriga myndigheten inge en ansökan med följande allmänna information:

| a) | Sökandens namn (juridiskt namn och eventuellt handelsnamn som kommer att användas), juridisk struktur (inbegripet information om huruvida företaget kommer att vara en juridisk eller, om detta tillåts enligt nationell lagstiftning, en fysisk person), huvudkontorets adress och, för befintliga företag, säte, kontaktuppgifter, nationellt identifikationsnummer, om ett sådant finns, samt






  i) | för nationella filialer: information om var filialerna ska bedriva verksamhet, |
| --- | --- | --- |

a)

Sökandens namn (juridiskt namn och eventuellt handelsnamn som kommer att användas), juridisk struktur (inbegripet information om huruvida företaget kommer att vara en juridisk eller, om detta tillåts enligt nationell lagstiftning, en fysisk person), huvudkontorets adress och, för befintliga företag, säte, kontaktuppgifter, nationellt identifikationsnummer, om ett sådant finns, samt

i)

för nationella filialer: information om var filialerna ska bedriva verksamhet,

| ii) | för nationella anknutna ombud: närmare uppgifter om sökandens avsikt att använda anknutna ombud. |
| --- | --- |

ii)

för nationella anknutna ombud: närmare uppgifter om sökandens avsikt att använda anknutna ombud.

| b) | En förteckning över investeringstjänster, investeringsverksamhet, sidotjänster och finansiella instrument som kommer att erbjudas, samt om sökanden kommer att förvara kundernas finansiella instrument och medel (även tillfälligt). |
| --- | --- |

b)

En förteckning över investeringstjänster, investeringsverksamhet, sidotjänster och finansiella instrument som kommer att erbjudas, samt om sökanden kommer att förvara kundernas finansiella instrument och medel (även tillfälligt).

| c) | Kopior av bolagshandlingar och, i tillämpliga fall, registreringsbevis från det nationella bolagsregistret. |
| --- | --- |

c)

Kopior av bolagshandlingar och, i tillämpliga fall, registreringsbevis från det nationella bolagsregistret.

Artikel 2

Uppgifter om kapital

En sökande som vill få auktorisation som värdepappersföretag i enlighet med avdelning II i direktiv 2014/65/EU ska till den behöriga myndigheten lämna uppgifter om och, i förekommande fall, bevis för tillgängliga kapitalkällor. Uppgifterna ska omfatta följande:

| a) | Närmare uppgifter om användning av privata ekonomiska medel och om dessa medels ursprung och tillgänglighet. |
| --- | --- |

a)

Närmare uppgifter om användning av privata ekonomiska medel och om dessa medels ursprung och tillgänglighet.

| b) | Närmare uppgifter om tillgång till kapitalkällor och finansiella marknader, inbegripet uppgifter om finansiella instrument som har eller ska emitteras. |
| --- | --- |

b)

Närmare uppgifter om tillgång till kapitalkällor och finansiella marknader, inbegripet uppgifter om finansiella instrument som har eller ska emitteras.

| c) | Eventuella relevanta överenskommelser och avtal om anskaffat kapital. |
| --- | --- |

c)

Eventuella relevanta överenskommelser och avtal om anskaffat kapital.

| d) | Uppgifter om användning eller planerad användning av upplånade medel, däribland namnen på relevanta långivare och närmare uppgifter om faciliteter som sökanden har beviljats eller räknar med att beviljas, inbegripet löptider, villkor, säkerheter och garantier, samt information om var de upplånade medlen (eller medel som man räknar med att låna) kommer ifrån, om långivaren inte är ett finansinstitut som står under tillsyn. |
| --- | --- |

d)

Uppgifter om användning eller planerad användning av upplånade medel, däribland namnen på relevanta långivare och närmare uppgifter om faciliteter som sökanden har beviljats eller räknar med att beviljas, inbegripet löptider, villkor, säkerheter och garantier, samt information om var de upplånade medlen (eller medel som man räknar med att låna) kommer ifrån, om långivaren inte är ett finansinstitut som står under tillsyn.

| e) | Närmare uppgifter om hur finansiella medel överförs till företaget, bl.a. om det nätverk som används för att överföra dessa medel.
  Vid tillämpningen av b ska uppgifter om typen av anskaffat kapital i relevanta fall gälla de typer av kapital som anges i förordning (EU) nr 575/2013 och i synnerhet om kapitalet utgörs av kärnprimärkapital, övrigt primärkapital eller supplementärkapital. |
| --- | --- |

e)

Närmare uppgifter om hur finansiella medel överförs till företaget, bl.a. om det nätverk som används för att överföra dessa medel.

Vid tillämpningen av b ska uppgifter om typen av anskaffat kapital i relevanta fall gälla de typer av kapital som anges i förordning (EU) nr 575/2013 och i synnerhet om kapitalet utgörs av kärnprimärkapital, övrigt primärkapital eller supplementärkapital.

Artikel 3

Uppgifter om aktieägare

En sökande som vill få auktorisation som värdepappersföretag i enlighet med avdelning II i direktiv 2014/65/EU ska till den behöriga myndigheten lämna följande uppgifter om sina aktieägare:

| a) | En förteckning över personer med direkt eller indirekt kvalificerade innehav i värdepappersföretaget, värdet av detta innehav och – i fråga om indirekta innehav – namnet på den person genom vilken andelen hålls och namnet på den slutliga innehavaren. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över personer med direkt eller indirekt kvalificerade innehav i värdepappersföretaget, värdet av detta innehav och – i fråga om indirekta innehav – namnet på den person genom vilken andelen hålls och namnet på den slutliga innehavaren.

| b) | För personer med ett kvalificerat (direkt eller indirekt) innehav i värdepappersföretaget, de handlingar som krävs från tilltänkta förvärvare för att förvärva eller öka ett kvalificerat innehav i värdepappersföretag enligt artiklarna 3, 4 och 5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1946 av den 11 juli 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG och 2014/65/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder för tillsyn för en uttömmande förteckning över information som tilltänkta förvärvare ska foga till anmälan av ett tilltänkt förvärv av ett kvalificerat innehav i ett värdepappersföretag (4). |
| --- | --- |

b)

För personer med ett kvalificerat (direkt eller indirekt) innehav i värdepappersföretaget, de handlingar som krävs från tilltänkta förvärvare för att förvärva eller öka ett kvalificerat innehav i värdepappersföretag enligt artiklarna 3, 4 och 5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1946 av den 11 juli 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG och 2014/65/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder för tillsyn för en uttömmande förteckning över information som tilltänkta förvärvare ska foga till anmälan av ett tilltänkt förvärv av ett kvalificerat innehav i ett värdepappersföretag (4).

4

| c) | För aktieägare som är bolag och ingår i en företagsgrupp, ett organisationsschema för företagsgruppen som visar varje gruppföretags huvudsakliga verksamhet och namnen på relevanta tillsynsmyndigheter, samt förhållandet mellan finansiella och icke-finansiella enheter inom företagsgruppen. |
| --- | --- |

c)

För aktieägare som är bolag och ingår i en företagsgrupp, ett organisationsschema för företagsgruppen som visar varje gruppföretags huvudsakliga verksamhet och namnen på relevanta tillsynsmyndigheter, samt förhållandet mellan finansiella och icke-finansiella enheter inom företagsgruppen.

| d) | Vid tillämpningen av led b ska handlingarna, om innehavaren av ett kvalificerat innehav inte är en fysisk person, även gälla alla medlemmar i ledningsorganet och den verkställande direktören, eller en annan person med likvärdiga uppgifter. |
| --- | --- |

d)

Vid tillämpningen av led b ska handlingarna, om innehavaren av ett kvalificerat innehav inte är en fysisk person, även gälla alla medlemmar i ledningsorganet och den verkställande direktören, eller en annan person med likvärdiga uppgifter.

Artikel 4

Uppgifter om ledningsorganet och personer som leder verksamheten

En sökande som vill få auktorisation som värdepappersföretag i enlighet med avdelning II i direktiv 2014/65/EU ska till den behöriga myndigheten lämna följande uppgifter:

| a) | När det gäller medlemmar i ledningsorganet och personer som i praktiken leder verksamheten, samt deras befogenheter och eventuella ställföreträdare:






  i) | Personuppgifter, dvs. namn, födelsedatum och födelseort, personligt nationellt identifieringsnummer (om ett sådant finns), adress och kontaktuppgifter. |
| --- | --- | --- |

a)

När det gäller medlemmar i ledningsorganet och personer som i praktiken leder verksamheten, samt deras befogenheter och eventuella ställföreträdare:

i)

Personuppgifter, dvs. namn, födelsedatum och födelseort, personligt nationellt identifieringsnummer (om ett sådant finns), adress och kontaktuppgifter.

| ii) | Vilken befattning personen har eller kommer att utses till. |
| --- | --- |

ii)

Vilken befattning personen har eller kommer att utses till.

| iii) | En meritförteckning som visar relevant utbildning, yrkesbildning och yrkeserfarenhet, däribland namnen på alla organisationer som personen har arbetat inom, i vilka funktioner och hur länge, i synnerhet om det gällde arbetsuppgifter inom samma område som den befattning som söks. För befattningar under de senaste tio åren ska en beskrivning av arbetsuppgifterna innehålla närmare uppgifter om delegerade befogenheter, intern beslutanderätt och verksamhetsområden som personen ansvarade för. |
| --- | --- |

iii)

En meritförteckning som visar relevant utbildning, yrkesbildning och yrkeserfarenhet, däribland namnen på alla organisationer som personen har arbetat inom, i vilka funktioner och hur länge, i synnerhet om det gällde arbetsuppgifter inom samma område som den befattning som söks. För befattningar under de senaste tio åren ska en beskrivning av arbetsuppgifterna innehålla närmare uppgifter om delegerade befogenheter, intern beslutanderätt och verksamhetsområden som personen ansvarade för.

| iv) | Dokumentation om personens anseende och erfarenhet, i synnerhet en förteckning över referenter med kontaktuppgifter och rekommendationsbrev. |
| --- | --- |

iv)

Dokumentation om personens anseende och erfarenhet, i synnerhet en förteckning över referenter med kontaktuppgifter och rekommendationsbrev.

| v) | Utdrag ur belastningsregister och information om brottsutredningar och straffrättsliga förfaranden, relevanta civil- och förvaltningsrättsliga ärenden samt disciplinära förfaranden som inletts mot personen (inklusive fråntagande av rätten att verka som företagsledare, konkurs, insolvens eller liknande förfaranden), särskilt genom ett officiellt intyg (om ett sådant finns och kan fås från medlemsstaten eller tredjelandet i fråga) eller en annan likvärdig handling. När det gäller pågående utredningar kan denna information lämnas genom en försäkran på heder och samvete. |
| --- | --- |

v)

Utdrag ur belastningsregister och information om brottsutredningar och straffrättsliga förfaranden, relevanta civil- och förvaltningsrättsliga ärenden samt disciplinära förfaranden som inletts mot personen (inklusive fråntagande av rätten att verka som företagsledare, konkurs, insolvens eller liknande förfaranden), särskilt genom ett officiellt intyg (om ett sådant finns och kan fås från medlemsstaten eller tredjelandet i fråga) eller en annan likvärdig handling. När det gäller pågående utredningar kan denna information lämnas genom en försäkran på heder och samvete.

| vi) | Information om avslag på ansökningar om registrering, auktorisation, medlemskap eller tillstånd att utöva ett yrke eller bedriva en näringsverksamhet, alternativt indragning, återkallande eller upphävande av registrering, auktorisation, medlemskap eller tillstånd, alternativt uteslutning efter beslut av ett tillsyns- eller regeringsorgan, en yrkes- eller branschorganisation. |
| --- | --- |

vi)

Information om avslag på ansökningar om registrering, auktorisation, medlemskap eller tillstånd att utöva ett yrke eller bedriva en näringsverksamhet, alternativt indragning, återkallande eller upphävande av registrering, auktorisation, medlemskap eller tillstånd, alternativt uteslutning efter beslut av ett tillsyns- eller regeringsorgan, en yrkes- eller branschorganisation.

| vii) | Information om entledigande från en tjänst, en förtroendeposition, ett förvaltningsuppdrag eller liknande. |
| --- | --- |

vii)

Information om entledigande från en tjänst, en förtroendeposition, ett förvaltningsuppdrag eller liknande.

| viii) | Information om huruvida en bedömning av anseendet och erfarenheten som förvärvare eller som en person som leder verksamheten redan har gjorts (inbegripet datum för bedömningen, vilken myndighet som utförde den och resultatet av bedömningen). |
| --- | --- |

viii)

Information om huruvida en bedömning av anseendet och erfarenheten som förvärvare eller som en person som leder verksamheten redan har gjorts (inbegripet datum för bedömningen, vilken myndighet som utförde den och resultatet av bedömningen).

| ix) | En beskrivning av personens och hans/hennes nära släktingars finansiella och icke-finansiella intressen i, eller relationer till medlemmar i ledningsorganet eller till personer som innehar nyckelfunktioner i, samma institut, moderinstitutet, dotterinstitut, eller aktieägare. |
| --- | --- |

ix)

En beskrivning av personens och hans/hennes nära släktingars finansiella och icke-finansiella intressen i, eller relationer till medlemmar i ledningsorganet eller till personer som innehar nyckelfunktioner i, samma institut, moderinstitutet, dotterinstitut, eller aktieägare.

| x) | Närmare uppgifter om resultatet av eventuella lämplighetsbedömningar som den sökande själv har gjort av medlemmar i ledningsorganet. |
| --- | --- |

x)

Närmare uppgifter om resultatet av eventuella lämplighetsbedömningar som den sökande själv har gjort av medlemmar i ledningsorganet.

| xi) | Information om hur mycket tid personen åtminstone kommer att avsätta för att fullgöra sitt uppdrag i företaget (per år och månad). |
| --- | --- |

xi)

Information om hur mycket tid personen åtminstone kommer att avsätta för att fullgöra sitt uppdrag i företaget (per år och månad).

| xii) | Information om mänskliga och finansiella resurser som avsätts för introduktion och utbildning av medlemmar (per år). |
| --- | --- |

xii)

Information om mänskliga och finansiella resurser som avsätts för introduktion och utbildning av medlemmar (per år).

| xiii) | En förteckning över personens nuvarande uppdrag som anställd eller oberoende styrelseledamot. |
| --- | --- |

xiii)

En förteckning över personens nuvarande uppdrag som anställd eller oberoende styrelseledamot.

Vid tillämpningen av led a ix ska finansiella intressen vara t.ex. kredittransaktioner, garantier och panter, medan icke-finansiella intressen kan vara familjeförhållanden eller nära relationer.

| b) | Personal i interna lednings- och kontrollorgan. |
| --- | --- |

b)

Personal i interna lednings- och kontrollorgan.

Artikel 5

Finansiella uppgifter

En sökande som vill få auktorisation som värdepappersföretag i enlighet med avdelning II i direktiv 2014/65/EU ska till den behöriga myndigheten lämna följande uppgifter om sin finansiella situation:

| a) | Prognosinformation på individuell nivå och, i tillämpliga fall, grupp- och undergruppsnivå, som omfattar följande:






  i) | Prognostiserade räkenskapsplaner för de första tre verksamhetsåren, däribland






  — | prognostiserad balansräkning, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Prognosinformation på individuell nivå och, i tillämpliga fall, grupp- och undergruppsnivå, som omfattar följande:

i)

Prognostiserade räkenskapsplaner för de första tre verksamhetsåren, däribland

—

prognostiserad balansräkning,

| — | prognostiserad resultaträkning. |
| --- | --- |

—

prognostiserad resultaträkning.

| ii) | Planeringsantaganden för ovannämnda prognoser och sifferförklaringar, bl.a. beräknat antal och typer av kunder, beräknad transaktions-/ordervolym, samt beräkning av förvaltade tillgångar. |
| --- | --- |

ii)

Planeringsantaganden för ovannämnda prognoser och sifferförklaringar, bl.a. beräknat antal och typer av kunder, beräknad transaktions-/ordervolym, samt beräkning av förvaltade tillgångar.

| iii) | I tillämpliga fall prognoskalkyler över företagets kapital- och likviditetskrav enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (5) och den beräknade solvenskvoten för det första året. |
| --- | --- |

iii)

I tillämpliga fall prognoskalkyler över företagets kapital- och likviditetskrav enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (5) och den beräknade solvenskvoten för det första året.

5

| b) | För företag som redan är verksamma, lagstadgat bokslut på individuell nivå och, i tillämpliga fall, på grupp- och undergruppsnivå för de tre senaste räkenskapsperioderna, som om bokslutet revideras ska ha godkänts av den externa revisorn och omfatta






  i) | balansräkning, |
| --- | --- | --- |

b)

För företag som redan är verksamma, lagstadgat bokslut på individuell nivå och, i tillämpliga fall, på grupp- och undergruppsnivå för de tre senaste räkenskapsperioderna, som om bokslutet revideras ska ha godkänts av den externa revisorn och omfatta

i)

balansräkning,

| ii) | resultaträkning, |
| --- | --- |

ii)

resultaträkning,

| iii) | årsredovisning och bilagor och alla andra handlingar som registreras i relevant register eller hos relevant myndighet inom det särskilda territorium som är relevant för företagets bokslut och, i tillämpliga fall, en revisionsberättelse för de senaste tre åren eller sedan verksamheten inleddes. |
| --- | --- |

iii)

årsredovisning och bilagor och alla andra handlingar som registreras i relevant register eller hos relevant myndighet inom det särskilda territorium som är relevant för företagets bokslut och, i tillämpliga fall, en revisionsberättelse för de senaste tre åren eller sedan verksamheten inleddes.

| c) | En analys av omfattningen av grupptillsynen enligt förordning (EU) nr 575/2013 med närmare uppgifter om vilka gruppföretag som kommer att omfattas av grupptillsynskraven efter auktorisationen och på vilken nivå inom gruppen dessa krav kommer att gälla på grupp- eller undergruppsbasis. |
| --- | --- |

c)

En analys av omfattningen av grupptillsynen enligt förordning (EU) nr 575/2013 med närmare uppgifter om vilka gruppföretag som kommer att omfattas av grupptillsynskraven efter auktorisationen och på vilken nivå inom gruppen dessa krav kommer att gälla på grupp- eller undergruppsbasis.

Artikel 6

Uppgifter om företagets organisation

En sökande som vill få auktorisation som värdepappersföretag i enlighet med avdelning II i direktiv 2014/65/EU ska till den behöriga myndigheten lämna följande uppgifter om sin organisation:

| a) | En verksamhetsplan för de närmaste tre åren, inbegripet uppgifter om planerad reglerad och oreglerad verksamhet med detaljerad information om geografisk spridning och vilken verksamhet värdepappersföretaget ska bedriva. Relevant information i verksamhetsplanen ska bl.a. vara följande:






  i) | Blivande kunders och investerarmålgruppers hemvist. |
| --- | --- | --- |

a)

En verksamhetsplan för de närmaste tre åren, inbegripet uppgifter om planerad reglerad och oreglerad verksamhet med detaljerad information om geografisk spridning och vilken verksamhet värdepappersföretaget ska bedriva. Relevant information i verksamhetsplanen ska bl.a. vara följande:

i)

Blivande kunders och investerarmålgruppers hemvist.

| ii) | Verksamhet och arrangemang som avser marknadsföring och reklam, inbegripet vilka språk som ska användas i prospekt och reklammaterial. Fastställande av i vilka medlemsstater reklamen kommer att vara mest synlig och frekvent. Typ av reklammaterial (för att bedöma var den faktiska marknadsföringen främst kommer att äga rum). |
| --- | --- |

ii)

Verksamhet och arrangemang som avser marknadsföring och reklam, inbegripet vilka språk som ska användas i prospekt och reklammaterial. Fastställande av i vilka medlemsstater reklamen kommer att vara mest synlig och frekvent. Typ av reklammaterial (för att bedöma var den faktiska marknadsföringen främst kommer att äga rum).

| iii) | Namn på direktmarknadsföringsföretag, placeringsrådgivare och distributörer, samt geografisk plats för deras verksamhet. |
| --- | --- |

iii)

Namn på direktmarknadsföringsföretag, placeringsrådgivare och distributörer, samt geografisk plats för deras verksamhet.

| b) | Närmare uppgifter om företagets revisorer, om företaget har sådana vid tidpunkten för ansökan om auktorisation. |
| --- | --- |

b)

Närmare uppgifter om företagets revisorer, om företaget har sådana vid tidpunkten för ansökan om auktorisation.

| c) | Företagets organisationsstruktur och internkontrollsystem, bl.a. följande:






  i) | Personlig information om chefer för interna lednings- och tillsynsfunktioner, däribland utförliga meritförteckningar som anger relevant utbildning och yrkesutbildning samt yrkeserfarenhet. |
| --- | --- | --- |

c)

Företagets organisationsstruktur och internkontrollsystem, bl.a. följande:

i)

Personlig information om chefer för interna lednings- och tillsynsfunktioner, däribland utförliga meritförteckningar som anger relevant utbildning och yrkesutbildning samt yrkeserfarenhet.

| ii) | Beskrivning av (särskilt mänskliga och tekniska) resurser som ska avsättas för de olika planerade verksamheterna. |
| --- | --- |

ii)

Beskrivning av (särskilt mänskliga och tekniska) resurser som ska avsättas för de olika planerade verksamheterna.

| iii) | När det gäller förvaring av kunders finansiella instrument och medel, information om eventuella arrangemang för att skydda kundtillgångar (om finansiella instrument och medel hålls hos ett depåinstitut, i synnerhet namnet på depåinstitutet och därmed förbundna avtal). |
| --- | --- |

iii)

När det gäller förvaring av kunders finansiella instrument och medel, information om eventuella arrangemang för att skydda kundtillgångar (om finansiella instrument och medel hålls hos ett depåinstitut, i synnerhet namnet på depåinstitutet och därmed förbundna avtal).

| iv) | En redogörelse för hur företaget ska uppfylla tillsyns- och uppförandekrav. |
| --- | --- |

iv)

En redogörelse för hur företaget ska uppfylla tillsyns- och uppförandekrav.

| d) | Information om status för värdepappersföretagets ansökan om att bli medlem i hemmedlemsstatens system för ersättning till investerare eller i förekommande fall bevis för medlemskap i detta system. |
| --- | --- |

d)

Information om status för värdepappersföretagets ansökan om att bli medlem i hemmedlemsstatens system för ersättning till investerare eller i förekommande fall bevis för medlemskap i detta system.

| e) | En förteckning över funktioner, tjänster eller verksamhet som har utkontrakterats (eller ska utkontrakteras) och en förteckning över ingångna eller planerade avtal med externa leverantörer och resurser (särskilt mänskliga och tekniska, samt internkontrollsystemet) som har avsatts för kontroll av utkontrakterade funktioner, tjänster och verksamhet. |
| --- | --- |

e)

En förteckning över funktioner, tjänster eller verksamhet som har utkontrakterats (eller ska utkontrakteras) och en förteckning över ingångna eller planerade avtal med externa leverantörer och resurser (särskilt mänskliga och tekniska, samt internkontrollsystemet) som har avsatts för kontroll av utkontrakterade funktioner, tjänster och verksamhet.

| f) | Åtgärder för att upptäcka, förhindra och hantera intressekonflikter som uppstår vid tillhandahållandet av investeringstjänster och sidotjänster samt en beskrivning av produktstyrningsarrangemang. |
| --- | --- |

f)

Åtgärder för att upptäcka, förhindra och hantera intressekonflikter som uppstår vid tillhandahållandet av investeringstjänster och sidotjänster samt en beskrivning av produktstyrningsarrangemang.

| g) | En beskrivning av system för övervakning av företagets verksamhet, i förekommande fall inbegripet reservsystem, samt system och riskkontroller om företaget vill bedriva algoritmisk handel och/eller tillhandahålla direkt elektroniskt tillträde. |
| --- | --- |

g)

En beskrivning av system för övervakning av företagets verksamhet, i förekommande fall inbegripet reservsystem, samt system och riskkontroller om företaget vill bedriva algoritmisk handel och/eller tillhandahålla direkt elektroniskt tillträde.

| h) | Information om system för regelefterlevnad, internkontroll och riskhantering (ett övervakningssystem, internrevisioner och rådgivnings- och stödfunktioner). |
| --- | --- |

h)

Information om system för regelefterlevnad, internkontroll och riskhantering (ett övervakningssystem, internrevisioner och rådgivnings- och stödfunktioner).

| i) | Närmare uppgifter om system för att bedöma och hantera risken för penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

i)

Närmare uppgifter om system för att bedöma och hantera risken för penningtvätt och finansiering av terrorism.

| j) | Kontinuitetsplaner, inbegripet system och mänskliga resurser (nyckelpersonal). |
| --- | --- |

j)

Kontinuitetsplaner, inbegripet system och mänskliga resurser (nyckelpersonal).

| k) | Policy när det gäller registerhantering, registerföring och arkivering. |
| --- | --- |

k)

Policy när det gäller registerhantering, registerföring och arkivering.

| l) | En beskrivning av företagets metodhandbok. |
| --- | --- |

l)

En beskrivning av företagets metodhandbok.

Artikel 7

Allmänna krav

1.   Den information som ska lämnas till hemmedlemsstatens behöriga myndighet enligt artiklarna 1 och 6 ska avse både företagets huvudkontor och dess filialer och anknutna ombud.

2.   Den information som ska lämnas till hemmedlemsstatens behöriga myndighet enligt artiklarna 2 och 5 ska avse företagets huvudkontor.

Artikel 8

Krav gällande ledningen i värdepappersföretag som är fysiska personer eller juridiska personer ledda av en enda fysisk person

1.   Nationella behöriga myndigheter ska bara bevilja auktorisation som värdepappersföretag för sökande som är fysiska personer eller juridiska personer som leds av en enda fysisk person under följande förutsättningar:

| a) | De behöriga myndigheterna kan snabbt och enkelt komma i kontakt med den fysiska personen. |
| --- | --- |

a)

De behöriga myndigheterna kan snabbt och enkelt komma i kontakt med den fysiska personen.

| b) | Den fysiska personen har avsatt tillräckligt med tid för detta uppdrag. |
| --- | --- |

b)

Den fysiska personen har avsatt tillräckligt med tid för detta uppdrag.

| c) | Värdepappersföretagets styrelse eller bolagsordning bemyndigar en person att omedelbart ersätta chefen och utföra alla dennes arbetsuppgifter om den sistnämnde är förhindrad att göra detta själv. |
| --- | --- |

c)

Värdepappersföretagets styrelse eller bolagsordning bemyndigar en person att omedelbart ersätta chefen och utföra alla dennes arbetsuppgifter om den sistnämnde är förhindrad att göra detta själv.

| d) | Den person som bemyndigas enligt föregående led ska vara av tillräckligt god vandel och ha tillräckligt mycket erfarenhet för att ersätta chefen i dennes frånvaro eller tills en ny chef har utsetts på ett sätt som säkerställer en sund och ansvarsfull ledning av värdepappersföretaget. Den person som bemyndigas för värdepappersföretag som är fysiska personer ska även vara redo att bistå konkursförvaltare och relevanta myndigheter vid likvidation av företaget. Personen ska ha den tillgänglighet som krävs för denna funktion. |
| --- | --- |

d)

Den person som bemyndigas enligt föregående led ska vara av tillräckligt god vandel och ha tillräckligt mycket erfarenhet för att ersätta chefen i dennes frånvaro eller tills en ny chef har utsetts på ett sätt som säkerställer en sund och ansvarsfull ledning av värdepappersföretaget. Den person som bemyndigas för värdepappersföretag som är fysiska personer ska även vara redo att bistå konkursförvaltare och relevanta myndigheter vid likvidation av företaget. Personen ska ha den tillgänglighet som krävs för denna funktion.

2.   Under auktorisationsprocessen ska ansökande värdepappersföretag som är fysiska personer eller juridiska personer ledda av en enda fysisk person till den behöriga myndigheten lämna de uppgifter som anges i artikel 4.1 a, c, d, e och f avseende den person som bemyndigas enligt punkt 1 d i denna artikel.

Artikel 9

Krav gällande aktieägare och andra delägare med kvalificerade innehav

Den behöriga myndigheten ska kontrollera att det i ett företags ansökan om auktorisation som värdepappersföretag i enlighet med avdelning II i direktiv 2014/65/EU ges tillräckliga garantier för en sund och ansvarsfull ledning av företaget genom att bedöma lämpligheten hos tilltänkta aktieägare och andra delägare med kvalificerade innehav med hänsyn till det inflytande varje tilltänkt aktieägare eller annan delägare med kvalificerat innehav kan ha på värdepappersföretaget, med utgångspunkt i samtliga följande kriterier:

| a) | Anseendet och erfarenheten hos personer som kommer att leda värdepappersföretagets verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Anseendet och erfarenheten hos personer som kommer att leda värdepappersföretagets verksamhet.

| b) | Anseendet hos tilltänkta aktieägare och andra delägare med kvalificerade innehav. |
| --- | --- |

b)

Anseendet hos tilltänkta aktieägare och andra delägare med kvalificerade innehav.

| c) | Den finansiella sundheten hos tilltänkta aktieägare och andra delägare med kvalificerade innehav, i synnerhet i förhållande till den typ av verksamhet som bedrivs och planeras i värdepappersföretaget. |
| --- | --- |

c)

Den finansiella sundheten hos tilltänkta aktieägare och andra delägare med kvalificerade innehav, i synnerhet i förhållande till den typ av verksamhet som bedrivs och planeras i värdepappersföretaget.

| d) | Om värdepappersföretaget kommer att kunna uppfylla och även fortsättningsvis uppfylla tillsynskraven i artikel 15 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU, och i tillämpliga fall, direktiven 2002/87/EG (6) och 2013/36/EU (7), och särskilt om den företagsgrupp som det kommer att bli en del av har en struktur som möjliggör en effektiv tillsyn, ett effektivt informationsutbyte mellan de behöriga myndigheterna samt fastställer ansvarsfördelningen mellan de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

d)

Om värdepappersföretaget kommer att kunna uppfylla och även fortsättningsvis uppfylla tillsynskraven i artikel 15 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU, och i tillämpliga fall, direktiven 2002/87/EG (6) och 2013/36/EU (7), och särskilt om den företagsgrupp som det kommer att bli en del av har en struktur som möjliggör en effektiv tillsyn, ett effektivt informationsutbyte mellan de behöriga myndigheterna samt fastställer ansvarsfördelningen mellan de behöriga myndigheterna.

6

7

| e) | Om det finns skälig anledning att misstänka att penningtvätt eller finansiering av terrorism i den mening som avses i artikel 1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG (8) pågår, har genomförts eller har förberetts i samband med auktorisationen av värdepappersföretaget eller att auktorisationen av värdepappersföretaget kan öka riskerna för detta. |
| --- | --- |

e)

Om det finns skälig anledning att misstänka att penningtvätt eller finansiering av terrorism i den mening som avses i artikel 1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG (8) pågår, har genomförts eller har förberetts i samband med auktorisationen av värdepappersföretaget eller att auktorisationen av värdepappersföretaget kan öka riskerna för detta.

8

Artikel 10

Effektivt utövande av tillsynsfunktioner

En gruppstruktur inom vilken värdepappersföretaget ska bedriva verksamhet ska vid tillämpningen av artikel 10.1 och 10.2 i direktiv 2014/65/EU anses utgöra ett hinder för den behöriga myndighetens utövande av sina tillsynsfunktioner

| a) | om den är komplex och inte tillräckligt transparent, |
| --- | --- |

a)

om den är komplex och inte tillräckligt transparent,

| b) | p.g.a. dess gruppföretags geografiska belägenhet, |
| --- | --- |

b)

p.g.a. dess gruppföretags geografiska belägenhet,

| c) | om verksamhet som bedrivs av gruppföretag kan förhindra den behöriga myndigheten från att i praktiken bedöma lämpligheten hos aktieägare eller andra delägare med kvalificerade innehav, eller effekten av nära förbindelser med värdepappersföretaget. |
| --- | --- |

c)

om verksamhet som bedrivs av gruppföretag kan förhindra den behöriga myndigheten från att i praktiken bedöma lämpligheten hos aktieägare eller andra delägare med kvalificerade innehav, eller effekten av nära förbindelser med värdepappersföretaget.

Artikel 11

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med det datum som anges först i artikel 93.1 andra stycket i direktiv 2014/65/EU.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 juli 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 173, 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

3

(4)  Se sidan 32 i detta nummera av EUT.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG av den 16 december 2002 om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat och om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 79/267/EEG, 92/49/EEG, 92/96/EEG, 93/6/EEG och 93/22/EEG samt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/78/EG och 2000/12/EG (EUT L 35, 11.2.2003, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (EUT L 309, 25.11.2005, s. 15).

8

---

| 26.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/12

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1944

av den 13 juni 2017

om tekniska standarder för genomförande rörande standardformulär, mallar och förfaranden för det samråd mellan de relevanta behöriga myndigheterna i samband med meddelandet av ett föreslaget förvärv av ett kvalificerat innehav i ett värdepappersföretag i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG och 2014/65/EU

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG (1), särskilt artikel 10.a.8 sjätte stycket,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och direktiv 2011/61/EU (2), särskilt artikel 12.9, och

av följande skäl:

| (1) | Det är lämpligt att fastställa gemensamma standardformulär, mallar och förfaranden för medlemsstaternas behöriga myndigheters korrekta bedömning av anmälningar av föreslagna förvärv eller ökningar i kvalificerade innehav i ett värdepappersföretag. I dessa fall ska de behöriga myndigheterna samråda och förse varandra med all väsentlig eller relevant information. |
| --- | --- |

(1)

Det är lämpligt att fastställa gemensamma standardformulär, mallar och förfaranden för medlemsstaternas behöriga myndigheters korrekta bedömning av anmälningar av föreslagna förvärv eller ökningar i kvalificerade innehav i ett värdepappersföretag. I dessa fall ska de behöriga myndigheterna samråda och förse varandra med all väsentlig eller relevant information.

| (2) | För att underlätta samarbetet dem emellan och säkerställa effektiviteten i deras informationsutbyte bör de behöriga myndigheter som utsetts i enlighet med artikel 48 i direktiv 2004/39/EG utse kontaktpersoner särskilt för den samrådsprocess som avses i artikel 10.4 i det direktivet och en central förteckning över de kontaktpersonerna bör upprätthållas av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma). |
| --- | --- |

(2)

För att underlätta samarbetet dem emellan och säkerställa effektiviteten i deras informationsutbyte bör de behöriga myndigheter som utsetts i enlighet med artikel 48 i direktiv 2004/39/EG utse kontaktpersoner särskilt för den samrådsprocess som avses i artikel 10.4 i det direktivet och en central förteckning över de kontaktpersonerna bör upprätthållas av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma).

| (3) | Samrådsförfaranden med tydliga tidsgränser bör inrättas för att säkerställa ett snabbt och effektivt samarbete mellan behöriga myndigheter. Ett tydligt samarbetsförfarande bör inbegripa en preliminär underrättelse som den begärande myndigheten ska sända till den anmodade myndigheten, för att informera den anmodade myndigheten om den pågående bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Samrådsförfaranden med tydliga tidsgränser bör inrättas för att säkerställa ett snabbt och effektivt samarbete mellan behöriga myndigheter. Ett tydligt samarbetsförfarande bör inbegripa en preliminär underrättelse som den begärande myndigheten ska sända till den anmodade myndigheten, för att informera den anmodade myndigheten om den pågående bedömningen.

| (4) | Förfarandena bör också syfta till att säkerställa att behöriga myndigheter samarbetar och arbetar för att förbättra processen genom att främja utbyte av feedback om de erhållna uppgifternas kvalitet och relevans. |
| --- | --- |

(4)

Förfarandena bör också syfta till att säkerställa att behöriga myndigheter samarbetar och arbetar för att förbättra processen genom att främja utbyte av feedback om de erhållna uppgifternas kvalitet och relevans.

| (5) | Varje utbyte eller överföring av information mellan behöriga myndigheter, andra myndigheter, organ eller personer bör ske i överensstämmelse med de bestämmelser om skydd av personuppgifter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (3). |
| --- | --- |

(5)

Varje utbyte eller överföring av information mellan behöriga myndigheter, andra myndigheter, organ eller personer bör ske i överensstämmelse med de bestämmelser om skydd av personuppgifter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (3).

| (6) | Europaparlamentets och rådets direktiv (EG) nr 45/2001 (4) är tillämpligt på Esmas behandling av personuppgifter vid tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentets och rådets direktiv (EG) nr 45/2001 (4) är tillämpligt på Esmas behandling av personuppgifter vid tillämpningen av denna förordning.

| (7) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska genomförandestandarder som Esma har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(7)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska genomförandestandarder som Esma har lagt fram för kommissionen.

| (8) | Esma genomförde inget offentligt samråd och inte heller någon analys av de möjliga kostnaderna och fördelarna med att införa standardformulär, mallar och förfaranden för samrådet mellan de relevanta behöriga myndigheterna, eftersom detta ansågs oproportionerlig i förhållande till åtgärdernas omfattning och verkningar. |
| --- | --- |

(8)

Esma genomförde inget offentligt samråd och inte heller någon analys av de möjliga kostnaderna och fördelarna med att införa standardformulär, mallar och förfaranden för samrådet mellan de relevanta behöriga myndigheterna, eftersom detta ansågs oproportionerlig i förhållande till åtgärdernas omfattning och verkningar.

| (9) | Direktiv 2014/65/EU trädde i kraft den 2 juli 2014. Artikel 12.9 i direktiv 2014/65/EU ersätter artikel 10a.8 i direktiv 2004/39/EG och innehåller bemyndiganden för Esma när det gäller utvecklingen av tekniska standarder för tillsyn som är identiska med dem som föreskrivs i artikel 10a.8 i direktiv 2004/39/EG. Dessutom är innehållet i artikel 10b.4 och artikel 10.4 i direktiv 2004/39/EG också identiskt med innehållet i artikel 13.4 respektive artikel 11.2 i direktiv 2014/65/EU. I enlighet med artikel 94.1 i direktiv 2014/65/EU kommer direktiv 2004/39/EG att upphöra att gälla med verkan från och med den 3 januari 2017. Antagandet av de tekniska standarderna av kommissionen i enlighet med artikel 10a.8 i direktiv 2004/39/EG bör också anses förenligt med artikel 12.8 i direktiv 2014/65/EU, vilket får till följd att den tekniska standarden kommer att fortsätta att gälla efter den 3 januari 2018 utan att det behövs ytterligare ändringar. |
| --- | --- |

(9)

Direktiv 2014/65/EU trädde i kraft den 2 juli 2014. Artikel 12.9 i direktiv 2014/65/EU ersätter artikel 10a.8 i direktiv 2004/39/EG och innehåller bemyndiganden för Esma när det gäller utvecklingen av tekniska standarder för tillsyn som är identiska med dem som föreskrivs i artikel 10a.8 i direktiv 2004/39/EG. Dessutom är innehållet i artikel 10b.4 och artikel 10.4 i direktiv 2004/39/EG också identiskt med innehållet i artikel 13.4 respektive artikel 11.2 i direktiv 2014/65/EU. I enlighet med artikel 94.1 i direktiv 2014/65/EU kommer direktiv 2004/39/EG att upphöra att gälla med verkan från och med den 3 januari 2017. Antagandet av de tekniska standarderna av kommissionen i enlighet med artikel 10a.8 i direktiv 2004/39/EG bör också anses förenligt med artikel 12.8 i direktiv 2014/65/EU, vilket får till följd att den tekniska standarden kommer att fortsätta att gälla efter den 3 januari 2018 utan att det behövs ytterligare ändringar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs standardformulär, blanketter och förfaranden för utbytet av information under samrådsprocessen mellan målenhetens behöriga myndighet (den begärande myndigheten), och den tilltänkte köparens behöriga myndighet eller av en bemyndigad enhet som antingen är ett dotterföretag eller som kontrolleras av den tilltänkte förvärvaren (den ”anmodade myndigheten”).

Artikel 2

Utsedda kontaktpersoner

1.   Behöriga myndigheter som utsetts i enlighet med artikel 48 i direktiv 2004/39/EG ska utse kontaktpersoner för kommunikation vid tillämpningen av denna förordning och ska underrätta Esma om dessa personer.

2.   Esma ska upprätthålla och uppdatera förteckningen över de utsedda kontaktpersonerna som ska användas av de behöriga myndigheter som avses i punkt 1.

Artikel 3

Preliminär anmälan

1.   Den begärande myndigheten ska sända en preliminär anmälan till den anmodade myndigheten inom tre arbetsdagar från mottagandet av en anmälan från den tilltänkte förvärvaren i enlighet med artikel 10.3 i direktiv 2004/39/EG.

2.   Den begärande myndigheten ska översända den preliminära anmälan genom att fylla i den blankett som anges i bilaga I och ska inkludera alla uppgifter som där anges.

Artikel 4

Samrådsmeddelande

1.   Den begärande myndigheten ska skicka en inbjudan till samråd till den anmodade myndigheten så snart som möjligt efter mottagandet av en anmälan från den tilltänkte förvärvaren i enlighet med artikel 10.3 i direktiv 2004/39/EG och senast 20 arbetsdagar efter mottagandet av en sådan anmälan.

2.   Den begärande myndigheten ska skicka den inbjudan till samråd som avses i punkt 1 skriftligen via post, fax eller säkra elektroniska medel, och adressera den till den utsedda kontaktpersonen på den anmodade myndigheten, såvida inte annat anges av den anmodade myndigheten i sitt svar på den preliminära anmälan som avses i artikel 3.

3.   Den begärande myndigheten ska skicka inbjudan till samråd som avses i punkt 1 genom att fylla i den mall som anges i bilaga II, och särskilt identifiera frågor som rör konfidentialiteten i de uppgifter den begärande myndigheten kan erhålla, och närmare specificera de relevanta uppgifter som den begärande myndigheten begär från den anmodade myndigheten.

Artikel 5

Mottagningsbevis för ett samrådsmeddelande

Den anmodade myndigheten ska sända ett mottagningsbevis för en inbjudan till samråd inom två arbetsdagar efter mottagandet, inklusive eventuella tillkommande kontaktuppgifter för den utsedda kontaktpersonen och, om möjligt, ett beräknat svarsdatum.

Artikel 6

Svar från en anmodad myndighet

1.   Ett svar på en inbjudan till samråd ska sändas skriftligen via post, fax eller säkra elektroniska medel. Begäran ska adresseras till den utsedda kontaktpersonen om inget annat anges av den ansökande myndigheten.

2.   Den anmodade myndigheten ska snarast möjligt och senast 20 arbetsdagar efter mottagandet av inbjudan till samråd tillhandahålla den begärande myndigheten följande information:

| a) | De relevanta uppgifter som begärs i inbjudan till samråd, inklusive eventuella synpunkter eller förbehåll i samband med den tilltänkte förvärvarens förvärv, |
| --- | --- |

a)

De relevanta uppgifter som begärs i inbjudan till samråd, inklusive eventuella synpunkter eller förbehåll i samband med den tilltänkte förvärvarens förvärv,

| b) | på eget initiativ, varje annan väsentlig information som kan påverka bedömningen. |
| --- | --- |

b)

på eget initiativ, varje annan väsentlig information som kan påverka bedömningen.

3.   Om den anmodade myndigheten inte kan hålla den tidsfrist som anges i punkt 2 ska den informera den sökande myndigheten om detta och ange skälen till förseningen samt ett planerat svarsdatum. Den anmodade myndigheten ska regelbundet lämna återkoppling om de framsteg som gjorts för att tillhandahålla den begärda informationen.

4.   För tillhandahållande av uppgifter i enlighet med punkt 2 ska den anmodade myndigheten använda mallen i bilaga III.

Artikel 7

Förfaranden för samråd

1.   Den begärande myndigheten och den anmodade myndigheten ska meddela varandra i samband med en inbjudan till samråd och svaret på den genom att använda det snabbast kommunikationssättet bland dem som anges i artiklarna 4.2 och 6.1, med vederbörlig hänsyn till tystnadsplikt, korrespondenstider, volymen material att meddela och att informationen är lättillgänglig för den ansökande myndigheten. Den begärande myndigheten ska omgående besvara alla eventuella förtydliganden som begärts av den anmodade myndigheten.

2.   Om den begärda informationen innehas eller kan innehas av en annan myndighet i samma medlemsstat än den anmodade myndigheten, ska den anmodade myndigheten samla in uppgifterna utan dröjsmål och översända dem till den begärande myndigheten i enlighet med artikel 6.

3.   Den anmodade myndigheten och den begärande myndigheten ska samarbeta för att lösa alla eventuella problem som kan uppstå vid verkställandet av en begäran, inklusive lösa alla eventuella kostnadsfrågor om kostnaderna för att tillhandahålla bistånd beräknas vara orimliga för den anmodade myndigheten.

4.   Om ny information eller behov av ytterligare information uppstår under bedömningsperioden ska den begärande myndigheten och den anmodade myndigheten samarbeta för att se till att all ytterligare relevant information utväxlas i enlighet med denna förordning.

5.   Genom undantag från artiklarna 4.2 och 6.1 får informationen, i de fall information utväxlas inom de senaste 15 arbetsdagar före utgången av den bedömningsperiod som avses i artikel 10a.1 andra stycket i direktiv 2004/39/EG, lämnas muntligen. I dessa fall ska informationen därefter bekräftas i enlighet med artiklarna 4.2 och 6.1, såvida inte de berörda behöriga myndigheterna kommer överens om något annat.

6.   Den anmodade myndigheten och den begärande myndigheten ska ge återkoppling till varandra om resultatet av bedömningen beträffande vilken samrådet ägde rum och, i förekommande fall, om nyttan av information eller annat stöd som erhållits eller eventuella svårigheter som konstaterats när det gäller att tillhandahålla sådant bistånd eller sådan information.

Artikel 8

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juni 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 145, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 173, 12.6.2014, s. 349.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

4

---

BILAGA I

Preliminär blankett för anmälan

[Artikel 3 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1944]

Preliminär anmälan

Referensnummer:

Datum:

Allmän information

FRÅN:

Medlemsstat:

Begärande myndighet:

Registrerad adress:

(Kontaktuppgifter för utsedd kontaktperson)

Namn:

Tfn (växel):

E-post:

TILL:

Medlemsstat:

Anmodad myndighet:

Registrerad adress:

(Kontaktuppgifter för utsedd kontaktperson)

Namn:

Tfn (växel):

E-post:

Att. [ange namn]

I enlighet med artikel 3 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1944 av den 13 juni 2017 om tekniska standarder för genomförande rörande standardformulär, mallar och förfaranden för det samråd mellan de relevanta behöriga myndigheterna i samband med anmälan av ett föreslaget förvärv av ett kvalificerat innehav i ett värdepappersföretag i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG och 2014/65/EU har en preliminär anmälan gjorts med avseende på de förhållanden som beskrivs mer detaljerat nedan.

Information om det tilltänkta förvärvet

Den tilltänkte köparens identitet:

[För fysiska personer, inkludera den information som avses i artikel 3.1 a i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1946 av den 11 juli 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG och 2014/65/EU med avseende på tekniska standarder för tillsyn för en uttömmande förteckning över information förvärvare foga till anmälan av ett tilltänkt förvärv av ett kvalificerat innehav i ett värdepappersföretag; för juridiska personer, inkludera den information som avses i artikel 3.2 a i delegerad förordning (EU) 2017/1946]

Namn på relevant behörig(a) enhet(er) i den anmodade myndighetens medlemsstat och anknytningen till den föreslagna förvärvaren:

[Om den tilltänkta förvärvaren är en sådan reglerad enhet som avses i artikel 10.4 a i direktiv 2004/39/EG räcker det med namn på den tilltänkta förvärvaren, aktieägaren eller medlemmen. Om den tilltänkta förvärvaren omfattas av någon av de kategorier som definieras i artikel 10.4 b eller c i direktiv 2004/39/EG krävs även en redogörelse av förhållandet mellan den tilltänkta förvärvaren, aktieägaren eller medlemmen och den relevanta reglerade enheten i den anmodade myndighetens hemmedlemsstat]

Identifiering av målenheten.

[infoga här den information som avses i artikel 7 a i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1946 av den 11 juli 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG och 2014/65/EU med avseende på tekniska standarder för tillsyn för en uttömmande förteckning över information som tilltänkta förvärvare ska foga till anmälan av ett tilltänkt förvärv av ett kvalificerat innehav i ett värdepappersföretag]

Storlek på den föreslagna förvärvarens nuvarande och planerade innehav i målenheten:

[infoga här den information som avses i artikel 7 c i, ii och iii i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1946 av den 11 juli 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG och 2014/65/EU med avseende på tekniska standarder för tillsyn för en uttömmande förteckning över information som tilltänkta förvärvare ska foga till anmälan av ett tilltänkt förvärv av ett kvalificerat innehav i ett värdepappersföretag]

Observera att bedömningsförfarandet (*) löper ut den [infoga datum]. Vi kommer att förmedla ytterligare information om inbjudan till samråd, som kommer att innehålla alla nödvändiga uppgifter om det föreslagna förvärvet, och det kommer att inkludera all relevant information som vi skulle vilja erhålla. Om ni emellertid under mellantiden har kännedom om väsentlig information i samband med förvärvet, eller om ni har några synpunkter eller reservationer, vore vi tacksamma om ni kunde inkomma med dem snarast möjligt och senast inom 20 dagar från mottagandet av den inbjudan till samråd som kommer att följa på denna preliminära anmälan.

(*) I enlighet med artikel 10a.1 andra stycket i direktiv 2004/39/EG.

Med vänlig hälsning

[underskrift]

---

BILAGA II

Mall för samrådsmeddelande

[Artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1944]

Samrådsmeddelande

Referensnummer:

Datum:

Allmän information

FRÅN:

Medlemsstat:

Begärande myndighet:

Registrerad adress:

(Kontaktuppgifter för utsedd kontaktperson)

Namn:

Tfn (växel):

E-post:

TILL:

Medlemsstat:

Anmodad myndighet:

Registrerad adress:

(Kontaktuppgifter för utsedd kontaktperson)

Namn:

Tfn (växel):

E-post:

Att. [ange namn]

I enlighet med artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1944 av den 13 juni 2017 om tekniska standarder för genomförande rörande standardformulär, mallar och förfaranden för det samråd mellan de relevanta behöriga myndigheterna i samband med anmälan av ett föreslaget förvärv av ett kvalificerat innehav i ett värdepappersföretag i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG och 2014/65/EU har en preliminär anmälan gjorts med avseende på de förhållanden som beskrivs mer detaljerat nedan.

Observera att bedömningsförfarandet (*) löper ut den [infoga datum], därför vore vi tacksamma om ni kunde lämna de begärda uppgifterna och annan relevant och väsentlig information senast [20 arbetsdagar efter mottagandet av detta brev] eller, om detta inte är möjligt, en indikation om när ni räknar med att kunna lämna det bistånd som begärs, med hänsyn tagen till den nämnda tidsfristen för bedömningsförfarandet.

(*) I enlighet med artikel 10a.1 andra stycket i direktiv 2004/39/EG:

Information om det tilltänkta förvärvet

Syfte

[ange den informationen här eller hänvisa till de relevanta bilagor som innehåller informationen]

Information om det tilltänkta förvärvet

[ange den informationen här eller hänvisa till de relevanta bilagor som innehåller informationen]

Uppgifter som eventuellt andra inblandade tillsynsmyndigheter

[ange den informationen här eller hänvisa till de relevanta bilagor som innehåller informationen]

Ytterligare till

[om tillämpligt, ange närmare uppgifter om den tidigare begäran för att den ska kunna identifieras]

Typ av begärt bistånd

Efterfrågad information [i förekommande fall]

[Vänligen tillfoga en detaljerad beskrivning av särskilda uppgifter som efterfrågas, inklusive eventuella relevanta handlingar som begärdes, med skälen till att denna information kan vara till hjälp. Några exempel på detta är följande:

— Den tilltänkte förvärvarens eller det relevanta befullmäktigade enhetens aktieägarstruktur, och dess aktieägares utmärkande egenskaper.

— Den senaste bedömningen av den tilltänkte förvärvarens eller den relevanta befullmäktigade enhetens lämplighet (”fitness and propriety”).

— Den senaste bedömningen av den tilltänkte förvärvarens eller den relevanta befullmäktigade enhetens finansiella sundhet, med tillhörande offentliga eller externa revisionsrapporter (i förekommande fall).

— Den anmodade myndighetens senaste bedömning av kvaliteten på tilltänkte förvärvarens eller i den relevanta befullmäktigade enhetens ledningsstruktur, och dess administrativa förfaranden och redovisningsmetoder, interna kontrollsystem, företagsstyrning, koncernstruktur osv.]

Kompletterande upplysningar som lämnats av den begärande myndigheten

[huruvida den begärande myndigheten har varit eller kommer att vara i kontakt med någon annan myndighet eller brottsbekämpande byrå i den anmodade myndighetens medlemsstat när det gäller föremålet för begäran eller varje annan myndighet som den begärande myndigheten vet har ett aktivt intresse i föremålet för begäran]

Med vänlig hälsning

[underskrift]

---

BILAGA III

Mall för svar från den anmodade myndigheten

[Artikel 6 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1944]

Svar från den anmodade myndigheten

Referensnummer:

Datum:

Allmän information

FRÅN:

Medlemsstat:

Anmodad myndighet:

Registrerad adress:

(Kontaktuppgifter för utsedd kontaktperson)

Namn:

Tfn (växel):

E-post:

TILL:

Medlemsstat:

Begärande myndighet:

Registrerad adress:

(Kontaktuppgifter för utsedd kontaktperson)

Namn:

Tfn (växel):

E-post:

Att. [ange namn]

Er inbjudan till samråd, i enlighet med artikel 6 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1944 av den 13 juni 2017 om tekniska standarder för genomförande rörande standardformulär, mallar och förfaranden för det samrådet mellan relevanta behöriga myndigheter i samband med anmälan av ett föreslaget förvärv av ett kvalificerat innehav i ett värdepappersföretag i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG och 2014/65/EU, daterad den [dd.mm.åååå] med referens [ange referensnummer] har handlagts av oss.

I tillämpliga fall, förklara eventuella tvivel du har i samband med den specifika informationen som begärts eller avseende någon annan aspekt av denna bedömning:

Om de begärda uppgifterna har samlats in, vänligen ange de uppgifterna här eller förklara hur de kommer att lämnas, eller hänvisa till relevanta bilagor som innehåller de efterfrågagade uppgifterna:

Om det finns någon annan relevant eller väsentlig information, vänligen lämna den informationen här eller förklara hur den kommer att lämnas, eller hänvisa till relevanta bilagor som innehåller den informationen:

[Ange, på eget initiativ all möjlig väsentlig information som väsentligt skulle kunna påverka bedömningen, som exempelvis koncernstruktur eller senaste bedömning av den tilltänkte förvärvarens eller den relevanta befullmäktigade enhetens finansiella sundhet]

Med vänlig hälsning

[underskrift]

---

| 26.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/22

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1945

av den 19 juni 2017

om fastställande av tekniska genomförandestandarder för underrättelser från och till sökande och auktoriserade värdepappersföretag i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (1), särskilt artikel 7.5 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig mekanism för hur medlemsstaternas behöriga myndigheter i realiteten utövar sin befogenhet att bevilja företag auktorisation för tillhandahållande av investeringstjänster, investeringsverksamhet och, i relevanta fall, sidotjänster, bör det fastställas gemensamma standardformulär, mallar och förfaranden. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig mekanism för hur medlemsstaternas behöriga myndigheter i realiteten utövar sin befogenhet att bevilja företag auktorisation för tillhandahållande av investeringstjänster, investeringsverksamhet och, i relevanta fall, sidotjänster, bör det fastställas gemensamma standardformulär, mallar och förfaranden.

| (2) | För att underlätta kommunikationen mellan sökande som vill få auktorisation som värdepappersföretag i enlighet med avdelning II i direktiv 2014/65/EU och behöriga myndigheter, bör de sistnämnda utse en särskild kontaktpunkt för ansökningsprocessen och offentliggöra information om denna kontaktpunkt på sin webbplats. |
| --- | --- |

(2)

För att underlätta kommunikationen mellan sökande som vill få auktorisation som värdepappersföretag i enlighet med avdelning II i direktiv 2014/65/EU och behöriga myndigheter, bör de sistnämnda utse en särskild kontaktpunkt för ansökningsprocessen och offentliggöra information om denna kontaktpunkt på sin webbplats.

| (3) | Klara och tydliga tidsfrister bör fastställas för underrättelser om förändringar i företagets ledningsorgan, så att behöriga myndigheter kan bedöma om dessa förändringar kan hota en effektiv, sund och ansvarsfull ledning av företaget och ett adekvat beaktande av kundernas intressen och marknadens integritet. |
| --- | --- |

(3)

Klara och tydliga tidsfrister bör fastställas för underrättelser om förändringar i företagets ledningsorgan, så att behöriga myndigheter kan bedöma om dessa förändringar kan hota en effektiv, sund och ansvarsfull ledning av företaget och ett adekvat beaktande av kundernas intressen och marknadens integritet.

| (4) | Företag bör undantas från kravet på underrättelser om förändringar i ledningsorganet innan förändringarna äger rum om det handlar om en förändring som beror på faktorer som ligger utanför företagets kontroll, t.ex. ett dödsfall bland medlemmarna i ledningsorganet. Under sådana omständigheter bör företag tillåtas att underrätta den behöriga myndigheten inom tio arbetsdagar efter det att förändringen ägt rum. |
| --- | --- |

(4)

Företag bör undantas från kravet på underrättelser om förändringar i ledningsorganet innan förändringarna äger rum om det handlar om en förändring som beror på faktorer som ligger utanför företagets kontroll, t.ex. ett dödsfall bland medlemmarna i ledningsorganet. Under sådana omständigheter bör företag tillåtas att underrätta den behöriga myndigheten inom tio arbetsdagar efter det att förändringen ägt rum.

| (5) | Medlemsstaternas behandling av personuppgifter vid tillämpning av denna förordning omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (2). |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaternas behandling av personuppgifter vid tillämpning av denna förordning omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (2).

| (6) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska genomförandestandarder som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) har lämnat till kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska genomförandestandarder som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) har lämnat till kommissionen.

| (7) | Esma har genomfört öppna offentliga samråd, gjort en kostnads-nyttoanalys och begärt in ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (3). |
| --- | --- |

(7)

Esma har genomfört öppna offentliga samråd, gjort en kostnads-nyttoanalys och begärt in ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Särskild kontaktpunkt

Behöriga myndigheter ska utse en kontaktpunkt för hantering av all information som inkommer från sökande som vill få auktorisation som värdepappersföretag i enlighet med avdelning II i direktiv 2014/65/EU. Uppdaterad information om kontaktpunkten ska publiceras på de behöriga myndigheternas webbplatser.

Artikel 2

Inlämning av ansökan

1.   Sökande som vill få auktorisation som värdepappersföretag i enlighet med avdelning II i direktiv 2014/65/EU ska till den behöriga myndigheten inkomma med en ansökan genom att fylla i mallen i bilaga I.

2.   Sökande ska ge den behöriga myndigheten information om alla medlemmar i företagets ledningsorgan genom att fylla i mallen i bilaga II.

Artikel 3

Mottagande av ansökan och mottagningsbevis

Den behöriga myndigheten ska inom tio dagar från det att ansökan mottas skicka ett mottagningsbevis till sökanden samt kontaktinformation för den kontaktpunkt som avses i artikel 1.

Artikel 4

Begäran om ytterligare information

Om det behövs ytterligare information för att pröva ansökan ska den behöriga myndigheten skicka en begäran till sökanden och ange vilken information som ska lämnas.

Artikel 5

Underrättelse om förändringar i ledningsorganet

1.   Värdepappersföretag ska underrätta den behöriga myndigheten om alla förändringar som rör medlemmarna i ledningsorganet innan dessa förändringar äger rum.

Om anmälan av skäl som kan styrkas inte kan göras innan förändringen äger rum, ska den göras inom tio dagar efter det att förändringen har ägt rum.

2.   Värdepappersföretaget ska lämna information enligt punkt 1 i det format som fastställs i bilaga III.

Artikel 6

Meddelande av beslut

Den behöriga myndigheten ska informera sökanden om sitt beslut att bevilja eller avslå auktorisation på papper eller elektroniskt inom den sexmånadersperiod som fastställs i artikel 7.3 i direktiv 2014/65/EU.

Artikel 7

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 3 januari 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 juni 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 173, 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

3

---

BILAGA I

Ansökan om auktorisation som värdepappersföretag

Image 7

Referensnummer:

Datum:

FRÅN:

Sökandens namn:

Adress:

(Kontaktuppgifter för utsedd kontaktperson)

Namn:

Telefon:

E-post:

TILL:

Medlemsstat:

Behörig myndighet:

Adress:

(Kontaktuppgifter för utsedd kontaktpunkt)

Adress:

Telefon:

E-post:

Till [infoga namn]:

En ansökan om auktorisation bifogas härmed i enlighet med artikel 2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1945 om fastställande av tekniska genomförandestandarder för de standardformulär, mallar och förfaranden för underrättelse om eller tillhandahållande av information som föreskrivs i artikel 7.5 i direktiv 2014/65/EU i syfte att säkerställa enhetliga villkor för tillämpningen av artikel 7.2 i samma direktiv.

Image 8

— Ansökan upprättades av:

Namn:

Ställning/befattning:

Telefon:

Fax (i förekommande fall):

E-post:

— Typ av ansökan (kryssa för lämplig ruta):

Auktorisation

Ändring av redan beviljad auktorisation

INNEHÅLL

Allmän information om det ansökande företaget

[V.g. ange de uppgifter som avses i artikel 1 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1943 av den 14 juli 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU med avseende på tekniska tillsynsstandarder om information och krav för auktorisation av värdepappersföretag. Ange uppgifterna eller hänvisa till relevanta bilagor där uppgifterna finns]

Uppgifter om kapital

[V.g. ange de uppgifter som avses i artikel 2 i delegerad förordning (EU) 2017/1943. Ange uppgifterna här eller hänvisa till relevanta bilagor där uppgifterna finns]

Uppgifter om aktieägarna

[V.g. ange de uppgifter som avses i artikel 3 i delegerad förordning (EU) 2017/1943. Ange uppgifterna eller hänvisa till relevanta bilagor där uppgifterna finns]

Uppgifter om ledningsorganet och personer som leder verksamheten

[V.g. ange de uppgifter som avses i artikel 4 i delegerad förordning (EU) 2017/1943. Ange uppgifterna här eller hänvisa till relevanta bilagor där uppgifterna finns]

Finansiella uppgifter

[V.g. ange de uppgifter som avses i artikel 5 i delegerad förordning (EU) 2017/1943. Ange uppgifterna eller hänvisa till relevanta bilagor där uppgifterna finns]

Uppgifter om organisationen

[V.g. ange de uppgifter som avses i artikel 6 i delegerad förordning (EU) 2017/1943. Ange uppgifterna eller hänvisa till relevanta bilagor där uppgifterna finns]

---

BILAGA II

Förteckning över medlemmar i ledningsorganet

Image 9

Referensnummer:

Datum:

FRÅN:

Sökandens namn:

Adress:

(Kontaktuppgifter för utsedd kontaktperson)

Namn:

Telefon:

E-post:

TILL:

Behörig myndighet:

Adress:

(I förekommande fall, kontaktuppgifter för utsedd kontaktpunkt)

Adress:

Telefon:

E-post:

Till [infoga namn]:

En begäran om underrättelse bifogas härmed i enlighet med artikel 2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1945 av den 19 juni 2017 om fastställande av tekniska genomförandestandarder för de standardformulär, mallar och förfaranden för underrättelse om eller tillhandahållande av information som föreskrivs i artikel 7.5 i direktiv 2014/65/EU i syfte att säkerställa enhetliga villkor för tillämpningen av artikel 9.5 i samma direktiv.

Image 10

— Ansökan upprättades av:

Namn:

Ställning/befattning:

Telefon:

Fax (i förekommande fall):

E-post:

Datum:

Underskrift:

Förteckning över medlemmar i ledningsorganet

Medlem 1

Namn:

Kontaktuppgifter (telefon, e-post, adress):

Befattning:

Yrkeserfarenhet och annan relevant erfarenhet:

Utbildning och relevant yrkesutbildning:

Förteckning över uppdrag som anställd eller oberoende styrelseledamot i andra företag:

fr.o.m.

[Ange uppgifterna här eller ange hur den kommer att lämnas, eller hänvisa till relevanta bilagor där uppgifterna finns]

Medlem n

Namn:

Kontaktuppgifter (telefon, e-post, adress):

Befattning:

Yrkeserfarenhet och annan relevant erfarenhet:

Utbildning och relevant yrkesutbildning:

Förteckning över uppdrag som anställd eller oberoende styrelseledamot i andra företag:

fr.o.m.

[Ange uppgifterna här eller ange hur den kommer att lämnas, eller hänvisa till relevanta bilagor där uppgifterna finns]

V.g. bifoga följande:

— Protokoll från bolagsstämman då utnämningen av den nya medlemmen i ledningsorganet godkändes

— Protokoll från det möte i ledningsorganet då utnämningen av de nya medlemmarna godkändes

---

BILAGA III

Underrättelse om förändringar som rör medlemmarna i ledningsorganet

Image 11

Referensnummer:

Datum:

FRÅN:

Sökandens namn:

Adress:

(Kontaktuppgifter för utsedd kontaktperson)

Namn:

Telefon:

E-post:

TILL:

Behörig myndighet:

Adress:

(I förekommande fall, kontaktuppgifter för utsedd kontaktpunkt)

Adress:

Telefon:

E-post:

Till [infoga namn]:

En begäran om underrättelse bifogas härmed i enlighet med artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1945 av den 19 juni 2017 om fastställande av tekniska genomförandestandarder för standardformulär, mallar och förfaranden för underrättelse om eller tillhandahållande av information som föreskrivs i artikel 7.5 i direktiv 2014/65/EU i syfte att säkerställa enhetliga villkor för tillämpningen av artikel 9.5 i samma direktiv.

— Ansökan upprättades av:

Namn:

Ställning/befattning:

Telefon:

Fax (i förekommande fall):

E-post:

Image 12

Information om medlem(mar) som ska lämna ledningsorganet

Medlem 1

Namn:

Kontaktuppgifter (telefon, e-post, adress):

Befattning:

När personen lämnar ledningsorganet (datum):

Skäl till varför personen lämnar ledningsorganet:

Medlem 2

Namn:

Kontaktuppgifter (telefon, e-post, adress):

Befattning:

När personen lämnar ledningsorganet (datum):

Skäl till varför personen lämnar ledningsorganet:

Medlem n

Namn:

Kontaktuppgifter (telefon, e-post, adress):

Befattning:

När personen lämnar ledningsorganet (datum):

Skäl till varför personen lämnar ledningsorganet:

Information om ny(a) medlem(mar) i ledningsorganet

Medlem 1

Namn:

Kontaktuppgifter (telefon, e-post, adress):

Befattning:

Yrkeserfarenhet och annan relevant erfarenhet:

Utbildning och relevant yrkesutbildning:

Förteckning över uppdrag som anställd eller oberoende styrelseledamot i andra företag:

fr.o.m.

[Ange uppgifterna här eller ange hur den kommer att lämnas, eller hänvisa till relevanta bilagor där uppgifterna finns]

Medlem n

Namn:

Kontaktuppgifter (telefon, e-post, adress):

Befattning:

Yrkeserfarenhet och annan relevant erfarenhet:

Utbildning och relevant yrkesutbildning:

Förteckning över uppdrag som anställd eller oberoende styrelseledamot i andra företag:

Image 13

fr.o.m.

[Ange uppgifterna här eller ange hur den kommer att lämnas, eller hänvisa till relevanta bilagor där uppgifterna finns]

Fullständig uppdaterad förteckning över medlemmar i ledningsorganet

V.g. bifoga följande:

— Protokoll från bolagsstämman då utnämningen av den nya medlemmen i ledningsorganet godkändes.

— Protokoll från det möte i ledningsorganet då utnämningen av den nya medlemmen godkändes.

Namn

Befattning

Fr.o.m.

---

| 26.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/32

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2017/1946

av den 11 juli 2017

om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG och 2014/65/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder för en uttömmande förteckning över information som tilltänkta förvärvare ska foga till anmälan av ett tilltänkt förvärv av ett kvalificerat innehav i ett värdepappersföretag

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG (1), särskilt artikel 10.a.8 tredje stycket,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (2), särskilt artikel 12.8, och

av följande skäl:

| (1) | En uttömmande förteckning över information bör krävas från den tilltänkta förvärvaren av ett kvalificerat innehav i ett värdepappersföretag vid tidpunkten för den ursprungliga anmälan, för att de behöriga myndigheterna ska kunna bedöma det tilltänkta förvärvet. Uppgifter om identiteten på den tilltänkta förvärvaren och på de personer som kommer att leda verksamheten bör lämnas av den tilltänkta förvärvaren, oberoende av om det rör sig om en fysisk eller en juridisk person, för att målenhetens behöriga myndighet ska kunna bedöma den tilltänkta förvärvarens anseende. |
| --- | --- |

(1)

En uttömmande förteckning över information bör krävas från den tilltänkta förvärvaren av ett kvalificerat innehav i ett värdepappersföretag vid tidpunkten för den ursprungliga anmälan, för att de behöriga myndigheterna ska kunna bedöma det tilltänkta förvärvet. Uppgifter om identiteten på den tilltänkta förvärvaren och på de personer som kommer att leda verksamheten bör lämnas av den tilltänkta förvärvaren, oberoende av om det rör sig om en fysisk eller en juridisk person, för att målenhetens behöriga myndighet ska kunna bedöma den tilltänkta förvärvarens anseende.

| (2) | Uppgifter om identiteten på de verkliga ägarna och anseendet och erfarenheten hos de personer som i praktiken leder verksamheten i den tilltänkta förvärvaren är också nödvändiga om den tilltänkta förvärvaren är en juridisk person. Även om den tilltänkta förvärvaren är eller är avsedd att vara en trust är det nödvändigt för målenhetens behöriga myndighet att erhålla information om både identiteten på de förvaltare som kommer att förvalta tillgångarna i trusten, och identiteten på de verkliga ägarna till dessa tillgångar för att kunna bedöma dessa personers anseende och erfarenhet. |
| --- | --- |

(2)

Uppgifter om identiteten på de verkliga ägarna och anseendet och erfarenheten hos de personer som i praktiken leder verksamheten i den tilltänkta förvärvaren är också nödvändiga om den tilltänkta förvärvaren är en juridisk person. Även om den tilltänkta förvärvaren är eller är avsedd att vara en trust är det nödvändigt för målenhetens behöriga myndighet att erhålla information om både identiteten på de förvaltare som kommer att förvalta tillgångarna i trusten, och identiteten på de verkliga ägarna till dessa tillgångar för att kunna bedöma dessa personers anseende och erfarenhet.

| (3) | Om den tilltänkta förvärvaren är en fysisk person är det nödvändigt att inhämta information både med avseende på den tilltänkta förvärvaren och med avseende på alla företag som formellt styrs eller kontrolleras av den tilltänkta förvärvaren, så att den behöriga myndigheten har tillgång till all information som är av betydelse för bedömningen av anseendet. Om den tilltänkta förvärvaren är en juridisk person är det nödvändigt att inhämta denna information med avseende på alla personer som i praktiken leder den tilltänkta förvärvarens verksamhet, på företag under den tilltänkta förvärvarens kontroll samt på eventuella aktieägare som utövar ett betydande inflytande över den tilltänkta förvärvaren, så att den behöriga myndigheten har tillgång till all information som är av betydelse för bedömningen av anseendet. |
| --- | --- |

(3)

Om den tilltänkta förvärvaren är en fysisk person är det nödvändigt att inhämta information både med avseende på den tilltänkta förvärvaren och med avseende på alla företag som formellt styrs eller kontrolleras av den tilltänkta förvärvaren, så att den behöriga myndigheten har tillgång till all information som är av betydelse för bedömningen av anseendet. Om den tilltänkta förvärvaren är en juridisk person är det nödvändigt att inhämta denna information med avseende på alla personer som i praktiken leder den tilltänkta förvärvarens verksamhet, på företag under den tilltänkta förvärvarens kontroll samt på eventuella aktieägare som utövar ett betydande inflytande över den tilltänkta förvärvaren, så att den behöriga myndigheten har tillgång till all information som är av betydelse för bedömningen av anseendet.

| (4) | Information som är relevant för bedömningen av anseendet bör innehålla uppgifter om tidigare eller pågående straffrättsliga förfaranden, samt om eventuella civilrättsliga eller förvaltningsrättsliga ärenden. På samma sätt bör information lämnas om alla pågående utredningar och förfaranden, påföljder eller andra verkställighetsbeslut rörande den tilltänkta förvärvaren, liksom annan information, såsom avslag på registreringsansökan eller skiljande från en anställning eller en förtroendepost som anses vara av betydelse för bedömningen av den tilltänkta förvärvarens anseende. |
| --- | --- |

(4)

Information som är relevant för bedömningen av anseendet bör innehålla uppgifter om tidigare eller pågående straffrättsliga förfaranden, samt om eventuella civilrättsliga eller förvaltningsrättsliga ärenden. På samma sätt bör information lämnas om alla pågående utredningar och förfaranden, påföljder eller andra verkställighetsbeslut rörande den tilltänkta förvärvaren, liksom annan information, såsom avslag på registreringsansökan eller skiljande från en anställning eller en förtroendepost som anses vara av betydelse för bedömningen av den tilltänkta förvärvarens anseende.

| (5) | Information om huruvida en bedömning av anseendet som förvärvare, eller som en person som leder verksamheten i ett kreditinstitut, livförsäkrings-, försäkrings- eller återförsäkringsföretag, värdepappersföretag ellernågon annan enhet redan har utförts av en annan behörig myndighet eller annan myndighet och, i så fall, resultatet av denna bedömning, bör lämnas av den tilltänkta förvärvaren för att garantera att resultaten av utredningar som bedrivs av andra myndigheter vederbörligen beaktas av målenhetens behöriga myndighet vid bedömningen av den tilltänkta förvärvaren. |
| --- | --- |

(5)

Information om huruvida en bedömning av anseendet som förvärvare, eller som en person som leder verksamheten i ett kreditinstitut, livförsäkrings-, försäkrings- eller återförsäkringsföretag, värdepappersföretag ellernågon annan enhet redan har utförts av en annan behörig myndighet eller annan myndighet och, i så fall, resultatet av denna bedömning, bör lämnas av den tilltänkta förvärvaren för att garantera att resultaten av utredningar som bedrivs av andra myndigheter vederbörligen beaktas av målenhetens behöriga myndighet vid bedömningen av den tilltänkta förvärvaren.

| (6) | Finansiell information om den tilltänkta förvärvaren bör tillhandahållas för att bedöma den tilltänkta förvärvarens finansiella sundhet. |
| --- | --- |

(6)

Finansiell information om den tilltänkta förvärvaren bör tillhandahållas för att bedöma den tilltänkta förvärvarens finansiella sundhet.

| (7) | Uppgifter om den tilltänkta förvärvarens finansiella och icke-finansiella intressen eller förbindelser med aktieägare eller ledamöter i styrelsen eller ledningen för målenheten eller en person som har rätt att utöva rösträtt i målenheten, eller med målenheten själv eller dess grupp, bör tillhandahållas för att göra det möjligt för målenhetens behöriga myndighet att klargöra att förekomsten av eventuella intressekonflikter inte kommer att påverka den tilltänkta förvärvarens finansiella sundhet. |
| --- | --- |

(7)

Uppgifter om den tilltänkta förvärvarens finansiella och icke-finansiella intressen eller förbindelser med aktieägare eller ledamöter i styrelsen eller ledningen för målenheten eller en person som har rätt att utöva rösträtt i målenheten, eller med målenheten själv eller dess grupp, bör tillhandahållas för att göra det möjligt för målenhetens behöriga myndighet att klargöra att förekomsten av eventuella intressekonflikter inte kommer att påverka den tilltänkta förvärvarens finansiella sundhet.

| (8) | Viss ytterligare information, inklusive information om de andelar som ägs eller är tänkta att ägas inför och efter det tilltänkta förvärvet, är nödvändig om den tilltänkta förvärvaren är en juridisk person, för att ge målenhetens behöriga myndighet möjlighet att fullgöra bedömningen av det tilltänkta förvärvet, eftersom de rättsliga och grupprelaterade strukturerna i sådana fall kan vara komplicerade och föranleda en ingående översyn när det gäller anseende, nära förbindelser, ett eventuellt gemensamt agerande med andra parter och förmågan hos målenhetens behöriga myndighet att fortsätta ha en effektiv tillsyn över målenheten. |
| --- | --- |

(8)

Viss ytterligare information, inklusive information om de andelar som ägs eller är tänkta att ägas inför och efter det tilltänkta förvärvet, är nödvändig om den tilltänkta förvärvaren är en juridisk person, för att ge målenhetens behöriga myndighet möjlighet att fullgöra bedömningen av det tilltänkta förvärvet, eftersom de rättsliga och grupprelaterade strukturerna i sådana fall kan vara komplicerade och föranleda en ingående översyn när det gäller anseende, nära förbindelser, ett eventuellt gemensamt agerande med andra parter och förmågan hos målenhetens behöriga myndighet att fortsätta ha en effektiv tillsyn över målenheten.

| (9) | Om den tilltänkta förvärvaren är en enhet som är etablerad i ett tredjeland eller är en del av en grupp som är etablerad utanför unionen, bör ytterligare information lämnas så att målenhetens behöriga myndighet kan bedöma om det berörda tredjelandets rättsliga system uppställer några hinder för en effektiv tillsyn över målenheten, samt försäkra sig om den tilltänkta förvärvarens anseende i tredjelandet i fråga. |
| --- | --- |

(9)

Om den tilltänkta förvärvaren är en enhet som är etablerad i ett tredjeland eller är en del av en grupp som är etablerad utanför unionen, bör ytterligare information lämnas så att målenhetens behöriga myndighet kan bedöma om det berörda tredjelandets rättsliga system uppställer några hinder för en effektiv tillsyn över målenheten, samt försäkra sig om den tilltänkta förvärvarens anseende i tredjelandet i fråga.

| (10) | Om den tilltänkta förvärvaren är en statsägd förmögenhetsfond bör denna tillhandahålla uppgifter som gör det möjligt att försäkra sig om dem som kontrollerar fonden och om fondens placeringspolicy. För målenhetens behöriga myndighet är detta av betydelse såväl för bedömningen av anseendet som för klargörandet av huruvida det föreligger någon inverkan på den faktiska tillsynen över målenheten. |
| --- | --- |

(10)

Om den tilltänkta förvärvaren är en statsägd förmögenhetsfond bör denna tillhandahålla uppgifter som gör det möjligt att försäkra sig om dem som kontrollerar fonden och om fondens placeringspolicy. För målenhetens behöriga myndighet är detta av betydelse såväl för bedömningen av anseendet som för klargörandet av huruvida det föreligger någon inverkan på den faktiska tillsynen över målenheten.

| (11) | Specifik information bör begäras som möjliggör en bedömning av huruvida det tilltänkta förvärvet kommer att påverka förmågan hos målenhetens behöriga myndighet att utöva effektiv tillsyn över målenheten. Detta bör inbegripa en bedömning av huruvida den tilltänkta förvärvarens nära förbindelser kommer att påverka målenhetens förmåga att fortsätta att tillhandahålla aktuell och korrekt information till sin tillsynsmyndighet. För juridiska personer är det också nödvändigt att bedöma det tilltänkta förvärvets effekter på den gruppbaserade tillsynen över målenheten och den grupp den skulle komma att tillhöra efter förvärvet. |
| --- | --- |

(11)

Specifik information bör begäras som möjliggör en bedömning av huruvida det tilltänkta förvärvet kommer att påverka förmågan hos målenhetens behöriga myndighet att utöva effektiv tillsyn över målenheten. Detta bör inbegripa en bedömning av huruvida den tilltänkta förvärvarens nära förbindelser kommer att påverka målenhetens förmåga att fortsätta att tillhandahålla aktuell och korrekt information till sin tillsynsmyndighet. För juridiska personer är det också nödvändigt att bedöma det tilltänkta förvärvets effekter på den gruppbaserade tillsynen över målenheten och den grupp den skulle komma att tillhöra efter förvärvet.

| (12) | Information om finansieringen av det tilltänkta förvärvet, inklusive uppgifter om alla finansieringsmedel och finansieringskällor, bör lämnas av den tilltänkta förvärvaren som bör kunna lägga fram bevis om ursprungskällan till alla medel och tillgångar för att målenhetens behöriga myndighet ska kunna bedöma om det finns en risk för penningtvätt. |
| --- | --- |

(12)

Information om finansieringen av det tilltänkta förvärvet, inklusive uppgifter om alla finansieringsmedel och finansieringskällor, bör lämnas av den tilltänkta förvärvaren som bör kunna lägga fram bevis om ursprungskällan till alla medel och tillgångar för att målenhetens behöriga myndighet ska kunna bedöma om det finns en risk för penningtvätt.

| (13) | Tilltänkta förvärvare med ett kvalificerat innehav på mellan 20 % och 50 % i målenheten bör tillhandahålla information om strategi till målenhetens behöriga myndighet i syfte att säkerställa en genomgripande bedömning av det tilltänkta förvärvet. För att säkerställa en hög grad av enhetlighet vid bedömningen av tilltänkta förvärv bör även tilltänkta förvärvare med ett kvalificerat innehav på mindre än 20 % i målenheten tillhandahålla den informationen, i de fall då de utövar ett likvärdigt inflytande på andra sätt, till exempel genom förhållandet mellan den tilltänkta förvärvaren och de befintliga aktieägarna, förekomsten av aktieägaravtal, fördelningen av aktier, ägarintressen och rösträtter mellan aktieägarna, eller den tilltänkta förvärvarens ställning inom målenhetens gruppstruktur. |
| --- | --- |

(13)

Tilltänkta förvärvare med ett kvalificerat innehav på mellan 20 % och 50 % i målenheten bör tillhandahålla information om strategi till målenhetens behöriga myndighet i syfte att säkerställa en genomgripande bedömning av det tilltänkta förvärvet. För att säkerställa en hög grad av enhetlighet vid bedömningen av tilltänkta förvärv bör även tilltänkta förvärvare med ett kvalificerat innehav på mindre än 20 % i målenheten tillhandahålla den informationen, i de fall då de utövar ett likvärdigt inflytande på andra sätt, till exempel genom förhållandet mellan den tilltänkta förvärvaren och de befintliga aktieägarna, förekomsten av aktieägaravtal, fördelningen av aktier, ägarintressen och rösträtter mellan aktieägarna, eller den tilltänkta förvärvarens ställning inom målenhetens gruppstruktur.

| (14) | Om det finns ett förslag till förändrad kontroll över målenheten, bör den tilltänkta förvärvaren som huvudregel lämna en fullständig affärsplan. Om det emellertid inte finns något förslag till förändrad kontroll över målenheten är det tillräckligt att inneha vissa uppgifter om enhetens framtida strategi och den tilltänkta förvärvarens avsikter med målenheten, i syfte att säkerställa att dessa faktorer inte kommer att påverka den tilltänkta förvärvarens finansiella sundhet. |
| --- | --- |

(14)

Om det finns ett förslag till förändrad kontroll över målenheten, bör den tilltänkta förvärvaren som huvudregel lämna en fullständig affärsplan. Om det emellertid inte finns något förslag till förändrad kontroll över målenheten är det tillräckligt att inneha vissa uppgifter om enhetens framtida strategi och den tilltänkta förvärvarens avsikter med målenheten, i syfte att säkerställa att dessa faktorer inte kommer att påverka den tilltänkta förvärvarens finansiella sundhet.

| (15) | Det är rimligt att den tilltänkta förvärvaren i vissa fall endast lämnar begränsad information. Det gäller särskilt om den tilltänkta förvärvaren redan har bedömts av målenhetens behöriga myndighet under de senaste två åren, eller om målenheten är ett litet värdepappersföretag och den tilltänkta förvärvaren är en enhet som auktoriserats och övervakas inom unionen, i viket fall det endast bör vara nödvändigt att lämna viss begränsad information till målenhetens behöriga myndighet. |
| --- | --- |

(15)

Det är rimligt att den tilltänkta förvärvaren i vissa fall endast lämnar begränsad information. Det gäller särskilt om den tilltänkta förvärvaren redan har bedömts av målenhetens behöriga myndighet under de senaste två åren, eller om målenheten är ett litet värdepappersföretag och den tilltänkta förvärvaren är en enhet som auktoriserats och övervakas inom unionen, i viket fall det endast bör vara nödvändigt att lämna viss begränsad information till målenhetens behöriga myndighet.

| (16) | Varje utbyte eller överföring av information mellan behöriga myndigheter, andra myndigheter, organ eller personer bör ske i överensstämmelse med de bestämmelser om skydd av personuppgifter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (3). |
| --- | --- |

(16)

Varje utbyte eller överföring av information mellan behöriga myndigheter, andra myndigheter, organ eller personer bör ske i överensstämmelse med de bestämmelser om skydd av personuppgifter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (3).

| (17) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (4) är tillämplig på den behandling av personuppgifter som utförs av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) vid tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(17)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (4) är tillämplig på den behandling av personuppgifter som utförs av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) vid tillämpningen av denna förordning.

| (18) | Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska tillsynsstandarder som Esma har lagt fram för Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

(18)

Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska tillsynsstandarder som Esma har lagt fram för Europeiska kommissionen.

| (19) | Esma har anordnat ett öppet offentligt samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som den här förordningen bygger på, analyserat möjliga kostnader och fördelar samt begärt in synpunkter från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (5). |
| --- | --- |

(19)

Esma har anordnat ett öppet offentligt samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som den här förordningen bygger på, analyserat möjliga kostnader och fördelar samt begärt in synpunkter från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (5).

| (20) | Direktiv 2014/65/EU trädde i kraft den 2 juli 2014. Artikel 12.8 i det direktivet ersätter artikel 10a.8 i direktiv 2004/39/EG och innehåller bemyndiganden för Esma när det gäller utveckling av tekniska tillsynsstandarder som är identiska med de bestämmelser som föreskrivs i artikel 10a.8 i direktiv 2004/39/EG. Dessutom är innehållet i artikel 10b.4 och artikel 10.4 i direktiv 2004/39/EG också identiskt med innehållet i artikel 13.4 och artikel 11.2 i direktiv 2014/65/EU. I enlighet med artikel 94.1 i direktiv 2014/65/EU kommer direktiv 2004/39/EG att upphöra att gälla med verkan från och med den 3 januari 2018. Kommissionens antagande av tekniska standarder i enlighet med artikel 10a.8 i direktiv 2004/39/EG bör också anses förenligt med artikel 12.8 i direktiv 2014/65/EU, med följden att den tekniska standarden kommer att fortsätta att gälla efter den 3 januari 2018, utan att det behövs några ytterligare ändringar. |
| --- | --- |

(20)

Direktiv 2014/65/EU trädde i kraft den 2 juli 2014. Artikel 12.8 i det direktivet ersätter artikel 10a.8 i direktiv 2004/39/EG och innehåller bemyndiganden för Esma när det gäller utveckling av tekniska tillsynsstandarder som är identiska med de bestämmelser som föreskrivs i artikel 10a.8 i direktiv 2004/39/EG. Dessutom är innehållet i artikel 10b.4 och artikel 10.4 i direktiv 2004/39/EG också identiskt med innehållet i artikel 13.4 och artikel 11.2 i direktiv 2014/65/EU. I enlighet med artikel 94.1 i direktiv 2014/65/EU kommer direktiv 2004/39/EG att upphöra att gälla med verkan från och med den 3 januari 2018. Kommissionens antagande av tekniska standarder i enlighet med artikel 10a.8 i direktiv 2004/39/EG bör också anses förenligt med artikel 12.8 i direktiv 2014/65/EU, med följden att den tekniska standarden kommer att fortsätta att gälla efter den 3 januari 2018, utan att det behövs några ytterligare ändringar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs regler om vilken information som en tilltänkt förvärvare ska inkludera i anmälan av ett tilltänkt förvärv till de behöriga myndigheterna för det värdepappersföretag i vilket förvärvaren avser att förvärva eller öka ett kvalificerat innehav (nedan kallat målenheten), inför bedömningen av det tilltänkta förvärvet.

målenheten

Artikel 2

Information som ska lämnas av den tilltänkta förvärvaren

Den tilltänkta förvärvaren ska förse målenhetens behöriga myndighet med den information som fastställs i artiklarna 3–12, enligt vad som är tillämpligt beroende på om informationen rör en fysisk person, en juridisk person eller en trust.

Artikel 3

Allmän information om den tilltänkta förvärvarens identitet

1.   Om den tilltänkta förvärvaren är en fysisk person ska den tilltänkta förvärvaren förse målenhetens behöriga myndighet med följande identifieringsuppgifter:

| a) | Personuppgifter, inbegripet den berörda personens namn, födelseort och födelsedatum, adress och kontaktuppgifter samt personligt nationellt identifikationsnummer (i förekommande fall). |
| --- | --- |

a)

Personuppgifter, inbegripet den berörda personens namn, födelseort och födelsedatum, adress och kontaktuppgifter samt personligt nationellt identifikationsnummer (i förekommande fall).

| b) | En detaljerad meritförteckning eller motsvarande dokument, som anger relevant utbildning och fortbildning, tidigare yrkeserfarenhet och eventuell yrkesverksamhet eller andra relevanta funktioner som för närvarande utförs. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad meritförteckning eller motsvarande dokument, som anger relevant utbildning och fortbildning, tidigare yrkeserfarenhet och eventuell yrkesverksamhet eller andra relevanta funktioner som för närvarande utförs.

2.   Om den tilltänkta förvärvaren är en juridisk person ska den tilltänkta förvärvaren förse målenhetens behöriga myndighet med följande uppgifter:

| a) | Handlingar som styrker företagets namn och huvudkontorets registrerade adress, och postadress (om annan), samt kontaktuppgifter och nationellt identifikationsnummer (i förekommande fall). |
| --- | --- |

a)

Handlingar som styrker företagets namn och huvudkontorets registrerade adress, och postadress (om annan), samt kontaktuppgifter och nationellt identifikationsnummer (i förekommande fall).

| b) | Registrering av juridisk form i enlighet med relevant nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

b)

Registrering av juridisk form i enlighet med relevant nationell lagstiftning.

| c) | En aktuell översikt över den juridiska personens entreprenörsverksamhet. |
| --- | --- |

c)

En aktuell översikt över den juridiska personens entreprenörsverksamhet.

| d) | En fullständig förteckning över de personer som i praktiken leder verksamheten, deras namn, födelsedatum och födelseort, adress, kontaktuppgifter, nationellt identifikationsnummer (i förekommande fall), detaljerade meritförteckningar med uppgifter om relevant utbildning och fortbildning, tidigare yrkeserfarenhet samt yrkesverksamhet eller andra relevanta funktioner som för närvarande utförs. |
| --- | --- |

d)

En fullständig förteckning över de personer som i praktiken leder verksamheten, deras namn, födelsedatum och födelseort, adress, kontaktuppgifter, nationellt identifikationsnummer (i förekommande fall), detaljerade meritförteckningar med uppgifter om relevant utbildning och fortbildning, tidigare yrkeserfarenhet samt yrkesverksamhet eller andra relevanta funktioner som för närvarande utförs.

| e) | Identiteten på alla personer som kan betraktas som faktiska ägare av den juridiska personen, deras namn, födelsedatum och födelseort, adress, kontaktuppgifter och nationellt identifikationsnummer (i förekommande fall). |
| --- | --- |

e)

Identiteten på alla personer som kan betraktas som faktiska ägare av den juridiska personen, deras namn, födelsedatum och födelseort, adress, kontaktuppgifter och nationellt identifikationsnummer (i förekommande fall).

3.   Om den tilltänkta förvärvaren är eller är avsedd att bli en trust ska den tilltänkta förvärvaren tillhandahålla målenhetens behöriga myndighet följande uppgifter:

| a) | Identiteten på alla förvaltare som förvaltar tillgångar enligt trustens stadgar. |
| --- | --- |

a)

Identiteten på alla förvaltare som förvaltar tillgångar enligt trustens stadgar.

| b) | Identiteten på alla personer som är faktiska ägare av trustens tillgångar och deras respektive andelar med avseende på fördelningen av inkomster. |
| --- | --- |

b)

Identiteten på alla personer som är faktiska ägare av trustens tillgångar och deras respektive andelar med avseende på fördelningen av inkomster.

| c) | Identiteten på alla personer som är instiftare av trusten. |
| --- | --- |

c)

Identiteten på alla personer som är instiftare av trusten.

Artikel 4

Ytterligare information om den tilltänkta förvärvaren är en fysisk person

En tilltänkt förvärvare som är en fysisk person ska även förse målenhetens behöriga myndighet med följande information:

| a) | När det gäller den tilltänkta förvärvaren och varje företag som styrts eller kontrollerats av den tilltänkta förvärvaren under de senaste tio åren:






  (1) | Kriminalregisteruppgifter eller uppgifter om brottsutredningar eller straffrättsliga förfaranden, relevanta civilrättsliga eller förvaltningsrättsliga ärenden och disciplinära åtgärder, inklusive förbud att agera som styrelseledamot, eller konkurs, insolvens eller liknande förfaranden, i första hand i form av ett officiellt intyg, eller genom någon annan likvärdig handling, |
| --- | --- | --- |

a)

När det gäller den tilltänkta förvärvaren och varje företag som styrts eller kontrollerats av den tilltänkta förvärvaren under de senaste tio åren:

(1)

Kriminalregisteruppgifter eller uppgifter om brottsutredningar eller straffrättsliga förfaranden, relevanta civilrättsliga eller förvaltningsrättsliga ärenden och disciplinära åtgärder, inklusive förbud att agera som styrelseledamot, eller konkurs, insolvens eller liknande förfaranden, i första hand i form av ett officiellt intyg, eller genom någon annan likvärdig handling,

| (2) | Information om pågående utredningar, verkställighetsförfaranden, sanktioner eller andra verkställighetsbeslut mot den tilltänkta förvärvaren, vilken kan tillhandahållas genom en försäkran på heder och samvete. |
| --- | --- |

(2)

Information om pågående utredningar, verkställighetsförfaranden, sanktioner eller andra verkställighetsbeslut mot den tilltänkta förvärvaren, vilken kan tillhandahållas genom en försäkran på heder och samvete.

| (3) | Avslag på ansökan om registrering, auktorisering, medlemskap eller tillstånd att bedriva handel, affärsverksamhet eller yrkesverksamhet, alternativt indragning, återkallande eller upphävande av registrering, auktorisation, medlemskap eller tillstånd, alternativt uteslutning efter beslut av ett tillsyns- eller regeringsorgan eller en yrkes- eller branschorganisation. |
| --- | --- |

(3)

Avslag på ansökan om registrering, auktorisering, medlemskap eller tillstånd att bedriva handel, affärsverksamhet eller yrkesverksamhet, alternativt indragning, återkallande eller upphävande av registrering, auktorisation, medlemskap eller tillstånd, alternativt uteslutning efter beslut av ett tillsyns- eller regeringsorgan eller en yrkes- eller branschorganisation.

| (4) | Skiljande från en anställning, förtroendeställning, förtroenderelation eller liknande situation. |
| --- | --- |

(4)

Skiljande från en anställning, förtroendeställning, förtroenderelation eller liknande situation.

| b) | Information om huruvida en bedömning av förvärvarens anseende redan har utförts av en annan tillsynsmyndighet, vilken myndighet som i så fall har utfört bedömningen samt resultatet av bedömningen. |
| --- | --- |

b)

Information om huruvida en bedömning av förvärvarens anseende redan har utförts av en annan tillsynsmyndighet, vilken myndighet som i så fall har utfört bedömningen samt resultatet av bedömningen.

| c) | Information om den tilltänkta förvärvarens aktuella finansiella situation, inklusive uppgifter om inkomstkällor, tillgångar och skulder samt säkerheter och garantier som beviljats eller tagits emot. |
| --- | --- |

c)

Information om den tilltänkta förvärvarens aktuella finansiella situation, inklusive uppgifter om inkomstkällor, tillgångar och skulder samt säkerheter och garantier som beviljats eller tagits emot.

| d) | En beskrivning av den tilltänkta förvärvarens affärsverksamhet. |
| --- | --- |

d)

En beskrivning av den tilltänkta förvärvarens affärsverksamhet.

| e) | Finansiell information inklusive kreditbetyg och offentligt tillgängliga rapporter om de företag som kontrolleras eller styrs av den tilltänkta förvärvaren och, i tillämpliga fall, om den tilltänkta förvärvaren. |
| --- | --- |

e)

Finansiell information inklusive kreditbetyg och offentligt tillgängliga rapporter om de företag som kontrolleras eller styrs av den tilltänkta förvärvaren och, i tillämpliga fall, om den tilltänkta förvärvaren.

| f) | En beskrivning av den tilltänkta förvärvarens finansiella och icke-finansiella intressen eller förbindelser med följande kategorier av personer:






  (1) | Alla andra befintliga aktieägare i målenheten. |
| --- | --- | --- |

f)

En beskrivning av den tilltänkta förvärvarens finansiella och icke-finansiella intressen eller förbindelser med följande kategorier av personer:

(1)

Alla andra befintliga aktieägare i målenheten.

| (2) | Varje person som har rätt att utnyttja målenhetens rösträtter i ett eller flera av följande fall:






  — | Om rösträtterna innehas av en tredjepart med vilken personen eller enheten har ingått ett avtal som förpliktar dem att inta en bestående gemensam hållning gällande förvaltningen av målenheten i fråga på grundval av ett samordnat utnyttjande av de berörda rösträtterna. |
| --- | --- | --- |

(2)

Varje person som har rätt att utnyttja målenhetens rösträtter i ett eller flera av följande fall:

—

Om rösträtterna innehas av en tredjepart med vilken personen eller enheten har ingått ett avtal som förpliktar dem att inta en bestående gemensam hållning gällande förvaltningen av målenheten i fråga på grundval av ett samordnat utnyttjande av de berörda rösträtterna.

| — | Om rösträtterna innehas av tredjepart enligt ett avtal med personen eller enheten vilket föreskriver tidsbegränsad överföring av rösträtterna mot ersättning. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna innehas av tredjepart enligt ett avtal med personen eller enheten vilket föreskriver tidsbegränsad överföring av rösträtterna mot ersättning.

| — | Om rösträtterna är kopplade till aktier som ställts som säkerhet hos personen eller enheten, under förutsättning att denna kontrollerar rösträtterna samt har förklarat sin avsikt att utnyttja dem. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna är kopplade till aktier som ställts som säkerhet hos personen eller enheten, under förutsättning att denna kontrollerar rösträtterna samt har förklarat sin avsikt att utnyttja dem.

| — | Om rösträtterna är kopplade till aktier för vilka personen eller enheten har livslång dispositionsrätt. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna är kopplade till aktier för vilka personen eller enheten har livslång dispositionsrätt.

| — | Om rösträtterna innehas eller får utövas, i den mening som avses i de fyra första punkterna i led f ii, av ett företag som står under ägarkontroll av personen eller enheten. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna innehas eller får utövas, i den mening som avses i de fyra första punkterna i led f ii, av ett företag som står under ägarkontroll av personen eller enheten.

| — | Om rösträtterna är kopplade till aktier som deponerats hos personen eller enheten och denna i avsaknad av särskilda instruktioner från aktieägarna kan utnyttja rösträtterna efter eget gottfinnande. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna är kopplade till aktier som deponerats hos personen eller enheten och denna i avsaknad av särskilda instruktioner från aktieägarna kan utnyttja rösträtterna efter eget gottfinnande.

| — | Om rösträtterna innehas av tredjepart i eget namn men för personens eller enhetens räkning. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna innehas av tredjepart i eget namn men för personens eller enhetens räkning.

| — | Om rösträtterna kan utnyttjas efter eget gottfinnande av personen eller enheten i egenskap av fullmaktsinnehavare i avsaknad av särskilda instruktioner från aktieägarna. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna kan utnyttjas efter eget gottfinnande av personen eller enheten i egenskap av fullmaktsinnehavare i avsaknad av särskilda instruktioner från aktieägarna.

| (3) | Varje medlem av förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet, i enlighet med relevant nationell lagstiftning, eller av den högsta ledningen i målenheten. |
| --- | --- |

(3)

Varje medlem av förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet, i enlighet med relevant nationell lagstiftning, eller av den högsta ledningen i målenheten.

| (4) | Målenheten själv och den grupp den ingår i. |
| --- | --- |

(4)

Målenheten själv och den grupp den ingår i.

| g) | Information om andra av den tilltänkta förvärvarens intressen eller verksamheter som kan stå i konflikt med målenhetens, och möjliga lösningar för att hantera dessa intressekonflikter. |
| --- | --- |

g)

Information om andra av den tilltänkta förvärvarens intressen eller verksamheter som kan stå i konflikt med målenhetens, och möjliga lösningar för att hantera dessa intressekonflikter.

Vid tillämpningen av led f ska krediter, garantier och säkerheter anses utgöra en del av de finansiella intressena, medan familjerelationer eller nära förbindelser ska anses utgöra en del av de icke-finansiella intressena.

Artikel 5

Ytterligare information om den tilltänkta förvärvaren är en juridisk person

1.   En tilltänkt förvärvare som är en juridisk person ska även förse målenhetens behöriga myndighet med följande information:

| a) | Information om den tilltänkta förvärvaren, personer som i praktiken leder den tilltänkta förvärvarens verksamhet, varje företag som står under den tilltänkta förvärvarens kontroll samt eventuella aktieägare som utövar betydande inflytande på den tilltänkta förvärvaren som anges i led e. Denna information ska inbegripa följande:






  (1) | Kriminalregisteruppgifter, uppgifter om brottsutredningar eller straffrättsliga förfaranden, relevanta civilrättsliga eller förvaltningsrättsliga ärenden eller disciplinära åtgärder, inklusive förbud att agera som styrelseledamot, eller konkurs, insolvens eller liknande förfaranden, i form av ett officiellt intyg, eller genom någon annan likvärdig handling, |
| --- | --- | --- |

a)

Information om den tilltänkta förvärvaren, personer som i praktiken leder den tilltänkta förvärvarens verksamhet, varje företag som står under den tilltänkta förvärvarens kontroll samt eventuella aktieägare som utövar betydande inflytande på den tilltänkta förvärvaren som anges i led e. Denna information ska inbegripa följande:

(1)

Kriminalregisteruppgifter, uppgifter om brottsutredningar eller straffrättsliga förfaranden, relevanta civilrättsliga eller förvaltningsrättsliga ärenden eller disciplinära åtgärder, inklusive förbud att agera som styrelseledamot, eller konkurs, insolvens eller liknande förfaranden, i form av ett officiellt intyg, eller genom någon annan likvärdig handling,

| (2) | Information om pågående utredningar, verkställighetsförfaranden, sanktioner eller andra verkställighetsbeslut mot den tilltänkta förvärvaren, vilken kan tillhandahållas genom en försäkran på heder och samvete. |
| --- | --- |

(2)

Information om pågående utredningar, verkställighetsförfaranden, sanktioner eller andra verkställighetsbeslut mot den tilltänkta förvärvaren, vilken kan tillhandahållas genom en försäkran på heder och samvete.

| (3) | Avslag på ansökan om registrering, auktorisering, medlemskap eller tillstånd att bedriva handel, affärsverksamhet eller yrkesverksamhet, alternativt indragning, återkallande eller upphävande av registrering, auktorisation, medlemskap eller tillstånd, alternativt uteslutning efter beslut av ett tillsyns- eller regeringsorgan eller en yrkes- eller branschorganisation. |
| --- | --- |

(3)

Avslag på ansökan om registrering, auktorisering, medlemskap eller tillstånd att bedriva handel, affärsverksamhet eller yrkesverksamhet, alternativt indragning, återkallande eller upphävande av registrering, auktorisation, medlemskap eller tillstånd, alternativt uteslutning efter beslut av ett tillsyns- eller regeringsorgan eller en yrkes- eller branschorganisation.

| (4) | Skiljande från en anställning, en förtroendeställning, en förtroenderelation eller liknande situationer för personer som i praktiken leder den tilltänkta förvärvarens verksamhet samt aktieägare som utövar betydande inflytande på den tilltänkta förvärvaren. |
| --- | --- |

(4)

Skiljande från en anställning, en förtroendeställning, en förtroenderelation eller liknande situationer för personer som i praktiken leder den tilltänkta förvärvarens verksamhet samt aktieägare som utövar betydande inflytande på den tilltänkta förvärvaren.

| b) | Information om huruvida en bedömning av anseendet hos förvärvaren eller den person som leder förvärvarens affärsverksamhet redan har utförts av en annan tillsynsmyndighet, vilken myndighet som i så fall har utförts bedömningen samt resultatet av bedömningen. |
| --- | --- |

b)

Information om huruvida en bedömning av anseendet hos förvärvaren eller den person som leder förvärvarens affärsverksamhet redan har utförts av en annan tillsynsmyndighet, vilken myndighet som i så fall har utförts bedömningen samt resultatet av bedömningen.

| c) | En beskrivning av finansiella och icke-finansiella intressen eller förbindelser som den tilltänkta förvärvaren eller, i förekommande fall, den grupp till vilken den tilltänkta förvärvaren hör, liksom de personer som i praktiken leder verksamheten har tillsammans med följande personer:






  (1) | Alla andra befintliga aktieägare i målenheten. |
| --- | --- | --- |

c)

En beskrivning av finansiella och icke-finansiella intressen eller förbindelser som den tilltänkta förvärvaren eller, i förekommande fall, den grupp till vilken den tilltänkta förvärvaren hör, liksom de personer som i praktiken leder verksamheten har tillsammans med följande personer:

(1)

Alla andra befintliga aktieägare i målenheten.

| (2) | Varje person som har rätt att utnyttja målenhetens rösträtter i ett något av följande fall eller en kombination av dessa:






  — | Om rösträtterna innehas av en tredjepart med vilken personen eller enheten har ingått ett avtal som förpliktar dem att inta en bestående gemensam hållning gällande förvaltningen av målenheten i fråga på grundval av ett samordnat utnyttjande av de berörda rösträtterna. |
| --- | --- | --- |

(2)

Varje person som har rätt att utnyttja målenhetens rösträtter i ett något av följande fall eller en kombination av dessa:

—

Om rösträtterna innehas av en tredjepart med vilken personen eller enheten har ingått ett avtal som förpliktar dem att inta en bestående gemensam hållning gällande förvaltningen av målenheten i fråga på grundval av ett samordnat utnyttjande av de berörda rösträtterna.

| — | Om rösträtterna innehas av tredjepart enligt ett avtal med personen eller enheten vilket föreskriver tidsbegränsad överföring av rösträtterna mot ersättning. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna innehas av tredjepart enligt ett avtal med personen eller enheten vilket föreskriver tidsbegränsad överföring av rösträtterna mot ersättning.

| — | Om rösträtterna är kopplade till aktier som ställts som säkerhet hos personen eller enheten, under förutsättning att denna kontrollerar rösträtterna samt har förklarat sin avsikt att utnyttja dem. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna är kopplade till aktier som ställts som säkerhet hos personen eller enheten, under förutsättning att denna kontrollerar rösträtterna samt har förklarat sin avsikt att utnyttja dem.

| — | Om rösträtterna är kopplade till aktier för vilka personen eller enheten har livslång dispositionsrätt. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna är kopplade till aktier för vilka personen eller enheten har livslång dispositionsrätt.

| — | Om rösträtterna innehas eller får utövas, i den mening som avses i de fyra första punkterna i led c ii, av ett företag som står under ägarkontroll av personen eller enheten. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna innehas eller får utövas, i den mening som avses i de fyra första punkterna i led c ii, av ett företag som står under ägarkontroll av personen eller enheten.

| — | Om rösträtterna är kopplade till aktier som deponerats hos personen eller enheten och denna i avsaknad av särskilda instruktioner från aktieägarna kan utnyttja rösträtterna efter eget gottfinnande. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna är kopplade till aktier som deponerats hos personen eller enheten och denna i avsaknad av särskilda instruktioner från aktieägarna kan utnyttja rösträtterna efter eget gottfinnande.

| — | Om rösträtterna innehas av tredjepart i eget namn men för personens eller enhetens räkning. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna innehas av tredjepart i eget namn men för personens eller enhetens räkning.

| — | Om rösträtterna kan utnyttjas efter eget gottfinnande av personen eller enheten i egenskap av fullmaktsinnehavare i avsaknad av särskilda instruktioner från aktieägarna. |
| --- | --- |

—

Om rösträtterna kan utnyttjas efter eget gottfinnande av personen eller enheten i egenskap av fullmaktsinnehavare i avsaknad av särskilda instruktioner från aktieägarna.

| (3) | Varje medlem av förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet eller av den högsta ledningen i målenheten. |
| --- | --- |

(3)

Varje medlem av förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet eller av den högsta ledningen i målenheten.

| (4) | Målenheten själv och den grupp den ingår i. |
| --- | --- |

(4)

Målenheten själv och den grupp den ingår i.

| d) | Information om andra av den tilltänkta förvärvarens intressen eller verksamheter som kan stå i konflikt med målenhetens, och möjliga lösningar för att hantera dessa intressekonflikter. |
| --- | --- |

d)

Information om andra av den tilltänkta förvärvarens intressen eller verksamheter som kan stå i konflikt med målenhetens, och möjliga lösningar för att hantera dessa intressekonflikter.

| e) | Den tilltänkta förvärvarens aktieägarstruktur, med namnen på alla aktieägare som utövar betydande inflytande och deras respektive andelar av kapitalet och rösträtterna, inklusive uppgifter om eventuella aktieägaravtal. |
| --- | --- |

e)

Den tilltänkta förvärvarens aktieägarstruktur, med namnen på alla aktieägare som utövar betydande inflytande och deras respektive andelar av kapitalet och rösträtterna, inklusive uppgifter om eventuella aktieägaravtal.

| f) | Om den tilltänkta förvärvaren är en del av en grupp, i egenskap av dotterföretag eller moderföretag, en detaljerad organisationsplan över hela företagsstrukturen samt information om andelen kapital och rösträtter för aktieägare med betydande inflytande över gruppens enheter, och om de verksamheter som för närvarande bedrivs av gruppens enheter. |
| --- | --- |

f)

Om den tilltänkta förvärvaren är en del av en grupp, i egenskap av dotterföretag eller moderföretag, en detaljerad organisationsplan över hela företagsstrukturen samt information om andelen kapital och rösträtter för aktieägare med betydande inflytande över gruppens enheter, och om de verksamheter som för närvarande bedrivs av gruppens enheter.

| g) | Om den tilltänkta förvärvaren tillhör en grupp, i egenskap av dotterföretag eller moderföretag, information om förhållandet mellan de finansiella och de icke-finansiella enheterna i gruppen. |
| --- | --- |

g)

Om den tilltänkta förvärvaren tillhör en grupp, i egenskap av dotterföretag eller moderföretag, information om förhållandet mellan de finansiella och de icke-finansiella enheterna i gruppen.

| h) | Uppgifter om eventuella kreditinstitut, livförsäkrings-, försäkrings- eller återförsäkringsföretag, företag för kollektiva investeringar och deras förvaltare, eller värdepappersföretag inom gruppen, samt namnen på relevanta tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

h)

Uppgifter om eventuella kreditinstitut, livförsäkrings-, försäkrings- eller återförsäkringsföretag, företag för kollektiva investeringar och deras förvaltare, eller värdepappersföretag inom gruppen, samt namnen på relevanta tillsynsmyndigheter.

| i) | Lagstadgade finansiella rapporter, på individuell nivå och i förekommande fall på gruppnivå och undergruppnivå, för de tre senaste räkenskapsperioderna. Om dessa finansiella rapporter granskas externt ska den tilltänkta förvärvaren tillhandahålla dem i den form de har godkänts av den externa revisorn. De lagstadgade finansiella rapporterna ska omfatta följande:






  (1) | Balansräkning. |
| --- | --- | --- |

i)

Lagstadgade finansiella rapporter, på individuell nivå och i förekommande fall på gruppnivå och undergruppnivå, för de tre senaste räkenskapsperioderna. Om dessa finansiella rapporter granskas externt ska den tilltänkta förvärvaren tillhandahålla dem i den form de har godkänts av den externa revisorn. De lagstadgade finansiella rapporterna ska omfatta följande:

(1)

Balansräkning.

| (2) | Resultaträkning. |
| --- | --- |

(2)

Resultaträkning.

| (3) | Årsberättelse och finansiella bilagor och eventuella andra handlingar som registreras vid registreringskontoret eller myndigheten i fråga i det särskilda område som är relevant för den tilltänkta förvärvaren. |
| --- | --- |

(3)

Årsberättelse och finansiella bilagor och eventuella andra handlingar som registreras vid registreringskontoret eller myndigheten i fråga i det särskilda område som är relevant för den tilltänkta förvärvaren.

| j) | I förekommande fall, uppgifter om den tilltänkta förvärvarens kreditvärdering och den samlade kreditvärderingen för den tilltänkta förvärvarens grupp. |
| --- | --- |

j)

I förekommande fall, uppgifter om den tilltänkta förvärvarens kreditvärdering och den samlade kreditvärderingen för den tilltänkta förvärvarens grupp.

Vid tillämpningen av led c ska krediter, garantier och säkerheter anses utgöra en del av de finansiella intressena, medan familjerelationer eller nära förbindelser ska anses utgöra en del av de icke-finansiella intressena.

Vid tillämpningen av led i, om den tilltänkta förvärvaren är en nybildad enhet, ska förvärvaren i stället för de lagstadgade finansiella rapporterna förse målenhetens behöriga myndighet med preliminära balansräkningar och resultaträkningar för de tre första räkenskapsåren, inbegripet uppgifter om de antaganden som gjorts.

2.   Om den tilltänkta förvärvaren är en juridisk person med registrerat huvudkontor i ett tredjeland ska den tilltänkta förvärvaren förse målenhetens behöriga myndighet med följande ytterligare information:

| a) | Ett bevis på god vandel eller motsvarande dokument från de relevanta utländska behöriga myndigheterna med avseende på den tilltänkta förvärvaren. |
| --- | --- |

a)

Ett bevis på god vandel eller motsvarande dokument från de relevanta utländska behöriga myndigheterna med avseende på den tilltänkta förvärvaren.

| b) | En försäkran från de relevanta utländska behöriga myndigheterna om att det inte finns några hinder eller begränsningar när det gäller att tillhandahålla den information som behövs för att utöva tillsyn över målenheten. |
| --- | --- |

b)

En försäkran från de relevanta utländska behöriga myndigheterna om att det inte finns några hinder eller begränsningar när det gäller att tillhandahålla den information som behövs för att utöva tillsyn över målenheten.

| c) | Allmän information om regelverket i det berörda tredjelandet, såsom det gäller för den tilltänkta förvärvaren. |
| --- | --- |

c)

Allmän information om regelverket i det berörda tredjelandet, såsom det gäller för den tilltänkta förvärvaren.

3.   Om den tilltänkta förvärvaren är en statsägd förmögenhetsfond ska den tilltänkta förvärvaren förse målenhetens behöriga myndighet med följande ytterligare information:

| a) | Namn på det ministerium eller den myndighet som ansvarar för att fastställa fondens placeringspolicy. |
| --- | --- |

a)

Namn på det ministerium eller den myndighet som ansvarar för att fastställa fondens placeringspolicy.

| b) | Uppgifter om placeringspolicyn och eventuella placeringsrestriktioner. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om placeringspolicyn och eventuella placeringsrestriktioner.

| c) | Namn på och befattning för de personer som ansvarar för att fatta investeringsbeslut för fonden, samt uppgifter om kvalificerade innehav eller inflytande enligt artikel 11.2 som de angivna ministerierna eller myndigheterna utövar på fondens dagliga verksamhet och på målenheten. |
| --- | --- |

c)

Namn på och befattning för de personer som ansvarar för att fatta investeringsbeslut för fonden, samt uppgifter om kvalificerade innehav eller inflytande enligt artikel 11.2 som de angivna ministerierna eller myndigheterna utövar på fondens dagliga verksamhet och på målenheten.

Artikel 6

Information om de personer som i praktiken kommer att leda målenhetens verksamhet

Den tilltänkta förvärvaren ska förse målenhetens behöriga myndighet med följande uppgifter om anseendet och erfarenheten för varje person som i praktiken kommer att leda målenhetens verksamhet som en följd av det tilltänkta förvärvet.

| a) | Personuppgifter, inbegripet den berörda personens namn, födelseort och födelsedatum, adress och kontaktuppgifter samt personligt nationellt identifikationsnummer (i förekommande fall). |
| --- | --- |

a)

Personuppgifter, inbegripet den berörda personens namn, födelseort och födelsedatum, adress och kontaktuppgifter samt personligt nationellt identifikationsnummer (i förekommande fall).

| b) | Den befattning som personen innehar eller kommer att utses till. |
| --- | --- |

b)

Den befattning som personen innehar eller kommer att utses till.

| c) | En detaljerad meritförteckning som tar upp relevant utbildning och fortbildning, yrkeserfarenhet, inklusive namnen på alla organisationer för vilka personen har arbetat och arten och varaktigheten av de uppgifter som har utförts, särskilt när det gäller verksamhet som ligger inom ramen för det uppdrag som söks, samt dokumentation rörande personens erfarenhet, exempelvis en förteckning över referenspersoner, inklusive kontaktuppgifter och rekommendationsbrev. För uppdrag som innehafts under de senaste 10 åren ska den berörda personen, vid beskrivningen av dessa verksamheter, ange sina delegerade befogenheter, sin interna beslutanderätt samt vilka verksamhetsområden som står under hans eller hennes kontroll. Om meritförteckningen omfattar andra relevanta erfarenheter, inklusive medverkan i ledningsorgan, ska detta anges. |
| --- | --- |

c)

En detaljerad meritförteckning som tar upp relevant utbildning och fortbildning, yrkeserfarenhet, inklusive namnen på alla organisationer för vilka personen har arbetat och arten och varaktigheten av de uppgifter som har utförts, särskilt när det gäller verksamhet som ligger inom ramen för det uppdrag som söks, samt dokumentation rörande personens erfarenhet, exempelvis en förteckning över referenspersoner, inklusive kontaktuppgifter och rekommendationsbrev. För uppdrag som innehafts under de senaste 10 åren ska den berörda personen, vid beskrivningen av dessa verksamheter, ange sina delegerade befogenheter, sin interna beslutanderätt samt vilka verksamhetsområden som står under hans eller hennes kontroll. Om meritförteckningen omfattar andra relevanta erfarenheter, inklusive medverkan i ledningsorgan, ska detta anges.

| d) | Information om följande:






  (1) | Kriminalregisteruppgifter, uppgifter om brottsutredningar eller straffrättsliga förfaranden, relevanta civilrättsliga eller förvaltningsrättsliga ärenden eller disciplinära åtgärder, inklusive förbud att agera som styrelseledamot, eller konkurs, insolvens eller liknande förfaranden, i form av ett officiellt intyg, eller genom någon annan likvärdig handling, |
| --- | --- | --- |

d)

Information om följande:

(1)

Kriminalregisteruppgifter, uppgifter om brottsutredningar eller straffrättsliga förfaranden, relevanta civilrättsliga eller förvaltningsrättsliga ärenden eller disciplinära åtgärder, inklusive förbud att agera som styrelseledamot, eller konkurs, insolvens eller liknande förfaranden, i form av ett officiellt intyg, eller genom någon annan likvärdig handling,

| (2) | Pågående utredningar, verkställighetsförfaranden, sanktioner eller andra verkställighetsbeslut mot personen, som kan tillhandahållas genom en försäkran på heder och samvete. |
| --- | --- |

(2)

Pågående utredningar, verkställighetsförfaranden, sanktioner eller andra verkställighetsbeslut mot personen, som kan tillhandahållas genom en försäkran på heder och samvete.

| (3) | Avslag på ansökan om registrering, auktorisering, medlemskap eller tillstånd att bedriva handel, affärsverksamhet eller yrkesverksamhet, alternativt indragning, återkallande eller upphävande av registrering, auktorisation, medlemskap eller tillstånd, alternativt uteslutning efter beslut av ett tillsyns- eller regeringsorgan eller en yrkes- eller branschorganisation. |
| --- | --- |

(3)

Avslag på ansökan om registrering, auktorisering, medlemskap eller tillstånd att bedriva handel, affärsverksamhet eller yrkesverksamhet, alternativt indragning, återkallande eller upphävande av registrering, auktorisation, medlemskap eller tillstånd, alternativt uteslutning efter beslut av ett tillsyns- eller regeringsorgan eller en yrkes- eller branschorganisation.

| (4) | Skiljande från en anställning, förtroendeställning, förtroenderelation eller liknande situation. |
| --- | --- |

(4)

Skiljande från en anställning, förtroendeställning, förtroenderelation eller liknande situation.

| e) | Uppgifter om huruvida en bedömning av anseendet hos en person som leder affärsverksamheten redan har utförts av en annan tillsynsmyndighet, vilken myndighet som i så fall har utfört bedömningen samt resultatet av bedömningen. |
| --- | --- |

e)

Uppgifter om huruvida en bedömning av anseendet hos en person som leder affärsverksamheten redan har utförts av en annan tillsynsmyndighet, vilken myndighet som i så fall har utfört bedömningen samt resultatet av bedömningen.

| f) | En beskrivning av finansiella och icke-finansiella intressen eller förbindelser som den berörda personen och dess nära släktingar har till ledamöter i ledningsorganet och innehavare av nyckelfunktioner i samma inrättning, i moderföretaget och i dotterföretag samt till aktieägare. |
| --- | --- |

f)

En beskrivning av finansiella och icke-finansiella intressen eller förbindelser som den berörda personen och dess nära släktingar har till ledamöter i ledningsorganet och innehavare av nyckelfunktioner i samma inrättning, i moderföretaget och i dotterföretag samt till aktieägare.

| g) | Minimitid, angiven i månader och år, som kommer att avsättas för utförandet av den berörda personens arbetsuppgifter i målenheten. |
| --- | --- |

g)

Minimitid, angiven i månader och år, som kommer att avsättas för utförandet av den berörda personens arbetsuppgifter i målenheten.

| h) | En förteckning över personens nuvarande uppdrag som anställd eller oberoende styrelseledamot. |
| --- | --- |

h)

En förteckning över personens nuvarande uppdrag som anställd eller oberoende styrelseledamot.

Vid tillämpningen av led f ska krediter, andelsinnehav, garantier och säkerheter anses utgöra en del av de finansiella intressena, medan familjerelationer eller nära förbindelser ska anses utgöra en del av de icke-finansiella intressena.

Artikel 7

Information om det tilltänkta förvärvet

Den tilltänkta förvärvaren ska lämna följande uppgifter till målenhetens behöriga myndighet:

| a) | Identifiering av målenheten. |
| --- | --- |

a)

Identifiering av målenheten.

| b) | Upplysningar om den tilltänkta förvärvarens avsikter med sitt förvärv, däribland strategisk investering eller portföljinvestering. |
| --- | --- |

b)

Upplysningar om den tilltänkta förvärvarens avsikter med sitt förvärv, däribland strategisk investering eller portföljinvestering.

| c) | Information om aktier i målenheten som ägs, eller är tänkta att förvärvas, av den tilltänkta förvärvaren före och efter det tilltänkta förvärvet, inklusive






  (1) | antal och typ av aktier samt det nominella värdet på dessa aktier, |
| --- | --- | --- |

c)

Information om aktier i målenheten som ägs, eller är tänkta att förvärvas, av den tilltänkta förvärvaren före och efter det tilltänkta förvärvet, inklusive

(1)

antal och typ av aktier samt det nominella värdet på dessa aktier,

| (2) | procentandel av det samlade kapitalet i målenheten som de aktier som ägs, eller är tänkta att förvärvas, av den tilltänkta förvärvaren motsvarar före och efter det tilltänkta förvärvet, |
| --- | --- |

(2)

procentandel av det samlade kapitalet i målenheten som de aktier som ägs, eller är tänkta att förvärvas, av den tilltänkta förvärvaren motsvarar före och efter det tilltänkta förvärvet,

| (3) | andel av de samlade rösträtterna i målenheten som de aktier som ägs, eller är tänkta att förvärvas, av den tilltänkta förvärvaren motsvarar före och efter det tilltänkta förvärvet, om denna skiljer sig från andelen kapital i målenheten, |
| --- | --- |

(3)

andel av de samlade rösträtterna i målenheten som de aktier som ägs, eller är tänkta att förvärvas, av den tilltänkta förvärvaren motsvarar före och efter det tilltänkta förvärvet, om denna skiljer sig från andelen kapital i målenheten,

| (4) | marknadsvärde, i euro eller lokal valuta, av aktier i målenheten som ägs, eller är tänkta att förvärvas, av den tilltänkta förvärvaren före och efter det tilltänkta förvärvet. |
| --- | --- |

(4)

marknadsvärde, i euro eller lokal valuta, av aktier i målenheten som ägs, eller är tänkta att förvärvas, av den tilltänkta förvärvaren före och efter det tilltänkta förvärvet.

| d) | En beskrivning av eventuellt gemensamt agerande med andra parter, inklusive bidrag från sådana andra parter till finansieringen av det tilltänkta förvärvet, former för deltagande i de finansiella arrangemangen för det tilltänkta förvärvet och framtida organisatoriska arrangemang avseende det tilltänkta förvärvet. |
| --- | --- |

d)

En beskrivning av eventuellt gemensamt agerande med andra parter, inklusive bidrag från sådana andra parter till finansieringen av det tilltänkta förvärvet, former för deltagande i de finansiella arrangemangen för det tilltänkta förvärvet och framtida organisatoriska arrangemang avseende det tilltänkta förvärvet.

| e) | Innehållet i en avsedd aktieägares avtal med andra aktieägare rörande målenheten. |
| --- | --- |

e)

Innehållet i en avsedd aktieägares avtal med andra aktieägare rörande målenheten.

| f) | Det föreslagna inköpspriset och de kriterier som tillämpats vid fastställandet av detta pris och, om det finns en skillnad mellan marknadsvärdet och det föreslagna inköpspriset, en förklaring till varför så är fallet. |
| --- | --- |

f)

Det föreslagna inköpspriset och de kriterier som tillämpats vid fastställandet av detta pris och, om det finns en skillnad mellan marknadsvärdet och det föreslagna inköpspriset, en förklaring till varför så är fallet.

Artikel 8

Information om den tilltänkta nya gruppstrukturen och dess inverkan på tillsynen

1.   Om den tilltänkta förvärvaren är en juridisk person, ska denna förse målenhetens behöriga myndighet med en analys av omfattningen av den gruppbaserade tillsynen för den grupp som målenheten skulle komma att tillhöra efter det tilltänkta förvärvet. Analysen ska även omfatta uppgifter om vilka gruppenheter som skulle omfattas av kraven på gruppbaserad tillsyn efter det tilltänkta förvärvet och på vilka nivåer inom gruppen dessa krav skulle tillämpas, på gruppnivå eller på undergruppnivå.

2.   Den tilltänkta förvärvaren ska också förse målenhetens behöriga myndighet med en analys av det tilltänkta förvärvets konsekvenser för målenhetens förmåga att fortsätta tillhandahålla aktuell och tillförlitlig information till sin tillsynsmyndighet, bland annat med hänsyn till den tilltänkta förvärvarens nära förbindelser med målenheten.

Artikel 9

Information om finansieringen av det tilltänkta förvärvet

Den tilltänkta förvärvaren ska förse målenhetens behöriga myndighet med en detaljerad förklaring rörande de specifika finansieringskällorna till det tilltänkta förvärvet, inklusive följande:

| a) | Uppgifter om användningen av privata finansiella resurser och om medlens ursprung och tillgänglighet, inbegripet eventuella underlag av relevans för att styrka för den behöriga myndigheten att det tilltänkta förvärvet inte innebär något försök till penningtvätt. |
| --- | --- |

a)

Uppgifter om användningen av privata finansiella resurser och om medlens ursprung och tillgänglighet, inbegripet eventuella underlag av relevans för att styrka för den behöriga myndigheten att det tilltänkta förvärvet inte innebär något försök till penningtvätt.

| b) | Uppgifter om de medel som används för att betala för det tilltänkta förvärvet och det nätverk som används för att överföra medlen. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om de medel som används för att betala för det tilltänkta förvärvet och det nätverk som används för att överföra medlen.

| c) | Uppgifter om tillgång till finansieringskällor och finansmarknader, inklusive upplysningar om finansieringsinstrument som ska utfärdas. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om tillgång till finansieringskällor och finansmarknader, inklusive upplysningar om finansieringsinstrument som ska utfärdas.

| d) | Information om användningen av upplånade medel, inbegripet namnen på relevanta långivare och närmare upplysningar om beviljade faciliteter, inklusive löptider, villkor, säkerheter och garantier, tillsammans med information om vilka inkomstkällor som ska användas för att återbetala dessa lån och ursprunget till de lånade medlen om långivaren inte är ett finansinstitut under tillsyn. |
| --- | --- |

d)

Information om användningen av upplånade medel, inbegripet namnen på relevanta långivare och närmare upplysningar om beviljade faciliteter, inklusive löptider, villkor, säkerheter och garantier, tillsammans med information om vilka inkomstkällor som ska användas för att återbetala dessa lån och ursprunget till de lånade medlen om långivaren inte är ett finansinstitut under tillsyn.

| e) | Information om eventuella finansiella arrangemang med andra aktieägare i målenheten. |
| --- | --- |

e)

Information om eventuella finansiella arrangemang med andra aktieägare i målenheten.

| f) | Information om tillgångar som tillhör den tilltänkta förvärvaren eller målenheten och som ska säljas för att bidra till finansieringen av det tilltänkta förvärvet, samt villkoren för försäljningen, däribland pris, värdering, närmare upplysningar om tillgångarnas egenskaper och information om när och hur tillgångarna förvärvades. |
| --- | --- |

f)

Information om tillgångar som tillhör den tilltänkta förvärvaren eller målenheten och som ska säljas för att bidra till finansieringen av det tilltänkta förvärvet, samt villkoren för försäljningen, däribland pris, värdering, närmare upplysningar om tillgångarnas egenskaper och information om när och hur tillgångarna förvärvades.

Artikel 10

Ytterligare information för kvalificerade innehav på upp till 20 %

Om det tilltänkta förvärvet skulle resultera i att den tilltänkta förvärvaren får ett kvalificerat innehav i målenheten på upp till 20 %, ska den tilltänkta förvärvaren tillhandahålla målenhetens behöriga myndighet ett strategidokument med följande information:

| a) | Den period under vilken den tilltänkta förvärvaren avser att behålla sitt andelsinnehav efter det tilltänkta förvärvet, samt varje avsikt att inom överskådlig framtid öka, minska eller behålla nivån på innehavet. |
| --- | --- |

a)

Den period under vilken den tilltänkta förvärvaren avser att behålla sitt andelsinnehav efter det tilltänkta förvärvet, samt varje avsikt att inom överskådlig framtid öka, minska eller behålla nivån på innehavet.

| b) | Uppgift om den tilltänkta förvärvarens avsikter gentemot målenheten, bland annat huruvida förvärvaren avser att utöva någon form av kontroll över målenheten eller inte, och skälen till ett sådant förfaringssätt. |
| --- | --- |

b)

Uppgift om den tilltänkta förvärvarens avsikter gentemot målenheten, bland annat huruvida förvärvaren avser att utöva någon form av kontroll över målenheten eller inte, och skälen till ett sådant förfaringssätt.

| c) | Information om den tilltänkta förvärvarens finansiella ställning och dennes beredvillighet att stödja målenheten med egna medel om så krävs för att utveckla dess verksamhet eller för att avvärja finansiella svårigheter. |
| --- | --- |

c)

Information om den tilltänkta förvärvarens finansiella ställning och dennes beredvillighet att stödja målenheten med egna medel om så krävs för att utveckla dess verksamhet eller för att avvärja finansiella svårigheter.

Artikel 11

Ytterligare krav för kvalificerade innehav mellan 20 % och 50 %

1.   Om det tilltänkta förvärvet skulle resultera i att den tilltänkta förvärvaren får ett kvalificerat innehav i målenheten på mellan 20 % och 50 %, ska den tilltänkta förvärvaren tillhandahålla målenhetens behöriga myndighet ett strategidokument med följande information:

| a) | All den information som anges i artikel 10. |
| --- | --- |

a)

All den information som anges i artikel 10.

| b) | Uppgifter om det inflytande som den tilltänkta förvärvaren avser att utöva på målenhetens finansiella ställning, inklusive utdelningspolitik, strategisk utveckling och fördelningen av resurser. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om det inflytande som den tilltänkta förvärvaren avser att utöva på målenhetens finansiella ställning, inklusive utdelningspolitik, strategisk utveckling och fördelningen av resurser.

| c) | En beskrivning av den tilltänkta förvärvarens avsikter gentemot och förväntningar på målenheten på medellång sikt, vilken ska omfatta alla de delar som anges i artikel 12.2 och 12.3. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av den tilltänkta förvärvarens avsikter gentemot och förväntningar på målenheten på medellång sikt, vilken ska omfatta alla de delar som anges i artikel 12.2 och 12.3.

2.   Genom undantag från punkt 1 ska den information som avses i den punkten också lämnas till målenhetens behöriga myndighet av sådana tilltänkta förvärvare som avses i artikel 10, om det inflytande som utövas genom den tilltänkta förvärvarens andelsinnehav, grundat på en genomgripande bedömning av aktieägarstrukturen i målenheten, skulle vara likvärdigt med det inflytande som utövas genom andelsinnehav på mellan 20 och r0 %.

Artikel 12

Ytterligare krav för kvalificerade innehav på 50 % eller mer

1.   Om det tilltänkta förvärvet skulle resultera i att den tilltänkta förvärvaren får ett kvalificerat innehav i målenheten på 50 % eller mer, eller i att målenheten blir dess dotterbolag, ska den tilltänkta förvärvaren förse målenhetens behöriga myndighet med en affärsplan som ska omfatta en strategisk utvecklingsplan, preliminära finansiella rapporter för målenheten och uppgifter om effekten av förvärvet på företagsstyrning och allmän organisatorisk struktur i målenheten.

2.   Den strategiska utvecklingsplan som avses i punkt 1 ska i allmänna ordalag ange de viktigaste målen för det tilltänkta förvärvet och de huvudsakliga metoderna för att uppnå dessa mål, bland annat följande:

| a) | Det övergripande syftet med det tilltänkta förvärvet. |
| --- | --- |

a)

Det övergripande syftet med det tilltänkta förvärvet.

| b) | Medelfristiga ekonomiska mål som kan beskrivas i termer av avkastning på eget kapital, kostnadseffektivitet, resultat per aktie, eller på annat sätt om så är lämpligt. |
| --- | --- |

b)

Medelfristiga ekonomiska mål som kan beskrivas i termer av avkastning på eget kapital, kostnadseffektivitet, resultat per aktie, eller på annat sätt om så är lämpligt.

| c) | Möjlig förändring när det gäller verksamhet, produkter, kunder samt eventuell omfördelning av medel eller resurser som förväntas påverka målenheten. |
| --- | --- |

c)

Möjlig förändring när det gäller verksamhet, produkter, kunder samt eventuell omfördelning av medel eller resurser som förväntas påverka målenheten.

| d) | Allmänna processer för att inkludera och integrera målenheten i den tilltänkta förvärvarens gruppstruktur, inklusive en beskrivning av den samverkan som i första hand eftersträvas med andra bolag i gruppen, samt en beskrivning av den policy som gäller för förbindelser mellan enheter i gruppen. |
| --- | --- |

d)

Allmänna processer för att inkludera och integrera målenheten i den tilltänkta förvärvarens gruppstruktur, inklusive en beskrivning av den samverkan som i första hand eftersträvas med andra bolag i gruppen, samt en beskrivning av den policy som gäller för förbindelser mellan enheter i gruppen.

3.   Om den tilltänkta förvärvaren är en enhet som auktoriserats och övervakas i unionen ska uppgifter om de särskilda avdelningar inom gruppen som påverkas av det tilltänkta förvärvet vara tillräckligt som sådan information som avses punkt 2 d.

4.   De preliminära finansiella rapporter för målenheten som avses i punkt 1 ska, både på enskild nivå och på gruppnivå, för en referensperiod på tre år omfatta följande:

| a) | En preliminär balansräkning och resultaträkning. |
| --- | --- |

a)

En preliminär balansräkning och resultaträkning.

| b) | En preliminär beräkning av kapital- och solvenskrav. |
| --- | --- |

b)

En preliminär beräkning av kapital- och solvenskrav.

| c) | Information om risker, inbegripet kreditrisker, marknadsrisker och operativa risker samt andra relevanta risker. |
| --- | --- |

c)

Information om risker, inbegripet kreditrisker, marknadsrisker och operativa risker samt andra relevanta risker.

| d) | En prognos när det gäller gruppinterna transaktioner. |
| --- | --- |

d)

En prognos när det gäller gruppinterna transaktioner.

5.   De effekter av förvärvet på företagsstyrningen och den allmänna organisatoriska strukturen i målenheten som avses i punkt 1 ska inbegripa effekterna på följande:

| a) | Sammansättningen av och arbetsuppgifterna i förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet och de viktigaste kommittéer som inrättas av ett sådant beslutsfattande organ, däribland förvaltningskommitté, riskkommitté, revisionskommitté och ersättningskommitté, tillsammans med information om de personer som kommer att utses att leda verksamheten. |
| --- | --- |

a)

Sammansättningen av och arbetsuppgifterna i förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet och de viktigaste kommittéer som inrättas av ett sådant beslutsfattande organ, däribland förvaltningskommitté, riskkommitté, revisionskommitté och ersättningskommitté, tillsammans med information om de personer som kommer att utses att leda verksamheten.

| b) | Rutiner för administration och redovisning samt interna kontroller, inbegripet förändringar av rutiner och system för redovisning, internrevision, efterlevnad av bestämmelser för bekämpning av penningtvätt och riskhantering samt utnämning av nyckelfunktionerna internrevisor, regelefterlevnadsansvarig och riskhanteringsansvarig. |
| --- | --- |

b)

Rutiner för administration och redovisning samt interna kontroller, inbegripet förändringar av rutiner och system för redovisning, internrevision, efterlevnad av bestämmelser för bekämpning av penningtvätt och riskhantering samt utnämning av nyckelfunktionerna internrevisor, regelefterlevnadsansvarig och riskhanteringsansvarig.

| c) | IT-systemen som helhet och deras organisation, inbegripet varje förändring rörande policyn för utkontraktering av IT-tjänster, dataflödesplanen, intern och extern programvara som används samt de viktigaste rutinerna och verktygen för data- och systemsäkerhet, såsom backup, beredskapsplaner och verifieringskedjor. |
| --- | --- |

c)

IT-systemen som helhet och deras organisation, inbegripet varje förändring rörande policyn för utkontraktering av IT-tjänster, dataflödesplanen, intern och extern programvara som används samt de viktigaste rutinerna och verktygen för data- och systemsäkerhet, såsom backup, beredskapsplaner och verifieringskedjor.

| d) | Policyn för utkontraktering, inklusive information om vilka områden som berörs, val av tjänsteleverantörer, samt de rättigheter och skyldigheter som gäller för parterna i entreprenadavtalet, såsom revisionssystem och den kvalitetsnivå som tjänsteleverantören förväntas tillhandahålla. |
| --- | --- |

d)

Policyn för utkontraktering, inklusive information om vilka områden som berörs, val av tjänsteleverantörer, samt de rättigheter och skyldigheter som gäller för parterna i entreprenadavtalet, såsom revisionssystem och den kvalitetsnivå som tjänsteleverantören förväntas tillhandahålla.

| e) | Alla andra relevanta upplysningar om förvärvets inverkan på målenhetens företagsstyrning och allmänna organisatoriska struktur, inklusive varje ändring som rör aktieägarnas rösträtt. |
| --- | --- |

e)

Alla andra relevanta upplysningar om förvärvets inverkan på målenhetens företagsstyrning och allmänna organisatoriska struktur, inklusive varje ändring som rör aktieägarnas rösträtt.

Artikel 13

Sänkta informationskrav

1.   Genom undantag från kraven i artikel 2 ska den tilltänkta förvärvaren, om denna är en enhet som auktoriserats och övervakas inom unionen och målenheten uppfyller kriterierna i punkt 2, lämna följande uppgifter till målenhetens behöriga myndighet:

| a) | Om den tilltänkta förvärvaren är en fysisk person:






  (1) | Den information som anges i artikel 3.1. |
| --- | --- | --- |

a)

Om den tilltänkta förvärvaren är en fysisk person:

(1)

Den information som anges i artikel 3.1.

| (2) | Den information som anges i artikel 4 c–g. |
| --- | --- |

(2)

Den information som anges i artikel 4 c–g.

| (3) | Den information som anges i artiklarna 6, 7 och 9. |
| --- | --- |

(3)

Den information som anges i artiklarna 6, 7 och 9.

| (4) | Den information som anges i artikel 8.1. |
| --- | --- |

(4)

Den information som anges i artikel 8.1.

| (5) | Om förvärvet skulle resultera i att den tilltänkta förvärvaren får ett kvalificerat innehav i målenheten på upp till 20 %, ett sådant strategidokument som anges i artikel 10. |
| --- | --- |

(5)

Om förvärvet skulle resultera i att den tilltänkta förvärvaren får ett kvalificerat innehav i målenheten på upp till 20 %, ett sådant strategidokument som anges i artikel 10.

| (6) | Om förvärvet skulle resultera i att den tilltänkta förvärvaren får ett kvalificerat innehav i målenheten på mellan 20 % och 50 %, ett sådant strategidokument som anges i artikel 11. |
| --- | --- |

(6)

Om förvärvet skulle resultera i att den tilltänkta förvärvaren får ett kvalificerat innehav i målenheten på mellan 20 % och 50 %, ett sådant strategidokument som anges i artikel 11.

| b) | Om den tilltänkta förvärvaren är en juridisk person:






  (1) | Den information som anges i artikel 3.2. |
| --- | --- | --- |

b)

Om den tilltänkta förvärvaren är en juridisk person:

(1)

Den information som anges i artikel 3.2.

| (2) | Den information som anges i artikel 5.1 c–j och, i tillämpliga fall, den information som anges i artikel 5.3. |
| --- | --- |

(2)

Den information som anges i artikel 5.1 c–j och, i tillämpliga fall, den information som anges i artikel 5.3.

| (3) | Den information som anges i artiklarna 6, 7 och 9. |
| --- | --- |

(3)

Den information som anges i artiklarna 6, 7 och 9.

| (4) | Den information som anges i artikel 8.1. |
| --- | --- |

(4)

Den information som anges i artikel 8.1.

| (5) | Om förvärvet skulle resultera i att den tilltänkta förvärvaren får ett kvalificerat innehav i målenheten på upp till 20 %, ett sådant strategidokument som anges i artikel 10. |
| --- | --- |

(5)

Om förvärvet skulle resultera i att den tilltänkta förvärvaren får ett kvalificerat innehav i målenheten på upp till 20 %, ett sådant strategidokument som anges i artikel 10.

| (6) | Om förvärvet skulle resultera i att den tilltänkta förvärvaren får ett kvalificerat innehav i målenheten på mellan 20 % och 50 %, ett sådant strategidokument som anges i artikel 11. |
| --- | --- |

(6)

Om förvärvet skulle resultera i att den tilltänkta förvärvaren får ett kvalificerat innehav i målenheten på mellan 20 % och 50 %, ett sådant strategidokument som anges i artikel 11.

| c) | Om den tilltänkta förvärvaren är en trust:






  (1) | Den information som anges i artikel 3.3. |
| --- | --- | --- |

c)

Om den tilltänkta förvärvaren är en trust:

(1)

Den information som anges i artikel 3.3.

| (2) | Om tillämpligt, den information som anges i artikel 5.3. |
| --- | --- |

(2)

Om tillämpligt, den information som anges i artikel 5.3.

| (3) | Den information som anges i artiklarna 6, 7 och 9. |
| --- | --- |

(3)

Den information som anges i artiklarna 6, 7 och 9.

| (4) | Den information som anges i artikel 8.1. |
| --- | --- |

(4)

Den information som anges i artikel 8.1.

| (5) | Om förvärvet skulle resultera i att den tilltänkta förvärvaren får ett kvalificerat innehav i målenheten på upp till 20 %, ett sådant strategidokument som anges i artikel 10. |
| --- | --- |

(5)

Om förvärvet skulle resultera i att den tilltänkta förvärvaren får ett kvalificerat innehav i målenheten på upp till 20 %, ett sådant strategidokument som anges i artikel 10.

| (6) | Om förvärvet skulle resultera i att den tilltänkta förvärvaren får ett kvalificerat innehav i målenheten på mellan 20 % och 50 %, ett sådant strategidokument som anges i artikel 11. |
| --- | --- |

(6)

Om förvärvet skulle resultera i att den tilltänkta förvärvaren får ett kvalificerat innehav i målenheten på mellan 20 % och 50 %, ett sådant strategidokument som anges i artikel 11.

2.   Den målenhet som avses i punkt 1 ska uppfylla följande krav:

| a) | Den innehar inga kundtillgångar. |
| --- | --- |

a)

Den innehar inga kundtillgångar.

| b) | Den är inte godkänd för investeringstjänsterna och investeringsverksamheten ”handel för egen räkning” eller ”garantiverksamhet för finansiella instrument och/eller placering av finansiella instrument på grundval av ett fast åtagande” enligt punkterna 3 och 6 i avsnitt A i bilaga I till direktiv 2004/39/EG. |
| --- | --- |

b)

Den är inte godkänd för investeringstjänsterna och investeringsverksamheten ”handel för egen räkning” eller ”garantiverksamhet för finansiella instrument och/eller placering av finansiella instrument på grundval av ett fast åtagande” enligt punkterna 3 och 6 i avsnitt A i bilaga I till direktiv 2004/39/EG.

| c) | Om den är godkänd för investeringstjänsten ”portföljförvaltning” enligt punkt 4 i avsnitt A i bilaga I till direktiv 2004/39/EG: värdet på de tillgångar som förvaltas av företaget ligger under 500 miljoner euro. |
| --- | --- |

c)

Om den är godkänd för investeringstjänsten ”portföljförvaltning” enligt punkt 4 i avsnitt A i bilaga I till direktiv 2004/39/EG: värdet på de tillgångar som förvaltas av företaget ligger under 500 miljoner euro.

3.   Om den tilltänkta förvärvaren enligt punkt 1 har bedömts av målenhetens behöriga myndighet under de senaste två åren med avseende på den information som avses i artiklarna 4 och 5, ska den tilltänkta förvaltaren ha rätt att lämna endast de delar av informationen som har ändrats sedan den föregående bedömningen.

Om den tilltänkta förvärvaren endast lämnar de delar av informationen som har ändrats sedan den föregående bedömningen i enlighet med första stycket, ska den tilltänkta förvärvaren underteckna en förklaring varigenom målenhetens behöriga myndighet underrättas om att det inte är nödvändigt att uppdatera resten av information.

Artikel 14

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 juli 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 145, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 173, 12.6.2014, s. 349.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

5

---

BESLUT

| 26.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/44

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2017/1947

av den 23 oktober 2017

om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats enligt avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Armenien om förenklat utfärdande av viseringar, med avseende på antagandet av gemensamma riktlinjer för genomförandet av det avtalet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 77.2 a jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 12 i avtalet mellan Europeiska unionen och Armenien om förenklat utfärdande av viseringar (1) (nedan kallat avtalet) inrättas en gemensam kommitté (nedan kallad gemensamma kommittén). Där föreskrivs att den gemensamma kommittén i synnerhet ska ha till uppgift att övervaka genomförandet av avtalet. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 12 i avtalet mellan Europeiska unionen och Armenien om förenklat utfärdande av viseringar (1) (nedan kallat avtalet) inrättas en gemensam kommitté (nedan kallad gemensamma kommittén). Där föreskrivs att den gemensamma kommittén i synnerhet ska ha till uppgift att övervaka genomförandet av avtalet.

| (2) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 (2) föreskrivs förfaranden och villkor för utfärdande av viseringar för transitering genom medlemsstaternas territorium eller för planerade vistelser på medlemsstaternas territorium på högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod. |
| --- | --- |

(2)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 (2) föreskrivs förfaranden och villkor för utfärdande av viseringar för transitering genom medlemsstaternas territorium eller för planerade vistelser på medlemsstaternas territorium på högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod.

| (3) | Gemensamma riktlinjerna behövs för att säkerställa att medlemsstaternas beskickningar och konsulat genomför avtalet på ett harmoniserat sätt, och för att klargöra förhållandet mellan bestämmelserna i avtalet och de bestämmelser i avtalsparternas lagstiftning som fortsätter att gälla för viseringsfrågor som inte omfattas av avtalet. |
| --- | --- |

(3)

Gemensamma riktlinjerna behövs för att säkerställa att medlemsstaternas beskickningar och konsulat genomför avtalet på ett harmoniserat sätt, och för att klargöra förhållandet mellan bestämmelserna i avtalet och de bestämmelser i avtalsparternas lagstiftning som fortsätter att gälla för viseringsfrågor som inte omfattas av avtalet.

| (4) | Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den gemensamma kommittén beträffande antagandet av de gemensamma riktlinjerna för genomförandet av avtalet bör fastställas. |
| --- | --- |

(4)

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den gemensamma kommittén beträffande antagandet av de gemensamma riktlinjerna för genomförandet av avtalet bör fastställas.

| (5) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG (3). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(5)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG (3). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket.

| (6) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (4). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland. |
| --- | --- |

(6)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (4). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland.

| (7) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom artikel 12 i avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Armenien om förenklat utfärdande av viseringar ska med avseende på antagandet av gemensamma riktlinjer för genomförandet av avtalet grunda sig på det utkast till beslut av gemensamma kommittén som åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 23 oktober 2017.

På rådets vägnar

K. IVA

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 289, 31.10.2013, s. 2.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av den 13 juli 2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) (EUT L 243, 15.9.2009, s. 1).

2

(3)  Rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 131, 1.6.2000, s. 43).

3

(4)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

4

---

UTKAST TILL

BESLUT nr .../... AV DEN GEMENSAMMA KOMMITTÉ SOM INRÄTTATS GENOM AVTALET MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH REPUBLIKEN ARMENIEN OM FÖRENKLAT UTFÄRDANDE AV VISERINGAR

av den

med avseende på antagandet av gemensamma riktlinjer för genomförande av det avtalet

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Armenien om förenklat utfärdande av viseringar (1) (nedan kallat avtalet), särskilt artikel 12, och av följande skäl:

Avtalet trädde i kraft den 1 januari 2014.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De gemensamma riktlinjerna för genomförandet av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Armenien om förenklat utfärdande av viseringar fastställs i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i

På Europeiska unionens vägnar

På Republiken Armeniens vägnar

---

(1)  
  EUT L 289, 31.10.2013, s. 2.

1

---

BILAGA

GEMENSAMMA RIKTLINJER FÖR GENOMFÖRANDET AV AVTALET MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH REPUBLIKEN ARMENIEN OM FÖRENKLAT UTFÄRDANDE AV VISERINGAR

Syftet med avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Armenien om förenklat utfärdande av viseringar (nedan kallat avtalet), som trädde i kraft den 1 januari 2014, är att, på ömsesidig grundval, förenkla förfarandena för utfärdandet av viseringar för planerade vistelser på högst 90 dagar per 180-dagarsperiod för armeniska medborgare.

Genom avtalet fastställs på ömsesidig grundval, rättsligt bindande rättigheter och skyldigheter för att förenkla förfarandena för utfärdande av viseringar för armeniska medborgare.

Dessa riktlinjer, som antagits av den gemensamma kommitté som inrättas genom artikel 12 i avtalet (nedan kallad gemensamma kommittén), syftar till att säkerställa en harmoniserad tillämpning av avtalet av de diplomatiska och konsulära beskickningarna i unionens medlemsstater (nedan kallade medlemsstater). Dessa riktlinjer utgör inte en del av avtalet och är därför inte rättsligt bindande. Det rekommenderas ändå starkt att diplomatisk och konsulär personal följer dem konsekvent vid genomförandet av avtalet.

Riktlinjerna är avsedda att uppdateras mot bakgrund av erfarenheter vid genomförandet av avtalet, vilket gemensamma kommittén ansvarar för.

I syfte att säkerställa ett kontinuerligt och harmoniserat genomförande av avtalet, och i enlighet med arbetsordningen för gemensamma kommittén, enades parterna om att inleda informella kontakter mellan gemensamma kommitténs formella möten för att kunna behandla brådskande frågor. Detaljerade rapporter om dessa frågor och de informella kontakterna kommer att avges på nästa möte med gemensamma kommittén.

I.   ALLMÄNNA FRÅGOR

1.1   Syfte och tillämpningsområde

I artikel 1.1 i avtalet fastställs följande:

”1.   Syftet med detta avtal är att förenkla utfärdandet av viseringar för vistelser på högst 90 dagar per 180-dagarsperiod för armeniska medborgare.”

Avtalet är tillämpligt på alla armeniska medborgare som ansöker om visering för kortare vistelser, oavsett vilket land de är bosatta i.

Avtalet är inte tillämpligt på statslösa personer som innehar ett uppehållstillstånd som utfärdats av Armenien. Den personkategorin omfattas av bestämmelserna i unionens regelverk om visering.

Från och med den 10 januari 2013 är alla unionsmedborgare och medborgare i de Schengenassocierade länderna undantagna från viseringskravet när de reser till Armenien under högst 90 dagar och när de transiterar genom Armeniens territorium

I artikel 1.2 i avtalet fastställs följande:

”2.   Om Armenien återinför viseringskravet för unionsmedborgare eller vissa kategorier av unionsmedborgare kommer samma förenklade viseringsförfaranden som enligt detta avtal automatiskt beviljas armeniska medborgare på ömsesidig grundval att tillämpas på de berörda unionsmedborgarna.”

1.2   Avtalets tillämpningsområde

I artikel 2 i avtalet fastställs följande:

”1.   De förenklade viseringsförfaranden som föreskrivs i detta avtal ska endast vara tillämpliga på armeniska medborgare i den mån dessa inte är undantagna från viseringskravet genom bestämmelser i unionens eller medlemsstaternas lagar och andra författningar, detta avtal eller andra internationella avtal.

2.   Den nationella lagstiftningen i Armenien eller medlemsstaterna eller unionens lagstiftning ska vara tillämplig på frågor som inte omfattas av bestämmelserna i detta avtal, såsom vägran att utfärda visering, erkännande av resehandlingar, bevis för att det finns tillräckliga medel för uppehället samt avvisnings- och utvisningsåtgärder.”

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10, inverkar avtalet inte på de befintliga bestämmelserna om viseringskrav och undantag från viseringskrav. Medlemsstaterna får till exempel i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 539/2001 (1) föreskriva undantag från viseringskravet för civila besättningsmedlemmar på luftfartyg och på fartyg och andra personkategorier.

1

I detta sammanhang bör det tilläggas att enligt artikel 21 i Schengenavtalets tillämpningskonvention av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (2) måste alla Schengenmedlemsstater erkänna de viseringar för längre vistelse och uppehållstillstånd som de andra parterna har utfärdat som giltiga för korta vistelser på varandras territorier. Alla Schengenmedlemsstater godtar de Schengenassocierade ländernas uppehållstillstånd, D-viseringar och viseringar för kortare vistelser för inresa och kortare vistelser, och vice versa.

2

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 (nedan kallad viseringskodexen) (3) är tillämplig på alla frågor som inte omfattas av avtalet, såsom fastställandet av vilken Schengenmedlemsstat som är ansvarig för att handlägga en viseringsansökan, skälen för avslag på en viseringsansökan, rätten att överklaga ett avslag och den allmänna regeln om en personlig intervju med viseringssökanden och tillhandahållande av all relevant information i samband med viseringsansökan. Dessutom fortsätter Schengenreglerna (dvs. nekad inresa i territoriet, bevis för tillräckliga medel för uppehället osv.) och den nationella lagstiftningen (dvs. erkännande av resehandlingar, utvisningsåtgärder osv.) att tillämpas även på frågor som inte omfattas av avtalet.

viseringskodexen

3

Även om de villkor som anges i avtalet är uppfyllda, till exempel att den sökande har tillhandahållit handlingar som styrker syftet med resan för de kategorier som anges i artikel 4, kan utfärdandet av viseringen fortfarande nekas om de villkor som anges i artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 (4) (nedan kallad kodexen om Schengengränserna) inte är uppfyllda, dvs. att personen inte innehar en giltig resehandling, är flaggad i Schengens informationssystem (SIS), anses utgöra en risk för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten osv.

4

kodexen om Schengengränserna

Andra möjligheter till flexibilitet vid utfärdandet av viseringar som fastställs i viseringskodexen fortsätter att gälla. Till exempel kan viseringar för flera inresor med en lång giltighetstid – upp till fem år – utfärdas till andra kategorier av personer än de som anges i artikel 5 i avtalet, om villkoren i artikel 24 i viseringskodexen är uppfyllda. Likaledes kommer bestämmelserna i artikel 16.5 och 16.6 i viseringskodexen om sänkt eller inte uttagen viseringsavgift att fortsätta att gälla.

1.3   Typer av viseringar som omfattas av avtalet

I artikel 3 d i avtalet definieras visering som ”ett tillstånd som har utfärdats av en medlemsstat för transitering genom eller en planerad vistelse på högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod inom medlemsstaternas territorium”.

visering

De förenklade viseringsförfaranden som föreskrivs i avtalet är tillämpliga både på enhetliga viseringar och på viseringar med territoriellt begränsad giltighet.

1.4   Beräkning av den längd på vistelsen som medges enligt viseringen

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 610/2013 (5) har begreppet kortare vistelser omdefinierats. Den nuvarande definitionen lyder: inte mer än 90 dagar under 180-dagarsperiod, vilket innebär att den 180-dagarsperiod som föregår varje dag av vistelsen ska beaktas. Definitionen trädde i kraft den 18 oktober 2013 och ingår i kodexen om Schengengränserna.

5

inte mer än 90 dagar under 180-dagarsperiod, vilket innebär att den 180-dagarsperiod som föregår varje dag av vistelsen ska beaktas

Inresedagen ska räknas som den första dagen av vistelsen på medlemsstaternas territorium och utresedagen ska räknas som den sista dagen av vistelsen på medlemsstaternas territorium. Användningen av ordet en innebär att en ”rörlig” 180-dagars referensperiod tillämpas, vilket betyder att man med utgångspunkt från varje given dag av vistelsen beaktar den senaste 180-dagarsperioden för att kontrollera om kravet på högst 90 av 180 dagar fortfarande är uppfyllt. Detta innebär att en bortovaro under en oavbruten period på 90 dagar ger rätt till en ny vistelse på upp till 90 dagar.

en

Ett verktyg som kan användas för att räkna ut de tillåtna perioderna för kortare vistelser enligt de nya bestämmelserna finns online: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.

Exempel på beräkning av en vistelses längd på grundval av den nuvarande definitionen:

En person som innehar en visering för flera inresor med ett års giltighet (den 18 april 2014–18 april 2015) reser in för första gången den 19 april 2014 och stannar i tre dagar. Samma person reser sedan in igen den 18 juni 2014 och stannar i 86 dagar. Vilken är situationen vid specifika datum? När kommer personen att tillåtas resa in igen?

Den 11 september 2014: under de senaste 180 dagarna (den 16 mars 2014–11 september 2014) hade personen stannat i tre dagar (den 19–21 april 2014) plus 86 dagar (den 18 juni 2014–11 september 2014) = 89 dagar = inte längre än tillåtet. Personen får vistas där i ytterligare högst en dag.

Från och med den 16 oktober 2014: Personen kan beviljas inresa för en vistelse om ytterligare 3 dagar (den 16 oktober 2014 blir vistelsen den 19 april 2014 irrelevant (utanför 180-dagarsperioden), den 17 oktober 2014 blir vistelsen den 20 april 2014 irrelevant (utanför 180-dagarsperioden och så vidare)).

Från och med den 15 december 2014: Personen kan beviljas inresa för en vistelse om ytterligare 86 dagar (den 15 december 2014 blir vistelsen den 18 juni 2014 irrelevant (utanför 180-dagarsperioden), den 16 december 2014 blir vistelsen den 19 juni 2014 irrelevant, och så vidare).

1.5   Situationen för de medlemsstater som ännu inte tillämpar Schengenregelverket fullt ut, medlemsstater som inte deltar i unionens gemensamma viseringspolitik och associerade länder

Medlemsstater som anslöt sig till unionen 2004 (Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien), 2007 (Bulgarien och Rumänien) och 2013 (Kroatien) är bundna av avtalet från och med dess ikraftträdande.

Bulgarien, Cypern, Kroatien och Rumänien tillämpar ännu inte Schengenregelverket fullt ut. De kommer att fortsätta att utfärda nationella viseringar med en giltighet som inskränker sig till deras nationella territorium. När dessa medlemsstater har genomfört Schengenregelverket fullt ut kommer de att tillämpa avtalet.

Den nationella lagstiftningen fortsätter att vara tillämplig på alla frågor som inte omfattas av avtalet fram till den dag då Schengenregelverket genomförs fullt ut i dessa medlemsstater. Från och med den dagen ska Schengenbestämmelserna och/eller nationell rätt vara tillämpliga på frågor som inte omfattas av avtalet.

Bulgarien, Kroatien, Cypern och Rumänien har rätt att för kortare vistelser på deras territorium erkänna uppehållstillstånd, D-viseringar och viseringar för kortare vistelser som utfärdats av alla Schengenmedlemsstater och associerade länder (6).

6

Avtalet gäller varken Danmark, Irland eller Förenade kungariket, men innehåller gemensamma förklaringar om att det är önskvärt att dessa medlemsstater ingår bilaterala avtal med Armenien om förenklade viseringsförfaranden.

Även om Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz är associerade till Schengen är de inte bundna av avtalet. Avtalet innehåller emellertid en gemensam förklaring om att det är önskvärt att dessa Schengenassocierade länder utan dröjsmål ingår bilaterala avtal om förenklade förfaranden för visering för kortare vistelse med Armenien.

1.6   Avtalet och bilaterala avtal

I artikel 13 i avtalet fastställs följande:

”Detta avtal ska från och med sitt ikraftträdande ha företräde framför bestämmelserna i alla bilaterala eller multilaterala avtal eller arrangemang som ingåtts mellan enskilda medlemsstater och Armenien, i den mån bestämmelserna i de sistnämnda avtalen eller arrangemangen omfattar frågor som tas upp i detta avtal.”

Från och med den dag då avtalet träder i kraft ska bestämmelserna i gällande bilaterala avtal mellan medlemsstaterna och Armenien om frågor som omfattas av avtalet upphöra att gälla. I enlighet med unionsrätten måste medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att undanröja oförenligheter mellan sina bilaterala avtal och avtalet.

Om en medlemsstat har ingått ett bilateralt avtal eller arrangemang med Armenien om frågor som inte omfattas av avtalet, kan ett sådant avtal eller ett sådant arrangemang fortsätta att gälla efter ikraftträdandet av avtalet.

II.   SÄRSKILDA BESTÄMMELSER

2.1   Regler som gäller för alla viseringssökande

Det bör noteras att de förenklade förfaranden som anges nedan avseende viseringsavgift, handläggningstid för viseringsansökningar, avresa i fall av förlorade eller stulna handlingar, och förlängning av visering vid exceptionella omständigheter tillämpas på alla armeniska viseringssökande och viseringsinnehavare, inbegripet turister.

2.1.1   Avgift för handläggning av viseringsansökan

I artikel 6.1 i avtalet fastställs följande:

”1.   Avgiften för handläggningen av viseringsansökningar ska uppgå till 35 EUR.”

Enligt artikel 6.1 i avtalet är avgiften för handläggning av en viseringsansökan 35 EUR. Denna avgift gäller alla armeniska sökande (även turister) som ansöker om visering för kortare vistelser, oavsett antalet inresor.

I artikel 6.2 i avtalet fastställs följande (eventuella genomförandearrangemang per kategori):

”2.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 i denna artikel, får avgifter för handläggning av viseringsansökningar inte tas ut för följande kategorier av personer:

| a) | Pensionstagare.” |
| --- | --- |

a)

Pensionstagare.”

För att bli befriade från viseringsavgiften måste viseringssökande i denna kategori styrka att de är pensionstagare med hjälp av pensionsuppgifter eller ett pensionsintyg. De är inte berättigade till befrielse från viseringsavgiften om syftet med resan är avlönad verksamhet.

| ”b) | Barn under 12 år.” |
| --- | --- |

”b)

För att bli befriad från viseringsavgiften måste viseringssökande i denna kategori lägga fram bevis som styrker deras ålder.

| ”c) | Ledamöter i nationella och regionala regeringar, författningsdomstolar och högsta domstolar, om de inte genom detta avtal är undantagna från viseringskravet.” |
| --- | --- |

”c)

Ledamöter i regionala regeringar anses vara ledamöter i den territoriella förvaltningen, dvs. regionernas guvernörer (marzpet) och deras ställföreträdare samt borgmästaren i Jerevan och dennes ställföreträdare. För att bli befriad från viseringsavgiften måste viseringssökande i denna kategori lägga fram bevis från de armeniska myndigheterna som styrker deras ställning.

marzpet

| ”d) | Funktionshindrade personer och personer som vid behov medföljer dem.” |
| --- | --- |

”d)

För att bli befriad från viseringsavgiften måste intyg på att båda viseringssökande ingår i denna kategori läggas fram. I fall av funktionshinder måste viseringssökanden lägga fram ett utdrag ur det läkarintyg som styrker funktionshindret. I sådana fall där den sökandes funktionsnedsättning är uppenbar (t.ex. personen är blind eller saknar en lem) räcker en visuell bekräftelse på konsulatet som utfärdar viseringen.

I berättigade fall kan viseringsansökan lämnas in av en representant eller förmyndaren för den funktionshindrade personen.

| ”e) | Nära anhöriga – makar/makor, barn (även adopterade), föräldrar (även förmyndare), far- och morföräldrar samt barnbarn – till medborgare i Armenien som är lagligen bosatta inom medlemsstaternas territorium eller unionsmedborgare som är bosatta inom den medlemsstats territorium där de är medborgare: |
| --- | --- |

”e)

Nära anhöriga – makar/makor, barn (även adopterade), föräldrar (även förmyndare), far- och morföräldrar samt barnbarn – till medborgare i Armenien som är lagligen bosatta inom medlemsstaternas territorium eller unionsmedborgare som är bosatta inom den medlemsstats territorium där de är medborgare:

| f) | Medlemmar i officiella delegationer, inbegripet ständiga medlemmar i sådana delegationer, som efter en officiell inbjudan ställd till Armenien ska delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas av mellanstatliga organisationer inom en medlemsstats territorium. |
| --- | --- |

f)

Medlemmar i officiella delegationer, inbegripet ständiga medlemmar i sådana delegationer, som efter en officiell inbjudan ställd till Armenien ska delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas av mellanstatliga organisationer inom en medlemsstats territorium.

| g) | Elever, studerande, forskarstuderande och åtföljande lärare som reser i studie- eller utbildningssyfte, även inom ramen för utbytesprogram och annan skolrelaterad verksamhet. |
| --- | --- |

g)

Elever, studerande, forskarstuderande och åtföljande lärare som reser i studie- eller utbildningssyfte, även inom ramen för utbytesprogram och annan skolrelaterad verksamhet.

| h) | Journalister och medföljande teknisk personal.” |
| --- | --- |

h)

Journalister och medföljande teknisk personal.”

För att bli befriad från viseringsavgiften måste viseringssökande i denna kategori lägga fram bevis på att de är medlemmar i en yrkesorganisation för journalister eller en medieorganisation.

| ”i) | Deltagare i internationella idrottsevenemang och personer som medföljer dessa å yrkets vägnar.” |
| --- | --- |

”i)

Supportrar ska inte anses som medföljande personal.

| ”j) | Företrädare för organisationer i det civila samhället och personer som inbjudits av ideella, i medlemsstaterna registrerade organisationer inom ramen för den armeniska gemenskapen och som reser i syfte att delta i utbildning, seminarier eller konferenser, även inom ramen för utbytesprogram, panarmeniska program eller stödprogram för den armeniska gemenskapen.” |
| --- | --- |

”j)

För att bli befriad från viseringsavgiften måste viseringssökande i denna kategori lägga fram bevis på att de är medlemmar i en organisation i det civila samhället eller en ideell organisation.

| ”k) | Personer som deltar i vetenskapliga, akademiska, kulturella och konstnärliga verksamheter, inklusive utbytesprogram som anordnas av universitet och andra. |
| --- | --- |

”k)

Personer som deltar i vetenskapliga, akademiska, kulturella och konstnärliga verksamheter, inklusive utbytesprogram som anordnas av universitet och andra.

| l) | Personer som uppvisat handlingar vilka styrker att de måste företa sin resa av humanitära skäl, vilket inbegriper brådskande medicinsk behandling varvid också en medföljande person ska befrias från avgifterna, eller för att närvara vid en nära anhörigs begravning eller för att besöka en nära anhörig som är allvarligt sjuk.” |
| --- | --- |

l)

Personer som uppvisat handlingar vilka styrker att de måste företa sin resa av humanitära skäl, vilket inbegriper brådskande medicinsk behandling varvid också en medföljande person ska befrias från avgifterna, eller för att närvara vid en nära anhörigs begravning eller för att besöka en nära anhörig som är allvarligt sjuk.”

För ovannämnda kategorier av personer tas ingen avgift ut. Avgiften tas heller inte ut för de kategorier som anges i artikel 16.4 i viseringskodexen för följande kategorier av personer:

| — | Forskare från tredjeland som reser inom Europeiska unionen i syfte att bedriva vetenskaplig forskning i enlighet med definitionen i Europaparlamentets och rådets rekommendation 2005/761/EG (7). |
| --- | --- |

—

Forskare från tredjeland som reser inom Europeiska unionen i syfte att bedriva vetenskaplig forskning i enlighet med definitionen i Europaparlamentets och rådets rekommendation 2005/761/EG (7).

7

| — | Företrädare för ideella organisationer, som är 25 år eller yngre, som deltar i seminarier, konferenser, idrottsevenemang, kulturella evenemang eller utbildningsarrangemang som anordnats av ideella organisationer. |
| --- | --- |

—

Företrädare för ideella organisationer, som är 25 år eller yngre, som deltar i seminarier, konferenser, idrottsevenemang, kulturella evenemang eller utbildningsarrangemang som anordnats av ideella organisationer.

Artikel 16.6 i viseringskodexen föreskriver att:

”6.   Fastställs att det är tillåtet att i enskilda fall avstå från att ta ut viseringsavgiften eller sänka den om en sådan åtgärd syftar till att främja kultur- eller idrottsintressen, utrikespolitiska, utvecklingspolitiska och andra väsentliga allmänintressen eller av humanitära skäl.”

I artikel 16.7 i viseringskodexen fastställs att viseringsavgiften ska tas ut i euro, i den nationella valutan i tredjelandet eller i den valuta som vanligen används i det tredjeland där ansökan lämnas in och den är inte återbetalningsbar utom i de fall där ansökan inte kan tas upp till prövning eller när konsulatet inte är behörigt.

För att undvika avvikelser som skulle kunna leda till viseringsshopping bör medlemsstaternas beskickningar och konsulat i Armenien säkerställa att viseringsavgifterna är likartade för alla armeniska viseringssökande när de tas ut i utländsk valuta.

Armeniska viseringssökande ska erhålla ett kvitto på att avgiften är betald, i enlighet med artikel 16.8 i viseringskodexen.

I artikel 6.3 i avtalet fastställs följande:

”3.   Om en medlemsstat samarbetar med en extern tjänsteleverantör i syfte att utfärda viseringar får leverantören ta ut en serviceavgift. Avgiften ska stå i proportion till den externa tjänsteleverantörens kostnader för att utföra sina uppgifter och ska inte vara högre än 30 EUR. Medlemsstaterna ska se till att möjligheten för samtliga sökande att lämna in sina ansökningar direkt på konsulaten kvarstår.”

I artikel 43 i viseringskodexen ges mer detaljerad information om samarbete med externa tjänsteleverantörer och deras uppgifter.

2.1.2   Handläggningstiden för viseringsansökningar

I artikel 7 i avtalet fastställs följande:

”1.   Medlemsstaternas beskickningar och konsulat ska fatta ett beslut med anledning av en begäran om utfärdande av en visering inom tio kalenderdagar från dagen för mottagandet av ansökan och de handlingar som krävs för utfärdande av viseringen.

2.   Tidsfristen för att fatta ett beslut med anledning av en viseringsansökan får förlängas upp till 30 kalenderdagar i enskilda fall, särskilt när det krävs en ytterligare prövning av ansökan.

3.   Tidsfristen för att fatta beslut om en viseringsansökan får i brådskande fall förkortas till två arbetsdagar eller ännu kortare tid.”

Beslut om viseringsansökningar ska i princip fattas inom tio kalenderdagar från inlämningsdagen för en ansökan som kan tas upp till prövning.

Tidsfristen får förlängas upp till 30 kalenderdagar i enskilda fall, särskilt när det krävs en ytterligare prövning av ansökan eller, när det gäller representation, vid samråd med myndigheterna i den representerade medlemsstaten.

Dessa tidsfrister börjar löpa först när viseringsansökan är fullständig, dvs. från och med den dag då viseringsansökan och styrkande handlingar har mottagits.

För de av medlemsstaternas beskickningar och konsulat som har ett system för tidsbeställning ska väntetiden för att få tid för besök i princip inte tas med i handläggningstiden. De allmänna regler som fastställs i artikel 9 i viseringskodexen gäller både för denna fråga och för de andra praktiska arrangemangen för inlämnande av en viseringsansökan.

När ett besök krävs för att lämna in ansökan ska detta i regel äga rum inom en period om två veckor från den dag då besöket begärdes, vilket anges i artikel 7.4 i avtalet.

ska detta i regel äga rum inom en period om två veckor från den dag då besöket begärdes

I motiverade brådskande fall (där ansökan om visering inte kunde ha inlämnats tidigare på grund av skäl som viseringssökande inte kunde ha förutsett) får konsulatet tillåta att sökande lämnar in ansökan utan avtalat besök, eller så ska tid för besök meddelas omedelbart.

I motiverade brådskande fall

får konsulatet tillåta att sökande lämnar in ansökan utan avtalat besök, eller så ska tid för besök meddelas omedelbart

Då besöket bokas ska eventuell brådska som den sökande hänvisar till beaktas. Beslutet om att förkorta tidsfristen för att fatta beslut om en viseringsansökan i enlighet med artikel 7.3 i avtalet fattas av den konsulära tjänstemannen.

2.1.3   Förlängning av visering vid exceptionella omständigheter

I artikel 9 i avtalet fastställs följande:

”Armeniska medborgare som på grund av force majeure eller av humanitära skäl inte kan lämna medlemsstaternas territorium senast vid den tidpunkt som anges i deras viseringar ska utan kostnad få sin visering förlängd kostnadsfritt, i enlighet med den lagstiftning som tillämpas av den mottagande medlemsstaten, så länge som krävs för att de ska kunna återvända till den stat där de har sin hemvist.”

När det gäller att förlänga giltighetstiden för viseringen av motiverade personliga skäl där innehavaren av viseringen inte har möjlighet att lämna medlemsstatens territorium senast det datum som anges på viseringsmärket ska bestämmelserna i artikel 33 i viseringskodexen fortsätta att gälla så länge de är förenliga med avtalet. Enligt avtalet förlängs viseringen emellertid kostnadsfritt om det föreligger force majeure eller humanitära skäl.

force majeure

2.2   Regler som gäller för vissa kategorier av viseringssökande

2.2.1   Handlingar som styrker syftet med resan

För de kategorier av personer som förtecknas i artikel 4.1 i avtalet ska endast de angivna handlingarna begäras för att styrka syftet med resan. Såsom anges i artikel 4.3 i avtalet ska ingen annan motivering, inbjudan eller validering beträffande resans syfte krävas. Detta innebär dock inte en befrielse från det allmänna kravet på ett personligt besök för inlämnande av viseringsansökan och handlingar som styrker tillräckliga medel för uppehället

Om tvivel kvarstår i enskilda fall gällande äktheten hos den handling som styrker syftet med resan får den viseringssökande i enlighet med artikel 21.8 i viseringskodexen kallas till en ytterligare djupgående intervju på ambassaden och/eller konsulatet där sökanden kan utfrågas om det faktiska syftet med resan eller avsikten att återvända. I sådana enskilda fall kan kompletterande handlingar lämnas av den viseringssökande eller undantagsvis begäras av den konsulära tjänstemannen. Den gemensamma kommittén kommer att noga övervaka denna fråga.

För de kategorier av personer som inte nämns i artikel 4.1 i avtalet (till exempel turister) ska de allmänna reglerna om handlingar som styrker syftet med resan fortsätta att gälla. Samma sak gäller för handlingar som rör föräldrars samtycke till resor för barn under 18 år.

Schengenreglerna och nationell rätt ska tillämpas på frågor som inte omfattas av avtalet, såsom godkännande av resehandlingar, garantier för återvändande och tillräckliga medel för uppehälle.

I princip ska originalet av den handling som krävs enligt artikel 4.1 i avtalet lämnas in i tillsammans med viseringsansökan. Konsulatet kan dock påbörja handläggningen av en viseringsansökan på grundval av fax eller kopior av handlingen. Konsulatet kan emellertid begära originalet om viseringsansökan lämnas in för första gången och ska begära originalet i enskilda fall där det råder tvivel.

I artikel 4.1 i avtalet fastställs följande:

”1.   För följande kategorier av armeniska medborgare ska följande handlingar vara tillräckliga för att motivera syftet med resan till den andra partens territorium:

| a) | För nära anhöriga – makar, barn (även adopterade), föräldrar (även förmyndare), far- och morföräldrar samt barnbarn – vilka besöker armeniska medborgare som är lagligen bosatta i medlemsstaterna, eller medborgare i Europeiska unionen som är bosatta inom den medlemsstats territorium där de är medborgare:






  — | En skriftlig begäran från värdpersonen.” |
| --- | --- | --- |

a)

För nära anhöriga – makar, barn (även adopterade), föräldrar (även förmyndare), far- och morföräldrar samt barnbarn – vilka besöker armeniska medborgare som är lagligen bosatta i medlemsstaterna, eller medborgare i Europeiska unionen som är bosatta inom den medlemsstats territorium där de är medborgare:

—

En skriftlig begäran från värdpersonen.”

I artikel 4.1 i avtalet regleras situationen för armeniska nära anhöriga som reser till medlemsstaterna för att besöka armeniska medborgare som är lagligen bosatta på medlemsstaternas territorium eller unionsmedborgare som är bosatta inom den medlemsstats territorium där de är medborgare.

Att den inbjudande personens underskrift är äkta måste styrkas av den behöriga myndigheten i enlighet med den nationella lagstiftningen i bosättningslandet. Inbjudan bör styrkas av de behöriga myndigheterna. För diplomater, administrativ eller teknisk personal och andra tjänstemän som utstationerats av Republiken Armeniens regering i medlemsstaterna måste underskriftens äkthet bekräftas genom en skrivelse eller en verbalnot som utfärdas av chefen för den diplomatiska beskickningen eller konsulatet.

| ”b) | För medlemmar i officiella delegationer, inbegripet ständiga medlemmar av sådana delegationer, som efter en officiell inbjudan ställd till Armenien ska delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas av mellanstatliga organisationer inom en medlemsstats territorium:






  — | En skrivelse avfattad av en armenisk behörig myndighet som bekräftar att den sökande är medlem eller ständig medlem i den armeniska delegationen och reser till den andra partens territorium för att delta i ovannämnda evenemang, tillsammans med en kopia av den officiella inbjudan.” |
| --- | --- | --- |

”b)

—

En skrivelse avfattad av en armenisk behörig myndighet som bekräftar att den sökande är medlem eller ständig medlem i den armeniska delegationen och reser till den andra partens territorium för att delta i ovannämnda evenemang, tillsammans med en kopia av den officiella inbjudan.”

Den viseringssökandes namn måste anges i den skrivelse som utfärdas av den behöriga myndigheten som bekräftar att personen ingår i delegationen och reser till den andra partens territorium för att delta i det officiella mötet. Den viseringssökandes namn måste inte nödvändigtvis anges i den officiella inbjudan att delta i mötet, även om detta kan vara fallet när den officiella inbjudan riktar sig till en viss person.

Denna bestämmelse ska tillämpas på alla medlemmar i officiella delegationer oavsett vilken typ av pass som de innehar.

| ”c) | För elever, studerande, forskarstuderande och medföljande lärare som reser i studie- eller utbildningssyfte, även inom ramen för utbytesprogram och annan skolrelaterad verksamhet:






  — | En skriftlig begäran eller ett intyg om inskrivning från det universitet eller den högskola eller skola som agerar som värd, eller studentkort eller intyg för de kurser som ska bevistas.” |
| --- | --- | --- |

”c)

—

En skriftlig begäran eller ett intyg om inskrivning från det universitet eller den högskola eller skola som agerar som värd, eller studentkort eller intyg för de kurser som ska bevistas.”

Studentkort godtas som styrkande handling för syftet med resan enbart om det har utfärdats av det universitet, den högskola eller skola som agerar värd och där studierna eller utbildningen ska äga rum.

| ”d) | För personer som reser av medicinska skäl och för nödvändiga medföljande personer:






  — | En officiell handling från den medicinska inrättningen som bekräftar att det finns ett behov av läkarvård vid den inrättningen och av medföljande personer samt bevis för tillräckliga ekonomiska medel att betala läkarvården.” |
| --- | --- | --- |

”d)

—

En officiell handling från den medicinska inrättningen som bekräftar att det finns ett behov av läkarvård vid den inrättningen och av medföljande personer samt bevis för tillräckliga ekonomiska medel att betala läkarvården.”

Den handling från den medicinska inrättningen som bekräftar de tre kriterierna (behovet av läkarvård vid den inrättningen, behovet av medföljande personer och bevis för tillräckliga ekonomiska medel att betala läkarvården, t.ex. bevis på förskottsbetalning) måste lämnas in.

| ”e) | För journalister och ackrediterade personer som medföljer dessa å yrkets vägnar:






  — | Ett intyg eller en annan handling som utfärdats av en yrkesorganisation eller sökandens arbetsgivare och styrker att den berörda personen har kvalifikationer som journalist samt anger att syftet med resan är att utföra journalistiskt arbete eller som styrker att personen ingår i den tekniska personalen som medföljer journalisten inom ramen för sin yrkesutövning.” |
| --- | --- | --- |

”e)

—

Ett intyg eller en annan handling som utfärdats av en yrkesorganisation eller sökandens arbetsgivare och styrker att den berörda personen har kvalifikationer som journalist samt anger att syftet med resan är att utföra journalistiskt arbete eller som styrker att personen ingår i den tekniska personalen som medföljer journalisten inom ramen för sin yrkesutövning.”

Denna kategori omfattar inte frilansjournalister och deras assistenter.

Det intyg eller den handling som styrker att den viseringssökande är en kvalificerad journalist eller en medföljande person inom ramen för sin yrkesutövning, samt en originalhandling utfärdad av den personens arbetsgivare som anger att syftet med resan är att utföra journalistiskt arbete eller assistera i sådant arbete måste uppvisas.

Det finns ett antal yrkesorganisationer i Armenien som representerar journalisters eller medföljande personers intressen och kan utfärda intyg som styrker att personen är en kvalificerad journalist eller en medföljande person inom ramen för sin yrkesutövning inom ett visst område. För att bedöma dessa organisationers professionella status kan konsulaten använda webbplatsen www.e-register.am. Dessutom kan konsulaten godta ett intyg som utfärdats av sökandens arbetsgivare.

| ”f) | För deltagare i internationella idrottsevenemang och medföljande personal:






  — | En skriftlig begäran från värdorganisationen, behöriga myndigheter, nationella idrottsförbund eller nationella olympiska kommittéer i medlemsstaterna.” |
| --- | --- | --- |

”f)

—

En skriftlig begäran från värdorganisationen, behöriga myndigheter, nationella idrottsförbund eller nationella olympiska kommittéer i medlemsstaterna.”

Förteckningen över medföljande personer vid internationella idrottsevenemang kommer att begränsas till dem som följer med inom ramen för deras yrkesutövning: tränare, massörer, managers, medicinsk personal och ordförande för idrottsföreningar. Supportrar ska därför inte anses som medföljande personal.

| ”g) | För affärsfolk och företrädare för näringslivsorganisationer:






  — | En skriftlig begäran från en som värd agerande juridisk person eller ett företag, eller ett kontor eller en filial till dessa, statliga eller lokala myndigheter i medlemsstaterna eller en kommitté som anordnar handels- och industriutställningar, konferenser och symposier vilka hålls inom en medlemsstats territorium, som viseras av de behöriga myndigheterna i enlighet med nationell lagstiftning.” |
| --- | --- | --- |

”g)

—

En skriftlig begäran från en som värd agerande juridisk person eller ett företag, eller ett kontor eller en filial till dessa, statliga eller lokala myndigheter i medlemsstaterna eller en kommitté som anordnar handels- och industriutställningar, konferenser och symposier vilka hålls inom en medlemsstats territorium, som viseras av de behöriga myndigheterna i enlighet med nationell lagstiftning.”

För att kontrollera om näringslivsorganisationen existerar kan konsulaten använda webbplatsen www.e-register.am.

| ”h) | För utövare av fria yrken som deltar i internationella utställningar, konferenser, symposier, seminarier eller andra liknande evenemang:






  — | En skriftlig begäran från värdorganisationen som bekräftar att personen i fråga deltar i evenemanget. |
| --- | --- | --- |

”h)

För utövare av fria yrken som deltar i internationella utställningar, konferenser, symposier, seminarier eller andra liknande evenemang:

—

En skriftlig begäran från värdorganisationen som bekräftar att personen i fråga deltar i evenemanget.

| i) | För företrädare för organisationer i det civila samhället och personer som inbjudits av ideella, i medlemsstaterna registrerade organisationer inom ramen för den armeniska gemenskapen och som reser i syfte att delta i utbildning, seminarier eller konferenser, även inom ramen för utbytesprogram, panarmeniska program eller stödprogram för den armeniska gemenskapen.






  — | En skriftlig begäran från värdorganisationen, en bekräftelse på att personen företräder organisationen i det civila samhället eller deltar i panarmenisk verksamhet eller verksamhet till stöd för den armeniska gemenskapen samt registerintyg om inrättandet av den berörda organisationen, utfärdat av en statlig myndighet i enlighet med nationell lagstiftning.” |
| --- | --- | --- |

i)

För företrädare för organisationer i det civila samhället och personer som inbjudits av ideella, i medlemsstaterna registrerade organisationer inom ramen för den armeniska gemenskapen och som reser i syfte att delta i utbildning, seminarier eller konferenser, även inom ramen för utbytesprogram, panarmeniska program eller stödprogram för den armeniska gemenskapen.

—

En skriftlig begäran från värdorganisationen, en bekräftelse på att personen företräder organisationen i det civila samhället eller deltar i panarmenisk verksamhet eller verksamhet till stöd för den armeniska gemenskapen samt registerintyg om inrättandet av den berörda organisationen, utfärdat av en statlig myndighet i enlighet med nationell lagstiftning.”

En handling från organisationen i det civila samhället som bekräftar att den viseringssökande företräder den organisationen måste uppvisas.

Den armeniska statliga myndighet som är behörig att utfärda intyget om inrättandet av en organisation i det civila samhället är justitieministeriet.

Intygen om inrättandet av en organisation i det civila samhället registreras i det statliga registret över juridiska personer. Justitieministeriet förvaltar en elektronisk databas över icke-statliga organisationer som är tillgänglig via justitieministeriets webbplats /https://www.e-register.am/.

Enskilda medlemmar i en organisation i det civila samhället omfattas inte av avtalet.

| ”j) | För personer som deltar i vetenskapliga, akademiska, kulturella och konstnärliga verksamheter, inklusive utbytesprogram som anordnas av universitet och andra:






  — | En skriftlig begäran från värdorganisationen att delta i dessa verksamheter.” |
| --- | --- | --- |

”j)

—

En skriftlig begäran från värdorganisationen att delta i dessa verksamheter.”

| ”k) | För chaufförer som utför internationella gods- och passagerartransporter till medlemsstaternas territorier i fordon registrerade i Armenien:






  — | En skriftlig begäran från den nationella sammanslutning av transportföretag i Armenien som ansvarar för internationell vägtransport, med angivande av resornas syfte, sträckning, längd och frekvens.” |
| --- | --- | --- |

”k)

—

En skriftlig begäran från den nationella sammanslutning av transportföretag i Armenien som ansvarar för internationell vägtransport, med angivande av resornas syfte, sträckning, längd och frekvens.”

Den nationella sammanslutningen av transportföretag i Armenien är behörig att utfärda den skriftliga begäran för yrkesförare hos Association of International Road Carriers of Armenia (AIRCA).

Association of International Road Carriers of Armenia

| ”l) | För deltagare i officiella utbytesprogram som anordnas av vänorter och andra kommunala enheter:






  — | En skriftlig begäran från förvaltningschefen eller borgmästaren i dessa.” |
| --- | --- | --- |

”l)

—

En skriftlig begäran från förvaltningschefen eller borgmästaren i dessa.”

Den förvaltningschef eller borgmästare på orten som är behörig att utfärda den skriftliga begäran är förvaltningschefen eller borgmästaren på den värdort där vänortsverksamheten kommer att äga rum. Denna kategori omfattar endast officiell vänortsverksamhet.

| ”m) | För besök på militära och civila begravningsplatser:






  — | En officiell handling som bekräftar att graven finns och underhålls samt den sökandes släktband eller annat förhållande till den gravsatte.” |
| --- | --- | --- |

”m)

—

En officiell handling som bekräftar att graven finns och underhålls samt den sökandes släktband eller annat förhållande till den gravsatte.”

I avtalet anges inte om ovannämnda officiella handling ska utfärdas av myndigheterna i det land där graven finns eller det land där den person som vill besöka graven är bosatt. Det bör godtas att de behöriga myndigheterna i båda länderna får utfärda en sådan officiell handling.

Den ovannämnda officiella handling som bekräftar att graven finns och underhålls samt den viseringssökandes släktband eller annat förhållande till den gravsatte måste uppvisas.

Avtalet skapar inte några nya ansvarsregler för de fysiska eller juridiska personer som utfärdat de skriftliga ansökningarna. Unionsrätten och/eller den nationella rätten gäller vid felaktigt utfärdande av sådana ansökningar.

2.2.2   Utfärdande av viseringar för flera inresor

I de fall där den viseringssökande ofta måste resa till medlemsstaternas territorium kan visering för kortare vistelser utfärdas för flera inresor, förutsatt att den sammanlagda längden av dessa besök inte överstiger 90 dagar per 180-dagarsperiod.

I artikel 5 i avtalet fastställs följande:

”1.   Medlemsstaternas beskickningar och konsulat ska utfärda viseringar för flera inresor med en giltighetstid på fem år för följande kategorier av personer:

| a) | Makar/makor och barn (även adopterade), som är under 21 år eller som är underhållsberättigade, samt föräldrar (även förmyndare), vilka besöker armeniska medborgare som är lagligen bosatta inom medlemsstaternas territorium eller EU-medborgare som är bosatta inom den medlemsstats territorium där de är medborgare. |
| --- | --- |

a)

Makar/makor och barn (även adopterade), som är under 21 år eller som är underhållsberättigade, samt föräldrar (även förmyndare), vilka besöker armeniska medborgare som är lagligen bosatta inom medlemsstaternas territorium eller EU-medborgare som är bosatta inom den medlemsstats territorium där de är medborgare.

| b) | Ledamöter i nationella och regionala regeringar, författningsdomstolar och högsta domstolar, om de inte genom detta avtal är undantagna från viseringskravet när de utövar sina ämbeten. |
| --- | --- |

b)

Ledamöter i nationella och regionala regeringar, författningsdomstolar och högsta domstolar, om de inte genom detta avtal är undantagna från viseringskravet när de utövar sina ämbeten.

| c) | Ständiga medlemmar i officiella delegationer som, efter en officiell inbjudan ställd till Armenien, ska delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas på medlemsstaternas territorium av mellanstatliga organisationer. |
| --- | --- |

c)

Ständiga medlemmar i officiella delegationer som, efter en officiell inbjudan ställd till Armenien, ska delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas på medlemsstaternas territorium av mellanstatliga organisationer.

Om behovet eller avsikten att resa ofta eller regelbundet uppenbart avser en kortare period, ska giltighetstiden för en visering för flera inresor undantagsvis begränsas till perioden i fråga, särskilt då

| — | giltighetstiden för uppehållstillståndet för medborgare i Armenien som är lagligen bosatta i unionen och som avses i led a, |
| --- | --- |

—

giltighetstiden för uppehållstillståndet för medborgare i Armenien som är lagligen bosatta i unionen och som avses i led a,

| — | mandattiden för de personer som avses i led b, |
| --- | --- |

—

mandattiden för de personer som avses i led b,

| — | ämbetsperioden för de ständiga medlemmar i officiella delegationer som avses i led c, |
| --- | --- |

—

ämbetsperioden för de ständiga medlemmar i officiella delegationer som avses i led c,

är kortare än fem år.”

Med hänsyn till dessa personkategoriers yrkesmässiga ställning eller familjeband till en armenisk medborgare som är lagligen bosatt inom medlemsstaternas territorium eller till en unionsmedborgare som är bosatt i en medlemsstat där den personen är medborgare, är det motiverat att bevilja dem visering för flera inresor med en giltighetstid på fem år eller för en giltighetsperiod som motsvarar ämbetsperioden eller uppehållstillståndets giltighetstid om denna understiger fem år.

Personer som omfattas av artikel 5.1 a i avtalet ska kunna styrka att värdpersonen är lagligen bosatt i en medlemsstat.

När det gäller personer som omfattas av artikel 5.1 b i avtalet ska en bekräftelse lämnas avseende deras yrkesmässiga ställning och längden på deras ämbetsperiod.

Denna bestämmelse ska inte tillämpas på personer som omfattas av artikel 5.1 b i avtalet om de är undantagna från viseringskraven genom avtalet, dvs. om de innehar diplomatpass.

Personer som omfattas av artikel 5.1 c i avtalet ska kunna styrka sin permanenta ställning som medlem i den officiella delegationen och behovet att regelbundet delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram.

Om behovet eller avsikten att resa ofta eller regelbundet uppenbart avser en kortare tidsperiod ska giltighetstiden för viseringar för flera inresor dock begränsas till denna period.

”2.   Medlemsstaternas beskickningar och konsulat ska utfärda viseringar för flera inresor med en giltighetstid på ett år för följande kategorier av personer, förutsatt att dessa under det föregående året har erhållit minst en visering och som de har använt i enlighet med lagstiftningen om inresa till och vistelse inom den besökta statens territorium:

| a) | Medlemmar i officiella delegationer som, efter en officiell inbjudan ställd till Armenien, ska delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas av mellanstatliga organisationer inom medlemsstaternas territorium. |
| --- | --- |

a)

Medlemmar i officiella delegationer som, efter en officiell inbjudan ställd till Armenien, ska delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas av mellanstatliga organisationer inom medlemsstaternas territorium.

| b) | Företrädare för organisationer i det civila samhället och personer som inbjudits av ideella, i medlemsstaterna registrerade organisationer inom ramen för den armeniska gemenskapen som reser till medlemsstaterna i syfte att delta i utbildning, seminarier eller konferenser, även inom ramen för utbytesprogram, panarmeniska program eller stödprogram för den armeniska gemenskapen. |
| --- | --- |

b)

Företrädare för organisationer i det civila samhället och personer som inbjudits av ideella, i medlemsstaterna registrerade organisationer inom ramen för den armeniska gemenskapen som reser till medlemsstaterna i syfte att delta i utbildning, seminarier eller konferenser, även inom ramen för utbytesprogram, panarmeniska program eller stödprogram för den armeniska gemenskapen.

| c) | Utövare av fria yrken som deltar i internationella utställningar, konferenser, symposier, seminarier eller andra liknande evenemang och som regelbundet reser till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

Utövare av fria yrken som deltar i internationella utställningar, konferenser, symposier, seminarier eller andra liknande evenemang och som regelbundet reser till medlemsstaterna.

| d) | Personer som deltar i vetenskapliga, kulturella och konstnärliga verksamheter, inklusive utbytesprogram som anordnas av universitet och andra, och som regelbundet reser till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

d)

Personer som deltar i vetenskapliga, kulturella och konstnärliga verksamheter, inklusive utbytesprogram som anordnas av universitet och andra, och som regelbundet reser till medlemsstaterna.

| e) | Studerande och forskarstuderande som regelbundet reser i studie- eller utbildningssyfte, även inom ramen för utbytesprogram. |
| --- | --- |

e)

Studerande och forskarstuderande som regelbundet reser i studie- eller utbildningssyfte, även inom ramen för utbytesprogram.

| f) | Deltagare i officiella utbytesprogram som anordnas av vänorter och andra kommunala enheter. |
| --- | --- |

f)

Deltagare i officiella utbytesprogram som anordnas av vänorter och andra kommunala enheter.

| g) | Personer som reser av medicinska skäl och nödvändig medföljande personal. |
| --- | --- |

g)

Personer som reser av medicinska skäl och nödvändig medföljande personal.

| h) | Journalister och medföljande teknisk personal inom ramen för deras yrkesutövning. |
| --- | --- |

h)

Journalister och medföljande teknisk personal inom ramen för deras yrkesutövning.

| i) | Affärsfolk och företrädare för näringslivsorganisationer som regelbundet reser till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

i)

Affärsfolk och företrädare för näringslivsorganisationer som regelbundet reser till medlemsstaterna.

| j) | Deltagare i internationella idrottsevenemang och personer som medföljer dessa inom ramen för deras yrkesutövning. |
| --- | --- |

j)

Deltagare i internationella idrottsevenemang och personer som medföljer dessa inom ramen för deras yrkesutövning.

| k) | Chaufförer som utför internationella gods- och passagerartransporter till medlemsstaternas territorier i fordon registrerade i Armenien. |
| --- | --- |

k)

Chaufförer som utför internationella gods- och passagerartransporter till medlemsstaternas territorier i fordon registrerade i Armenien.

Om behovet eller avsikten att resa ofta eller regelbundet uppenbart avser en kortare period, ska giltighetstiden för en visering för flera inresor, trots bestämmelserna i den första meningen, begränsas till perioden i fråga.”

I princip ska en visering för flera inresor med en giltighetstid på ett år utfärdas till viseringssökande i ovannämnda kategorier om den viseringssökande under föregående år (12 månader) har erhållit minst en visering och har använt den i enlighet med lagstiftningen om inresa och vistelse på territoriet/territorierna i den eller de besökta medlemsstaterna (personen har exempelvis inte stannat för länge) och om det finns skäl att ansöka om visering för flera inresor.

I de fall där det inte är motiverat att utfärda en visering som gäller ett år, till exempel om utbytesprogrammet är kortare än ett år, eller om personen inte behöver resa under hela året, kommer viseringens giltighetstid att vara kortare än ett år, under förutsättning att de övriga villkoren för utfärdande av viseringen är uppfyllda.

”3.   Medlemsstaternas beskickningar och konsulat ska utfärda viseringar för flera inresor med en giltighetstid på minst två år och högst fem år till de kategorier av personer som anges i punkt 2 i denna artikel, förutsatt att dessa under de senaste två åren har använt ettåriga viseringar för flera inresor i enlighet med lagstiftningen om inresa till och vistelse inom den besökta statens territorium om inte behovet eller avsikten att resa ofta eller regelbundet uppenbart avser en kortare period, då giltighetstiden för en visering för flera inresor ska begränsas till den perioden.

4.   Den sammanlagda vistelsen på medlemsstaternas territorium för de personer som avses i punkterna 1–3 i denna artikel får inte överstiga 90 dagar per 180-dagarsperiod.”

En visering för flera inresor med en giltighetstid på två till fem år ska utfärdas till viseringssökande i de personkategorier som anges i artikel 5.2 i avtalet, förutsatt att de under de senaste två åren (24 månader) har använt de båda viseringarna för flera inresor med en giltighetstid på ett år i enlighet med lagstiftningen om inresa och vistelse på territoriet i den besökta medlemsstaten eller de besökta medlemsstaterna och att skälen för att begära visering för flera inresor fortfarande är giltiga. Det ska noteras att en visering med en giltighetstid på två till fem år endast ska utfärdas om den viseringssökande har beviljats två viseringar med en giltighetstid på minst ett år under de föregående två åren (24 månader), och om den personen har använt dessa viseringar i enlighet med lagstiftningen om inresa och vistelse på territoriet i den besökta medlemsstaten eller de besökta medlemsstaterna. Medlemsstaternas beskickningar och konsulat ska, på grundval av en bedömning av varje viseringsansökan, besluta om giltighetstiden för dessa viseringar, dvs. från två till fem år.

Det finns ingen skyldighet att utfärda en visering för flera inresor om sökanden inte använt sig av den tidigare viseringen.

2.2.3   Innehavare av diplomatpass

I artikel 10 i avtalet fastställs följande:

”1.   Armeniska medborgare som innehar ett giltigt diplomatpass får resa in på, lämna och transitera genom medlemsstaternas territorium utan visering.

2.   De personer som avses i punkt 1 i denna artikel får vistas utan visering på medlemsstaternas territorium under en period av högst 90 dagar per 180-dagarsperiod.”

Förfarandena för utstationering av diplomater i medlemsstaterna omfattas inte av avtalet. De vanliga ackrediteringsförfarandena gäller.

III.   SAMARBETE RÖRANDE RESEHANDLINGAR

I en gemensam förklaring som fogats till avtalet enas parterna om att den gemensamma kommitté bör utvärdera effekten av den säkerhetsnivå som tillämpas för respektive resehandlingar på avtalets funktion. Därför har parterna enats om att regelbundet utbyta information om åtgärder som de vidtar för att undvika en onödigt stor ökning av resehandlingar, utveckla de tekniska säkerhetsaspekterna för resehandlingar och beakta användaranpassningen i samband med utfärdandet av resehandlingar.

IV.   STATISTIK

För att den gemensamma kommittén ska kunna övervaka genomförandet av avtalet på ett effektivt sätt ska medlemsstaternas beskickningar och konsulat var sjätte månad lämna in statistik till kommissionen. Om det är möjligt bör denna statistik omfatta följande, angivet per månad:

| — | Det antal av varje viseringstyp som utfärdas till de olika kategorier som omfattas av avtalet. |
| --- | --- |

—

Det antal av varje viseringstyp som utfärdas till de olika kategorier som omfattas av avtalet.

| — | Antalet avslag på viseringsansökningar för de olika kategorier som omfattas av avtalet. |
| --- | --- |

—

Antalet avslag på viseringsansökningar för de olika kategorier som omfattas av avtalet.

| — | Hur många viseringar för flera inresor som utfärdats. |
| --- | --- |

—

Hur många viseringar för flera inresor som utfärdats.

| — | Giltighetstiden för utfärdade viseringar för flera inresor. |
| --- | --- |

—

Giltighetstiden för utfärdade viseringar för flera inresor.

| — | Antalet avgiftsfria viseringar som utfärdas till de olika personkategorier som omfattas av avtalet. |
| --- | --- |

—

Antalet avgiftsfria viseringar som utfärdas till de olika personkategorier som omfattas av avtalet.

---

(1)  Rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (EGT L 81, 21.3.2001, s. 1).

1

(2)  
  EGT L 239, 22.9.2000, s. 19.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av den 13 juli 2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) (EUT L 243, 15.9.2009, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT L 77, 23.3.2016, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 610/2013 av den 26 juni 2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna), Schengenavtalets tillämpningskonvention, rådets förordningar (EG) nr 1683/95 och (EG) nr 539/2001 och Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008 och (EG) nr 810/2009 (EUT L 182, 29.6.2013, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 565/2014/EU av den 15 maj 2014 om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av Bulgariens, Kroatiens, Cyperns och Rumäniens unilaterala erkännande av vissa handlingar såsom likställda med de egna nationella viseringarna för transitering genom dessa länders territorium eller planerade vistelser på deras territorium som inte överstiger 90 dagar under en 180-dagarsperiod och om upphävande av beslut 895/2006/EG och 582/2008/EG (EUT L 157, 27.5.2014, s. 23).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets rekommendation 2005/761/EG av den 28 september 2005 om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredjeländer vilka reser inom gemenskapen i syfte att bedriva forskning (EUT L 289, 3.11.2005, s. 23).

7

---

| 26.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/60 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/60

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (GUSP) 2017/1948

av den 25 oktober 2017

om genomförande av beslut 2014/450/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Sudan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 31.2,

med beaktande av rådets beslut 2014/450/Gusp av den 10 juli 2014 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Sudan och om upphävande av beslut 2011/423/Gusp (1), särskilt artikel 6,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 10 juli 2014 antog rådet beslut 2014/450/Gusp. |
| --- | --- |

(1)

Den 10 juli 2014 antog rådet beslut 2014/450/Gusp.

| (2) | FN:s säkerhetsråds kommitté, inrättad enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1591 (2005), uppdaterade den 17 oktober 2017 uppgifterna rörande en person som omfattas av restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

(2)

FN:s säkerhetsråds kommitté, inrättad enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1591 (2005), uppdaterade den 17 oktober 2017 uppgifterna rörande en person som omfattas av restriktiva åtgärder.

| (3) | Bilagan till beslut 2014/450/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilagan till beslut 2014/450/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut 2014/450/Gusp ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 25 oktober 2017.

På rådets vägnar

M. MAASIKAS

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 203, 11.7.2014, s. 106.

1

---

BILAGA

Uppgifterna avseende ”
  ALNSIEM, Musa Hilal Abdalla” ska ersättas med följande uppgifter:

| ”2. | ALNSIEM, Musa Hilal Abdalla

  Alias: a) Sheikh Musa Hilal; b) Abd Allah; c) Abdallah; d) AlNasim; e) Al Nasim; f) AlNaseem; g) Al Naseem; h) AlNasseem; i) Al Nasseem.

  Befattning: a) F.d. ledamot av Sudans nationella församling från al-Wahadistriktet; b) F.d. särskild rådgivare åt förbundsministeriet för utrikesfrågor; c) Högste ledare för stammen Mahamid i Norra Darfur.

  Födelsedatum: a) Den 1 januari 1964; b) 1959

  Födelseort: Kutum

  Nationalitet: Sudan

  Adress: a) Kabkabiya, Sudan; b) Kutum, Sudan (Bor i Kabkabiya och staden Kutum i Norra Darfur. Har bott i Khartoum).

  Pass: a) Diplomatpass D014433, utfärdat den 21 februari 2013 (giltigt t.o.m. den 21 februari 2015); b) Diplomatpass D009889, utfärdat den 17 februari 2011 (giltigt t.o.m. den 17 februari 2013).

  Id: Intyg om medborgarskap nummer A0680623.

  Uppförd på FN-förteckningen: Den 25 april 2006.

  Övrig information: Länk till särskilt meddelande från Interpol-FN:s säkerhetsråd: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5795065

  Information från den beskrivande sammanfattning av skälen för uppförande på förteckningen som angetts av sanktionskommittén:

  Alnsiem fördes upp på förteckningen den 25 april 2006 i enlighet med punkt 1 i resolution 1672 (2006) såsom varande ”högste ledare för stammen Jalul i Norra Darfur”.
  I rapporten från Human Rights Watch anges att de innehar ett memorandum av den 13 februari 2004 från en lokal förvaltning i Norra Darfur, i vilket order ges om att ”lokala säkerhetsstyrkor” ska ”tillåta mujahidin och frivilliga under Sheikh Musa Hilals befäl att fortsätta sin verksamhet i områdena i [Norra Darfur] och tillgodose deras behov”. Den 28 september 2005 gick en arabisk milisgrupp om 400 man till angrepp mot byarna Aro Sharrow (inklusive internflyktinglägret där), Acho och Gozmena i Västra Darfur. Vi tror även att Musa Hilal närvarade vid angreppet mot internflyktinglägret i Aro Sharrow. Hans son hade dödats vid Sudans befrielsearmés (SLA) angrepp mot Shareia och därför var han nu inbegripen i en personlig blodsfejd. Det finns rimliga skäl att tro att han som högste ledare direkt ansvarade för dessa handlingar och har gjort sig skyldig till kränkningar av internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning samt andra grymheter.” |
| --- | --- |

”2.

Alias: a) Sheikh Musa Hilal; b) Abd Allah; c) Abdallah; d) AlNasim; e) Al Nasim; f) AlNaseem; g) Al Naseem; h) AlNasseem; i) Al Nasseem.

Befattning: a) F.d. ledamot av Sudans nationella församling från al-Wahadistriktet; b) F.d. särskild rådgivare åt förbundsministeriet för utrikesfrågor; c) Högste ledare för stammen Mahamid i Norra Darfur.

Födelsedatum: a) Den 1 januari 1964; b) 1959

Födelseort: Kutum

Nationalitet: Sudan

Adress: a) Kabkabiya, Sudan; b) Kutum, Sudan (Bor i Kabkabiya och staden Kutum i Norra Darfur. Har bott i Khartoum).

Pass: a) Diplomatpass D014433, utfärdat den 21 februari 2013 (giltigt t.o.m. den 21 februari 2015); b) Diplomatpass D009889, utfärdat den 17 februari 2011 (giltigt t.o.m. den 17 februari 2013).

Id: Intyg om medborgarskap nummer A0680623.

Uppförd på FN-förteckningen: Den 25 april 2006.

Övrig information: Länk till särskilt meddelande från Interpol-FN:s säkerhetsråd: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5795065

Information från den beskrivande sammanfattning av skälen för uppförande på förteckningen som angetts av sanktionskommittén:

Alnsiem fördes upp på förteckningen den 25 april 2006 i enlighet med punkt 1 i resolution 1672 (2006) såsom varande ”högste ledare för stammen Jalul i Norra Darfur”.

I rapporten från Human Rights Watch anges att de innehar ett memorandum av den 13 februari 2004 från en lokal förvaltning i Norra Darfur, i vilket order ges om att ”lokala säkerhetsstyrkor” ska ”tillåta mujahidin och frivilliga under Sheikh Musa Hilals befäl att fortsätta sin verksamhet i områdena i [Norra Darfur] och tillgodose deras behov”. Den 28 september 2005 gick en arabisk milisgrupp om 400 man till angrepp mot byarna Aro Sharrow (inklusive internflyktinglägret där), Acho och Gozmena i Västra Darfur. Vi tror även att Musa Hilal närvarade vid angreppet mot internflyktinglägret i Aro Sharrow. Hans son hade dödats vid Sudans befrielsearmés (SLA) angrepp mot Shareia och därför var han nu inbegripen i en personlig blodsfejd. Det finns rimliga skäl att tro att han som högste ledare direkt ansvarade för dessa handlingar och har gjort sig skyldig till kränkningar av internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning samt andra grymheter.”

---

| 26.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/62 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/62

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/1949

av den 25 oktober 2017

om upphävande av genomförandebeslut 2014/715/EU om identifiering av Sri Lanka som ett tredjeland som kommissionen anser vara ett icke-samarbetande tredjeland enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1936/2001 och (EG) nr 601/2004 samt om upphävande av förordningarna (EG) nr 1093/94 och (EG) nr 1447/1999 (1), särskilt artikel 31, och

av följande skäl:

| (1) | Genom genomförandebeslut 2014/715/EU (2) identifierade kommissionen Sri Lanka som ett land som kommissionen anser vara ett icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU) i enlighet med artikel 31.1 i förordning (EG) nr 1005/2008. I det beslutet angav kommissionen skälen till att den ansåg att detta land inte hade fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

(1)

Genom genomförandebeslut 2014/715/EU (2) identifierade kommissionen Sri Lanka som ett land som kommissionen anser vara ett icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU) i enlighet med artikel 31.1 i förordning (EG) nr 1005/2008. I det beslutet angav kommissionen skälen till att den ansåg att detta land inte hade fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske.

| (2) | Genom genomförandebeslut (EU) 2015/200 (3) förde rådet upp Sri Lanka i förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer som fastställts genom rådets genomförandebeslut 2014/170/EU (4). |
| --- | --- |

(2)

Genom genomförandebeslut (EU) 2015/200 (3) förde rådet upp Sri Lanka i förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer som fastställts genom rådets genomförandebeslut 2014/170/EU (4).

| (3) | Genom artikel 18.1 g i förordning (EG) nr 1005/2008 utesluts import till unionen av fiskeriprodukter som åtföljs av ett fångstintyg som godkänts av myndigheterna i en flaggstat som identifierats som en icke-samarbetande stat när det gäller bekämpning av IUU-fiske. |
| --- | --- |

(3)

Genom artikel 18.1 g i förordning (EG) nr 1005/2008 utesluts import till unionen av fiskeriprodukter som åtföljs av ett fångstintyg som godkänts av myndigheterna i en flaggstat som identifierats som en icke-samarbetande stat när det gäller bekämpning av IUU-fiske.

| (4) | Efter att ha blivit utpekat som ett icke-samarbetande tredjeland, ansträngde sig Sri Lanka för att vidta konkreta åtgärder för att åtgärda de konstaterade bristerna. |
| --- | --- |

(4)

Efter att ha blivit utpekat som ett icke-samarbetande tredjeland, ansträngde sig Sri Lanka för att vidta konkreta åtgärder för att åtgärda de konstaterade bristerna.

| (5) | Att döma av den information som kommissionen fått verkar Sri Lanka ha genomfört sina skyldigheter enligt internationell rätt och ha antagit en lämplig rättslig ram för att bekämpa IUU-fiske. Landet har fastställt ett adekvat och effektivt system för övervakning, kontroll och tillsyn genom att införa loggböcker för registrering av fångstuppgifter och radioanropssignaler för fiskefartyg och förse hela den flotta som fiskar på öppet hav med fartygsövervakningssystem (VMS). Landet har även skapat ett avskräckande sanktionssystem, sett över fiskerilagstiftningen och säkerställt ett korrekt genomförande av fångstcertifieringssystemet. Sri Lanka har dessutom stadigt förbättrat sitt fullgörande av regionala fiskeriförvaltningsorganisationers rekommendationer och resolutioner, så som åtgärder för hamnstatskontroll. Landet har införlivat de regionala fiskeriorganisationernas bestämmelser i sin lagstiftning och har antagit en egen nationell handlingsplan mot IUU-fiske, i linje med Förenta nationernas internationella handlingsplan mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. |
| --- | --- |

(5)

Att döma av den information som kommissionen fått verkar Sri Lanka ha genomfört sina skyldigheter enligt internationell rätt och ha antagit en lämplig rättslig ram för att bekämpa IUU-fiske. Landet har fastställt ett adekvat och effektivt system för övervakning, kontroll och tillsyn genom att införa loggböcker för registrering av fångstuppgifter och radioanropssignaler för fiskefartyg och förse hela den flotta som fiskar på öppet hav med fartygsövervakningssystem (VMS). Landet har även skapat ett avskräckande sanktionssystem, sett över fiskerilagstiftningen och säkerställt ett korrekt genomförande av fångstcertifieringssystemet. Sri Lanka har dessutom stadigt förbättrat sitt fullgörande av regionala fiskeriförvaltningsorganisationers rekommendationer och resolutioner, så som åtgärder för hamnstatskontroll. Landet har införlivat de regionala fiskeriorganisationernas bestämmelser i sin lagstiftning och har antagit en egen nationell handlingsplan mot IUU-fiske, i linje med Förenta nationernas internationella handlingsplan mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

| (6) | Det verkar därför som om Sri Lanka har genomfört sina skyldigheter enligt internationell rätt och att åtgärderna som landet vidtagit som flaggstat är tillräckliga för att följa artiklarna 94, 117 och 118 i Förenta nationernas havsrättskonvention och artiklarna 18, 19, 20 och 23 i Förenta nationernas avtal om fiskbestånd. |
| --- | --- |

(6)

Det verkar därför som om Sri Lanka har genomfört sina skyldigheter enligt internationell rätt och att åtgärderna som landet vidtagit som flaggstat är tillräckliga för att följa artiklarna 94, 117 och 118 i Förenta nationernas havsrättskonvention och artiklarna 18, 19, 20 och 23 i Förenta nationernas avtal om fiskbestånd.

| (7) | Det kan därför fastställas att den situation som motiverade identifieringen av Sri Lanka som ett icke-samarbetande tredjeland har rättats till och att Sri Lanka har vidtagit konkreta åtgärder som kan leda till en bestående förbättring av situationen. |
| --- | --- |

(7)

Det kan därför fastställas att den situation som motiverade identifieringen av Sri Lanka som ett icke-samarbetande tredjeland har rättats till och att Sri Lanka har vidtagit konkreta åtgärder som kan leda till en bestående förbättring av situationen.

| (8) | Mot bakgrund av detta antog rådet genomförandebeslut (EU) 2016/992 (5) som avlägsnar Sri Lanka från förteckningen över icke-samarbetande länder. |
| --- | --- |

(8)

Mot bakgrund av detta antog rådet genomförandebeslut (EU) 2016/992 (5) som avlägsnar Sri Lanka från förteckningen över icke-samarbetande länder.

| (9) | Under dessa omständigheter bör genomförandebeslut 2014/715/EU upphävas med verkan från och med ikraftträdandet av genomförandebeslut (EU) 2016/992. |
| --- | --- |

(9)

Under dessa omständigheter bör genomförandebeslut 2014/715/EU upphävas med verkan från och med ikraftträdandet av genomförandebeslut (EU) 2016/992.

| (10) | Detta beslut utesluter inte eventuella framtida åtgärder från unionens sida, i enlighet med förordning (EG) nr 1005/2008, om Sri Lanka inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

(10)

Detta beslut utesluter inte eventuella framtida åtgärder från unionens sida, i enlighet med förordning (EG) nr 1005/2008, om Sri Lanka inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet av den 28 februari 2017 från kommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet av den 28 februari 2017 från kommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandebeslut 2014/715/EU ska upphöra att gälla.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Det ska tillämpas från och med den 22 juni 2016.

Utfärdat i Bryssel den 25 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/715/EU av den 14 oktober 2014 om identifiering av ett tredjeland som kommissionen anser vara ett icke-samarbetande tredjeland enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (EUT L 297, 15.10.2014, s. 13).

2

(3)  Rådets genomförandebeslut (EU) 2015/200 av den 26 januari 2015 om ändring av genomförandebeslut 2014/170/EU om upprättande av en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske enligt förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske med avseende på Sri Lanka (EUT L 33, 10.2.2015, s. 15).

3

(4)  Rådets genomförandebeslut 2014/170/EU av den 24 mars 2014 om upprättande av en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske enligt förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (EUT L 91, 27.3.2014, s. 43).

4

(5)  Rådets genomförandebeslut (EU) 2016/992 av den 16 juni 2016 om ändring av genomförandebeslut 2014/170/EU om upprättande av en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske enligt förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske med avseende på Sri Lanka (EUT L 162, 21.6.2016, s. 15).

5

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 26.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/64 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/64

---

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 204/16/KOL

av den 23 november 2016

om det påstådda olagliga statliga stödet till Íslandsbanki hf. och Arion banki hf. genom låneavtal på påstått förmånliga villkor (Island) [2017/1950]

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET (nedan kallad myndigheten) har antagit detta beslut

MED BEAKTANDE av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 61 och protokoll 26,

MED BEAKTANDE av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat övervakningsavtalet), särskilt artikel 24,

MED BEAKTANDE av protokoll 3 till övervakningsavtalet (nedan kallat protokoll 3), särskilt artiklarna 7.2 och 13 i del II,

EFTER att ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   BAKGRUND

BAKGRUND

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Den 23 september 2013 mottog myndigheten ett klagomål om att Íslandsbanki hf. (nedan kallad Íslandsbanki) och Arion banki hf. (nedan kallad Arion banki) hade beviljats olagligt statligt stöd av Islands centralbank genom en långfristig finansiering med förmånliga räntesatser (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 23 september 2013 mottog myndigheten ett klagomål om att Íslandsbanki hf. (nedan kallad Íslandsbanki) och Arion banki hf. (nedan kallad Arion banki) hade beviljats olagligt statligt stöd av Islands centralbank genom en långfristig finansiering med förmånliga räntesatser (1).

Íslandsbanki

Arion banki

1

| (2) | Genom en skrivelse av den 23 oktober 2013 skickade myndigheten en begäran om upplysningar till de isländska myndigheterna (2), som de isländska myndigheterna besvarade den 17 januari 2014 (3). Ärendet diskuterades därefter vid ett möte mellan företrädare för myndigheten och för de isländska myndigheterna i Reykjavík i maj 2014. Diskussionerna följdes upp med en skrivelse av den 5 juni 2014 (4). Ärendet diskuterades på nytt vid ett möte mellan företrädare för myndigheten och för de isländska myndigheterna, däribland en företrädare för Islands centralbank, i Reykjavík i februari 2015. Dessa diskussioner följdes upp med en skrivelse av den 24 februari 2015 (5), som de isländska myndigheterna besvarade den 1 april 2015 (6). |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 23 oktober 2013 skickade myndigheten en begäran om upplysningar till de isländska myndigheterna (2), som de isländska myndigheterna besvarade den 17 januari 2014 (3). Ärendet diskuterades därefter vid ett möte mellan företrädare för myndigheten och för de isländska myndigheterna i Reykjavík i maj 2014. Diskussionerna följdes upp med en skrivelse av den 5 juni 2014 (4). Ärendet diskuterades på nytt vid ett möte mellan företrädare för myndigheten och för de isländska myndigheterna, däribland en företrädare för Islands centralbank, i Reykjavík i februari 2015. Dessa diskussioner följdes upp med en skrivelse av den 24 februari 2015 (5), som de isländska myndigheterna besvarade den 1 april 2015 (6).

2

3

4

5

6

| (3) | Genom beslut nr 208/15/KOL av den 20 maj 2015 inledde myndigheten ett formellt granskningsförfarande om påstått olagligt statligt stöd som beviljats till Íslandsbanki och Arion banki genom avtal om omvandling av lån på påstått förmånliga villkor. Genom en skrivelse av den 28 augusti 2015 (7) lämnade de isländska myndigheterna synpunkter på myndighetens beslut. Samma dag mottog myndigheten även synpunkter från en av de två påstådda stödmottagarna, nämligen Arion banki (8). |
| --- | --- |

(3)

Genom beslut nr 208/15/KOL av den 20 maj 2015 inledde myndigheten ett formellt granskningsförfarande om påstått olagligt statligt stöd som beviljats till Íslandsbanki och Arion banki genom avtal om omvandling av lån på påstått förmånliga villkor. Genom en skrivelse av den 28 augusti 2015 (7) lämnade de isländska myndigheterna synpunkter på myndighetens beslut. Samma dag mottog myndigheten även synpunkter från en av de två påstådda stödmottagarna, nämligen Arion banki (8).

7

8

| (4) | Den 24 september 2015 offentliggjordes beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet i Europeiska unionens officiella tidning och i dess EES-supplement (9). Genom en skrivelse av den 5 oktober 2015 lämnade Islands centralbank synpunkter på beslutet att inleda förfarandet (10). |
| --- | --- |

(4)

Den 24 september 2015 offentliggjordes beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet i Europeiska unionens officiella tidning och i dess EES-supplement (9). Genom en skrivelse av den 5 oktober 2015 lämnade Islands centralbank synpunkter på beslutet att inleda förfarandet (10).

Europeiska unionens officiella tidning

9

10

| (5) | Genom en skrivelse av den 14 juni 2016 begärde myndigheten ytterligare upplysningar från Islands centralbank, Íslandsbanki och Arion banki (11). De isländska myndigheterna lämnade de begärda upplysningarna genom en skrivelse av den 20 september 2016 (12). |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 14 juni 2016 begärde myndigheten ytterligare upplysningar från Islands centralbank, Íslandsbanki och Arion banki (11). De isländska myndigheterna lämnade de begärda upplysningarna genom en skrivelse av den 20 september 2016 (12).

11

12

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

2.1   BAKGRUND

| (6) | De berörda åtgärderna är kopplade till Islands centralbanks utlåning mot säkerhet och värdepapperslån. En av Islands centralbanks uppgifter som centralbank och långivare i sista instans är att, i linje med andra centralbankers penningpolitik, tillhandahålla kortfristiga krediter till finansiella företag i form av lån mot säkerhet enligt bestämmelserna i centralbankens föreskrifter. Finansiella institut har möjlighet att ansöka om dagslån eller sjudagarslån mot säkerhet som centralbanken anser vara belåningsbar. |
| --- | --- |

(6)

De berörda åtgärderna är kopplade till Islands centralbanks utlåning mot säkerhet och värdepapperslån. En av Islands centralbanks uppgifter som centralbank och långivare i sista instans är att, i linje med andra centralbankers penningpolitik, tillhandahålla kortfristiga krediter till finansiella företag i form av lån mot säkerhet enligt bestämmelserna i centralbankens föreskrifter. Finansiella institut har möjlighet att ansöka om dagslån eller sjudagarslån mot säkerhet som centralbanken anser vara belåningsbar.

| (7) | Under 2007 och 2008 ökade utlåningen mot säkerheter stadigt, och Islands centralbank blev den viktigaste likviditetskällan för de finansiella företagen. Utlåningen mot säkerheter nådde sin kulmen den 1 oktober 2008, strax innan bankerna kollapsade, då Islands centralbank hade lånat ut 520 miljarder isländska kronor till finansinstitut. När de tre isländska affärsbankerna (Landsbankinn, Glitnir och Kaupthing) kollapsade i oktober 2008 hade Islands centralbank betydande fordringar gentemot dessa inhemska finansiella företag med bakomliggande säkerheter av olika slag. Vid den tidpunkten utgjordes uppemot 42 % av säkerheterna för lånen från Islands centralbank av värdepapper med statsgarantier eller värdepapper med bakomliggande tillgångar, medan cirka 58 % av de underliggande säkerheterna utgjordes av obligationer som utfärdats av Glitnir, Kaupthing och Landsbankinn (13) |
| --- | --- |

(7)

Under 2007 och 2008 ökade utlåningen mot säkerheter stadigt, och Islands centralbank blev den viktigaste likviditetskällan för de finansiella företagen. Utlåningen mot säkerheter nådde sin kulmen den 1 oktober 2008, strax innan bankerna kollapsade, då Islands centralbank hade lånat ut 520 miljarder isländska kronor till finansinstitut. När de tre isländska affärsbankerna (Landsbankinn, Glitnir och Kaupthing) kollapsade i oktober 2008 hade Islands centralbank betydande fordringar gentemot dessa inhemska finansiella företag med bakomliggande säkerheter av olika slag. Vid den tidpunkten utgjordes uppemot 42 % av säkerheterna för lånen från Islands centralbank av värdepapper med statsgarantier eller värdepapper med bakomliggande tillgångar, medan cirka 58 % av de underliggande säkerheterna utgjordes av obligationer som utfärdats av Glitnir, Kaupthing och Landsbankinn (13)

13

2.2   LÅNEAVTAL SOM INGICKS MED ÍSLANDSBANKI

| (8) | När Glitnir kollapsade 2008 förföll de fordringar som Islands centralbank hade till betalning, vilket gjorde centralbanken till fordringsägare i den konkursdrabbade banken. Genom beslut av den isländska finansinspektionen Fjármálaeftirlitið (nedan kallad FME) i oktober 2008 överfördes Glitnirs alla inhemska tillgångar och skulder till Íslandsbanki, inklusive Glitnirs utestående skuld till Islands centralbank, som uppgick till ca 55,6 miljarder isländska kronor, samt äganderätten till den underliggande säkerheten (hypotekslåneportföljen) (14). |
| --- | --- |

(8)

När Glitnir kollapsade 2008 förföll de fordringar som Islands centralbank hade till betalning, vilket gjorde centralbanken till fordringsägare i den konkursdrabbade banken. Genom beslut av den isländska finansinspektionen Fjármálaeftirlitið (nedan kallad FME) i oktober 2008 överfördes Glitnirs alla inhemska tillgångar och skulder till Íslandsbanki, inklusive Glitnirs utestående skuld till Islands centralbank, som uppgick till ca 55,6 miljarder isländska kronor, samt äganderätten till den underliggande säkerheten (hypotekslåneportföljen) (14).

FME

14

| (9) | Eftersom skulden till Islands centralbank utgjordes av kortfristiga lån mot säkerhet skulle omedelbar återbetalning ha fått allvarliga konsekvenser för Íslandsbankis likviditetsställning och kunde ha påverkat omstruktureringen av banken. Enligt Islands centralbank skulle alternativet ha varit att centralbanken drev in skulden, vilket hade inneburit att centralbanken hade övertagit hypotekslåneportföljen. Detta skulle ha varit svårt för en centralbank att hantera. Försäljning av hypotekslåneportföljen betraktades vid den tidpunkten inte heller som ett alternativ mot bakgrund av den ekonomiska krisen och det mycket begränsade antalet potentiella köpare på marknaden. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom skulden till Islands centralbank utgjordes av kortfristiga lån mot säkerhet skulle omedelbar återbetalning ha fått allvarliga konsekvenser för Íslandsbankis likviditetsställning och kunde ha påverkat omstruktureringen av banken. Enligt Islands centralbank skulle alternativet ha varit att centralbanken drev in skulden, vilket hade inneburit att centralbanken hade övertagit hypotekslåneportföljen. Detta skulle ha varit svårt för en centralbank att hantera. Försäljning av hypotekslåneportföljen betraktades vid den tidpunkten inte heller som ett alternativ mot bakgrund av den ekonomiska krisen och det mycket begränsade antalet potentiella köpare på marknaden.

| (10) | Íslandsbanki ville därför omförhandla och omvandla sin skuld till en långfristig skuld med en rimlig amorteringsplan för att undvika att Íslandsbankis likviditetsställning skulle försämras ytterligare. Efter förhandlingar mellan Íslandsbanki och Islands centralbank ingicks ett avtal den 11 september 2009 genom vilket Íslandsbanki utfärdade en fristående obligation till centralbanken till ett belopp av 55,6 miljarder isländska kronor. Som säkerhet för obligationen ställdes samma eller liknande hypotekslåneportfölj som för de säkerställda obligationer som Glitnir hade utfärdat tidigare. Obligationen har en säkerhet som överskrider obligationsvärdet med en belåningsgrad på 70 % (15). Obligationens löptid är tio år, med en räntesats på 4,5 % kopplad till konsumentprisindex. |
| --- | --- |

(10)

Íslandsbanki ville därför omförhandla och omvandla sin skuld till en långfristig skuld med en rimlig amorteringsplan för att undvika att Íslandsbankis likviditetsställning skulle försämras ytterligare. Efter förhandlingar mellan Íslandsbanki och Islands centralbank ingicks ett avtal den 11 september 2009 genom vilket Íslandsbanki utfärdade en fristående obligation till centralbanken till ett belopp av 55,6 miljarder isländska kronor. Som säkerhet för obligationen ställdes samma eller liknande hypotekslåneportfölj som för de säkerställda obligationer som Glitnir hade utfärdat tidigare. Obligationen har en säkerhet som överskrider obligationsvärdet med en belåningsgrad på 70 % (15). Obligationens löptid är tio år, med en räntesats på 4,5 % kopplad till konsumentprisindex.

15

2.3   LÅNEAVTAL SOM INGICKS MED ARION BANKI

| (11) | I oktober 2008 stod det klart att Kaupthing inte längre kunde räddas, och FME övertog därför bankens verksamhet. I enlighet med lag nr 125/2008 om behörighet för statliga utbetalningar till följd av exceptionella förhållanden på finansmarknaden osv., som antogs den 6 oktober 2008, beslutade FME att dela upp Kaupthing i en gammal och en ny bank. Den nya banken, som senare blev Arion banki, övertog i princip merparten av de inhemska tillgångarna och skulderna. Skulder med säkerhet till Islands centralbank och skuldernas säkerheter, däribland hypotekslåneportföljen, överfördes emellertid inte (16). Den gamla banken ställdes under tillsyn av en likvidationskommitté och blev senare föremål för likvidationsförfaranden i syfte att så småningom lägga ned all verksamhet. |
| --- | --- |

(11)

I oktober 2008 stod det klart att Kaupthing inte längre kunde räddas, och FME övertog därför bankens verksamhet. I enlighet med lag nr 125/2008 om behörighet för statliga utbetalningar till följd av exceptionella förhållanden på finansmarknaden osv., som antogs den 6 oktober 2008, beslutade FME att dela upp Kaupthing i en gammal och en ny bank. Den nya banken, som senare blev Arion banki, övertog i princip merparten av de inhemska tillgångarna och skulderna. Skulder med säkerhet till Islands centralbank och skuldernas säkerheter, däribland hypotekslåneportföljen, överfördes emellertid inte (16). Den gamla banken ställdes under tillsyn av en likvidationskommitté och blev senare föremål för likvidationsförfaranden i syfte att så småningom lägga ned all verksamhet.

16

| (12) | Kaupthing, regeringen och Arion banki ingick den 3 september 2009 ett avtal om kapitaliseringen av Arion banki och grunden för ersättningen från Kaupthing till Arion banki. Enligt avtalet fick Kaupthing möjlighet att förvärva kontrollen över Arion banki genom att teckna nytt aktiekapital och skulle betala för det nya aktiekapitalet med den gamla bankens egna tillgångar (dvs. de tillgångar som inte hade överförts enligt det beslut av FME som beskrivs ovan). |
| --- | --- |

(12)

Kaupthing, regeringen och Arion banki ingick den 3 september 2009 ett avtal om kapitaliseringen av Arion banki och grunden för ersättningen från Kaupthing till Arion banki. Enligt avtalet fick Kaupthing möjlighet att förvärva kontrollen över Arion banki genom att teckna nytt aktiekapital och skulle betala för det nya aktiekapitalet med den gamla bankens egna tillgångar (dvs. de tillgångar som inte hade överförts enligt det beslut av FME som beskrivs ovan).

| (13) | Innan Kaupthing kunde besluta om man skulle förvärva en majoritetsandel i Arion banki behövde en överenskommelse nås med Islands centralbank om reglering av utestående fordringar, eftersom en del av de tillgångar som Kaupthing behövde för att finansiera det nya aktiekapitalet hade ställts som säkerhet för centralbankens lån till Kaupthing, bland annat hypotekslåneportföljen. Den 30 november 2009 ingick därför finansministeriet, Islands centralbank och likvidationskommittén för Kaupthing ett förlikningsavtal om Islands centralbanks fordringar gentemot Kaupthing (nedan kallat förlikningsavtalet). Avvecklingen av dagslån behandlades i artikel 3 i förlikningsavtalet, där parterna enades om att Arion banki skulle överta Kaupthings skuld till Islands centralbank genom att utfärda en obligation till ett belopp på omkring [...] (*1) miljarder isländska kronor via ett särskilt formulär som bifogades avtalet som tillägg II, i utbyte mot att centralbanken i sin tur överförde hypotekslåneportföljen till Arion banki. |
| --- | --- |

(13)

Innan Kaupthing kunde besluta om man skulle förvärva en majoritetsandel i Arion banki behövde en överenskommelse nås med Islands centralbank om reglering av utestående fordringar, eftersom en del av de tillgångar som Kaupthing behövde för att finansiera det nya aktiekapitalet hade ställts som säkerhet för centralbankens lån till Kaupthing, bland annat hypotekslåneportföljen. Den 30 november 2009 ingick därför finansministeriet, Islands centralbank och likvidationskommittén för Kaupthing ett förlikningsavtal om Islands centralbanks fordringar gentemot Kaupthing (nedan kallat förlikningsavtalet). Avvecklingen av dagslån behandlades i artikel 3 i förlikningsavtalet, där parterna enades om att Arion banki skulle överta Kaupthings skuld till Islands centralbank genom att utfärda en obligation till ett belopp på omkring [...] (*1) miljarder isländska kronor via ett särskilt formulär som bifogades avtalet som tillägg II, i utbyte mot att centralbanken i sin tur överförde hypotekslåneportföljen till Arion banki.

förlikningsavtalet

*1

| (14) | Den 22 januari 2010 ingick Arion banki och Islands centralbank ett låneavtal som, enligt centralbanken och Arion, innebar att artikel 3 i förlikningsavtalet och kapitaliseringsavtalet formellt hade genomförts, dvs. att Kaupthings fordringsägare blev ägare till Arion banki. Låneavtalet ersatte den tidigare nämnda obligationen. Låneavtalet innehöll i huvudsak samma villkor som obligationen förutom att kapitalbeloppet i låneavtalet angavs i euro, US-dollar och schweiziska franc i stället för i isländska kronor. Ändringen av valuta var i enlighet med villkoren i förlikningsavtalet, i vilka det fastställdes att Arion banki skulle betala ränta och amorteringar i utländska valutor i den utsträckning som banken förmådde, oavsett vilken valuta som angavs för kapitalbeloppet. Förlikningsavtalet föreskrev även att Arion banki måste lämna en skriftlig och motiverad ansökan till Islands centralbank om man inte kunde betala i utländska valutor utan i stället ville betala i isländska kronor. |
| --- | --- |

(14)

Den 22 januari 2010 ingick Arion banki och Islands centralbank ett låneavtal som, enligt centralbanken och Arion, innebar att artikel 3 i förlikningsavtalet och kapitaliseringsavtalet formellt hade genomförts, dvs. att Kaupthings fordringsägare blev ägare till Arion banki. Låneavtalet ersatte den tidigare nämnda obligationen. Låneavtalet innehöll i huvudsak samma villkor som obligationen förutom att kapitalbeloppet i låneavtalet angavs i euro, US-dollar och schweiziska franc i stället för i isländska kronor. Ändringen av valuta var i enlighet med villkoren i förlikningsavtalet, i vilka det fastställdes att Arion banki skulle betala ränta och amorteringar i utländska valutor i den utsträckning som banken förmådde, oavsett vilken valuta som angavs för kapitalbeloppet. Förlikningsavtalet föreskrev även att Arion banki måste lämna en skriftlig och motiverad ansökan till Islands centralbank om man inte kunde betala i utländska valutor utan i stället ville betala i isländska kronor.

| (15) | Låneavtalet föreskrev ett lån med en löptid på sju år, som kunde förlängas med två treårsperioder, och med ett lånebelopp på [...] miljoner euro, [...] miljoner US-dollar och [...] miljoner schweiziska franc. Arion banki hade frihet att ändra den sammansättning av valutor som lånet skulle återbetalas i. Räntan var Euribor/Libor + 300 punkter. Arion bankis hypotekslåneportfölj användes som säkerhet för lånet från Islands centralbank. |
| --- | --- |

(15)

Låneavtalet föreskrev ett lån med en löptid på sju år, som kunde förlängas med två treårsperioder, och med ett lånebelopp på [...] miljoner euro, [...] miljoner US-dollar och [...] miljoner schweiziska franc. Arion banki hade frihet att ändra den sammansättning av valutor som lånet skulle återbetalas i. Räntan var Euribor/Libor + 300 punkter. Arion bankis hypotekslåneportfölj användes som säkerhet för lånet från Islands centralbank.

3.   KLAGAN

KLAGAN

| (16) | Enligt klaganden gjordes ingen bedömning av låneavtalen mellan Íslandsbanki, Arion banki och Islands centralbank i myndighetens beslut om godkännande av omstruktureringsstöd till Íslandsbanki och Arion banki (17). Eftersom åtgärderna inte togs upp i dessa ärenden anser klaganden att det är viktigt att inhämta yttrande från myndigheten om i) huruvida dessa påstådda ytterligare stödåtgärder är förenliga med EES-avtalet, och ii) följderna av att de isländska myndigheterna har underlåtit att anmäla dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(16)

Enligt klaganden gjordes ingen bedömning av låneavtalen mellan Íslandsbanki, Arion banki och Islands centralbank i myndighetens beslut om godkännande av omstruktureringsstöd till Íslandsbanki och Arion banki (17). Eftersom åtgärderna inte togs upp i dessa ärenden anser klaganden att det är viktigt att inhämta yttrande från myndigheten om i) huruvida dessa påstådda ytterligare stödåtgärder är förenliga med EES-avtalet, och ii) följderna av att de isländska myndigheterna har underlåtit att anmäla dessa åtgärder.

17

| (17) | Klaganden hävdar att andra banker på Island inte gavs samma möjlighet till finansiering från Islands centralbank eller andra offentliga organ vid den tidpunkt då centralbanken ingick låneavtalen med Arion banki och Íslandsbanki. Klaganden menar därför att stödet var selektivt eftersom det beviljades uteslutande till vissa finansinstitut som konkurrerar på den isländska bankmarknaden. Enligt klaganden innebar lånet till Íslandsbanki att banken beviljades stöd för att undvika indrivning i fråga om de säkerställda obligationerna, och att lånet i Arion bankis fall beviljades för att säkerställa en lämplig balans i fråga om bankens valutarisk. Klaganden hävdar att andra finansinstitut som inte fick liknande stöd var tvungna att avyttra tillgångar på marknader som gynnade köparna. |
| --- | --- |

(17)

Klaganden hävdar att andra banker på Island inte gavs samma möjlighet till finansiering från Islands centralbank eller andra offentliga organ vid den tidpunkt då centralbanken ingick låneavtalen med Arion banki och Íslandsbanki. Klaganden menar därför att stödet var selektivt eftersom det beviljades uteslutande till vissa finansinstitut som konkurrerar på den isländska bankmarknaden. Enligt klaganden innebar lånet till Íslandsbanki att banken beviljades stöd för att undvika indrivning i fråga om de säkerställda obligationerna, och att lånet i Arion bankis fall beviljades för att säkerställa en lämplig balans i fråga om bankens valutarisk. Klaganden hävdar att andra finansinstitut som inte fick liknande stöd var tvungna att avyttra tillgångar på marknader som gynnade köparna.

| (18) | Enligt klaganden gav låneavtalen Íslandsbanki och Arion banki en klar fördel i form av en långsiktig finansiering med förmånliga räntesatser under marknadsnivå som inte var tillgängliga för andra marknadsaktörer. Enligt klaganden skulle ingen privat investerare ha ingått dessa avtal vid denna turbulenta tid på finansmarknaden. Klaganden har som belägg för sitt påstående att räntesatserna var lägre än marknadsräntan vid den tidpunkten lämnat kreditswappspreadar för den isländska staten 2009 och räntesatser från 2009 på obligationsemissionerna HFF150224 och HFF150434 från det statliga isländska bolåneinstitutet Íbúðalánasjóður (nedan kallat ILS). Enligt klagomålet har åtgärderna stärkt Íslandsbankis och Arion bankis ställning på bankmarknaden och därmed påverkat andra marknadsaktörers ställning. |
| --- | --- |

(18)

Enligt klaganden gav låneavtalen Íslandsbanki och Arion banki en klar fördel i form av en långsiktig finansiering med förmånliga räntesatser under marknadsnivå som inte var tillgängliga för andra marknadsaktörer. Enligt klaganden skulle ingen privat investerare ha ingått dessa avtal vid denna turbulenta tid på finansmarknaden. Klaganden har som belägg för sitt påstående att räntesatserna var lägre än marknadsräntan vid den tidpunkten lämnat kreditswappspreadar för den isländska staten 2009 och räntesatser från 2009 på obligationsemissionerna HFF150224 och HFF150434 från det statliga isländska bolåneinstitutet Íbúðalánasjóður (nedan kallat ILS). Enligt klagomålet har åtgärderna stärkt Íslandsbankis och Arion bankis ställning på bankmarknaden och därmed påverkat andra marknadsaktörers ställning.

ILS

| (19) | Klaganden hävdar slutligen att de omstruktureringsplaner för Íslandsbanki och Arion banki som den isländska regeringen genomförde och som myndigheten bedömde som förenligt stöd enligt artikel 61.3 b i EES-avtalet var tillräckliga för att avhjälpa störningen i Islands ekonomi. Enligt klaganden var de ytterligare stödåtgärder som genomfördes genom de ovannämnda avtalen inte nödvändiga, lämpliga eller proportionerliga för att återställa den isländska banksektorn och innebar därmed oförenligt statligt stöd. |
| --- | --- |

(19)

Klaganden hävdar slutligen att de omstruktureringsplaner för Íslandsbanki och Arion banki som den isländska regeringen genomförde och som myndigheten bedömde som förenligt stöd enligt artikel 61.3 b i EES-avtalet var tillräckliga för att avhjälpa störningen i Islands ekonomi. Enligt klaganden var de ytterligare stödåtgärder som genomfördes genom de ovannämnda avtalen inte nödvändiga, lämpliga eller proportionerliga för att återställa den isländska banksektorn och innebar därmed oförenligt statligt stöd.

4.   SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (20) | I beslut nr 208/15/KOL gjorde myndigheten en preliminär bedömning av om de kortfristiga kreditfaciliteterna som Islands centralbank tillhandahöll åt Glitnir och Kaupthing samt de låneavtal som ingicks mellan centralbanken och både Arion banki och Íslandsbanki kunde utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet, och, om så var fallet, om det statliga stödet kunde anses vara förenligt med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(20)

I beslut nr 208/15/KOL gjorde myndigheten en preliminär bedömning av om de kortfristiga kreditfaciliteterna som Islands centralbank tillhandahöll åt Glitnir och Kaupthing samt de låneavtal som ingicks mellan centralbanken och både Arion banki och Íslandsbanki kunde utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet, och, om så var fallet, om det statliga stödet kunde anses vara förenligt med EES-avtalet.

| (21) | I fråga om kortfristiga lån mot säkerhet från Islands centralbank till banker och andra finansinstitut konstaterade myndigheten att de villkor som anges i bankriktlinjerna (18) om likviditetsstöd och centralbanksfaciliteter var uppfyllda. Följaktligen fann myndigheten att de kortfristiga kreditfaciliteter som Islands centralbank tillhandahöll till Glitnir och Kaupthing inte innefattade statligt stöd. |
| --- | --- |

(21)

I fråga om kortfristiga lån mot säkerhet från Islands centralbank till banker och andra finansinstitut konstaterade myndigheten att de villkor som anges i bankriktlinjerna (18) om likviditetsstöd och centralbanksfaciliteter var uppfyllda. Följaktligen fann myndigheten att de kortfristiga kreditfaciliteter som Islands centralbank tillhandahöll till Glitnir och Kaupthing inte innefattade statligt stöd.

18

| (22) | I fråga om låneavtalen mellan Islands centralbank och både Arion banki och Íslandsbanki på påstått förmånliga villkor drog myndigheten preliminärt slutsatsen att det inte kunde uteslutas att avtalen utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Följande aspekter framhölls i beslut nr 208/15/KOL:






  i) | Myndigheten konstaterade att offentligt stöd som ges av en centralbank kan tillskrivas staten och utgör därför en överföring av statliga medel. |
| --- | --- | --- |

(22)

I fråga om låneavtalen mellan Islands centralbank och både Arion banki och Íslandsbanki på påstått förmånliga villkor drog myndigheten preliminärt slutsatsen att det inte kunde uteslutas att avtalen utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Följande aspekter framhölls i beslut nr 208/15/KOL:

i)

Myndigheten konstaterade att offentligt stöd som ges av en centralbank kan tillskrivas staten och utgör därför en överföring av statliga medel.

| ii) | Myndigheten uttryckte tvivel om huruvida de granskade åtgärderna var förenliga med principen om hur en privat borgenär skulle ha agerat i en jämförbar situation i rättsligt och faktiskt hänseende. Av myndighetens preliminära bedömning framgick att det inte kunde uteslutas att Íslandsbanki och Arion banki åtnjutit en ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

ii)

Myndigheten uttryckte tvivel om huruvida de granskade åtgärderna var förenliga med principen om hur en privat borgenär skulle ha agerat i en jämförbar situation i rättsligt och faktiskt hänseende. Av myndighetens preliminära bedömning framgick att det inte kunde uteslutas att Íslandsbanki och Arion banki åtnjutit en ekonomisk fördel.

| iii) | Eftersom inga bevis hade lämnats som visade att de påstått förmånliga låneavtalen gjordes tillgängliga för alla företag i en situation som i faktiskt och rättsligt hänseende var jämförbar med situationen för Íslandsbanki och Arion banki, var det myndighetens preliminära uppfattning att åtgärderna föreföll selektiva. |
| --- | --- |

iii)

Eftersom inga bevis hade lämnats som visade att de påstått förmånliga låneavtalen gjordes tillgängliga för alla företag i en situation som i faktiskt och rättsligt hänseende var jämförbar med situationen för Íslandsbanki och Arion banki, var det myndighetens preliminära uppfattning att åtgärderna föreföll selektiva.

| iv) | Myndigheten konstaterade slutligen att även om Íslandsbanki och Arion banki i dag främst är verksamma på den isländska marknaden tillhandahåller de finansiella tjänster för vilka det råder helt öppen konkurrens och handel inom EES. Enligt myndighetens preliminära uppfattning skulle åtgärden därför kunna snedvrida konkurrensen och påverka handeln inom EES. |
| --- | --- |

iv)

Myndigheten konstaterade slutligen att även om Íslandsbanki och Arion banki i dag främst är verksamma på den isländska marknaden tillhandahåller de finansiella tjänster för vilka det råder helt öppen konkurrens och handel inom EES. Enligt myndighetens preliminära uppfattning skulle åtgärden därför kunna snedvrida konkurrensen och påverka handeln inom EES.

| (23) | Enligt myndigheten behövdes ytterligare bevis för att kunna avgöra om lånevillkoren kunde anses som förenliga med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(23)

Enligt myndigheten behövdes ytterligare bevis för att kunna avgöra om lånevillkoren kunde anses som förenliga med EES-avtalet.

| (24) | Efter den preliminära bedömningen hyste myndigheten därför tvivel om huruvida åtgärderna i fråga och i synnerhet lånevillkoren utgjorde statligt stöd, och om så var fallet, huruvida de kunde anses vara förenliga med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(24)

Efter den preliminära bedömningen hyste myndigheten därför tvivel om huruvida åtgärderna i fråga och i synnerhet lånevillkoren utgjorde statligt stöd, och om så var fallet, huruvida de kunde anses vara förenliga med EES-avtalet.

5.   SYNPUNKTER FRÅN ISLANDS CENTRALBANK

SYNPUNKTER FRÅN ISLANDS CENTRALBANK

5.1   ALLMÄNT

| (25) | Islands centralbank konstaterar att omstruktureringen av Islands finansiella system, omstruktureringens rättsliga grund och regeringens genomförande av den tidigare har granskats av myndigheten, bland annat i besluten om omstruktureringsstöd till Íslandsbanki och Arion banki. Enligt Islands centralbank är det inte logiskt att lyfta de åtgärder som undersöks i detta ärende ur sitt sammanhang och bedöma dem som fristående instrument. |
| --- | --- |

(25)

Islands centralbank konstaterar att omstruktureringen av Islands finansiella system, omstruktureringens rättsliga grund och regeringens genomförande av den tidigare har granskats av myndigheten, bland annat i besluten om omstruktureringsstöd till Íslandsbanki och Arion banki. Enligt Islands centralbank är det inte logiskt att lyfta de åtgärder som undersöks i detta ärende ur sitt sammanhang och bedöma dem som fristående instrument.

| (26) | Enligt Islands centralbank är det orealistiskt för en centralbank att ta i anspråk säkerheter som den som berörs i fråga om Kaupthing (Arion banki) och Íslandsbanki. Genom att överta en sådan säkerhet skulle Islands centralbank ha iklätt sig rollen som affärsbank med en av de största hushållslåneportföljerna på Island. Detta skulle ha varit oförenligt med dess roll som centralbank. Det fanns också en betydande risk för att verksamheten i Arion banki och Íslandsbanki skulle ha destabiliserats, vilket skulle ha äventyrat den finansiella stabiliteten. Myndigheten måste ha i åtanke att Islands centralbank har en rättslig skyldighet att verka för finansiell stabilitet. Om Islands centralbank hade drivit in sin fordran gentemot Íslandsbanki skulle den senare bankens likviditet ha försvagats till den grad att den inte skulle kunna fungera som en sund bank, och följaktligen skulle centralbanken inte ha kunnat driva in alla sina fordringar. |
| --- | --- |

(26)

Enligt Islands centralbank är det orealistiskt för en centralbank att ta i anspråk säkerheter som den som berörs i fråga om Kaupthing (Arion banki) och Íslandsbanki. Genom att överta en sådan säkerhet skulle Islands centralbank ha iklätt sig rollen som affärsbank med en av de största hushållslåneportföljerna på Island. Detta skulle ha varit oförenligt med dess roll som centralbank. Det fanns också en betydande risk för att verksamheten i Arion banki och Íslandsbanki skulle ha destabiliserats, vilket skulle ha äventyrat den finansiella stabiliteten. Myndigheten måste ha i åtanke att Islands centralbank har en rättslig skyldighet att verka för finansiell stabilitet. Om Islands centralbank hade drivit in sin fordran gentemot Íslandsbanki skulle den senare bankens likviditet ha försvagats till den grad att den inte skulle kunna fungera som en sund bank, och följaktligen skulle centralbanken inte ha kunnat driva in alla sina fordringar.

| (27) | Islands centralbank konstaterar att bankriktlinjerna dessvärre inte anger vad som händer om fordringar som härrör från penningpolitiska transaktioner inte betalas i tid och en centralbank är tvungen att vidta åtgärder för att driva in fordringar och överta tillgångar som använts som säkerhet. Islands centralbank hävdar att omvandlingen av centralbankens fordringar till lån bör betraktas som en normal fortsättning på de åtgärder som en fordringsägare vidtar för att maximera återvinningen av fordringar som härrör från kortfristiga kreditfaciliteter, och inte som ny finansiering som tillförs Arion banki och Íslandsbanki. |
| --- | --- |

(27)

Islands centralbank konstaterar att bankriktlinjerna dessvärre inte anger vad som händer om fordringar som härrör från penningpolitiska transaktioner inte betalas i tid och en centralbank är tvungen att vidta åtgärder för att driva in fordringar och överta tillgångar som använts som säkerhet. Islands centralbank hävdar att omvandlingen av centralbankens fordringar till lån bör betraktas som en normal fortsättning på de åtgärder som en fordringsägare vidtar för att maximera återvinningen av fordringar som härrör från kortfristiga kreditfaciliteter, och inte som ny finansiering som tillförs Arion banki och Íslandsbanki.

5.2   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

| (28) | När det gäller huruvida låneavtalen innebar en fördel för bankerna hävdar Islands centralbank för det första att den första förseningen av betalningarna inte innefattade statligt stöd med hänsyn till den exceptionella situationen på Island efter banksystemets kollaps i oktober 2008. Förlikningen med Íslandsbanki i september 2009 och med Kaupthing i november 2009 kan enligt Islands centralbank inte betraktas som en försenad betalning, eftersom Island genomgick en omfattande omstrukturering av bankerna med bistånd av IMF och det fanns en stor osäkerhet kring värderingen av bankernas tillgångar. |
| --- | --- |

(28)

När det gäller huruvida låneavtalen innebar en fördel för bankerna hävdar Islands centralbank för det första att den första förseningen av betalningarna inte innefattade statligt stöd med hänsyn till den exceptionella situationen på Island efter banksystemets kollaps i oktober 2008. Förlikningen med Íslandsbanki i september 2009 och med Kaupthing i november 2009 kan enligt Islands centralbank inte betraktas som en försenad betalning, eftersom Island genomgick en omfattande omstrukturering av bankerna med bistånd av IMF och det fanns en stor osäkerhet kring värderingen av bankernas tillgångar.

| (29) | Islands centralbank betonar att den har en rättslig skyldighet att upprätthålla finansiell stabilitet och övervaka kreditinstitutens valutaposition. Islands centralbank hade därför en rättslig skyldighet att åtgärda den svåra situation som rådde vid den tidpunkten. De låneavtal som ingicks var det bästa rationella ekonomiska beslutet under dessa omständigheter. Islands centralbank påpekar att det inte bara skulle ha varit oförenligt med dess roll som centralbank att överta säkerheten, utan att det dessutom i slutändan skulle ha inneburit att centralbanken hade återvunnit mindre av de kortfristiga skulderna. |
| --- | --- |

(29)

Islands centralbank betonar att den har en rättslig skyldighet att upprätthålla finansiell stabilitet och övervaka kreditinstitutens valutaposition. Islands centralbank hade därför en rättslig skyldighet att åtgärda den svåra situation som rådde vid den tidpunkten. De låneavtal som ingicks var det bästa rationella ekonomiska beslutet under dessa omständigheter. Islands centralbank påpekar att det inte bara skulle ha varit oförenligt med dess roll som centralbank att överta säkerheten, utan att det dessutom i slutändan skulle ha inneburit att centralbanken hade återvunnit mindre av de kortfristiga skulderna.

| (30) | Dessutom var enligt Islands centralbank villkoren i låneavtalen, dvs. räntesatser och säkerheter, fördelaktiga för centralbanken. Islands centralbank hänvisar till tillgängliga uppgifter om emitterade instrument internationellt, och även till villkoren för andra instrument som hade ingåtts av parterna vid dentidpunkten (Arion banki, Íslandsbanki, Islands centralbank, andra inhemska finansinstitut och staten) (19). Enligt Islands centralbank var villkoren i låneavtalen i båda fallen helt i överensstämmelse med normala marknadsvillkor vid den tidpunkten och helt i enlighet med principen om hur en privat investerare i en marknadsekonomi skulle ha agerat. |
| --- | --- |

(30)

Dessutom var enligt Islands centralbank villkoren i låneavtalen, dvs. räntesatser och säkerheter, fördelaktiga för centralbanken. Islands centralbank hänvisar till tillgängliga uppgifter om emitterade instrument internationellt, och även till villkoren för andra instrument som hade ingåtts av parterna vid dentidpunkten (Arion banki, Íslandsbanki, Islands centralbank, andra inhemska finansinstitut och staten) (19). Enligt Islands centralbank var villkoren i låneavtalen i båda fallen helt i överensstämmelse med normala marknadsvillkor vid den tidpunkten och helt i enlighet med principen om hur en privat investerare i en marknadsekonomi skulle ha agerat.

19

| (31) | När det gäller huruvida lånen var selektiva hävdar Islands centralbank att alla företag i en i rättsligt och faktiskt hänseende jämförbar situation behandlades lika. Islands centralbank konstaterar i detta avseende att Straumur Fjárfestingabanki, en privat isländsk investeringsbank, också ingick ett avtal med centralbanken om sina kortfristiga skulder (20). Enligt Islands centralbank befann sig inte MP banki en liknande situation faktiskt eller rättsligt, eftersom dess kortfristiga skulder inte täcktes av säkerheter i tillgångar jämförbara med hypotekslåneportföljen, utan av offentliga värdepapper, såsom värdepapper med statsgarantier och liknande säkra instrument, dvs. tillgångar som lätt kan omsättas till ett fastställt pris och utan några kostnader för överlåtelsen. Islands centralbank tillbakavisar därför påståendet att andra banker på Island inte gavs möjlighet att få sådan finansiering från centralbanken eller andra offentliga organ. |
| --- | --- |

(31)

När det gäller huruvida lånen var selektiva hävdar Islands centralbank att alla företag i en i rättsligt och faktiskt hänseende jämförbar situation behandlades lika. Islands centralbank konstaterar i detta avseende att Straumur Fjárfestingabanki, en privat isländsk investeringsbank, också ingick ett avtal med centralbanken om sina kortfristiga skulder (20). Enligt Islands centralbank befann sig inte MP banki en liknande situation faktiskt eller rättsligt, eftersom dess kortfristiga skulder inte täcktes av säkerheter i tillgångar jämförbara med hypotekslåneportföljen, utan av offentliga värdepapper, såsom värdepapper med statsgarantier och liknande säkra instrument, dvs. tillgångar som lätt kan omsättas till ett fastställt pris och utan några kostnader för överlåtelsen. Islands centralbank tillbakavisar därför påståendet att andra banker på Island inte gavs möjlighet att få sådan finansiering från centralbanken eller andra offentliga organ.

20

| (32) | Islands centralbank konstaterar slutligen att myndigheten måste beakta att det vid den tidpunkt då låneavtalen ingicks i praktiken inte existerade någon konkurrens mellan isländska finansiella företag och andra finansiella företag inom EES. I november 2008 antog Alltinget lag nr 134/2008 om ändring av lag nr 87/1992 om utländsk valuta, som införde restriktioner på gränsöverskridande kapitalrörelser och därmed sammanhängande valutatransaktioner, vilket gjorde det omöjligt för utländska finansiella institut att konkurrera på den isländska marknaden (21). Islands centralbank hävdar därför att åtgärderna inte riskerade att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan EES-avtalets parter. |
| --- | --- |

(32)

Islands centralbank konstaterar slutligen att myndigheten måste beakta att det vid den tidpunkt då låneavtalen ingicks i praktiken inte existerade någon konkurrens mellan isländska finansiella företag och andra finansiella företag inom EES. I november 2008 antog Alltinget lag nr 134/2008 om ändring av lag nr 87/1992 om utländsk valuta, som införde restriktioner på gränsöverskridande kapitalrörelser och därmed sammanhängande valutatransaktioner, vilket gjorde det omöjligt för utländska finansiella institut att konkurrera på den isländska marknaden (21). Islands centralbank hävdar därför att åtgärderna inte riskerade att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan EES-avtalets parter.

21

| (33) | På grundval av ovanstående anser Islands centralbank att de låneavtal som ingicks inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(33)

På grundval av ovanstående anser Islands centralbank att de låneavtal som ingicks inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

5.3   FÖRENLIGHET

| (34) | Om myndigheten ändå skulle anse att åtgärderna utgör statligt stöd hävdar Islands centralbank att åtgärderna måste anses vara förenliga med EES-avtalet på grundval av artikel 61.3 b, eftersom de utgjorde en integrerad del av de åtgärder som var nödvändiga, proportionella och lämpliga för att avhjälpa en allvarlig störning i Islands ekonomi och därför var direkt kopplade till de omstruktureringsåtgärder som hade godkänts av myndigheten i beslutet om omstruktureringsstöd till Arion banki och Íslandsbanki. |
| --- | --- |

(34)

Om myndigheten ändå skulle anse att åtgärderna utgör statligt stöd hävdar Islands centralbank att åtgärderna måste anses vara förenliga med EES-avtalet på grundval av artikel 61.3 b, eftersom de utgjorde en integrerad del av de åtgärder som var nödvändiga, proportionella och lämpliga för att avhjälpa en allvarlig störning i Islands ekonomi och därför var direkt kopplade till de omstruktureringsåtgärder som hade godkänts av myndigheten i beslutet om omstruktureringsstöd till Arion banki och Íslandsbanki.

6.   SYNPUNKTER FRÅN ARION BANKI

SYNPUNKTER FRÅN ARION BANKI

6.1   ALLMÄNT

| (35) | Även Arion banki hävdar att de åtgärder som granskas i detta ärende inte kan lyftas ur sitt sammanhang och bedömas som fristående instrument. Arion banki menar att myndigheten redan har undersökt och godkänt omstruktureringen och kapitalisering av Arion banki i beslutet om omstruktureringsstöd till Arion banki. |
| --- | --- |

(35)

Även Arion banki hävdar att de åtgärder som granskas i detta ärende inte kan lyftas ur sitt sammanhang och bedömas som fristående instrument. Arion banki menar att myndigheten redan har undersökt och godkänt omstruktureringen och kapitalisering av Arion banki i beslutet om omstruktureringsstöd till Arion banki.

| (36) | Arion banki konstaterar att fastställandet av lånet i utländsk valuta i stället för isländska kronor var i enlighet med villkoren i förlikningsavtalet, i vilka det föreskrevs att Arion banki skulle betala ränta och amorteringar i utländsk valuta i den utsträckning som banken kunde, och att den endast tilläts betala i isländska kronor under exceptionella omständigheter. Arion banki konstaterar även att det fastställs i artikel 4 i förlikningsavtalet attlåntagaren, efter långivarens godkännande, helt eller delvis kan ändra den valuta i vilken skulden anges. Låneavtalets villkor är därför helt i enlighet med villkoren i förlikningsavtalet. Arion banki betonar att myndigheten redan har granskat och godkänt villkoren i förlikningsavtalet i sitt beslut om omstruktureringsstöd till Arion banki (22). |
| --- | --- |

(36)

Arion banki konstaterar att fastställandet av lånet i utländsk valuta i stället för isländska kronor var i enlighet med villkoren i förlikningsavtalet, i vilka det föreskrevs att Arion banki skulle betala ränta och amorteringar i utländsk valuta i den utsträckning som banken kunde, och att den endast tilläts betala i isländska kronor under exceptionella omständigheter. Arion banki konstaterar även att det fastställs i artikel 4 i förlikningsavtalet attlåntagaren, efter långivarens godkännande, helt eller delvis kan ändra den valuta i vilken skulden anges. Låneavtalets villkor är därför helt i enlighet med villkoren i förlikningsavtalet. Arion banki betonar att myndigheten redan har granskat och godkänt villkoren i förlikningsavtalet i sitt beslut om omstruktureringsstöd till Arion banki (22).

22

| (37) | Enligt Arion banki är myndighetens beskrivning i beslut nr 208/15/KOL av Arion bankis ställning som svag utan hypotekslåneportföljen felaktig. Enligt Arion banki var hypotekslåneportföljen förvisso en värdefull tillgång, eftersom den omfattade lån till Arion bankis viktigaste kundbas och lånen även hade hanterats via Arion banki. Enligt förlikningsavtalet (och inte FME:s beslut) kunde Kaupthing överföra hypotekslåneportföljen till Arion banki som en del av kapitaliseringen av Arion banki. Utan artikel 3 i förlikningsavtalet (och utan överföringen av hypotekslåneportföljen) skulle emellertid andra tillgångar ha ersatt hypotekslåneportföljen för att kapitaliserings- och omstruktureringskraven på Arion banki skulle uppfyllas. |
| --- | --- |

(37)

Enligt Arion banki är myndighetens beskrivning i beslut nr 208/15/KOL av Arion bankis ställning som svag utan hypotekslåneportföljen felaktig. Enligt Arion banki var hypotekslåneportföljen förvisso en värdefull tillgång, eftersom den omfattade lån till Arion bankis viktigaste kundbas och lånen även hade hanterats via Arion banki. Enligt förlikningsavtalet (och inte FME:s beslut) kunde Kaupthing överföra hypotekslåneportföljen till Arion banki som en del av kapitaliseringen av Arion banki. Utan artikel 3 i förlikningsavtalet (och utan överföringen av hypotekslåneportföljen) skulle emellertid andra tillgångar ha ersatt hypotekslåneportföljen för att kapitaliserings- och omstruktureringskraven på Arion banki skulle uppfyllas.

6.2   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

| (38) | Enligt Arion banki skulle Islands centralbanks situation kunna liknas vid en privat borgenär som driver in sina fordringar gentemot Kaupthing enligt förlikningsavtalet, i enlighet med de gällande bestämmelserna om likvidationsförfaranden (23). Överlåtelsen av hypotekslåneportföljen efter förlikningsavtalet och ingåendet av låneavtalet gjordes på villkor som helt överensstämde med normala marknadsvillkor vid den tidpunkten. Följaktligen uppfyller Islands centralbanks agerande kriteriet privat borgenär. Islands centralbank har därför inte gett Arion banki en fördel som på något sätt kan betraktas som statligt stöd. |
| --- | --- |

(38)

Enligt Arion banki skulle Islands centralbanks situation kunna liknas vid en privat borgenär som driver in sina fordringar gentemot Kaupthing enligt förlikningsavtalet, i enlighet med de gällande bestämmelserna om likvidationsförfaranden (23). Överlåtelsen av hypotekslåneportföljen efter förlikningsavtalet och ingåendet av låneavtalet gjordes på villkor som helt överensstämde med normala marknadsvillkor vid den tidpunkten. Följaktligen uppfyller Islands centralbanks agerande kriteriet privat borgenär. Islands centralbank har därför inte gett Arion banki en fördel som på något sätt kan betraktas som statligt stöd.

23

| (39) | Enligt Arion banki kan de viktigaste punkter som bör beaktas vid bedömningen av om en hypotetisk privat borgenär skulle ha ingått förlikningsavtalet och låneavtalet sammanfattas på följande sätt:






  i) | Det var i ekonomiskt och funktionellt hänseende det enda förnuftiga alternativet för Islands centralbank. Ett övertagande av hypotekslåneportföljen hade lett till att Islands centralbank i slutändan hade återvunnit en mindre del av de kortfristiga skulderna. |
| --- | --- | --- |

(39)

Enligt Arion banki kan de viktigaste punkter som bör beaktas vid bedömningen av om en hypotetisk privat borgenär skulle ha ingått förlikningsavtalet och låneavtalet sammanfattas på följande sätt:

i)

Det var i ekonomiskt och funktionellt hänseende det enda förnuftiga alternativet för Islands centralbank. Ett övertagande av hypotekslåneportföljen hade lett till att Islands centralbank i slutändan hade återvunnit en mindre del av de kortfristiga skulderna.

| ii) | Islands centralbank hade som borgenär med förmånsrätt uttömt alla andra möjliga alternativ. |
| --- | --- |

ii)

Islands centralbank hade som borgenär med förmånsrätt uttömt alla andra möjliga alternativ.

| iii) | Gäldenären, Kaupthing, hade försatts i ett likvidationsförfarande, och den kortfristiga skulden måste därför avvecklas i enlighet med lag nr 21/1991 om konkursförfaranden. |
| --- | --- |

iii)

Gäldenären, Kaupthing, hade försatts i ett likvidationsförfarande, och den kortfristiga skulden måste därför avvecklas i enlighet med lag nr 21/1991 om konkursförfaranden.

| iv) | Åtgärderna överensstämde med regeringens mål att flytta den inhemska delen av de gamla bankerna till de nya bankerna. |
| --- | --- |

iv)

Åtgärderna överensstämde med regeringens mål att flytta den inhemska delen av de gamla bankerna till de nya bankerna.

| v) | Omstruktureringen och kapitaliseringen av Arion banki var en del av omstruktureringen av den finansiella sektorn. |
| --- | --- |

v)

Omstruktureringen och kapitaliseringen av Arion banki var en del av omstruktureringen av den finansiella sektorn.

| vi) | Villkoren i låneavtalet, dvs. räntesatser och säkerheter, var fördelaktiga för Islands centralbank. Detta framgår av tillgängliga uppgifter om emitterade instrument internationellt, men även av villkoren för andra instrument som hade ingåtts av parterna vid den tidpunkten (dvs. Arion banki, Islands centralbank och andra inhemska finansinstitut och staten). |
| --- | --- |

vi)

Villkoren i låneavtalet, dvs. räntesatser och säkerheter, var fördelaktiga för Islands centralbank. Detta framgår av tillgängliga uppgifter om emitterade instrument internationellt, men även av villkoren för andra instrument som hade ingåtts av parterna vid den tidpunkten (dvs. Arion banki, Islands centralbank och andra inhemska finansinstitut och staten).

| (40) | Eftersom myndigheten i beslut nr 208/15/KOL ansåg att det var svårt att fastställa lämpliga riktmärken för räntesatser under finanskrisen har Arion banki lämnat uppgifter om säkerställda obligationer och prioriterade obligationer utan säkerhet utgivna av europeiska banker under perioden i fråga. Eftersom lånet från Islands centralbank framför allt har hypotekslån som säkerhet anser Arion banki att det är jämförbart med säkerställda obligationer som emitterades av europeiska banker under 2009 med bostadshypotekslån som säkerhet. Enligt Arion banki visar de lämnade uppgifterna (24) att den räntespread som de europeiska bankerna betalade varierade mellan 0,1 och 1,90 % över interbankräntorna, med ett medianvärde på 0,72 %. Högst ränta för säkerställda obligationer betalades av Bank of Ireland i september 2009 (1,9 % över interbankräntorna) och EBS MortgageFinance från Irland (1,75 % över interbankräntorna) i november 2009. Enligt Arion banki är det svårt att förstå hur ett skuldinstrument med säkerheter i form av hypotekslån och andra tillgångar av hög kvalitet, och med en ränta på Libor + 3,00 %, kunde betraktas som statligt stöd, samtidigt som de högsta finansieringskostnaderna för en europeisk bank med hypotekslån som säkerhet var interbankräntorna + 1,9 %. |
| --- | --- |

(40)

Eftersom myndigheten i beslut nr 208/15/KOL ansåg att det var svårt att fastställa lämpliga riktmärken för räntesatser under finanskrisen har Arion banki lämnat uppgifter om säkerställda obligationer och prioriterade obligationer utan säkerhet utgivna av europeiska banker under perioden i fråga. Eftersom lånet från Islands centralbank framför allt har hypotekslån som säkerhet anser Arion banki att det är jämförbart med säkerställda obligationer som emitterades av europeiska banker under 2009 med bostadshypotekslån som säkerhet. Enligt Arion banki visar de lämnade uppgifterna (24) att den räntespread som de europeiska bankerna betalade varierade mellan 0,1 och 1,90 % över interbankräntorna, med ett medianvärde på 0,72 %. Högst ränta för säkerställda obligationer betalades av Bank of Ireland i september 2009 (1,9 % över interbankräntorna) och EBS MortgageFinance från Irland (1,75 % över interbankräntorna) i november 2009. Enligt Arion banki är det svårt att förstå hur ett skuldinstrument med säkerheter i form av hypotekslån och andra tillgångar av hög kvalitet, och med en ränta på Libor + 3,00 %, kunde betraktas som statligt stöd, samtidigt som de högsta finansieringskostnaderna för en europeisk bank med hypotekslån som säkerhet var interbankräntorna + 1,9 %.

24

| (41) | Enligt Arion banki var ändringen i låneavtalet jämfört med förlikningsavtalet av valutan för kapitalbeloppet från isländska kronor till euro, US-dollar och schweiziska franc förmånlig för Islands centralbank. Arion banki konstaterar att stränga begränsningar av gränsöverskridande kapitalrörelser och därmed sammanhängande valutatransaktioner infördes på Island efter banksystemets kollaps under hösten 2008. Att tillämpa kriteriet privat borgenär under sådana omständigheter kan bara leda till slutsatsen att en privat borgenär skulle ha föredragit lån utställda i utländsk valuta snarare än i isländska kronor. Denna ändring av valuta skulle därför snarare vara till fördel för fordringsägaren än för gäldenären. |
| --- | --- |

(41)

Enligt Arion banki var ändringen i låneavtalet jämfört med förlikningsavtalet av valutan för kapitalbeloppet från isländska kronor till euro, US-dollar och schweiziska franc förmånlig för Islands centralbank. Arion banki konstaterar att stränga begränsningar av gränsöverskridande kapitalrörelser och därmed sammanhängande valutatransaktioner infördes på Island efter banksystemets kollaps under hösten 2008. Att tillämpa kriteriet privat borgenär under sådana omständigheter kan bara leda till slutsatsen att en privat borgenär skulle ha föredragit lån utställda i utländsk valuta snarare än i isländska kronor. Denna ändring av valuta skulle därför snarare vara till fördel för fordringsägaren än för gäldenären.

| (42) | Arion banki gör även en jämförelse med ett förlikningsavtal som ingicks mellan den ”nya” Landsbankinn (nedan kallad NBI) och den ”gamla” Landsbankinn (nedan kallad LBI) i december 2009. Förlikningsavtalet innebar att en prioriterad obligation med särskild säkerhet, utställd i euro, brittiska pund och US-dollar till ett belopp av 247 miljarder isländska kronor i utländsk valuta, utfärdades för en period på tio år av NBI till LBI. Dessutom utfärdades en ansvarsförbindelse på 92 miljarder isländska kronor i utländsk valuta i början av 2013. Dessa prioriterade obligationer med särskild säkerhet var en ersättning för de tillgångar och skulder som överfördes från LBI den 9 oktober 2008 genom FME:s beslut om överlåtelse av tillgångar och skulder från LBI till NBI. Dessa prioriterade obligationer med särskild säkerhet förfaller till betalning i oktober 2018 och saknar delbetalningar under de första fem åren. Räntan är Euribor/Libor + 175 punkter under de första fem åren och Euribor/Libor + 290 punkter under de återstående fem åren. De är säkrade genom pooler av lån till Landsbankinns kunder (25). |
| --- | --- |

(42)

Arion banki gör även en jämförelse med ett förlikningsavtal som ingicks mellan den ”nya” Landsbankinn (nedan kallad NBI) och den ”gamla” Landsbankinn (nedan kallad LBI) i december 2009. Förlikningsavtalet innebar att en prioriterad obligation med särskild säkerhet, utställd i euro, brittiska pund och US-dollar till ett belopp av 247 miljarder isländska kronor i utländsk valuta, utfärdades för en period på tio år av NBI till LBI. Dessutom utfärdades en ansvarsförbindelse på 92 miljarder isländska kronor i utländsk valuta i början av 2013. Dessa prioriterade obligationer med särskild säkerhet var en ersättning för de tillgångar och skulder som överfördes från LBI den 9 oktober 2008 genom FME:s beslut om överlåtelse av tillgångar och skulder från LBI till NBI. Dessa prioriterade obligationer med särskild säkerhet förfaller till betalning i oktober 2018 och saknar delbetalningar under de första fem åren. Räntan är Euribor/Libor + 175 punkter under de första fem åren och Euribor/Libor + 290 punkter under de återstående fem åren. De är säkrade genom pooler av lån till Landsbankinns kunder (25).

NBI

LBI

25

| (43) | Enligt Arion banki kan villkoren i förlikningsavtalet mellan LBI och NBI anses vara direkt jämförbara med villkoren i låneavtalet. Skillnaderna kan sammanfattas enligt följande:






  i) | En marginal på 175 punkter/290 punkter från en privat långivare jämfört med en marginal på 300 punkter från Islands centralbank enligt låneavtalet. |
| --- | --- | --- |

(43)

Enligt Arion banki kan villkoren i förlikningsavtalet mellan LBI och NBI anses vara direkt jämförbara med villkoren i låneavtalet. Skillnaderna kan sammanfattas enligt följande:

i)

En marginal på 175 punkter/290 punkter från en privat långivare jämfört med en marginal på 300 punkter från Islands centralbank enligt låneavtalet.

| ii) | Ett kapitalbelopp på nära motsvarande 350 miljarder isländska kronor från en privat långivare jämfört med [...] miljarder isländska kronor från Islands centralbank enligt låneavtalet. |
| --- | --- |

ii)

Ett kapitalbelopp på nära motsvarande 350 miljarder isländska kronor från en privat långivare jämfört med [...] miljarder isländska kronor från Islands centralbank enligt låneavtalet.

| iii) | En pool av lån till kunder som säkerhet för en privat långivare jämfört med en diversifierad pool med nationella exponeringar genom statliga, kommunala och privata hypotekslån som säkerhet för Islands centralbank enligt låneavtalet. |
| --- | --- |

iii)

En pool av lån till kunder som säkerhet för en privat långivare jämfört med en diversifierad pool med nationella exponeringar genom statliga, kommunala och privata hypotekslån som säkerhet för Islands centralbank enligt låneavtalet.

| (44) | De skillnader som beskrivs ovan innebär samtliga, enligt Arion banki, en fördel för låneavtalet och Islands centralbank – högre ränta, lägre kapitalbelopp och starkare säkerhetspool – trots det faktum att långivaren i detta fall är en privat aktör. Detta visar att villkoren för den finansiering som gavs till Arion banki enligt låneavtalet låg i linje med de marknadsvillkor som rådde vid den tidpunkten. |
| --- | --- |

(44)

De skillnader som beskrivs ovan innebär samtliga, enligt Arion banki, en fördel för låneavtalet och Islands centralbank – högre ränta, lägre kapitalbelopp och starkare säkerhetspool – trots det faktum att långivaren i detta fall är en privat aktör. Detta visar att villkoren för den finansiering som gavs till Arion banki enligt låneavtalet låg i linje med de marknadsvillkor som rådde vid den tidpunkten.

| (45) | Sammanfattningsvis menar Arion banki således att det låneavtal som ingicks mellan Islands centralbank och Arion banki inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(45)

Sammanfattningsvis menar Arion banki således att det låneavtal som ingicks mellan Islands centralbank och Arion banki inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

6.3   FÖRENLIGHET

| (46) | Om myndigheten trots de argument som anförs ovan bedömer att åtgärderna utgör statligt stöd anser Arion banki att åtgärderna är förenliga med EES-avtalet på grundval av artikel 61.3 b. |
| --- | --- |

(46)

Om myndigheten trots de argument som anförs ovan bedömer att åtgärderna utgör statligt stöd anser Arion banki att åtgärderna är förenliga med EES-avtalet på grundval av artikel 61.3 b.

| (47) | Eftersom åtgärderna i fråga utgjorde en oupplöslig del av den slutliga kapitaliseringen av Arion banki och av den omstruktureringsplan för Arion banki som lämnades in till myndigheten, anser banken att åtgärderna inte kan särskiljas från den samlade bedömning som gjordes av myndigheten i det ärendet. De omfattas därför av myndighetens beslut om omstruktureringsstöd till Arion banki. |
| --- | --- |

(47)

Eftersom åtgärderna i fråga utgjorde en oupplöslig del av den slutliga kapitaliseringen av Arion banki och av den omstruktureringsplan för Arion banki som lämnades in till myndigheten, anser banken att åtgärderna inte kan särskiljas från den samlade bedömning som gjordes av myndigheten i det ärendet. De omfattas därför av myndighetens beslut om omstruktureringsstöd till Arion banki.

| (48) | Arion banki anser också att om myndigheten anser det möjligt att ta upp en viss del av en transaktion som redan har granskats och godkänts av myndigheten i beslutet om omstruktureringsstöd till Arion banki, bör myndigheten ta hänsyn till alla de faktiska och rättsliga omständigheterna. Myndighetens bedömning av de ifrågavarande åtgärdernas förenlighet bör därför överensstämma med bedömningen i beslutet om omstruktureringsstöd till Arion banki, i synnerhet huruvida kriterierna i de tillämpliga riktlinjerna för statligt stöd uppfylldes. |
| --- | --- |

(48)

Arion banki anser också att om myndigheten anser det möjligt att ta upp en viss del av en transaktion som redan har granskats och godkänts av myndigheten i beslutet om omstruktureringsstöd till Arion banki, bör myndigheten ta hänsyn till alla de faktiska och rättsliga omständigheterna. Myndighetens bedömning av de ifrågavarande åtgärdernas förenlighet bör därför överensstämma med bedömningen i beslutet om omstruktureringsstöd till Arion banki, i synnerhet huruvida kriterierna i de tillämpliga riktlinjerna för statligt stöd uppfylldes.

7.   SYNPUNKTER FRÅN ÍSLANDSBANKI

SYNPUNKTER FRÅN ÍSLANDSBANKI

| (49) | Íslandsbanki har lämnat uppgifter om villkoren för liknande obligationer med bakomliggande tillgångar i Europa vid tidpunkten då avtalet med Islands centralbank ingicks. Enligt Íslandsbanki handlades liknande obligationer med bakomliggande tillgångar i Europa med ett tillägg på 40–80 punkter jämfört med statligt garanterade värdepapper. Íslandsbanki har lämnat ett diagram med uppgifter från 2009 för tre länder – Frankrike, Tyskland och Spanien – som visar skillnaden mellan spreaden för säkerställda obligationer och spreaden för statsobligationer. iBoxx (26) spreadar för säkerställda obligationer är ett vägt genomsnitt av alla utestående säkerställda obligationer från de länder där den genomsnittliga löptiden för index ligger på fem till sju år.



  bps
  GER COV – Sov
  FRA Cov – Sov
  ESP Cov - Sov
  01.ian..09
  01.ian..10
  01.ian..11
  01.ian..12
  01.ian..13
  01.ian..14
  01.ian..15
  01.ian..16
  200
  150
  100
  50
  0
  -50 |
| --- | --- |

(49)

Íslandsbanki har lämnat uppgifter om villkoren för liknande obligationer med bakomliggande tillgångar i Europa vid tidpunkten då avtalet med Islands centralbank ingicks. Enligt Íslandsbanki handlades liknande obligationer med bakomliggande tillgångar i Europa med ett tillägg på 40–80 punkter jämfört med statligt garanterade värdepapper. Íslandsbanki har lämnat ett diagram med uppgifter från 2009 för tre länder – Frankrike, Tyskland och Spanien – som visar skillnaden mellan spreaden för säkerställda obligationer och spreaden för statsobligationer. iBoxx (26) spreadar för säkerställda obligationer är ett vägt genomsnitt av alla utestående säkerställda obligationer från de länder där den genomsnittliga löptiden för index ligger på fem till sju år.

26

bps

GER COV – Sov

FRA Cov – Sov

ESP Cov - Sov

01.ian..09

01.ian..10

01.ian..11

01.ian..12

01.ian..13

01.ian..14

01.ian..15

01.ian..16

200

150

100

50

0

-50

| (50) | Som framgår av diagrammet har spreaden varierat kraftigt under perioden och är t.ex. i Spaniens fall för närvarande negativ. Under 2009 låg skillnaden i spread mellan dessa tre länder på 40–160 punkter. |
| --- | --- |

(50)

Som framgår av diagrammet har spreaden varierat kraftigt under perioden och är t.ex. i Spaniens fall för närvarande negativ. Under 2009 låg skillnaden i spread mellan dessa tre länder på 40–160 punkter.

II.   BEDÖMNING

BEDÖMNING

1.   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

| (51) | I de följande kapitlen kommer myndigheten att bedöma om de låneavtal som slutits mellan Islands centralbank och både Íslandsbanki och Arion banki innebär statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(51)

I de följande kapitlen kommer myndigheten att bedöma om de låneavtal som slutits mellan Islands centralbank och både Íslandsbanki och Arion banki innebär statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

| (52) | En åtgärd utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet om följande villkor är uppfyllda: i) åtgärden beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel, ii) den medför en ekonomisk fördel för ett företag, iii) den är selektiv, och iv) den riskerar att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna. |
| --- | --- |

(52)

En åtgärd utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet om följande villkor är uppfyllda: i) åtgärden beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel, ii) den medför en ekonomisk fördel för ett företag, iii) den är selektiv, och iv) den riskerar att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna.

| (53) | Det bör inledningsvis erinras om att det inte finns något generellt undantag för den monetära politiken från tillämpningen av reglerna om statligt stöd (27). Undantaget från tillämpningen av reglerna om statligt stöd för likviditetsstöd, såsom nämns i punkt 21 ovan, är begränsat till åtgärder som uppfyller de villkor som anges i punkt 51 i myndighetens bankriktlinjer från 2008 och i punkt 62 i myndighetens bankriktlinjer från 2013 (28). Detta innebär inte att allt agerande från centralbankernas sida undantas från tillämpningen av reglerna om statligtstöd. I detta ärende anser myndigheten att tillhandahållandet av långfristiga lån från Islands centralbank inte uppfyller de villkor som anges i de ovannämnda punkterna i bankriktlinjerna från 2008 och 2013, eftersom åtgärderna var kopplade till omstruktureringsåtgärderna för de två bankerna. Myndigheten måste därför bedöma åtgärderna på grundval av de villkor som anges i artikel 61.1 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(53)

Det bör inledningsvis erinras om att det inte finns något generellt undantag för den monetära politiken från tillämpningen av reglerna om statligt stöd (27). Undantaget från tillämpningen av reglerna om statligt stöd för likviditetsstöd, såsom nämns i punkt 21 ovan, är begränsat till åtgärder som uppfyller de villkor som anges i punkt 51 i myndighetens bankriktlinjer från 2008 och i punkt 62 i myndighetens bankriktlinjer från 2013 (28). Detta innebär inte att allt agerande från centralbankernas sida undantas från tillämpningen av reglerna om statligtstöd. I detta ärende anser myndigheten att tillhandahållandet av långfristiga lån från Islands centralbank inte uppfyller de villkor som anges i de ovannämnda punkterna i bankriktlinjerna från 2008 och 2013, eftersom åtgärderna var kopplade till omstruktureringsåtgärderna för de två bankerna. Myndigheten måste därför bedöma åtgärderna på grundval av de villkor som anges i artikel 61.1 i EES-avtalet.

27

28

1.1   FÖREKOMST AV STATLIGA MEDEL

| (54) | Enligt artikel 61.1 i EES-avtalet måste en stödåtgärd beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel för att utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(54)

Enligt artikel 61.1 i EES-avtalet måste en stödåtgärd beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel för att utgöra statligt stöd.

| (55) | För tillämpningen av artikel 61.1 i EES-avtalet omfattar staten alla organ i den offentliga förvaltningen, från den statliga förvaltningen till förvaltning på stadsnivå eller på lägsta förvaltningsnivå, samt offentliga företag och organ (29). |
| --- | --- |

(55)

För tillämpningen av artikel 61.1 i EES-avtalet omfattar staten alla organ i den offentliga förvaltningen, från den statliga förvaltningen till förvaltning på stadsnivå eller på lägsta förvaltningsnivå, samt offentliga företag och organ (29).

29

| (56) | De åtgärder som är föremål för undersökning utgörs av låneavtal mellan Islands centralbank och Arion banki respektive Íslandsbanki på påstått förmånliga villkor. |
| --- | --- |

(56)

De åtgärder som är föremål för undersökning utgörs av låneavtal mellan Islands centralbank och Arion banki respektive Íslandsbanki på påstått förmånliga villkor.

| (57) | För att avgöra om de långfristiga lånen från Islands centralbank omfattar statliga medel måste det undersökas om de åtgärder som centralbanken har vidtagit kan tillskrivas staten. Centralbanker är i allmänhet oberoende från staten. Huruvida ett organ i den offentliga sektorn är självständigt eller inte saknar dock relevans (30). Det är dessutom allmänt erkänt att centralbanker utövar ett offentligt uppdrag. Myndigheten konstaterar att det finns en väletablerad rättspraxis enligt vilken ekonomiskt stöd från ett organ som tjänar ett offentligt syfte kan betraktas som statligt stöd (31). Det offentliga stöd som ges av en centralbank kan således tillskrivas staten och därmed betraktas som statligt stöd (32). Enligt bankriktlinjerna från 2013 innebär i allmänhet medel som ges av en centralbank till särskilda kreditinstitut överföring av statliga medel (33). |
| --- | --- |

(57)

För att avgöra om de långfristiga lånen från Islands centralbank omfattar statliga medel måste det undersökas om de åtgärder som centralbanken har vidtagit kan tillskrivas staten. Centralbanker är i allmänhet oberoende från staten. Huruvida ett organ i den offentliga sektorn är självständigt eller inte saknar dock relevans (30). Det är dessutom allmänt erkänt att centralbanker utövar ett offentligt uppdrag. Myndigheten konstaterar att det finns en väletablerad rättspraxis enligt vilken ekonomiskt stöd från ett organ som tjänar ett offentligt syfte kan betraktas som statligt stöd (31). Det offentliga stöd som ges av en centralbank kan således tillskrivas staten och därmed betraktas som statligt stöd (32). Enligt bankriktlinjerna från 2013 innebär i allmänhet medel som ges av en centralbank till särskilda kreditinstitut överföring av statliga medel (33).

30

31

32

33

| (58) | Utöver dessa anmärkningar kan dock frågan om huruvida de aktuella låneavtalen beviljades av staten eller med hjälp av statliga medel lämnas därhän, eftersom slutsatsen i följande avsnitt är att åtgärderna inte innebar någon ekonomisk fördel för bankerna. |
| --- | --- |

(58)

Utöver dessa anmärkningar kan dock frågan om huruvida de aktuella låneavtalen beviljades av staten eller med hjälp av statliga medel lämnas därhän, eftersom slutsatsen i följande avsnitt är att åtgärderna inte innebar någon ekonomisk fördel för bankerna.

1.2   FÖRDEL

| (59) | För att utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet måste åtgärderna ge en fördel till ett företag. |
| --- | --- |

(59)

För att utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet måste åtgärderna ge en fördel till ett företag.

| (60) | Med en fördel i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet avses varje ekonomisk förmån som ett företag inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden och som gör att det får en mer gynnsam ställning än sina konkurrenter. Det är endast effekten för företaget som är relevant, inte orsaken till eller syftet med statens ingripande (34). För att åtgärden ska utgöra statligt stöd kan den ges i form av en ekonomisk fördel eller en lättnad av ekonomiska bördor. Det sistnämnda är en bred kategori som omfattar alla åtgärder som minskar de kostnader som normalt belastar företagets budget. Om de låneavtal som ingicks kan betraktas som en fördel till Íslandsbanki och Arion banki beror ytterst på huruvida en privat borgenär som är storleksmässigt jämförbar med det offentliga organet och som verkar under samma marknadsvillkor skulle ha beviljat ett liknande lån på liknande villkor. |
| --- | --- |

(60)

Med en fördel i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet avses varje ekonomisk förmån som ett företag inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden och som gör att det får en mer gynnsam ställning än sina konkurrenter. Det är endast effekten för företaget som är relevant, inte orsaken till eller syftet med statens ingripande (34). För att åtgärden ska utgöra statligt stöd kan den ges i form av en ekonomisk fördel eller en lättnad av ekonomiska bördor. Det sistnämnda är en bred kategori som omfattar alla åtgärder som minskar de kostnader som normalt belastar företagets budget. Om de låneavtal som ingicks kan betraktas som en fördel till Íslandsbanki och Arion banki beror ytterst på huruvida en privat borgenär som är storleksmässigt jämförbar med det offentliga organet och som verkar under samma marknadsvillkor skulle ha beviljat ett liknande lån på liknande villkor.

34

| (61) | För att avgöra om ett offentligt organ har agerat som en aktör i en marknadsekonomi skulle ha gjort under liknande omständigheter ska bara de förmåner och skyldigheter som är knutna till statens eller det offentligaorganets roll som en ekonomisk aktör beaktas – inte sådana som är knutna till rollen som offentlig myndighet (35). För att avgöra om ett statligt ingripande sker enligt marknadsvillkor ska detta undersökas på förhand och endast med beaktande av de uppgifter som fanns tillgängliga vid den tidpunkt då beslutet om ingripandet fattades. Om det saknas specifik marknadsinformation kring en viss skuldtransaktion kan skuldinstrumentets överensstämmelse med marknadsvillkoren fastställas genom en jämförelse med jämförbara transaktioner, dvs. genom riktmärkning. |
| --- | --- |

(61)

För att avgöra om ett offentligt organ har agerat som en aktör i en marknadsekonomi skulle ha gjort under liknande omständigheter ska bara de förmåner och skyldigheter som är knutna till statens eller det offentligaorganets roll som en ekonomisk aktör beaktas – inte sådana som är knutna till rollen som offentlig myndighet (35). För att avgöra om ett statligt ingripande sker enligt marknadsvillkor ska detta undersökas på förhand och endast med beaktande av de uppgifter som fanns tillgängliga vid den tidpunkt då beslutet om ingripandet fattades. Om det saknas specifik marknadsinformation kring en viss skuldtransaktion kan skuldinstrumentets överensstämmelse med marknadsvillkoren fastställas genom en jämförelse med jämförbara transaktioner, dvs. genom riktmärkning.

35

| (62) | Kriteriet privat borgenär, som har utvecklats och finslipats av Europeiska unionens domstol (36), syftar till att fastställa om villkoren för återbetalning av en offentlig fordringsägares fordran, eventuellt genom omläggning av betalningarna, utgör statligt stöd. När staten befinner sig i en situation där den inte agerar som investerare eller initiativtagare till ett projekt, utan som en fordringsägare som försöker maximera återvinningen av en utestående fordran, är en generös behandling, i form av betalningsanstånd, inte i sig tillräcklig för att anta att förmånlig behandling i form av statligt stöd föreligger. Under sådana omständigheter ska den offentliga fordringsägarens agerande jämföras med hur en hypotetisk privat borgenär skulle ha agerat i en i faktiskt och rättsligt hänseende jämförbar situation. Den avgörande frågan är om en privat borgenär skulle ha erbjudit en låntagare liknande behandling under liknande omständigheter. |
| --- | --- |

(62)

Kriteriet privat borgenär, som har utvecklats och finslipats av Europeiska unionens domstol (36), syftar till att fastställa om villkoren för återbetalning av en offentlig fordringsägares fordran, eventuellt genom omläggning av betalningarna, utgör statligt stöd. När staten befinner sig i en situation där den inte agerar som investerare eller initiativtagare till ett projekt, utan som en fordringsägare som försöker maximera återvinningen av en utestående fordran, är en generös behandling, i form av betalningsanstånd, inte i sig tillräcklig för att anta att förmånlig behandling i form av statligt stöd föreligger. Under sådana omständigheter ska den offentliga fordringsägarens agerande jämföras med hur en hypotetisk privat borgenär skulle ha agerat i en i faktiskt och rättsligt hänseende jämförbar situation. Den avgörande frågan är om en privat borgenär skulle ha erbjudit en låntagare liknande behandling under liknande omständigheter.

36

| (63) | Innan låneavtalen bedöms uppstår frågan om huruvida den första förseningen av betalningarna, som antas ha varat från omkring oktober 2008 fram till slutet av 2009, kan anses utgöra statligt stöd. I allmänhet kan offentliga organs beslut att tolerera sena betalningar på lån anses medföra en fördel för låntagaren och innebära statligt stöd. Ett tillfälligt anstånd med betalningen skulle troligen överensstämma med hur en privat borgenär hade agerat och därför inte innebära statligt stöd, medan ett liknande agerande, som inledningsvis överensstämmer med marknadsvillkoren, kan övergå till att vara statligt stöd vid långvariga betalningsförseningar (37). |
| --- | --- |

(63)

Innan låneavtalen bedöms uppstår frågan om huruvida den första förseningen av betalningarna, som antas ha varat från omkring oktober 2008 fram till slutet av 2009, kan anses utgöra statligt stöd. I allmänhet kan offentliga organs beslut att tolerera sena betalningar på lån anses medföra en fördel för låntagaren och innebära statligt stöd. Ett tillfälligt anstånd med betalningen skulle troligen överensstämma med hur en privat borgenär hade agerat och därför inte innebära statligt stöd, medan ett liknande agerande, som inledningsvis överensstämmer med marknadsvillkoren, kan övergå till att vara statligt stöd vid långvariga betalningsförseningar (37).

37

| (64) | Ur en privat borgenärs perspektiv är indrivning av en fordran som har förfallit den självklara normen. Detta gäller även om gäldenären är ett företag i ekonomiska svårigheter, liksom i fall av insolvens. En privat borgenär skulle normalt inte vara beredd att under sådana omständigheter godta ytterligare betalningsförseningar om de inte skulle innebära en klar fördel för borgenären. Tvärtom skulle, om en gäldenär hamnade i ekonomiska svårigheter, ytterligare lån endast beviljas på strängare villkor, t.ex. till högre ränta eller med mer omfattande säkerheter, eftersom återbetalningen äventyras. Undantag kan vara motiverade i enskilda fall om utebliven indrivning framstår som ett ekonomiskt rimligare alternativ. Så skulle vara fallet om utebliven indrivning innebär uppenbart bättre förutsättningar för att en betydligt större andel av fordringarna betalas jämfört med andra möjliga alternativ, eller om det innebär att ännu större indirekta förluster kan undvikas. Det kan ligga i den privata borgenärens intresse att gäldenären fortsätter att driva sin verksamhet i stället för att dess tillgångar säljs och därmed, under vissa omständigheter, endast en del av skulden betalas. En privat borgenär som accepterar att avstå från att driva in en fordran i dess helhet kräver normalt att gäldenären lämnar ytterligare säkerheter. Om det inte är möjligt, till exempel på grund av gäldenärens ekonomiska svårigheter, skulle en privat borgenär försöka försäkra sig om maximal ersättning om gäldenärens ekonomiska situation senare skulle förbättras. Om gäldenären inte erbjuder tillräckliga säkerheter eller åtaganden skulle en privat borgenär i allmänhet inte acceptera att ingå avtal om skuldomläggning eller bevilja gäldenären ytterligare lån. |
| --- | --- |

(64)

Ur en privat borgenärs perspektiv är indrivning av en fordran som har förfallit den självklara normen. Detta gäller även om gäldenären är ett företag i ekonomiska svårigheter, liksom i fall av insolvens. En privat borgenär skulle normalt inte vara beredd att under sådana omständigheter godta ytterligare betalningsförseningar om de inte skulle innebära en klar fördel för borgenären. Tvärtom skulle, om en gäldenär hamnade i ekonomiska svårigheter, ytterligare lån endast beviljas på strängare villkor, t.ex. till högre ränta eller med mer omfattande säkerheter, eftersom återbetalningen äventyras. Undantag kan vara motiverade i enskilda fall om utebliven indrivning framstår som ett ekonomiskt rimligare alternativ. Så skulle vara fallet om utebliven indrivning innebär uppenbart bättre förutsättningar för att en betydligt större andel av fordringarna betalas jämfört med andra möjliga alternativ, eller om det innebär att ännu större indirekta förluster kan undvikas. Det kan ligga i den privata borgenärens intresse att gäldenären fortsätter att driva sin verksamhet i stället för att dess tillgångar säljs och därmed, under vissa omständigheter, endast en del av skulden betalas. En privat borgenär som accepterar att avstå från att driva in en fordran i dess helhet kräver normalt att gäldenären lämnar ytterligare säkerheter. Om det inte är möjligt, till exempel på grund av gäldenärens ekonomiska svårigheter, skulle en privat borgenär försöka försäkra sig om maximal ersättning om gäldenärens ekonomiska situation senare skulle förbättras. Om gäldenären inte erbjuder tillräckliga säkerheter eller åtaganden skulle en privat borgenär i allmänhet inte acceptera att ingå avtal om skuldomläggning eller bevilja gäldenären ytterligare lån.

| (65) | När det gäller den första förseningen av betalningarna hävdar Islands centralbank att uppgörelserna om betalning med Íslandsbanki i september 2009 och med Kaupthing i november 2009 inte kan betraktas som förseningar, mot bakgrund av den exceptionella situationen på Island efter banksystemets kollaps i oktober 2008. Under perioden från banksystemets kollaps till uppgörelsen om fordringarna genomgick Island en omfattande omstrukturering av bankerna med bistånd av IMF, och det fanns en stor osäkerhet kring hur bankernas tillgångarskulle värderas. Islands centralbank behövde därför som fordringsägare gentemot bankerna tid för att värdera de tillgångar som användes som säkerhet. Myndigheten har granskat dessa argument och anser att Islands centralbank agerade i enlighet med kriteriet privat borgenär i fråga om den första förseningen av betalningarna. |
| --- | --- |

(65)

När det gäller den första förseningen av betalningarna hävdar Islands centralbank att uppgörelserna om betalning med Íslandsbanki i september 2009 och med Kaupthing i november 2009 inte kan betraktas som förseningar, mot bakgrund av den exceptionella situationen på Island efter banksystemets kollaps i oktober 2008. Under perioden från banksystemets kollaps till uppgörelsen om fordringarna genomgick Island en omfattande omstrukturering av bankerna med bistånd av IMF, och det fanns en stor osäkerhet kring hur bankernas tillgångarskulle värderas. Islands centralbank behövde därför som fordringsägare gentemot bankerna tid för att värdera de tillgångar som användes som säkerhet. Myndigheten har granskat dessa argument och anser att Islands centralbank agerade i enlighet med kriteriet privat borgenär i fråga om den första förseningen av betalningarna.

| (66) | Myndigheten måste även bedöma om en privat borgenär som hade liknande kortfristiga fordringar på bankerna med betalningssvårigheter skulle ha samtyckt till överföringen av hypotekslåneportföljerna på de villkor som beskrivs ovan, och till att ingå låneavtal med de nya bankerna på samma villkor. |
| --- | --- |

(66)

Myndigheten måste även bedöma om en privat borgenär som hade liknande kortfristiga fordringar på bankerna med betalningssvårigheter skulle ha samtyckt till överföringen av hypotekslåneportföljerna på de villkor som beskrivs ovan, och till att ingå låneavtal med de nya bankerna på samma villkor.

| (67) | Myndigheten konstaterar att Islands centralbank efter Glitnirs och Kaupthings kollaps hösten 2008 befann sig i ett läge där det var orealistiskt att förvänta sig att säkerheter som dem som kom i fråga vad gäller Arion banki och Íslandsbanki skulle tas i anspråk. Med tanke på att låneportföljerna utgjorde en stor andel av Arion bankis och Íslandsbankis kundbas kunde övertagandet av en sådan säkerhet ha riskerat Arion bankis och Íslandsbankis finansiella stabilitet och drivit dessa finansiella företag i konkurs. Att ta säkerheten i anspråk skulle även ha medfört ytterligare administrativa kostnader för Islands centralbank. Om låneportföljerna hade bjudits ut till försäljning hade Islands centralbank dessutom inte heller kunnat försäkra sig om att kunna återvinna en godtagbar andel av fordringarna, och det var ytterst osannolikt att det skulle finnas investerare med tillräcklig kapitalstyrka med tanke på den marknadssituation som rådde på Island vid den tidpunkten. Att överta hypotekslåneportföljerna – antingen genom att ta säkerheterna i anspråk eller till följd av konkurs – skulle ytterst ha lett till att Islands centralbank hade återvunnit en mindre andel av de kortfristiga skulderna. |
| --- | --- |

(67)

Myndigheten konstaterar att Islands centralbank efter Glitnirs och Kaupthings kollaps hösten 2008 befann sig i ett läge där det var orealistiskt att förvänta sig att säkerheter som dem som kom i fråga vad gäller Arion banki och Íslandsbanki skulle tas i anspråk. Med tanke på att låneportföljerna utgjorde en stor andel av Arion bankis och Íslandsbankis kundbas kunde övertagandet av en sådan säkerhet ha riskerat Arion bankis och Íslandsbankis finansiella stabilitet och drivit dessa finansiella företag i konkurs. Att ta säkerheten i anspråk skulle även ha medfört ytterligare administrativa kostnader för Islands centralbank. Om låneportföljerna hade bjudits ut till försäljning hade Islands centralbank dessutom inte heller kunnat försäkra sig om att kunna återvinna en godtagbar andel av fordringarna, och det var ytterst osannolikt att det skulle finnas investerare med tillräcklig kapitalstyrka med tanke på den marknadssituation som rådde på Island vid den tidpunkten. Att överta hypotekslåneportföljerna – antingen genom att ta säkerheterna i anspråk eller till följd av konkurs – skulle ytterst ha lett till att Islands centralbank hade återvunnit en mindre andel av de kortfristiga skulderna.

| (68) | Ställd inför denna situation valde Islands centralbank därför att ingå låneavtalen för att säkerställa full betalning av sina fordringar med ränta och utan att drabbas av administrativa kostnader. Låneavtalen ingicks därför för att uppnå största möjliga återvinning av fordringarna vid tidpunkten i fråga. |
| --- | --- |

(68)

Ställd inför denna situation valde Islands centralbank därför att ingå låneavtalen för att säkerställa full betalning av sina fordringar med ränta och utan att drabbas av administrativa kostnader. Låneavtalen ingicks därför för att uppnå största möjliga återvinning av fordringarna vid tidpunkten i fråga.

| (69) | På grundval av ovanstående anser myndigheten att Islands centralbank strävade efter att maximera återvinningen av sina fordringar när låneavtalen ingicks. |
| --- | --- |

(69)

På grundval av ovanstående anser myndigheten att Islands centralbank strävade efter att maximera återvinningen av sina fordringar när låneavtalen ingicks.

| (70) | Myndigheten måste också bedöma om villkoren i låneavtalen, och framför allt de räntesatser som tillämpades, skulle ha varit tillräckligt värdefulla för en privat fordringsägare för att kriteriet privat borgenär kan anses vara uppfyllt. |
| --- | --- |

(70)

Myndigheten måste också bedöma om villkoren i låneavtalen, och framför allt de räntesatser som tillämpades, skulle ha varit tillräckligt värdefulla för en privat fordringsägare för att kriteriet privat borgenär kan anses vara uppfyllt.

| (71) | I beslut nr 208/15/KOL konstaterade myndigheten att det var svårt att bestämma lämpliga riktmärken för räntesatser under finanskrisen. Som svar på detta har Íslandsbanki, Arion banki och Islands centralbank lämnat ytterligare upplysningar och synpunkter. |
| --- | --- |

(71)

I beslut nr 208/15/KOL konstaterade myndigheten att det var svårt att bestämma lämpliga riktmärken för räntesatser under finanskrisen. Som svar på detta har Íslandsbanki, Arion banki och Islands centralbank lämnat ytterligare upplysningar och synpunkter.

| (72) | Íslandsbanki hävdar att räntesatserna är i nivå med de räntesatser som gällde för liknande obligationer med bakomliggande tillgångar vid den tidpunkten. Löptiden för Íslandsbankis obligation är tio år, med en räntesats på 4,5 % kopplad till konsumentprisindex och med en säkerhet som överskrider obligationsvärdet med en belåningsgrad på 70 %. Räntesatsen fastställdes till cirka 50 punkter över räntan på emissionsdagen för de statligt garanterade obligationerna från ILS. Som jämförelse kan nämnas att räntesatserna i Europa för liknande värdepapper med bakomliggande tillgångar vid denna tidpunkt vanligtvis låg 40–80 punkter över räntan på statsgaranterade värdepapper. Íslandsbanki lämnade också ett diagram som visar att skillnaderna i spread för Frankrike, Tyskland och Spanien varierade mellan 40 och 160 punkter 2009. |
| --- | --- |

(72)

Íslandsbanki hävdar att räntesatserna är i nivå med de räntesatser som gällde för liknande obligationer med bakomliggande tillgångar vid den tidpunkten. Löptiden för Íslandsbankis obligation är tio år, med en räntesats på 4,5 % kopplad till konsumentprisindex och med en säkerhet som överskrider obligationsvärdet med en belåningsgrad på 70 %. Räntesatsen fastställdes till cirka 50 punkter över räntan på emissionsdagen för de statligt garanterade obligationerna från ILS. Som jämförelse kan nämnas att räntesatserna i Europa för liknande värdepapper med bakomliggande tillgångar vid denna tidpunkt vanligtvis låg 40–80 punkter över räntan på statsgaranterade värdepapper. Íslandsbanki lämnade också ett diagram som visar att skillnaderna i spread för Frankrike, Tyskland och Spanien varierade mellan 40 och 160 punkter 2009.

| (73) | Arion banki hävdar på liknande sätt att deras låneavtal med Islands centralbank slöts på marknadsmässiga villkor. Arion banki jämför låneavtalet bland annat med ett liknande avtal som slöts mellan NBI och LBI. Båda avtalen ingicks vid ungefär samma tidpunkt, dvs. i slutet av 2009 och början av 2010, och omfattade liknande uppgörelser om fordringar. Jämförelsen visar att villkoren i Arion bankis låneavtal var strängare än de i LBI:s avtal med en privat långivare. Det framgår att LBI:s avtal innebar lägre räntesatser, ett högre kapitalbelopp och lägre säkerhet med mindre spridning än vad som var fallet i Arion bankis låneavtal. |
| --- | --- |

(73)

Arion banki hävdar på liknande sätt att deras låneavtal med Islands centralbank slöts på marknadsmässiga villkor. Arion banki jämför låneavtalet bland annat med ett liknande avtal som slöts mellan NBI och LBI. Båda avtalen ingicks vid ungefär samma tidpunkt, dvs. i slutet av 2009 och början av 2010, och omfattade liknande uppgörelser om fordringar. Jämförelsen visar att villkoren i Arion bankis låneavtal var strängare än de i LBI:s avtal med en privat långivare. Det framgår att LBI:s avtal innebar lägre räntesatser, ett högre kapitalbelopp och lägre säkerhet med mindre spridning än vad som var fallet i Arion bankis låneavtal.

| (74) | I sin skrivelse av den 31 mars 2015 (38) lämnade Arion banki ytterligare upplysningar om säkerställda obligationer och prioriterade obligationer utan säkerhet som emitterades av europeiska banker under perioden 1 januari 2009–31 december 2010. Mot bakgrund av att lånet från Islands centralbank framför allt har hypotekslån som säkerhet anser Arion banki att det är jämförbart med säkerställda obligationer som emitterades aveuropeiska banker under 2009 med bostadshypotekslån som säkerhet. Såsom nämns ovan visar de uppgifter som Arion banki lämnade att den räntespread som de europeiska bankerna betalade varierade mellan 0,1 och 1,90 % över interbankräntorna, med ett medianvärde på 0,72 %. Högst ränta för säkerställda obligationer betalades av Bank of Ireland i september 2009 (1,9 % över interbankräntorna) och EBS Mortgage Finance från Irland (1,75 % över interbankräntorna) i november 2009. |
| --- | --- |

(74)

I sin skrivelse av den 31 mars 2015 (38) lämnade Arion banki ytterligare upplysningar om säkerställda obligationer och prioriterade obligationer utan säkerhet som emitterades av europeiska banker under perioden 1 januari 2009–31 december 2010. Mot bakgrund av att lånet från Islands centralbank framför allt har hypotekslån som säkerhet anser Arion banki att det är jämförbart med säkerställda obligationer som emitterades aveuropeiska banker under 2009 med bostadshypotekslån som säkerhet. Såsom nämns ovan visar de uppgifter som Arion banki lämnade att den räntespread som de europeiska bankerna betalade varierade mellan 0,1 och 1,90 % över interbankräntorna, med ett medianvärde på 0,72 %. Högst ränta för säkerställda obligationer betalades av Bank of Ireland i september 2009 (1,9 % över interbankräntorna) och EBS Mortgage Finance från Irland (1,75 % över interbankräntorna) i november 2009.

38

| (75) | Islands centralbank anser också att villkoren i låneavtalet, dvs. räntesatser och säkerheter, var fördelaktiga för centralbanken. Enligt Islands centralbank framgår detta av tillgängliga uppgifter om emitterade instrument internationellt (som dokumenterats av Arion banki, se ovan) och även av villkoren för andra instrument som hade ingåtts vid denna tidpunkt, bland annat LBI:s avtal. |
| --- | --- |

(75)

Islands centralbank anser också att villkoren i låneavtalet, dvs. räntesatser och säkerheter, var fördelaktiga för centralbanken. Enligt Islands centralbank framgår detta av tillgängliga uppgifter om emitterade instrument internationellt (som dokumenterats av Arion banki, se ovan) och även av villkoren för andra instrument som hade ingåtts vid denna tidpunkt, bland annat LBI:s avtal.

| (76) | Myndigheten konstaterar att de låneavtal som ingicks mellan Islands centralbank och bankerna har en räntesats som uppgår till Libor + 3,00 % och har säkerheter i form av hypotekslån och andra tillgångar. Som uppgifterna från Íslandsbanki och Arion banki visar ligger denna ränta en bra bit över den genomsnittliga räntan på jämförbara skuldinstrument som ingicks vid den tidpunkten, och överstiger till och med den högsta finansieringskostnaden för alla andra europeiska banker som hade hypotekslån som säkerhet vid denna tidpunkt (dvs. Bank of Ireland, interbankräntorna + 1,9 %). Myndigheten anser att bankernas uppgifter om jämförbara skuldinstrument är tillförlitliga och att de visar en korrekt bild av marknadsförhållandena vid den tidpunkt då låneavtalen ingicks. Eftersom det var privata aktörer som kom överens om dessa räntesatser anser myndigheten att de utgör ett lämpligare riktmärke för att fastställa marknadsräntorna vid den tidpunkten än kreditswappspreadarna och räntorna på obligationerna från ILF, som klaganden har åberopat. |
| --- | --- |

(76)

Myndigheten konstaterar att de låneavtal som ingicks mellan Islands centralbank och bankerna har en räntesats som uppgår till Libor + 3,00 % och har säkerheter i form av hypotekslån och andra tillgångar. Som uppgifterna från Íslandsbanki och Arion banki visar ligger denna ränta en bra bit över den genomsnittliga räntan på jämförbara skuldinstrument som ingicks vid den tidpunkten, och överstiger till och med den högsta finansieringskostnaden för alla andra europeiska banker som hade hypotekslån som säkerhet vid denna tidpunkt (dvs. Bank of Ireland, interbankräntorna + 1,9 %). Myndigheten anser att bankernas uppgifter om jämförbara skuldinstrument är tillförlitliga och att de visar en korrekt bild av marknadsförhållandena vid den tidpunkt då låneavtalen ingicks. Eftersom det var privata aktörer som kom överens om dessa räntesatser anser myndigheten att de utgör ett lämpligare riktmärke för att fastställa marknadsräntorna vid den tidpunkten än kreditswappspreadarna och räntorna på obligationerna från ILF, som klaganden har åberopat.

| (77) | Vad beträffar det låneavtal som ingicks med Arion banki konstaterar myndigheten att lånet angavs i utländsk valuta i stället för isländska kronor. Som Arion banki påpekar var ändringen av valuta i enlighet med villkoren i förlikningsavtalet, i vilka det fastställdes att Arion banki skulle betala ränta och amorteringar i utländsk valuta i den utsträckning som banken förmådde, och att Arion banki, efter långivarens godkännande, helt eller delvis kunde ändra den valuta i vilken skulden angavs. Såsom nämns ovan har myndigheten redan granskat och godkänt villkoren för förlikningsavtalet i beslutet om omstruktureringsstöd till Arion banki. Som Arion banki har påpekat skulle dessutom en privat borgenär, på grund av de stränga restriktionerna på Island i fråga om gränsöverskridande kapitalrörelser och valutatransaktioner, ha föredragit lån utställda i utländsk valuta snarare än i isländska kronor. Denna ändring av valuta skulle därför snarare vara till fördel för fordringsägaren än för gäldenären. |
| --- | --- |

(77)

Vad beträffar det låneavtal som ingicks med Arion banki konstaterar myndigheten att lånet angavs i utländsk valuta i stället för isländska kronor. Som Arion banki påpekar var ändringen av valuta i enlighet med villkoren i förlikningsavtalet, i vilka det fastställdes att Arion banki skulle betala ränta och amorteringar i utländsk valuta i den utsträckning som banken förmådde, och att Arion banki, efter långivarens godkännande, helt eller delvis kunde ändra den valuta i vilken skulden angavs. Såsom nämns ovan har myndigheten redan granskat och godkänt villkoren för förlikningsavtalet i beslutet om omstruktureringsstöd till Arion banki. Som Arion banki har påpekat skulle dessutom en privat borgenär, på grund av de stränga restriktionerna på Island i fråga om gränsöverskridande kapitalrörelser och valutatransaktioner, ha föredragit lån utställda i utländsk valuta snarare än i isländska kronor. Denna ändring av valuta skulle därför snarare vara till fördel för fordringsägaren än för gäldenären.

| (78) | Med tanke på marknadsparametrarna vid den tidpunkten och den bevisning som har lagts fram drar myndigheten slutsatsen att lånevillkoren i allmänhet, och räntesatserna i synnerhet, skulle ha varit lika godtagbara för en privat borgenär som i faktiskt och rättsligt hänseende befann sig i en jämförbar situation. |
| --- | --- |

(78)

Med tanke på marknadsparametrarna vid den tidpunkten och den bevisning som har lagts fram drar myndigheten slutsatsen att lånevillkoren i allmänhet, och räntesatserna i synnerhet, skulle ha varit lika godtagbara för en privat borgenär som i faktiskt och rättsligt hänseende befann sig i en jämförbar situation.

| (79) | Mot bakgrund av ovanstående konstaterar myndigheten att låneavtalen mellan Islands centralbank och Íslandsbanki respektive Arion banki inte medförde någon ekonomisk fördel för Arion banki och Íslandsbanki. |
| --- | --- |

(79)

Mot bakgrund av ovanstående konstaterar myndigheten att låneavtalen mellan Islands centralbank och Íslandsbanki respektive Arion banki inte medförde någon ekonomisk fördel för Arion banki och Íslandsbanki.

1.3   SELEKTIVITET, SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN OCH PÅVERKAN PÅ HANDELN MELLAN DE AVTALSSLUTANDE PARTERNA

| (80) | För att betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet måste åtgärden vara selektiv, hota att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet. Eftersom myndigheten konstaterar att ingen ekonomisk fördel beviljades i detta ärende och att de kumulativa villkoren för förekomsten av statligt stöd därför inte har uppfyllts behöver myndigheten inte göra någon ytterligare bedömning i detta avseende. |
| --- | --- |

(80)

För att betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet måste åtgärden vara selektiv, hota att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet. Eftersom myndigheten konstaterar att ingen ekonomisk fördel beviljades i detta ärende och att de kumulativa villkoren för förekomsten av statligt stöd därför inte har uppfyllts behöver myndigheten inte göra någon ytterligare bedömning i detta avseende.

2.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (81) | På grundval av ovanstående bedömning anser myndigheten att det låneavtal som Islands centralbank ingick med Íslandsbanki och Arion banki inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(81)

På grundval av ovanstående bedömning anser myndigheten att det låneavtal som Islands centralbank ingick med Íslandsbanki och Arion banki inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De låneavtal som ingicks mellan Islands centralbank och Íslandsbanki respektive Arion banki utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Det formella granskningsförfarandet avslutas härmed.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Island.

Artikel 3

Endast den engelska versionen av detta beslut är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 23 november 2016.

För Eftas övervakningsmyndighet

Sven Erik SVEDMAN

Ordförande

Helga JÓNSDÓTTIR

Ledamot av kollegiet

---

(1)  Dokument nr 684053.

1

(2)  Dokument nr 685741.

2

(3)  I svaret från de isländska myndigheterna ingick skrivelser från Islands centralbank (dokument nr 696093), Íslandsbanki (dokument nr 696092) och Arion banki (dokument nr 696089).

3

(4)  Dokument nr 709261.

4

(5)  Dokument nr 745267.

5

(6)  I svaret från de isländska myndigheterna ingick skrivelser från Islands centralbank (dokument nr 753104) och Arion banki (dokument nr 753101).

6

(7)  Dokument nr 771173.

7

(8)  Dokument nr 771174.

8

(9)  Efta Surveillance Authority Decision No 208/15/COL of 20 May 2015 concerning alleged unlawful state aid granted to Íslandsbanki hf. and Arion banki hf. through loan conversion agreements on allegedly preferential terms (ej översatt till svenska) (nedan kallat beslut nr 208/15/KOL) (EUT C 316, 24.9.2015, s. 6, och EES-supplement nr 57, 24.9.2015, s. 1). Se http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/208-15-COL.pdf

9

beslut nr 208/15/KOL

(10)  Dokument nr 775870.

10

(11)  Dokument nr 808042.

11

(12)  Dokumenten nr 819287, 819289, 819291, 819293 och 819295.

12

(13)  För en översikt över utvecklingen av lån mot säkerhet, se Islands centralbanks årsrapport från 2008, s. 9–11, som finns på http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=7076

13

(14)  Glitnir hade inrättat ett program för säkerställda obligationer enligt vilket en hypotekslåneportfölj såldes till Glitni bankas fond, som i sin tur garanterade de obligationer (Glitnirs obligationer) som utfärdades inom ramen för programmet för säkerställda obligationer. De säkerställda obligationerna såldes inte till investerare utan användes som säkerhet för repor med Islands centralbank. Genom FME:s beslut av den 14 oktober 2008 överfördes bland annat alla andelar i fonden till Íslandsbanki. Oinlösta säkerställda obligationer som innehades av Islands centralbank som säkerhet för Glitnirs utestående skuld till centralbanken tillfördes Íslandsbanki, och uppgick till ungefär 55 miljarder isländska kronor vid tidpunkten för FME:s beslut. Íslandsbanki måste driva fonden och iaktta alla betalningar av den ursprungliga skulden för att skydda tillgångarna (hypotekslåneportföljen), och betala avgifter till alla berörda parter i det ursprungliga skuldprogrammet. Eftersom det fanns förutsebara kostnader för och problem med att driva fonden och säkerställa betalningen av lånen genom fonden ville Íslandsbanki omförhandla sin skuld till Islands centralbank för att bland annat förlänga skuldens löptid.

14

(15)  Belåningsgrad är ett ekonomiskt begrepp som används av långivare för att uttrycka förhållandet mellan ett lån och värdet av en tillgång som köpts in.

15

(16)  Se finansministerns rapport om omstruktureringen av affärsbankerna, s. 13–17, på http://www.althingi.is/altext/pdf/139/s/1213.pdf

16

(*1)  Icke-konfidentiell version. Informationen inom hakparenteser har utelämnats eftersom den är konfidentiell.

*1

(17)  Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 244/12/KOL av den 27 juni 2012 om omstruktureringsstöd till Íslandsbanki (Island) (nedan kallat beslutet om omstruktureringsstöd till Íslandsbanki) (EUT L 144, 15.5.2014, s. 70 och EES-supplement nr 28, 15.5.2014, s. 1), och beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 291/12/KOL av den 11 juli 2012 om omstruktureringsstöd till Arion Bank (Island) (nedan kallat beslutet om omstruktureringsstöd till Arion banki) (EUT L 144, 15.5.2014, s. 169 och EES-supplement nr 28, 15.5.2014, s. 89), punkterna 86, 149, 168 och 238.

17

beslutet om omstruktureringsstöd till Íslandsbanki

beslutet om omstruktureringsstöd till Arion banki

(18)  Riktlinjer om tillämpningen, från och med den 1 december 2013, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker med anledning av finanskrisen (nedan kallade bankriktlinjerna från 2013) (EUT L 264, 4.9.2014, s. 6 och EES-supplement nr 50, 4.9.2014, s. 1), punkt 62, som ersatte riktlinjerna om tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut (nedan kallade bankriktlinjerna från 2008) (EUT L 17, 20.1.2011, s. 1 och EES-supplement nr 3, 20.1.2011, s. 1), punkt 51.

18

bankriktlinjerna från 2013

bankriktlinjerna från 2008

(19)  Dokument nr 819287.

19

(20)  Se http://www.almchf.com/new-and-events/nr/121

20

(21)  Mål E-03/11, Pálmi Sigmarsson mot Seðlabanki Íslands, Eftadomstolens rapport 430 (2011).

21

(22)  Beslutet om omstruktureringsstöd till Arion banki, punkterna 86, 149, 168 och 238.

22

(23)  Kreditinstitutens ekonomiska omstrukturering och insolvens, som i Kaupthings fall, regleras av bestämmelserna i lagen om finansiella företag, nr 161/2002, som innehåller en särskild uppsättning insolvensregler som kompletteras av de allmänna bestämmelserna i lag nr 21/1991 om konkurser, som gäller för alla insolvensfall på Island. Likvidationsförfaranden liknar i många avseenden konkursförfaranden, och många av bestämmelserna i konkurslagstiftningen är genom hänvisning införlivade i det förra, till exempel behandling av fordringar och övriga bestämmelser som säkerställer likabehandling av fordringsägare.

23

(24)  Se tabellerna 1–3 bifogade till Arion bankis skrivelse av den 31 mars 2015 (dokument nr 753101).

24

(25)  Dokument nr 696088.

25

(26)  iBoxx index för obligationsmarknaden utgör riktmärken som används yrkesmässigt och omfattar likvida obligationer med god kreditvärdighet.

26

(27)  Se domstolens dom i målet Grekland mot kommissionen, C-57/86, ECLI:EU:C:1988:284, punkt 9.

27

(28)  Även om bankriktlinjerna från 2008 inte längre är i kraft var de i kraft vid den tidpunkt då åtgärderna i fråga vidtogs, och myndigheten måste därför tillämpa dem i detta ärende.

28

(29)  Dom i målet Tyskland mot kommissionen, C-248/84, ECLI:EU:C:1987:437, punkt 17.

29

(30)  Dom i målet Air France mot kommissionen, T-358/94, ECLI:EU:T:1996:194, punkterna 58–62.

30

(31)  Domar i målen Italien mot kommissionen, C-173/73, ECLI:EU:C:1974:71, punkt 16, och Steinike & Weinlig mot Förbundsrepubliken Tyskland, C-78/76, ECLI:EU:C:1977:52.

31

(32)  Se kommissionens beslut 2000/600/EG av den 10 november 1999 om villkorat godkännande av det stöd som Italien har beviljat de offentligägda sicilianska bankerna Banco di Sicilia och Sicilcassa (EGT L 256, 10.10.2000, s. 21), punkterna 48 och 49, där det godtas utan diskussion att anslag som hade beviljats av Banca d'Italia till krisdrabbade banker utgör ekonomiskt stöd från staten.

32

(33)  Bankriktlinjerna från 2013, punkt 62.

33

(34)  Dom i målet Italien mot kommissionen, C-173/73, ECLI:EU:C:1974:71, punkt 13.

34

(35)  Domarna i målen kommissionen mot EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, punkterna 79–81, Belgien mot kommissionen, C-234/84, ECLI:EU:C:1986:302, punkt 14, Belgien mot kommissionen, C-40/85, ECLI:EU:C:1986:305, punkt 13, Spanien mot kommissionen, de förenade målen C-278/92 till C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, punkt 22, och Tyskland mot kommissionen, C-334/99, ECLI:EU:C:2003:55, punkt 134.

35

(36)  Se domarna i målen Spanien mot kommissionen, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, punkt 46 och följande, SIC mot kommissionen, T-46/97, ECLI:EU:T:2000:123, punkt 98 och följande, DM Transport, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, punkt 19 och följande, Spanien mot kommissionen, C-480/98, ECLI:EU:C:2000:559, punkt 19 och följande, HAMSA mot kommissionen, T-152/99, ECLI:EU:T:2002:188, punkt 167, Spanien mot kommissionen, C-276/02, ECLI:EU:C:2004:521, punkt 31 och följande, Lenzing mot kommissionen, T-36/99, ECLI:EU:T:2004:312, punkt 134 och följande, Technische Glaswerke Ilmenau mot kommissionen, T-198/01, ECLI:EU:T:2004:222, punkt 97 och följande, Spanien mot kommissionen, C-525/04 P, ECLI:EU:C:2007:698, punkt 43 och följande, Olympiaki Aeroporia Ypiresies mot kommissionen, T-68/03, ECLI:EU:T:2007:253 och Buczek Automotive mot kommissionen, T-1/08, ECLI:EU:T:2011:216, punkt 65 och följande.

36

(37)  Se generaladvokat Jacobs förslag till avgörande i målet DM Transport, C-256/97, ECLI:EU:C:1998:436, punkt 38.

37

(38)  Dokument nr 753101.

38

---