# Eiropas Savienības L 317/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 317 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 1. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 317

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 1. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2017/2111 (2016. gada 5. jūlijs) par Airport Handling S.p.A. izveidi un kapitalizāciju SA.21420 (2014/C) (ex 2014/NN), ko īstenojusi Itālija (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4103) (Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2017/2112 (2017. gada 6. marts) par pasākumu / atbalsta shēmu / valsts atbalstu SA.38454 – 2015/C (ex 2015/N), ko Ungārija plāno īstenot, lai atbalstītu divu jaunu kodolreaktoru izveidi Pakšas II atomelektrostacijā (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 1486) (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā) (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2017/2113 (2017. gada 11. septembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/36/EK V pielikumu groza attiecībā uz kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem un apmācību kursu nosaukumiem (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 6054)
   (
  1
  ) | 119 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2017/2111 (2016. gada 5. jūlijs) par Airport Handling S.p.A. izveidi un kapitalizāciju SA.21420 (2014/C) (ex 2014/NN), ko īstenojusi Itālija (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4103) (Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā) (
  1
  )

Airport Handling S.p.A

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4103)

1

1

*

Komisijas Lēmums (ES) 2017/2112 (2017. gada 6. marts) par pasākumu / atbalsta shēmu / valsts atbalstu SA.38454 – 2015/C (ex 2015/N), ko Ungārija plāno īstenot, lai atbalstītu divu jaunu kodolreaktoru izveidi Pakšas II atomelektrostacijā (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 1486) (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā) (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 1486)

1

45

*

Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2017/2113 (2017. gada 11. septembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/36/EK V pielikumu groza attiecībā uz kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem un apmācību kursu nosaukumiem (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 6054)
   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 6054)

1

119

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 1.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/2111

(2016. gada 5. jūlijs)

par Airport Handling S.p.A. izveidi un kapitalizāciju SA.21420 (2014/C) (ex 2014/NN), ko īstenojusi Itālija

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4103)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt piezīmes atbilstīgi iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un to piezīmes tika ņemtas vērā,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2010. gada 23. jūnijā, pēc sūdzības saņemšanas, Komisija paziņoja Itālijas iestādēm par tās lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 108. panta 2. punktu saistībā ar kapitāla iepludināšanu, ko no 2002. gada līdz 2010. gadam veica VEA S.p.A. (turpmāk – “VEA”), valstij piederošs Milānas Malpensas un Milānas Linates lidostu operators, savā meitasuzņēmumā VEA Handling S.p.A. (turpmāk – “SEAH”), kas šajās lidostās veic apkalpošanu uz zemes. |
| --- | --- |

(1)

2010. gada 23. jūnijā, pēc sūdzības saņemšanas, Komisija paziņoja Itālijas iestādēm par tās lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 108. panta 2. punktu saistībā ar kapitāla iepludināšanu, ko no 2002. gada līdz 2010. gadam veica VEA S.p.A. (turpmāk – “VEA”), valstij piederošs Milānas Malpensas un Milānas Linates lidostu operators, savā meitasuzņēmumā VEA Handling S.p.A. (turpmāk – “SEAH”), kas šajās lidostās veic apkalpošanu uz zemes.

VEA S.p.A.

VEA

VEA Handling S.p.A.

SEAH

| (2) | Šajā laikā VEA gandrīz pilnībā piederēja valsts iestādēm, proti, Milānas pašvaldībai (84,56 %) un Milānas provincei (14,56 %), kā arī mazākiem akcionāriem (0,88 %). 2011. gada decembrī 29,75 % VEA kapitāla tika pārdoti privātajam fondam F2i (Fondi italiani per le infrastrutture). 2012. gada beigās F2i palielināja līdzdalību VEA līdz 44,31 %. Šī lēmuma oficiālās izmeklēšanas procedūras noslēguma laikā 54,81 % VEA akciju pieder Milānas pašvaldībai, 44,31 % – F2i un 0,88 % – citiem akcionāriem. |
| --- | --- |

(2)

Šajā laikā VEA gandrīz pilnībā piederēja valsts iestādēm, proti, Milānas pašvaldībai (84,56 %) un Milānas provincei (14,56 %), kā arī mazākiem akcionāriem (0,88 %). 2011. gada decembrī 29,75 % VEA kapitāla tika pārdoti privātajam fondam F2i (Fondi italiani per le infrastrutture). 2012. gada beigās F2i palielināja līdzdalību VEA līdz 44,31 %. Šī lēmuma oficiālās izmeklēšanas procedūras noslēguma laikā 54,81 % VEA akciju pieder Milānas pašvaldībai, 44,31 % – F2i un 0,88 % – citiem akcionāriem.

VEA

VEA

F2i

Fondi italiani per le infrastrutture

F2i

VEA

VEA

F2i

| (3) | 2012. gada 19. decembrī Komisija pieņēma lēmumu C(2012) 9448, kas tika labots ar 2013. gada 22. marta lēmumu C(2013) 1668 (turpmāk – “lēmums par atgūšanu”), par VEA sniegto palīdzību meitasuzņēmumam SEAH laikposmā no 2002. gada līdz 2010. gadam. Komisija secināja, ka iepludināšanas kopums, ko VEA īstenoja sava meitasuzņēmuma kapitālā, ir nelikumīgs valsts atbalsts. Komisija arī secināja, ka, lai gan SEAH varētu klasificēt kā grūtībās nonākušu uzņēmumu, šo kapitāla iepludināšanu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar ES pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (2). |
| --- | --- |

(3)

2012. gada 19. decembrī Komisija pieņēma lēmumu C(2012) 9448, kas tika labots ar 2013. gada 22. marta lēmumu C(2013) 1668 (turpmāk – “lēmums par atgūšanu”), par VEA sniegto palīdzību meitasuzņēmumam SEAH laikposmā no 2002. gada līdz 2010. gadam. Komisija secināja, ka iepludināšanas kopums, ko VEA īstenoja sava meitasuzņēmuma kapitālā, ir nelikumīgs valsts atbalsts. Komisija arī secināja, ka, lai gan SEAH varētu klasificēt kā grūtībās nonākušu uzņēmumu, šo kapitāla iepludināšanu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar ES pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (2).

VEA

SEAH

VEA

SEAH

2

| (4) | Līdz ar to Itālijai tika noteikts nekavējoties veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem atgūtu no SEAH nesaderīgo valsts atbalstu aptuveni EUR 359,644 miljonu apmērā, kā arī procentus par atgūšanu. |
| --- | --- |

(4)

Līdz ar to Itālijai tika noteikts nekavējoties veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem atgūtu no SEAH nesaderīgo valsts atbalstu aptuveni EUR 359,644 miljonu apmērā, kā arī procentus par atgūšanu.

SEAH

| (5) | Itālija, SEAH un Milānas pašvaldība attiecīgi 2013. gada 4. martā, 2013. gada 15. martā un 2013. gada 18. martā Vispārējā tiesā iesniedza prasības atcelt lēmumu par atgūšanu (lietas T-125/13, T-152/13 un T-167/13). Lietas T-125/13, T-152/13 un T-167/13 vēl nav izskatītas. |
| --- | --- |

(5)

Itālija, SEAH un Milānas pašvaldība attiecīgi 2013. gada 4. martā, 2013. gada 15. martā un 2013. gada 18. martā Vispārējā tiesā iesniedza prasības atcelt lēmumu par atgūšanu (lietas T-125/13, T-152/13 un T-167/13). Lietas T-125/13, T-152/13 un T-167/13 vēl nav izskatītas.

SEAH

| (6) | 2013. gada 18. martā un 2013. gada 21. martāSEAH un Milānas pašvaldība iesniedza pieteikumus, lai apturētu lēmuma par atgūšanu darbību (lietas T-152/13 R un T-167/13 R). 2013. gada 21. maijā Lombardijas administratīvā tiesa (TAR Lombardia) izdeva rīkojumu apturēt lēmuma par atgūšanu īstenošanu. 2013. gada 25. septembrī Valsts padome (CdS) atcēla TAR Lombardia rīkojumu. Pieteikums par lēmuma apturēšanu Vispārējā tiesā tika atsaukts 2013. gada jūnijā (3). |
| --- | --- |

(6)

2013. gada 18. martā un 2013. gada 21. martāSEAH un Milānas pašvaldība iesniedza pieteikumus, lai apturētu lēmuma par atgūšanu darbību (lietas T-152/13 R un T-167/13 R). 2013. gada 21. maijā Lombardijas administratīvā tiesa (TAR Lombardia) izdeva rīkojumu apturēt lēmuma par atgūšanu īstenošanu. 2013. gada 25. septembrī Valsts padome (CdS) atcēla TAR Lombardia rīkojumu. Pieteikums par lēmuma apturēšanu Vispārējā tiesā tika atsaukts 2013. gada jūnijā (3).

SEAH

TAR Lombardia

CdS

TAR Lombardia

3

| (7) | 2013. gada 27. novembrī neoficiālā pirmspaziņošanas procesā Itālija konsultējās ar Komisiju par šādiem projektiem: pirmkārt, par VEA plānu likvidēt SEAH; otrkārt, par VEA nodomu nodibināt jaunu meitasuzņēmumu, kas veic apkalpošanu uz zemes Milānas lidostās un kura nosaukums ir Airport Handling S.p.A. (turpmāk – “Airport Handling”), un iepludināt tajā sākotnējo kapitālu. Šajā pirmspaziņošanas procesā Itālija lūdza Komisiju apstiprināt, ka:






  a) | SEAH aktīvu pārdošana likvidācijas procesā neietver saimnieciskās pēctecības elementus attiecībā uz Airport Handling, tādēļ SEAH saistības nepāriet uz Airport Handling, jo īpaši prasība atgūt nelikumīgo un nesaderīgo valsts atbalstu, kas piešķirts SEAH; |
| --- | --- | --- |

(7)

2013. gada 27. novembrī neoficiālā pirmspaziņošanas procesā Itālija konsultējās ar Komisiju par šādiem projektiem: pirmkārt, par VEA plānu likvidēt SEAH; otrkārt, par VEA nodomu nodibināt jaunu meitasuzņēmumu, kas veic apkalpošanu uz zemes Milānas lidostās un kura nosaukums ir Airport Handling S.p.A. (turpmāk – “Airport Handling”), un iepludināt tajā sākotnējo kapitālu. Šajā pirmspaziņošanas procesā Itālija lūdza Komisiju apstiprināt, ka:

VEA

SEAH

VEA

Airport Handling S.p.A.

Airport Handling

a)

SEAH aktīvu pārdošana likvidācijas procesā neietver saimnieciskās pēctecības elementus attiecībā uz Airport Handling, tādēļ SEAH saistības nepāriet uz Airport Handling, jo īpaši prasība atgūt nelikumīgo un nesaderīgo valsts atbalstu, kas piešķirts SEAH;

SEAH

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

SEAH

| b) | VEA pamatkapitāla iepludināšana Airport Handling kapitālā nav kvalificējama kā valsts atbalsts. |
| --- | --- |

b)

VEA pamatkapitāla iepludināšana Airport Handling kapitālā nav kvalificējama kā valsts atbalsts.

VEA

Airport Handling

| (8) | Komisija 2014. gada 9. jūlija vēstulē informēja Itāliju, ka tā ir nolēmusi sākt procedūru, kas paredzēta Līguma 108. panta 2. punktā, attiecībā uz to, ka VEA izveidojusi Airport Handling (“2014. gada lēmums par procedūras uzsākšanu”). Šajā procedūrā Komisija aicināja Itāliju mēneša laikā no šīs vēstules saņemšanas datuma sniegt visu informāciju, kas varētu palīdzēt izvērtēt jautājumu par atgūšanas pienākuma nodošanu no SEAH uzņēmumam Airport Handling, kā arī par iespējamo atbalstu, kar ir pamatā VEA kapitāla iepludināšanai uzņēmumā Airport Handling. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2014. gada 9. jūlija vēstulē informēja Itāliju, ka tā ir nolēmusi sākt procedūru, kas paredzēta Līguma 108. panta 2. punktā, attiecībā uz to, ka VEA izveidojusi Airport Handling (“2014. gada lēmums par procedūras uzsākšanu”). Šajā procedūrā Komisija aicināja Itāliju mēneša laikā no šīs vēstules saņemšanas datuma sniegt visu informāciju, kas varētu palīdzēt izvērtēt jautājumu par atgūšanas pienākuma nodošanu no SEAH uzņēmumam Airport Handling, kā arī par iespējamo atbalstu, kar ir pamatā VEA kapitāla iepludināšanai uzņēmumā Airport Handling.

VEA

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

VEA

Airport Handling

| (9) | 2014. gada 19. septembrī Itālija, VEA un Milānas pašvaldība Vispārējā tiesā iesniedza prasības atcelt 2014. gada lēmumu par procedūras uzsākšanu (lietas T-673/14, T-674/14 un T-688/14). Vispārējā tiesa (ceturtā palāta) noraidīja prasību lietā T-673/14 ar 2015. gada 8. decembra rīkojumu; prasības lietās T-674/14 un T-688/14 tika atsauktas attiecīgi 2015. gada 14. un 15. jūlijā. |
| --- | --- |

(9)

2014. gada 19. septembrī Itālija, VEA un Milānas pašvaldība Vispārējā tiesā iesniedza prasības atcelt 2014. gada lēmumu par procedūras uzsākšanu (lietas T-673/14, T-674/14 un T-688/14). Vispārējā tiesa (ceturtā palāta) noraidīja prasību lietā T-673/14 ar 2015. gada 8. decembra rīkojumu; prasības lietās T-674/14 un T-688/14 tika atsauktas attiecīgi 2015. gada 14. un 15. jūlijā.

VEA

| (10) | 2014. gada 23. septembrī un 2014. gada 25. septembrīVEA un Airport Handling iesniedza pieteikumus par pagaidu noregulējumu, lai apturētu Komisijas 2014. gada lēmumu par procedūras uzsākšanu (lietas T-674/14 R un T-688/14 R). 2014. gada 29. septembrī Vispārējās tiesas priekšsēdētājs izdeva rīkojumu apturēt 2014. gada lēmuma par procedūras uzsākšanu publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 2014. gada 28. novembrī Vispārējās tiesas priekšsēdētājs noraidīja VEA un Airport Handling lūgumus par pagaidu noregulējumu un atcēla sākotnējo pagaidu noregulējumu, ar kuru deva Komisijai rīkojumu nepublicēt 2014. gada lēmumu par procedūras uzsākšanu (4). |
| --- | --- |

(10)

2014. gada 23. septembrī un 2014. gada 25. septembrīVEA un Airport Handling iesniedza pieteikumus par pagaidu noregulējumu, lai apturētu Komisijas 2014. gada lēmumu par procedūras uzsākšanu (lietas T-674/14 R un T-688/14 R). 2014. gada 29. septembrī Vispārējās tiesas priekšsēdētājs izdeva rīkojumu apturēt 2014. gada lēmuma par procedūras uzsākšanu publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 2014. gada 28. novembrī Vispārējās tiesas priekšsēdētājs noraidīja VEA un Airport Handling lūgumus par pagaidu noregulējumu un atcēla sākotnējo pagaidu noregulējumu, ar kuru deva Komisijai rīkojumu nepublicēt 2014. gada lēmumu par procedūras uzsākšanu (4).

VEA

Airport Handling

pagaidu

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

VEA

Airport Handling

pagaidu

pagaidu

4

| (11) | 2015. gada 6. februārī 2014. gada lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5), tādējādi Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par izmeklēšanā apskatītajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(11)

2015. gada 6. februārī 2014. gada lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5), tādējādi Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par izmeklēšanā apskatītajiem pasākumiem.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

5

| (12) | Itālija savas piezīmes par 2014. gada procedūras sākšanas lēmumu sniedza 2014. gada 9. septembra vēstulē. |
| --- | --- |

(12)

Itālija savas piezīmes par 2014. gada procedūras sākšanas lēmumu sniedza 2014. gada 9. septembra vēstulē.

| (13) | Komisija saņēma iesniegumus no četrām ieinteresētajām personām. Tā pārsūtīja šīs piezīmes Itālijai un deva tai iespēju reaģēt. Itālija 2015. gada 26. maija vēstulē informēja Komisiju par saviem novērojumiem attiecībā uz šīm piezīmēm. |
| --- | --- |

(13)

Komisija saņēma iesniegumus no četrām ieinteresētajām personām. Tā pārsūtīja šīs piezīmes Itālijai un deva tai iespēju reaģēt. Itālija 2015. gada 26. maija vēstulē informēja Komisiju par saviem novērojumiem attiecībā uz šīm piezīmēm.

| (14) | 2015. gada 20. maija vēstulē Komisija pieprasīja Itālijai sniegt papildu informāciju. Itālija sniedza atbildes 2015. gada 19. un 22. jūnija un 2015. gada 2. jūlija vēstulēs. |
| --- | --- |

(14)

2015. gada 20. maija vēstulē Komisija pieprasīja Itālijai sniegt papildu informāciju. Itālija sniedza atbildes 2015. gada 19. un 22. jūnija un 2015. gada 2. jūlija vēstulēs.

| (15) | Sanāksmes starp Komisijas dienestiem un Itālijas iestāžu un Milan Airport Handling Trust pārstāvjiem notika 2015. gada 30. janvārī, 2015. gada 7. maijā un 2015. gada 15. septembrī. Šīm sanāksmēm sekoja vairāki trasta iesniegumi Komisijai 2015. gada 6. februārī, 2015. gada 8. jūnijā, 2015. gada 13. augustā un 2015. gada 23. septembrī, būtībā tajos informējot Komisiju par stāvokli Airport Handling mazākuma akciju paketes pārdošanas procedūrā. Trasta būtība un uzdevums tiks paskaidroti 2.3. punktā. |
| --- | --- |

(15)

Sanāksmes starp Komisijas dienestiem un Itālijas iestāžu un Milan Airport Handling Trust pārstāvjiem notika 2015. gada 30. janvārī, 2015. gada 7. maijā un 2015. gada 15. septembrī. Šīm sanāksmēm sekoja vairāki trasta iesniegumi Komisijai 2015. gada 6. februārī, 2015. gada 8. jūnijā, 2015. gada 13. augustā un 2015. gada 23. septembrī, būtībā tajos informējot Komisiju par stāvokli Airport Handling mazākuma akciju paketes pārdošanas procedūrā. Trasta būtība un uzdevums tiks paskaidroti 2.3. punktā.

Milan Airport Handling Trust

Airport Handling

| (16) | Ar 2015. gada 23. oktobra vēstuli Komisija Itālijai pieprasīja sniegt papildu informāciju. Itālija sniedza atbildi 2015. gada 10. novembra vēstulē. |
| --- | --- |

(16)

Ar 2015. gada 23. oktobra vēstuli Komisija Itālijai pieprasīja sniegt papildu informāciju. Itālija sniedza atbildi 2015. gada 10. novembra vēstulē.

| (17) | 2015. gada 25. novembrī notika sanāksme starp Komisijas dienestiem un Itālijas iestādēm, Milan Airport Handling Trust un uzņēmumu D’Nata, kas gatavojās iegādāties līdzdalību uzņēmuma Airport Handling akciju kapitālā. |
| --- | --- |

(17)

2015. gada 25. novembrī notika sanāksme starp Komisijas dienestiem un Itālijas iestādēm, Milan Airport Handling Trust un uzņēmumu D’Nata, kas gatavojās iegādāties līdzdalību uzņēmuma Airport Handling akciju kapitālā.

Milan Airport Handling Trust

D’Nata

Airport Handling

| (18) | Ar 2015. gada 16. decembra vēstuli Itālija informēja Komisiju par plāniem daļēji mainīt uzņēmuma Airport Handling saimnieciskās darbības jomu. |
| --- | --- |

(18)

Ar 2015. gada 16. decembra vēstuli Itālija informēja Komisiju par plāniem daļēji mainīt uzņēmuma Airport Handling saimnieciskās darbības jomu.

Airport Handling

| (19) | Ar 2015. gada 18. decembra vēstuli Itālija iesniedza procesa gaitā sniegto galveno elementu kopsavilkumu. Komisija atbildēja ar 2016. gada 19. janvāra vēstuli. |
| --- | --- |

(19)

Ar 2015. gada 18. decembra vēstuli Itālija iesniedza procesa gaitā sniegto galveno elementu kopsavilkumu. Komisija atbildēja ar 2016. gada 19. janvāra vēstuli.

| (20) | Ar 2016. gada 29. janvāra un 15. februāra vēstulēm Itālija sniedza Komisijai aktuālo informāciju par Airport Handling privatizācijas procesu. |
| --- | --- |

(20)

Ar 2016. gada 29. janvāra un 15. februāra vēstulēm Itālija sniedza Komisijai aktuālo informāciju par Airport Handling privatizācijas procesu.

Airport Handling

2.   PASĀKUMA APRAKSTS

PASĀKUMA APRAKSTS

| (21) | Notiek izmeklēšana par diviem pasākumiem: pirmkārt, par Airport Handling izveidi apvienojumā ar SEAH likvidāciju. Komisija novērtēja, vai šis pasākums rada saimniecisko pēctecību attiecībā uz šīm abām sabiedrībām, tādējādi nododot atgūšanas saistības no SEAH uzņēmumam Airport Handling. Otrkārt, pašu kapitāls, ko uzņēmumam Airport Handling nodrošina publisks mātesuzņēmums VEA. Komisija novērtēja, vai šis pasākums tika īstenots atbilstoši tirgus nosacījumiem. Turpmāk sniegts apstākļu apraksts, kas attiecas uz šiem darījumiem. |
| --- | --- |

(21)

Notiek izmeklēšana par diviem pasākumiem: pirmkārt, par Airport Handling izveidi apvienojumā ar SEAH likvidāciju. Komisija novērtēja, vai šis pasākums rada saimniecisko pēctecību attiecībā uz šīm abām sabiedrībām, tādējādi nododot atgūšanas saistības no SEAH uzņēmumam Airport Handling. Otrkārt, pašu kapitāls, ko uzņēmumam Airport Handling nodrošina publisks mātesuzņēmums VEA. Komisija novērtēja, vai šis pasākums tika īstenots atbilstoši tirgus nosacījumiem. Turpmāk sniegts apstākļu apraksts, kas attiecas uz šiem darījumiem.

Airport Handling

SEAH

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

VEA

2.1.   Līgumi ar arodbiedrībām un jauni darba līgumi

Līgumi ar arodbiedrībām un jauni darba līgumi

| (22) | Laikā, kad tika īstenoti izmeklēšanā esošie pasākumi, VEA Group (VEA un SEAH), SEAH un Airport Handling attiecīgi noslēdza līgumus ar arodbiedrībām, kas pārstāvēja SEAH darbiniekus, ņemot vērā uzņēmuma SEAH brīvprātīgu likvidāciju, ko uzsāka VEA. Šo līgumu vispārējais mērķis bija garantēt darba vietas visam SEAH personālam un nodrošināt nepārtrauktu un ilgtspējīgu VEA Group darbību. Tika noslēgti šādi līgumi. |
| --- | --- |

(22)

Laikā, kad tika īstenoti izmeklēšanā esošie pasākumi, VEA Group (VEA un SEAH), SEAH un Airport Handling attiecīgi noslēdza līgumus ar arodbiedrībām, kas pārstāvēja SEAH darbiniekus, ņemot vērā uzņēmuma SEAH brīvprātīgu likvidāciju, ko uzsāka VEA. Šo līgumu vispārējais mērķis bija garantēt darba vietas visam SEAH personālam un nodrošināt nepārtrauktu un ilgtspējīgu VEA Group darbību. Tika noslēgti šādi līgumi.

VEA Group

VEA

SEAH

SEAH

Airport Handling

SEAH

SEAH

VEA.

SEAH

VEA Group

| (23) | Kad VEA pieņēma lēmumu, ka SEAH nepieciešams likvidēt, lai izpildītu lēmumu par atgūšanu, 2013. gada 4. novembrīVEA Group noslēdza līgumu ar arodbiedrību organizācijām, lai atrisinātu jautājumu par SEAH darbinieku atbrīvošanu no darba. Līgums nodrošināja brīvprātīgas darba attiecību izbeigšanas veicināšanas plānu visiem SEAH darbiniekiem, ko īstenotu, izmantojot kolektīvo atbrīvošanu no darba un jauna VEA pilnībā piederoša meitasuzņēmuma izveidi, pieņemot darbā daļu no SEAH darbaspēka. |
| --- | --- |

(23)

Kad VEA pieņēma lēmumu, ka SEAH nepieciešams likvidēt, lai izpildītu lēmumu par atgūšanu, 2013. gada 4. novembrīVEA Group noslēdza līgumu ar arodbiedrību organizācijām, lai atrisinātu jautājumu par SEAH darbinieku atbrīvošanu no darba. Līgums nodrošināja brīvprātīgas darba attiecību izbeigšanas veicināšanas plānu visiem SEAH darbiniekiem, ko īstenotu, izmantojot kolektīvo atbrīvošanu no darba un jauna VEA pilnībā piederoša meitasuzņēmuma izveidi, pieņemot darbā daļu no SEAH darbaspēka.

VEA

SEAH

VEA Group

SEAH

SEAH

VEA

SEAH

| (24) | Šajā līgumā ir precizēts “vienošanās projekts” un ir noteikts, ka ir nepieciešams “īstenošanas līgums”, kurā būtu izklāstīti noteikumi jauniem līguma nosacījumiem un jaunai darba struktūrai Airport Handling darbiniekiem, jo Komisijas noteiktā darbības pārtrauktības prasība diktē darba attiecību izveidi ex novo. Turklāt saskaņā ar līgumu šāda īstenošanas līguma noslēgšana būtu iespējama tikai pēc tam, kad būs noslēgtas “komerciālās sarunas starp Airport Handling un Linates un Malpensas lidostās darbību veicošajiem pārvadātājiem brīvas konkurences kontekstā” (6). Kopumā īstenošanas līgumam vajadzēja būt balstītam uz šādiem principiem:






  — | turpināt īstenot mērķi par darba vietu garantēšanu visam SEAH personālam, |
| --- | --- | --- |

(24)

Šajā līgumā ir precizēts “vienošanās projekts” un ir noteikts, ka ir nepieciešams “īstenošanas līgums”, kurā būtu izklāstīti noteikumi jauniem līguma nosacījumiem un jaunai darba struktūrai Airport Handling darbiniekiem, jo Komisijas noteiktā darbības pārtrauktības prasība diktē darba attiecību izveidi ex novo. Turklāt saskaņā ar līgumu šāda īstenošanas līguma noslēgšana būtu iespējama tikai pēc tam, kad būs noslēgtas “komerciālās sarunas starp Airport Handling un Linates un Malpensas lidostās darbību veicošajiem pārvadātājiem brīvas konkurences kontekstā” (6). Kopumā īstenošanas līgumam vajadzēja būt balstītam uz šādiem principiem:

Airport Handling

ex novo.

Airport Handling

6

—

turpināt īstenot mērķi par darba vietu garantēšanu visam SEAH personālam,

visam SEAH

| — | noteikt skaidrus kritērijus iespējamai personāla pārvietošanai VEA Group ietvaros, |
| --- | --- |

—

noteikt skaidrus kritērijus iespējamai personāla pārvietošanai VEA Group ietvaros,

VEA Group

| — | apkalpošanas uz zemes ekonomiskā dzīvotspēja, |
| --- | --- |

—

apkalpošanas uz zemes ekonomiskā dzīvotspēja,

| — | atbilstošas, iekļaujošas darba attiecību sistēmas definēšana, |
| --- | --- |

—

atbilstošas, iekļaujošas darba attiecību sistēmas definēšana,

| — | nepārtraukta VEA Group uzņēmuma labklājības sistēmas piemērošana. |
| --- | --- |

—

nepārtraukta VEA Group uzņēmuma labklājības sistēmas piemērošana.

VEA Group

| (25) | 2014. gada 22. aprīlīSEAH uzsāka no darba atbrīvoto darba ņēmēju mobilitātes sistēmu (Collocamento in mobilità), kas ir sociālā nodrošinājuma sistēma, ko Itālijas valsts izveidoja galvenokārt ar mērķi atbalstīt grūtībās nonākušu uzņēmumu darbiniekus bezdarba laikposmos (7). Tobrīd sabiedrībā SEAH bija 2214 darbinieki, kas bija līdzvērtīgi 1980 pilnas slodzes darbiniekiem. |
| --- | --- |

(25)

2014. gada 22. aprīlīSEAH uzsāka no darba atbrīvoto darba ņēmēju mobilitātes sistēmu (Collocamento in mobilità), kas ir sociālā nodrošinājuma sistēma, ko Itālijas valsts izveidoja galvenokārt ar mērķi atbalstīt grūtībās nonākušu uzņēmumu darbiniekus bezdarba laikposmos (7). Tobrīd sabiedrībā SEAH bija 2214 darbinieki, kas bija līdzvērtīgi 1980 pilnas slodzes darbiniekiem.

SEAH

Collocamento in mobilità

7

SEAH

| (26) | 2015. gada 31. maijā sabiedrībā Airport Handling bija [...] (*1) darbinieki ([...] (*1) pilnas slodzes ekvivalents, turpmāk – “PSE”), no kuriem [...] (*1) darbinieki ([...] (*1) PSE) pirms tam bijuši SEAH darbinieki. |
| --- | --- |

(26)

2015. gada 31. maijā sabiedrībā Airport Handling bija [...] (*1) darbinieki ([...] (*1) pilnas slodzes ekvivalents, turpmāk – “PSE”), no kuriem [...] (*1) darbinieki ([...] (*1) PSE) pirms tam bijuši SEAH darbinieki.

Airport Handling

*1

*1

*1

*1

SEAH

| (27) | 2014. gada 4. jūnijāSEAH un arodbiedrības parakstīja īstenošanas līgumu ar mērķi īstenot iepriekšminētajā 24. apsvērumā aprakstītā vienošanās projekta noteikumus. |
| --- | --- |

(27)

2014. gada 4. jūnijāSEAH un arodbiedrības parakstīja īstenošanas līgumu ar mērķi īstenot iepriekšminētajā 24. apsvērumā aprakstītā vienošanās projekta noteikumus.

SEAH

| (28) | Līgumā bija noteikts, ka VEA piekrīt, pirmkārt, ka Airport Handling nodarbina SEAH personālu tādā mērā un atbilstoši darba profiliem, cik nepieciešams uzņēmumam Airport Handling, un, otrkārt, ka tiek uzsāktas sarunas ar arodbiedrību organizācijām par darbinieku atlases kritērijiem. Līgumā arī noteikts, ka jebkuru jaunu darba līgumu ar Airport Handling obligāti raksturo atteikšanās no SEAH darba līguma oficiālā un būtiskā satura. |
| --- | --- |

(28)

Līgumā bija noteikts, ka VEA piekrīt, pirmkārt, ka Airport Handling nodarbina SEAH personālu tādā mērā un atbilstoši darba profiliem, cik nepieciešams uzņēmumam Airport Handling, un, otrkārt, ka tiek uzsāktas sarunas ar arodbiedrību organizācijām par darbinieku atlases kritērijiem. Līgumā arī noteikts, ka jebkuru jaunu darba līgumu ar Airport Handling obligāti raksturo atteikšanās no SEAH darba līguma oficiālā un būtiskā satura.

VEA

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

SEAH

| (29) | Saskaņā ar šo līgumu SEAH demonstrēja savu gatavību nodrošināt finansiālu veicināšanas sistēmu darba ņēmējiem, kuri līdz 2014. gada 30. jūnijam piekrīt neiebilst pret atlaišanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar šo līgumu SEAH demonstrēja savu gatavību nodrošināt finansiālu veicināšanas sistēmu darba ņēmējiem, kuri līdz 2014. gada 30. jūnijam piekrīt neiebilst pret atlaišanas pasākumiem.

SEAH

| (30) | Tāpat 2014. gada 4. jūnijāAirport Handling noslēdza līgumu ar arodbiedrību organizācijām. Šajā līgumā norādīts 2014. gada 1. jūlijāAirport Handling nepieciešamo darbinieku skaits ar līgumiem uz nenoteiktu laiku. Turpmāk norādīts, ka Airport Handling piekrīt piešķirt nodarbinātības prioritāti bijušajiem SEAH darbiniekiem. |
| --- | --- |

(30)

Tāpat 2014. gada 4. jūnijāAirport Handling noslēdza līgumu ar arodbiedrību organizācijām. Šajā līgumā norādīts 2014. gada 1. jūlijāAirport Handling nepieciešamo darbinieku skaits ar līgumiem uz nenoteiktu laiku. Turpmāk norādīts, ka Airport Handling piekrīt piešķirt nodarbinātības prioritāti bijušajiem SEAH darbiniekiem.

Airport Handling

Airport Handling

Airport Handling

SEAH

| (31) | Šajā līgumā norādīts Airport Handling potenciālais darbaspēka pieprasījums PSE. Šajā kontekstā līgumā uzsvērts, ka šie rādītāji var mainīties kopējā skaita un/vai līgumā noteikto mainīgo rādītāju jomā. Līgumā norādīti šādi personāla aprēķini: [...] (*1) PSE pastāvīgs personāls darbības nodrošināšanai; [...] (*1) PSE administrācijas personāls; [...] (*1) PSE personāls uz noteiktu laiku sezonas darbam. Līgumā noteikts, ka šī pieprasījuma apmierināšanai Airport Handling galvenā stratēģija būs uzrunāt personas, kuras pašlaik strādā SEAH. Līgumā arī noteikta darbā pieņemšanas procedūra, darba līgumu juridiskais un finansiālais saturs, labklājības politika un darba organizācija. Līguma noteikumi paredz, ka bijušo SEAH personālu pieņem darbā ar jauniem līgumiem, kuros ir būtiski atšķirīgi ekonomiskie nosacījumi. |
| --- | --- |

(31)

Šajā līgumā norādīts Airport Handling potenciālais darbaspēka pieprasījums PSE. Šajā kontekstā līgumā uzsvērts, ka šie rādītāji var mainīties kopējā skaita un/vai līgumā noteikto mainīgo rādītāju jomā. Līgumā norādīti šādi personāla aprēķini: [...] (*1) PSE pastāvīgs personāls darbības nodrošināšanai; [...] (*1) PSE administrācijas personāls; [...] (*1) PSE personāls uz noteiktu laiku sezonas darbam. Līgumā noteikts, ka šī pieprasījuma apmierināšanai Airport Handling galvenā stratēģija būs uzrunāt personas, kuras pašlaik strādā SEAH. Līgumā arī noteikta darbā pieņemšanas procedūra, darba līgumu juridiskais un finansiālais saturs, labklājības politika un darba organizācija. Līguma noteikumi paredz, ka bijušo SEAH personālu pieņem darbā ar jauniem līgumiem, kuros ir būtiski atšķirīgi ekonomiskie nosacījumi.

Airport Handling

*1

*1

*1

Airport Handling

SEAH

SEAH

| (32) | Šajā līgumā paredzētie darba nosacījumi atšķiras no tiem, kurus SEAH piemēroja saviem darbiniekiem. Proti:






  — | saskaņā ar valsts kolektīvo darba līgumu aviācijas personālam Airport Handling piemēros sadaļu par pakalpojumu sniedzējiem uz zemes, bet SEAH iepriekš darba līgumiem piemēroja sadaļu par lidostas operatoriem. Saskaņā ar Itālijas norādīto, sadaļa par pakalpojumu sniedzējiem uz zemes paredz citādākus nosacījumus attiecībā uz atvaļinājumu (20 dienas gadā, nevis 22), darba ilgumu (7 stundas un 30 minūtes dienā, nevis 7 stundas un 15 minūtes dienā), kā arī atalgojumu un piemaksas (atalgojuma samazināšana par 6 dienām), |
| --- | --- | --- |

(32)

Šajā līgumā paredzētie darba nosacījumi atšķiras no tiem, kurus SEAH piemēroja saviem darbiniekiem. Proti:

SEAH

—

saskaņā ar valsts kolektīvo darba līgumu aviācijas personālam Airport Handling piemēros sadaļu par pakalpojumu sniedzējiem uz zemes, bet SEAH iepriekš darba līgumiem piemēroja sadaļu par lidostas operatoriem. Saskaņā ar Itālijas norādīto, sadaļa par pakalpojumu sniedzējiem uz zemes paredz citādākus nosacījumus attiecībā uz atvaļinājumu (20 dienas gadā, nevis 22), darba ilgumu (7 stundas un 30 minūtes dienā, nevis 7 stundas un 15 minūtes dienā), kā arī atalgojumu un piemaksas (atalgojuma samazināšana par 6 dienām),

Airport Handling

SEAH

| — | citādāka tiesību uz darba samaksu organizācija, piemēram, Airport Handling nepiemēro konkrētas kolektīvā līguma pozīcijas, kas papildina valsts kolektīvo darba līgumu, ko SEAH attiecināja uz saviem darbiniekiem, |
| --- | --- |

—

citādāka tiesību uz darba samaksu organizācija, piemēram, Airport Handling nepiemēro konkrētas kolektīvā līguma pozīcijas, kas papildina valsts kolektīvo darba līgumu, ko SEAH attiecināja uz saviem darbiniekiem,

Airport Handling

SEAH

| — | citādāka darbinieku organizācija (piemēram, [...] (*1)). |
| --- | --- |

—

citādāka darbinieku organizācija (piemēram, [...] (*1)).

*1

| (33) | Saskaņā ar Itālijas norādīto attiecīgi:






  — | Airport Handling kopējās darbaspēka izmaksas samazinājās par 30 % salīdzinājumā ar SEAH kopējām darba izmaksām, |
| --- | --- | --- |

(33)

Saskaņā ar Itālijas norādīto attiecīgi:

—

Airport Handling kopējās darbaspēka izmaksas samazinājās par 30 % salīdzinājumā ar SEAH kopējām darba izmaksām,

Airport Handling

SEAH

| — | Airport Handling papildu kolektīvā līguma kopējās izmaksas samazinājās par [...] (*1) % salīdzinājumā ar SEAH līguma izmaksām, kopējai atalgojuma samazināšanai ik gadu esot [...] (*1) reizes lielākai par mēnešalgu. |
| --- | --- |

—

Airport Handling papildu kolektīvā līguma kopējās izmaksas samazinājās par [...] (*1) % salīdzinājumā ar SEAH līguma izmaksām, kopējai atalgojuma samazināšanai ik gadu esot [...] (*1) reizes lielākai par mēnešalgu.

Airport Handling

*1

SEAH

*1

| (34) | 2014. gada 9. jūnijā akcionāru ārkārtas pilnsapulce apstiprināja uzņēmuma brīvprātīgu likvidāciju, nosakot 2014. gada 1. jūliju kā likvidācijas spēkā stāšanās datumu (8). |
| --- | --- |

(34)

2014. gada 9. jūnijā akcionāru ārkārtas pilnsapulce apstiprināja uzņēmuma brīvprātīgu likvidāciju, nosakot 2014. gada 1. jūliju kā likvidācijas spēkā stāšanās datumu (8).

8

| (35) | Tika iecelts likvidators, un tam uzdeva pārdot uzņēmuma aktīvus, samaksāt kreditoriem un sagatavot galīgo likvidācijas bilanci un pārskatu. |
| --- | --- |

(35)

Tika iecelts likvidators, un tam uzdeva pārdot uzņēmuma aktīvus, samaksāt kreditoriem un sagatavot galīgo likvidācijas bilanci un pārskatu.

| (36) | Lai 2014. gada 4. jūnija līgumi stātos spēkā, arodbiedrību organizācijas kā nosacījumu bija noteikušas pozitīvu SEAH darbinieku referenduma rezultātu. Referendums notika no 2014. gada 11. jūnija līdz 13. jūnijam. Šajā referendumā 2014. gada 4. jūnija līgums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(36)

Lai 2014. gada 4. jūnija līgumi stātos spēkā, arodbiedrību organizācijas kā nosacījumu bija noteikušas pozitīvu SEAH darbinieku referenduma rezultātu. Referendums notika no 2014. gada 11. jūnija līdz 13. jūnijam. Šajā referendumā 2014. gada 4. jūnija līgums tika noraidīts.

SEAH

| (37) | Tādēļ 2014. gada 1. jūlijāSEAH akcionāru pilnsapulcē tika pieņemts lēmums līdz 2014. gada 31. augustam pagarināt SEAH darbības izbeigšanu, pilnvarojot likvidatoru (kurš savu amatu uzņēmās 2014. gada 1. jūlijā) pagaidām pārvaldīt sabiedrību līdz šim datumam un šī termiņa beigās sākt SEAH aktīvu atsavināšanu un tās darbības pārtraukšanu. |
| --- | --- |

(37)

Tādēļ 2014. gada 1. jūlijāSEAH akcionāru pilnsapulcē tika pieņemts lēmums līdz 2014. gada 31. augustam pagarināt SEAH darbības izbeigšanu, pilnvarojot likvidatoru (kurš savu amatu uzņēmās 2014. gada 1. jūlijā) pagaidām pārvaldīt sabiedrību līdz šim datumam un šī termiņa beigās sākt SEAH aktīvu atsavināšanu un tās darbības pārtraukšanu.

SEAH

SEAH

SEAH

| (38) | Lai rastu risinājumu negatīvajam balsojumam 2014. gada 14. jūnijā, arodbiedrību organizācijas 2014. gada 4. jūlijā ieteica konkrētus precizējumus 2014. gada 4. jūnija līguma nosacījumos, piemēram, ka papildu darba dienām jābūt vienmērīgi sadalītām visa gada garumā, ka atsauce uz “darbalaika efektivitāti” nozīmē, ka jāstrādā vismaz 7,5 stundas dienā, 5 dienas nedēļā un ka darbiniekiem ir divas izvēles iespējas, kā strādāt konkrētos svētkos, par kuriem saskaņā ar jauno līgumu vairs nemaksā. 2014. gada 7. jūlijāAirport Handling apstiprināja šos priekšlikumus. 2014. gada 15. jūlijāAirport Handling parakstīja papildu līgumu, ar kuru apstiprināja 2014. gada 4. jūnija līguma spēkā esamību un iekļāva tajā arodbiedrību organizāciju pieprasītos precizējumus. Tomēr jaunajā līgumā nebija ieviestas jebkādas būtiskas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekš noraidīto 2014. gada 4. jūnija līgumu. |
| --- | --- |

(38)

Lai rastu risinājumu negatīvajam balsojumam 2014. gada 14. jūnijā, arodbiedrību organizācijas 2014. gada 4. jūlijā ieteica konkrētus precizējumus 2014. gada 4. jūnija līguma nosacījumos, piemēram, ka papildu darba dienām jābūt vienmērīgi sadalītām visa gada garumā, ka atsauce uz “darbalaika efektivitāti” nozīmē, ka jāstrādā vismaz 7,5 stundas dienā, 5 dienas nedēļā un ka darbiniekiem ir divas izvēles iespējas, kā strādāt konkrētos svētkos, par kuriem saskaņā ar jauno līgumu vairs nemaksā. 2014. gada 7. jūlijāAirport Handling apstiprināja šos priekšlikumus. 2014. gada 15. jūlijāAirport Handling parakstīja papildu līgumu, ar kuru apstiprināja 2014. gada 4. jūnija līguma spēkā esamību un iekļāva tajā arodbiedrību organizāciju pieprasītos precizējumus. Tomēr jaunajā līgumā nebija ieviestas jebkādas būtiskas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekš noraidīto 2014. gada 4. jūnija līgumu.

Airport Handling

Airport Handling

| (39) | 2014. gada augustā SEAH uzsāka visa sava darbaspēka atbrīvošanu no darba. Vienlaikus Airport Handling sāka no bijušajiem SEAH darbiniekiem pieņemt darbā tādu personālu, kāds tika uzskatīts par nepieciešamu darbības nodrošināšanai. Airport Handling sazinājās arī ar Adecco, pakalpojumu sniedzēju pagaidu darba jomā, lai pieņemtu darbā pagaidu darbiniekus. |
| --- | --- |

(39)

2014. gada augustā SEAH uzsāka visa sava darbaspēka atbrīvošanu no darba. Vienlaikus Airport Handling sāka no bijušajiem SEAH darbiniekiem pieņemt darbā tādu personālu, kāds tika uzskatīts par nepieciešamu darbības nodrošināšanai. Airport Handling sazinājās arī ar Adecco, pakalpojumu sniedzēju pagaidu darba jomā, lai pieņemtu darbā pagaidu darbiniekus.

SEAH

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

Adecco

| (40) | SEAH savu darbību beidza 2014. gada 1. septembrī. Šajā dienā Airport Handling sāka savu darbību Milānas lidostās. No 2014. gada 1. septembra uzņēmumā Airport Handling bija [...] (*1) darbinieki ([...] (*1) PSE), tādējādi no 2014. gada 22. aprīļa, kad SEAH uzsāka oficiālo kolektīvās darbinieku atbrīvošanas no darba procesu, nodarbinot [...] (*1) % SEAH darbinieku. Turklāt Airport Handling nodarbināja [...] (*1) pagaidu darbiniekus ([...] (*1) PSE) [...] (*1). |
| --- | --- |

(40)

SEAH savu darbību beidza 2014. gada 1. septembrī. Šajā dienā Airport Handling sāka savu darbību Milānas lidostās. No 2014. gada 1. septembra uzņēmumā Airport Handling bija [...] (*1) darbinieki ([...] (*1) PSE), tādējādi no 2014. gada 22. aprīļa, kad SEAH uzsāka oficiālo kolektīvās darbinieku atbrīvošanas no darba procesu, nodarbinot [...] (*1) % SEAH darbinieku. Turklāt Airport Handling nodarbināja [...] (*1) pagaidu darbiniekus ([...] (*1) PSE) [...] (*1).

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

*1

*1

SEAH

*1

SEAH

Airport Handling

*1

*1

*1

2.2.   Līgums ar gaisa pārvadātājiem

Līgums ar gaisa pārvadātājiem

| (41) | Savā 2014. gada 22. aprīļa vēstulē SEAH informēja gaisa pārvadātājus, piegādātājus un citas ieinteresētās personas, ka tā savu darbību pārtrauks 2014. gada 1. jūlijā un tādēļ šajā datumā pārtrauks sniegt apkalpošanu uz zemes Milānas lidostās. |
| --- | --- |

(41)

Savā 2014. gada 22. aprīļa vēstulē SEAH informēja gaisa pārvadātājus, piegādātājus un citas ieinteresētās personas, ka tā savu darbību pārtrauks 2014. gada 1. jūlijā un tādēļ šajā datumā pārtrauks sniegt apkalpošanu uz zemes Milānas lidostās.

SEAH

| (42) | Pēc šī paziņojuma desmit lidsabiedrības nolēma uzticēt pakalpojumu veikšanu uz zemes Milānas lidostās citiem pakalpojumu sniedzējiem, nevis SEAH un Airport Handling. |
| --- | --- |

(42)

Pēc šī paziņojuma desmit lidsabiedrības nolēma uzticēt pakalpojumu veikšanu uz zemes Milānas lidostās citiem pakalpojumu sniedzējiem, nevis SEAH un Airport Handling.

SEAH

Airport Handling

| (43) | Tajā pašā laikā 19 lidsabiedrības, kuras veica darbību Milānas lidostās, Airport Handling kā pakalpojumu sniedzēju uz zemes izvēlējās uz atklātu konkursu pamata. Citas lidsabiedrības izvēlējās Airport Handling, pamatojoties uz cenu aptaujas procedūru. Saskaņā ar Itālijas norādīto pakalpojumu sniedzēja izvēli parasti pamato ar tādiem konkrētiem faktoriem kā cena, sniedzēja finansiālā stabilitāte, sasniegumi, uzņēmuma pieredze un kompetence. |
| --- | --- |

(43)

Tajā pašā laikā 19 lidsabiedrības, kuras veica darbību Milānas lidostās, Airport Handling kā pakalpojumu sniedzēju uz zemes izvēlējās uz atklātu konkursu pamata. Citas lidsabiedrības izvēlējās Airport Handling, pamatojoties uz cenu aptaujas procedūru. Saskaņā ar Itālijas norādīto pakalpojumu sniedzēja izvēli parasti pamato ar tādiem konkrētiem faktoriem kā cena, sniedzēja finansiālā stabilitāte, sasniegumi, uzņēmuma pieredze un kompetence.

Airport Handling

Airport Handling

2.3.   
  Airport Handling izveide un VEA dalības nodošana Milan Airport Handling Trust; Airport Handling kapitalizācija

Airport Handling

VEA

Milan Airport Handling Trust

Airport Handling

| (44) | Uzņēmums Airport Handling tika reģistrēts 2013. gada 9. septembrī kā sabiedrība ar ierobežotu atbildību ar akciju kapitālu EUR 10 000 apmērā. |
| --- | --- |

(44)

Uzņēmums Airport Handling tika reģistrēts 2013. gada 9. septembrī kā sabiedrība ar ierobežotu atbildību ar akciju kapitālu EUR 10 000 apmērā.

Airport Handling

| (45) | VEA direktoru padome 2014. gada 10. martā nolēma palielināt Airport Handling kapitālu līdz pat EUR 2,5 miljoniem, lai Airport Handling kā pakalpojumu sniedzējs uz zemes varētu izpildīt Valsts Civilās aviācijas iestādes (VCAI) sertifikācijas prasības. Saskaņā ar valstī spēkā esošajiem noteikumiem VCAI piešķir licences pakalpojumu sniedzējiem uz zemes, kas var izpildīt šādas prasības (9):






  — | kapitāls vismaz ceturtdaļas apjomā no paredzamā apgrozījuma, |
| --- | --- | --- |

(45)

VEA direktoru padome 2014. gada 10. martā nolēma palielināt Airport Handling kapitālu līdz pat EUR 2,5 miljoniem, lai Airport Handling kā pakalpojumu sniedzējs uz zemes varētu izpildīt Valsts Civilās aviācijas iestādes (VCAI) sertifikācijas prasības. Saskaņā ar valstī spēkā esošajiem noteikumiem VCAI piešķir licences pakalpojumu sniedzējiem uz zemes, kas var izpildīt šādas prasības (9):

VEA

Airport Handling

Airport Handling

9

—

kapitāls vismaz ceturtdaļas apjomā no paredzamā apgrozījuma,

| — | darbībai nepieciešamie resursi un organizatoriskās iespējas atbilstoši sniegt pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

darbībai nepieciešamie resursi un organizatoriskās iespējas atbilstoši sniegt pakalpojumus,

| — | sertifikāts, kas apliecina, ka tiek ievērotas visas saistības, kas izriet no darba un drošības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

sertifikāts, kas apliecina, ka tiek ievērotas visas saistības, kas izriet no darba un drošības tiesību aktiem.

| (46) | VEA direktoru padome 2014. gada 30. jūnijā pieņēma lēmumu nodibināt Milan Airport Handling Trust (“trasts”) un palielināt Airport Handling kapitālu līdz pat EUR 25 miljoniem. |
| --- | --- |

(46)

VEA direktoru padome 2014. gada 30. jūnijā pieņēma lēmumu nodibināt Milan Airport Handling Trust (“trasts”) un palielināt Airport Handling kapitālu līdz pat EUR 25 miljoniem.

VEA

Milan Airport Handling Trust

Airport Handling

| (47) | Trasts tika nodibināts 2014. gada 30. jūnijā, un tajā pašā dienā tika parakstīts trasta līgums. Saskaņā ar tā dibināšanas aktu trasts: i) rīkojas kā Airport Handling vienīgais kapitāla daļu turētājs, līdz uzņēmuma mazākuma akciju pakete tiek pārdota un ii) nodrošina, ka Airport Handling darbībā nav saimnieciskās pēctecības ar VEA Handling. |
| --- | --- |

(47)

Trasts tika nodibināts 2014. gada 30. jūnijā, un tajā pašā dienā tika parakstīts trasta līgums. Saskaņā ar tā dibināšanas aktu trasts: i) rīkojas kā Airport Handling vienīgais kapitāla daļu turētājs, līdz uzņēmuma mazākuma akciju pakete tiek pārdota un ii) nodrošina, ka Airport Handling darbībā nav saimnieciskās pēctecības ar VEA Handling.

Airport Handling

Airport Handling

VEA Handling

| (48) | Saskaņā ar trasta līgumu trasts tika nodibināts konkrētiem mērķiem:






  — | lai apstiprinātu un pārbaudītu Airport Handling saimnieciskās pēctecības neesamību ar VEA un SEAH, ko nodrošina, pārvaldot Airport Handling neatkarīgi no VEA, |
| --- | --- | --- |

(48)

Saskaņā ar trasta līgumu trasts tika nodibināts konkrētiem mērķiem:

—

lai apstiprinātu un pārbaudītu Airport Handling saimnieciskās pēctecības neesamību ar VEA un SEAH, ko nodrošina, pārvaldot Airport Handling neatkarīgi no VEA,

Airport Handling

VEA

SEAH

Airport Handling

VEA

| — | lai nodrošinātu neatkarīgu trešo personu investoru piekļuvi Airport Handling akciju kapitālam ne mazāk kā 30 % akciju paketes apmērā. |
| --- | --- |

—

lai nodrošinātu neatkarīgu trešo personu investoru piekļuvi Airport Handling akciju kapitālam ne mazāk kā 30 % akciju paketes apmērā.

Airport Handling

| (49) | Trasta līgumā noteikts, ka, lai izpildītu šo uzdevumu, trasts izmanto savas pilnvaras:






  — | lai ieceltu direktorus, apstiprinātos revidentus un citas juridiskas personas, izvēloties tos no atbilstošiem kandidātiem, kam nav operatīvās atbildības vai darba attiecību ar VEA vai SEAH, |
| --- | --- | --- |

(49)

Trasta līgumā noteikts, ka, lai izpildītu šo uzdevumu, trasts izmanto savas pilnvaras:

—

lai ieceltu direktorus, apstiprinātos revidentus un citas juridiskas personas, izvēloties tos no atbilstošiem kandidātiem, kam nav operatīvās atbildības vai darba attiecību ar VEA vai SEAH,

VEA

SEAH

| — | lai pieprasītu pārskatus no direktoriem par saimnieciskās pēctecības pārtraukšanas notikumiem pirms trasta reģistrēšanas, kā arī |
| --- | --- |

—

lai pieprasītu pārskatus no direktoriem par saimnieciskās pēctecības pārtraukšanas notikumiem pirms trasta reģistrēšanas, kā arī

| — | lai pārliecinātos, ka tiek piemērotas atbilstīgas procedūras, lai izvairītos no tā, ka Airport Handling gūst nepamatotu labumu no VEA komerciālās informācijas salīdzinājumā ar konkurentiem, iegūstot un uzturot kontaktus ar lidsabiedrībām, un lai tiktu ievēroti trasta līguma A pielikumā ietvertie ierobežojumi. |
| --- | --- |

—

lai pārliecinātos, ka tiek piemērotas atbilstīgas procedūras, lai izvairītos no tā, ka Airport Handling gūst nepamatotu labumu no VEA komerciālās informācijas salīdzinājumā ar konkurentiem, iegūstot un uzturot kontaktus ar lidsabiedrībām, un lai tiktu ievēroti trasta līguma A pielikumā ietvertie ierobežojumi.

Airport Handling

VEA

| (50) | It īpaši saskaņā ar trasta līgumu pilnvarotā persona pārbauda, vai kopš Airport Handling reģistrācijas nav pieņemti juridiski akti, kuru rezultātā SEAH nodotu Airport Handling jebkurus aktīvus, kustamu un nekustamu īpašumu, līgumus ar lidsabiedrībām un/vai uz zemes sniegto pakalpojumu piegādātājus, intelektuālā īpašuma tiesības vai vienpusējas saistības ar saimniecisku ietekmi (t. i., faktiskas un personīgas garantijas), izņemot tās, kas ir minētas trasta līgumā. |
| --- | --- |

(50)

It īpaši saskaņā ar trasta līgumu pilnvarotā persona pārbauda, vai kopš Airport Handling reģistrācijas nav pieņemti juridiski akti, kuru rezultātā SEAH nodotu Airport Handling jebkurus aktīvus, kustamu un nekustamu īpašumu, līgumus ar lidsabiedrībām un/vai uz zemes sniegto pakalpojumu piegādātājus, intelektuālā īpašuma tiesības vai vienpusējas saistības ar saimniecisku ietekmi (t. i., faktiskas un personīgas garantijas), izņemot tās, kas ir minētas trasta līgumā.

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

| (51) | Šajā ziņā trasta līgums izslēdz no pilnvarotās personas kontroles varas sfēras:






  — | faktu, ka sabiedrību Airport Handling apvienoja un kapitalizēja VEA, |
| --- | --- | --- |

(51)

Šajā ziņā trasta līgums izslēdz no pilnvarotās personas kontroles varas sfēras:

—

faktu, ka sabiedrību Airport Handling apvienoja un kapitalizēja VEA,

Airport Handling

VEA

| — | faktu, ka Airport Handling pārņēma personālu no SEAH, |
| --- | --- |

—

faktu, ka Airport Handling pārņēma personālu no SEAH,

Airport Handling

SEAH

| — | faktu, ka Airport Handling nomā savus līdzekļus un iekārtas apkalpošanai uz zemes no SEAH saskaņā ar nomas līgumu, kura beigu termiņš ir 2015. gada 28. februāris. |
| --- | --- |

—

faktu, ka Airport Handling nomā savus līdzekļus un iekārtas apkalpošanai uz zemes no SEAH saskaņā ar nomas līgumu, kura beigu termiņš ir 2015. gada 28. februāris.

Airport Handling

SEAH

| (52) | Turklāt trasta līgumā arī noteikts, ka pilnvarotai personai ir jāpārbauda:






  — | vai, izņemot pilnvaras, kas VEA piešķirtas saskaņā ar trasta līgumu, Airport Handling darbības pārvaldība ir atsevišķa no VEA pārvaldības, vai to kontrolē un uzrauga direktoru padome, kuras locekļus autonomi ieceļ pilnvarotā persona, |
| --- | --- | --- |

(52)

Turklāt trasta līgumā arī noteikts, ka pilnvarotai personai ir jāpārbauda:

—

vai, izņemot pilnvaras, kas VEA piešķirtas saskaņā ar trasta līgumu, Airport Handling darbības pārvaldība ir atsevišķa no VEA pārvaldības, vai to kontrolē un uzrauga direktoru padome, kuras locekļus autonomi ieceļ pilnvarotā persona,

VEA

Airport Handling

VEA

| — | vai pirms vai pēc trasta izveides VEA un Airport Handling nav pieņēmuši juridiskus aktus, kuru rezultātā VEA nodod aktīvus, kustamu vai nekustamu īpašumu, līgumus, vienpusējas saistības ar saimniecisku ietekmi (t. i., faktiskas vai personīgas garantijas) vai intelektuālās īpašuma tiesības, izņemot elementus, kas atrunāti trasta līgumā vai ko VEA pieprasīja, izmantojot savas pilnvaras kā Milānas lidostu koncesijas īpašnieks, kā arī |
| --- | --- |

—

vai pirms vai pēc trasta izveides VEA un Airport Handling nav pieņēmuši juridiskus aktus, kuru rezultātā VEA nodod aktīvus, kustamu vai nekustamu īpašumu, līgumus, vienpusējas saistības ar saimniecisku ietekmi (t. i., faktiskas vai personīgas garantijas) vai intelektuālās īpašuma tiesības, izņemot elementus, kas atrunāti trasta līgumā vai ko VEA pieprasīja, izmantojot savas pilnvaras kā Milānas lidostu koncesijas īpašnieks, kā arī

VEA

Airport Handling

VEA

VEA

| — | vai Airport Handling piemēro procedūras un kontroles pasākumus, lai izvairītos gūt labumu no VEA komerciālās informācijas, uz kuru attiecas īpašumtiesības, no kuras Airport Handling varētu gūt nepamatotu labumu, iegūstot un uzturot līgumus ar lidsabiedrībām, piemēram, informācija par SEAH iepriekš noslēgtajiem līgumiem vai prasībām, kuras lidsabiedrības darījušas zināmas VEA kā lidostas operatoram. |
| --- | --- |

—

vai Airport Handling piemēro procedūras un kontroles pasākumus, lai izvairītos gūt labumu no VEA komerciālās informācijas, uz kuru attiecas īpašumtiesības, no kuras Airport Handling varētu gūt nepamatotu labumu, iegūstot un uzturot līgumus ar lidsabiedrībām, piemēram, informācija par SEAH iepriekš noslēgtajiem līgumiem vai prasībām, kuras lidsabiedrības darījušas zināmas VEA kā lidostas operatoram.

Airport Handling

VEA

Airport Handling

SEAH

VEA

| (53) | Tomēr saskaņā ar trasta līgumu pilnvarotās personas uzdevums nav pārbaudīt vai novērtēt apstākļus, ka






  — | VEA pārstāvji piedalījušies sarunās ar darbiniekiem, kurus pieņem darbā Airport Handling, |
| --- | --- | --- |

(53)

Tomēr saskaņā ar trasta līgumu pilnvarotās personas uzdevums nav pārbaudīt vai novērtēt apstākļus, ka

—

VEA pārstāvji piedalījušies sarunās ar darbiniekiem, kurus pieņem darbā Airport Handling,

VEA

Airport Handling

| — | Airport Handling gūst labumu no ārpakalpojumu VEA darbiniekiem, tostarp šī uzņēmuma ģenerāldirektora, ko vajadzēja uzturēt trasta darbības laikā, |
| --- | --- |

—

Airport Handling gūst labumu no ārpakalpojumu VEA darbiniekiem, tostarp šī uzņēmuma ģenerāldirektora, ko vajadzēja uzturēt trasta darbības laikā,

Airport Handling

VEA

| — | konkrētus centralizētus pakalpojumus turpinās sniegt VEA, |
| --- | --- |

—

konkrētus centralizētus pakalpojumus turpinās sniegt VEA,

VEA

| — | VEA var pārbaudīt pakalpojumu kvalitātes līmeni, lai ievērotu savus Milānas lidostu infrastruktūras lidostas operatora pienākumus, |
| --- | --- |

—

VEA var pārbaudīt pakalpojumu kvalitātes līmeni, lai ievērotu savus Milānas lidostu infrastruktūras lidostas operatora pienākumus,

VEA

| — | lēmumi par Airport Handling turpmāko finansējumu pilnībā paliek VEA ziņā, neskarot Airport Handling direktoru padomes tiesības pieņemt lēmumus, lai īstenotu uzņēmējdarbības plānu. |
| --- | --- |

—

lēmumi par Airport Handling turpmāko finansējumu pilnībā paliek VEA ziņā, neskarot Airport Handling direktoru padomes tiesības pieņemt lēmumus, lai īstenotu uzņēmējdarbības plānu.

Airport Handling

VEA

Airport Handling

| (54) | Ciktāl tas attiecas uz trešās personas investora ienākšanu Airport Handling, trasta līgumā noteikts, ka Airport Handling kapitāla atvēršanas procedūras sākotnējo posmu “tiesīgiem akcionāriem” (proti, fiziskām vai juridiskām personām, kuras, ja ir Itālijas rezidenti, nav kvalificējamas kā Itālijas valsts pārvaldītas valsts iestādes vai uzņēmumi) vada VEA, un to bija paredzēts pabeigt 2015. gada 28. februārī. |
| --- | --- |

(54)

Ciktāl tas attiecas uz trešās personas investora ienākšanu Airport Handling, trasta līgumā noteikts, ka Airport Handling kapitāla atvēršanas procedūras sākotnējo posmu “tiesīgiem akcionāriem” (proti, fiziskām vai juridiskām personām, kuras, ja ir Itālijas rezidenti, nav kvalificējamas kā Itālijas valsts pārvaldītas valsts iestādes vai uzņēmumi) vada VEA, un to bija paredzēts pabeigt 2015. gada 28. februārī.

Airport Handling

Airport Handling

VEA

| (55) | Trasta līgumā noteikts, ka tad, ja līdz 2015. gada 1. martamVEA joprojām piederētu vairāk nekā [...] (*1) % Airport Handling akciju, pilnvarotā persona varētu sākt meklēt investorus, kuriem jāatbilst VEA iepriekš paziņotajiem nosacījumiem ar aktu, ko paziņo juristam, kas rīkojas kā trasta aizbildnis, un ko VEA pārskatīs pienācīgā laikā. Jebkurā citā gadījumā pilnvarotajai personai nav tiesību atsvešināt Airport Handling akciju paketi bez VEA piekrišanas. |
| --- | --- |

(55)

Trasta līgumā noteikts, ka tad, ja līdz 2015. gada 1. martamVEA joprojām piederētu vairāk nekā [...] (*1) % Airport Handling akciju, pilnvarotā persona varētu sākt meklēt investorus, kuriem jāatbilst VEA iepriekš paziņotajiem nosacījumiem ar aktu, ko paziņo juristam, kas rīkojas kā trasta aizbildnis, un ko VEA pārskatīs pienācīgā laikā. Jebkurā citā gadījumā pilnvarotajai personai nav tiesību atsvešināt Airport Handling akciju paketi bez VEA piekrišanas.

VEA

*1

Airport Handling

VEA

VEA

Airport Handling

VEA

| (56) | Tālāk trasta līgumā arī noteikts, ka pēc [...] (*1) % VEA īpašumā esošās Airport Handling akciju paketes pārdošanas, VEA meklēs privātos investorus, kas būtu ar mieru turpmāk piedalīties Airport Handling kapitālā, ņemot vērā sociālos apsvērumus un VEA pienākumu turpināt nodrošināt apkalpošanu uz zemes Milānas lidostās. |
| --- | --- |

(56)

Tālāk trasta līgumā arī noteikts, ka pēc [...] (*1) % VEA īpašumā esošās Airport Handling akciju paketes pārdošanas, VEA meklēs privātos investorus, kas būtu ar mieru turpmāk piedalīties Airport Handling kapitālā, ņemot vērā sociālos apsvērumus un VEA pienākumu turpināt nodrošināt apkalpošanu uz zemes Milānas lidostās.

*1

VEA

Airport Handling

VEA

Airport Handling

VEA

| (57) | Airport Handling direktoru padome 2014. gada 26. augustā apstiprināja trasta līguma papildinājumu. Papildinājumā paredzēts, ka Airport Handling izdos 20 000 līdzdalības kapitālā instrumentus – SFP (strumenti finanziari partecipativi) saskaņā ar Itālijas Civilkodeksa 2346. panta 6. daļu (10), katra instrumenta nominālvērtība ir EUR 1 000, ko piedāvās uzņēmumam VEA. Papildinājumu parakstīja nākamajā dienā. |
| --- | --- |

(57)

Airport Handling direktoru padome 2014. gada 26. augustā apstiprināja trasta līguma papildinājumu. Papildinājumā paredzēts, ka Airport Handling izdos 20 000 līdzdalības kapitālā instrumentus – SFP (strumenti finanziari partecipativi) saskaņā ar Itālijas Civilkodeksa 2346. panta 6. daļu (10), katra instrumenta nominālvērtība ir EUR 1 000, ko piedāvās uzņēmumam VEA. Papildinājumu parakstīja nākamajā dienā.

Airport Handling

Airport Handling

SFP

strumenti finanziari partecipativi

10

VEA

| (58) | Airport Handling akcionāru pilnsapulce 2014. gada 27. augustā (11) pieņēma lēmumu palielināt Airport Handling kapitālu no EUR 1,3 miljoniem līdz EUR 5 miljoniem, uz ko parakstās un ko apmaksā VEA. |
| --- | --- |

(58)

Airport Handling akcionāru pilnsapulce 2014. gada 27. augustā (11) pieņēma lēmumu palielināt Airport Handling kapitālu no EUR 1,3 miljoniem līdz EUR 5 miljoniem, uz ko parakstās un ko apmaksā VEA.

Airport Handling

11

Airport Handling

VEA

| (59) | Tajā pašā dienā VEA nodeva visu Airport Handling akciju kontrolpaketi trastam un iecēla pilnvaroto personu, proti, Crowe Horwath Trustee Services (“Pilnvarotā persona”) pārvaldīt Airport Handling. |
| --- | --- |

(59)

Tajā pašā dienā VEA nodeva visu Airport Handling akciju kontrolpaketi trastam un iecēla pilnvaroto personu, proti, Crowe Horwath Trustee Services (“Pilnvarotā persona”) pārvaldīt Airport Handling.

VEA

Airport Handling

Crowe Horwath Trustee Services

Airport Handling

| (60) | 2014. gada 27. augustā pilnvarotā persona iecēla jaunu Airport Handling direktoru padomi. VEA [...] (*1) augstākā līmeņa vadītāji [...] (*1), no pieciem, [...] (*1). Saskaņā ar Itālijas norādīto abi pilda savu darbu tikai Airport Handling interesēs uz darbā norīkošanas līguma pamata no mātesuzņēmuma VEA. |
| --- | --- |

(60)

2014. gada 27. augustā pilnvarotā persona iecēla jaunu Airport Handling direktoru padomi. VEA [...] (*1) augstākā līmeņa vadītāji [...] (*1), no pieciem, [...] (*1). Saskaņā ar Itālijas norādīto abi pilda savu darbu tikai Airport Handling interesēs uz darbā norīkošanas līguma pamata no mātesuzņēmuma VEA.

Airport Handling

VEA

*1

*1

*1

Airport Handling

VEA

| (61) | Tomēr 2014. gada 27. augustā pēc VEA akciju paketes nodošanas trastam Airport Handling akcionāru pilnsapulce (12) pieņēma lēmumu pārveidot Airport Handling no sabiedrības ar ierobežotu atbildību (S.R.L.) par akciju sabiedrību (S.p.A.) un 20 000SFP izdošanu, ko piedāvātu VEA parakstīšanai par EUR 1 000 katru. VEA parakstīja un apmaksāja SFP nākamajā dienā, tādējādi palielinot Airport Handling kapitālu pavisam līdz EUR 25 miljoniem (EUR 5 miljonu akciju kapitāls un EUR 20 miljoni SFP veidā). |
| --- | --- |

(61)

Tomēr 2014. gada 27. augustā pēc VEA akciju paketes nodošanas trastam Airport Handling akcionāru pilnsapulce (12) pieņēma lēmumu pārveidot Airport Handling no sabiedrības ar ierobežotu atbildību (S.R.L.) par akciju sabiedrību (S.p.A.) un 20 000SFP izdošanu, ko piedāvātu VEA parakstīšanai par EUR 1 000 katru. VEA parakstīja un apmaksāja SFP nākamajā dienā, tādējādi palielinot Airport Handling kapitālu pavisam līdz EUR 25 miljoniem (EUR 5 miljonu akciju kapitāls un EUR 20 miljoni SFP veidā).

VEA

Airport Handling

12

Airport Handling

S.R.L.

S.p.A.

SFP

VEA

VEA

SFP

Airport Handling

SFP

2.4.   
  SEAH aktīvu pārdošanas mēģinājums; nomas līgums ar Airport Handling

SEAH

Airport Handling

| (62) | 2014. gada 12. novembrī likvidators izsludināja aicinājumu paust interesi par SEAH aktīvu iegādi; aicinājumu publicēja Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša papildinājumā:

  “Itālijā – Milānā: Iekārtu pārdošana, tostarp, tikai informācijas nolūkā: kravas iekrāvēji, pārvadātāji, pacelšanas platformas, palešu pacēlājs, mobilie/mobilie/lentes konveijeri, velkamās/BAE velkamās kāpnes, elektriskie/dīzeļa/hibrīda traktori, mucas, ģeneratori, gaisa kondicionētāji, kompresori, bagāžas/preču ratiņi 2014/5218-385934 – Aicinājums paust interesi”
   (13). Aicinājuma paust interesi nolūkos aktīvi tika sagrupēti deviņās daļās. |
| --- | --- |

(62)

2014. gada 12. novembrī likvidators izsludināja aicinājumu paust interesi par SEAH aktīvu iegādi; aicinājumu publicēja Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša papildinājumā:

SEAH

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

“Itālijā – Milānā: Iekārtu pārdošana, tostarp, tikai informācijas nolūkā: kravas iekrāvēji, pārvadātāji, pacelšanas platformas, palešu pacēlājs, mobilie/mobilie/lentes konveijeri, velkamās/BAE velkamās kāpnes, elektriskie/dīzeļa/hibrīda traktori, mucas, ģeneratori, gaisa kondicionētāji, kompresori, bagāžas/preču ratiņi 2014/5218-385934 – Aicinājums paust interesi”
   (13). Aicinājuma paust interesi nolūkos aktīvi tika sagrupēti deviņās daļās.

13

| (63) | SEAH uzdeva Istituto del Marchio di Qualità S.p.A. (IMQ) veikt SEAH aktīvu visaptverošu novērtējumu un uz šī pamata noteikt maksu par SEAH pakalpojumu uz zemes veikšanas iekārtu nomu, kā arī aktīvu pārdošanas cenu. IMQ iesniedza divus ziņojumus: 2014. gada 25. jūnijā par nomas maksu; 2014. gada 16. oktobrī par aktīvu sadalīšanu daļās pārdošanai. Kā apgalvo IMQ, aktīvu aplēsto vērtību saprot kā iespējamo tirgus vērtību, kāda monetārā izteiksmē būtu aktīviem ar līdzīgu tehnisko raksturojumu, izpildījumu, veiktajiem remontiem un uzglabāšanu, izmantošanu un vecumu. |
| --- | --- |

(63)

SEAH uzdeva Istituto del Marchio di Qualità S.p.A. (IMQ) veikt SEAH aktīvu visaptverošu novērtējumu un uz šī pamata noteikt maksu par SEAH pakalpojumu uz zemes veikšanas iekārtu nomu, kā arī aktīvu pārdošanas cenu. IMQ iesniedza divus ziņojumus: 2014. gada 25. jūnijā par nomas maksu; 2014. gada 16. oktobrī par aktīvu sadalīšanu daļās pārdošanai. Kā apgalvo IMQ, aktīvu aplēsto vērtību saprot kā iespējamo tirgus vērtību, kāda monetārā izteiksmē būtu aktīviem ar līdzīgu tehnisko raksturojumu, izpildījumu, veiktajiem remontiem un uzglabāšanu, izmantošanu un vecumu.

SEAH

Istituto del Marchio di Qualità S.p.A.

IMQ

SEAH

SEAH

IMQ

IMQ

| (64) | Kā piedāvājumu iesniegšanas beigu datumu deviņām pārdodamajām daļām noteica 2015. gada 26. janvāri. |
| --- | --- |

(64)

Kā piedāvājumu iesniegšanas beigu datumu deviņām pārdodamajām daļām noteica 2015. gada 26. janvāri.

| (65) | IMQ ieteica par SEAH iekārtu nomu pakalpojumiem uz zemes noteikt maksu EUR [...] (*1) pusgadā (EUR [...] (*1) gadā). |
| --- | --- |

(65)

IMQ ieteica par SEAH iekārtu nomu pakalpojumiem uz zemes noteikt maksu EUR [...] (*1) pusgadā (EUR [...] (*1) gadā).

IMQ

SEAH

*1

*1

| (66) | 2014. gada 1. septembrīSEAH un Airport Handling noslēdza nomas līgumu, saskaņā ar kuru Airport Handling nomātu SEAH iekārtas apkalpošanai uz zemes par nomas maksu EUR [...] (*1) apmērā, t. i., par IMQ ieteikto summu. Nomas līgumam bija jābeidzas 2015. gada 31. augustā. |
| --- | --- |

(66)

2014. gada 1. septembrīSEAH un Airport Handling noslēdza nomas līgumu, saskaņā ar kuru Airport Handling nomātu SEAH iekārtas apkalpošanai uz zemes par nomas maksu EUR [...] (*1) apmērā, t. i., par IMQ ieteikto summu. Nomas līgumam bija jābeidzas 2015. gada 31. augustā.

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

SEAH

*1

IMQ

| (67) | Lai apstiprinātu IMQ veiktā novērtēšanas procesa pareizību, 2014. gada 1. septembrīAirport Handling un SEAH sazinājās ar otru neatkarīgo ekspertu, Ernst & Young finanšu uzņēmumu Advisors SpA (E&Y), lai no jauna novērtētu nomas maksas līmeni. Šajā kontekstā SEAH un Airport Handling līgumiski vienojās, ka gadījumā, ja otrā novērtējuma rezultātā tiktu secināts, ka tirgus vērtība ir novirzījusies vismaz par [...] (*1) % no IMQ noteiktā līmeņa, tad līguma maksa tiks attiecīgi saskaņota ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(67)

Lai apstiprinātu IMQ veiktā novērtēšanas procesa pareizību, 2014. gada 1. septembrīAirport Handling un SEAH sazinājās ar otru neatkarīgo ekspertu, Ernst & Young finanšu uzņēmumu Advisors SpA (E&Y), lai no jauna novērtētu nomas maksas līmeni. Šajā kontekstā SEAH un Airport Handling līgumiski vienojās, ka gadījumā, ja otrā novērtējuma rezultātā tiktu secināts, ka tirgus vērtība ir novirzījusies vismaz par [...] (*1) % no IMQ noteiktā līmeņa, tad līguma maksa tiks attiecīgi saskaņota ar atpakaļejošu spēku.

IMQ

Airport Handling

SEAH

Ernst & Young

Advisors SpA

E&Y

SEAH

Airport Handling

*1

IMQ

| (68) | E&Y2014. gada 15. oktobrī iesniedza savu ziņojumu un noteica SEAH aktīvu nomas tirgus likmi EUR [...] (*1) apmērā par gadu. 2014. gada 25. oktobrīAirport Handling un SEAH vienojās paplašināt E&Y veikto analīzi un uzticēja šim uzņēmumam izanalizēt faktiskos darbības apstākļus un aktīvu fizisko stāvokli (E&Y sākotnēji balstīja savu vērtējumu uz aktīvu fizisku pārbaudi, pamatojoties uz paraugu atlasi). Šajā analīzē tika atklāts, ka vairāki mehānismi un iekārtas nebija piemēroti lietošanai, ņemot vērā īso nomas laiku un augstās nepieciešamā remonta izmaksas, jo daudzas iekārtas bija novecojušas. Saskaņā ar trasta norādīto datumā, kad tas iesniedza savas piezīmes par 2014. gada lēmumu par procedūras uzsākšanu, SEAH un Airport Handling meklēja risinājumu, lai izvairītos no tiesvedības. Attiecīgi nomas maksa ar atpakaļejošu spēku tika noteikta EUR [...] (*1) gadā. |
| --- | --- |

(68)

E&Y2014. gada 15. oktobrī iesniedza savu ziņojumu un noteica SEAH aktīvu nomas tirgus likmi EUR [...] (*1) apmērā par gadu. 2014. gada 25. oktobrīAirport Handling un SEAH vienojās paplašināt E&Y veikto analīzi un uzticēja šim uzņēmumam izanalizēt faktiskos darbības apstākļus un aktīvu fizisko stāvokli (E&Y sākotnēji balstīja savu vērtējumu uz aktīvu fizisku pārbaudi, pamatojoties uz paraugu atlasi). Šajā analīzē tika atklāts, ka vairāki mehānismi un iekārtas nebija piemēroti lietošanai, ņemot vērā īso nomas laiku un augstās nepieciešamā remonta izmaksas, jo daudzas iekārtas bija novecojušas. Saskaņā ar trasta norādīto datumā, kad tas iesniedza savas piezīmes par 2014. gada lēmumu par procedūras uzsākšanu, SEAH un Airport Handling meklēja risinājumu, lai izvairītos no tiesvedības. Attiecīgi nomas maksa ar atpakaļejošu spēku tika noteikta EUR [...] (*1) gadā.

E&Y

SEAH

*1

Airport Handling

SEAH

E&Y

E&Y

SEAH

Airport Handling

*1

| (69) | 2014. gada 26. novembrīAirport Handling direktoru padome pieņēma lēmumu rīkot publisku konkursu par jaunu iekārtu iegādi tirgū. Šī konkursa procedūras rezultātā 2015. gada 11. februārīAirport Handling nomainīja aptuveni [...] (*1) % iekārtu ar tirgū iegādātiem aktīviem, kas izmaksāja apmēram EUR [...] (*1). Saskaņā ar Itālijas iestāžu teikto, Airport Handling finansēja šo pirkumu tikai no saviem resursiem. |
| --- | --- |

(69)

2014. gada 26. novembrīAirport Handling direktoru padome pieņēma lēmumu rīkot publisku konkursu par jaunu iekārtu iegādi tirgū. Šī konkursa procedūras rezultātā 2015. gada 11. februārīAirport Handling nomainīja aptuveni [...] (*1) % iekārtu ar tirgū iegādātiem aktīviem, kas izmaksāja apmēram EUR [...] (*1). Saskaņā ar Itālijas iestāžu teikto, Airport Handling finansēja šo pirkumu tikai no saviem resursiem.

Airport Handling

Airport Handling

*1

*1

Airport Handling

| (70) | 2015. gada 9. februārī konkurss par SEAH aktīvu pārdošanu tika pasludināts par neveiksmīgu, jo neviens pretendents nebija izrādījis interesi iegādāties kādu no daļām. |
| --- | --- |

(70)

2015. gada 9. februārī konkurss par SEAH aktīvu pārdošanu tika pasludināts par neveiksmīgu, jo neviens pretendents nebija izrādījis interesi iegādāties kādu no daļām.

SEAH

| (71) | 2015. gada 26. februārīSEAH saņēma pirmo paziņojumu no Airport Handling, kurā šis uzņēmums pauda interesi iegādāties 6 no 9 konkursā piedāvātajām daļām. 2015. gada 3. jūnijāAirport Handling atjaunoja savu paziņojumu par ieinteresētību. 2015. gada 18. septembrī [...] (*1) tika pārdoti Airport Handling par sākotnējā konkursa procedūrā norādīto cenu, kas bija EUR [...] (*1). |
| --- | --- |

(71)

2015. gada 26. februārīSEAH saņēma pirmo paziņojumu no Airport Handling, kurā šis uzņēmums pauda interesi iegādāties 6 no 9 konkursā piedāvātajām daļām. 2015. gada 3. jūnijāAirport Handling atjaunoja savu paziņojumu par ieinteresētību. 2015. gada 18. septembrī [...] (*1) tika pārdoti Airport Handling par sākotnējā konkursa procedūrā norādīto cenu, kas bija EUR [...] (*1).

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

*1

Airport Handling

*1

2.5.   Uzņēmuma Airport Handling mazākuma akciju paketes pārdošana

Uzņēmuma Airport Handling

| (72) | Kā paredzēts trasta līgumā, pilnvarotā persona uzsāka Airport Handling kapitāla mazākuma akciju paketes pārdošanu. |
| --- | --- |

(72)

Kā paredzēts trasta līgumā, pilnvarotā persona uzsāka Airport Handling kapitāla mazākuma akciju paketes pārdošanu.

Airport Handling

| (73) | Šim nolūkam 2015. gada 27. janvārī pilnvarotā persona iecēla BNP Paribas Itālijas filiāli par finanšu konsultantu saistībā ar Airport Handling“vismaz 30 %” kapitāla daļas pārdošanu trešo personu investoriem. Itālijas iestādes norādīja, ka BNP Paribas, rīkojoties kā finanšu konsultants, pilnīgi pastāvīgi organizēja pārdošanas procesu. BNP Paribas ieplānoja šādus pārdošanas posmus: 1. Iepriekšēja caurlūkošana; 2. Darījuma organizēšana; 3. Darījuma slēgšana. |
| --- | --- |

(73)

Šim nolūkam 2015. gada 27. janvārī pilnvarotā persona iecēla BNP Paribas Itālijas filiāli par finanšu konsultantu saistībā ar Airport Handling“vismaz 30 %” kapitāla daļas pārdošanu trešo personu investoriem. Itālijas iestādes norādīja, ka BNP Paribas, rīkojoties kā finanšu konsultants, pilnīgi pastāvīgi organizēja pārdošanas procesu. BNP Paribas ieplānoja šādus pārdošanas posmus: 1. Iepriekšēja caurlūkošana; 2. Darījuma organizēšana; 3. Darījuma slēgšana.

BNP Paribas

Airport Handling

BNP Paribas

BNP Paribas

| (74) | Pieci ieinteresēti investori iesniedza nesaistošus piedāvājumus [...] (*1) – [...] (*1) % Airport Handling akciju pirkumam: [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1) un [...] (*1). |
| --- | --- |

(74)

Pieci ieinteresēti investori iesniedza nesaistošus piedāvājumus [...] (*1) – [...] (*1) % Airport Handling akciju pirkumam: [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1) un [...] (*1).

*1

*1

Airport Handling

*1

*1

*1

*1

*1

| (75) | Saskaņā ar pārdošanas līguma projektu, ko iesniedza Itālija, lai investoram būtu operatīvā kontrole pār Airport Handling, pilnvarotā persona apņemas uz visu laiku līdz nogaidīšanas perioda beigām (14) piešķirt investoram tiesības iecelt vairākumu, t. i., trīs no pieciem direktoru padomes locekļiem, kuru vidū ir uzņēmuma izpilddirektors, kamēr direktoru padomes priekšsēdētāju ieceļ akcionāru pilnsapulce. |
| --- | --- |

(75)

Saskaņā ar pārdošanas līguma projektu, ko iesniedza Itālija, lai investoram būtu operatīvā kontrole pār Airport Handling, pilnvarotā persona apņemas uz visu laiku līdz nogaidīšanas perioda beigām (14) piešķirt investoram tiesības iecelt vairākumu, t. i., trīs no pieciem direktoru padomes locekļiem, kuru vidū ir uzņēmuma izpilddirektors, kamēr direktoru padomes priekšsēdētāju ieceļ akcionāru pilnsapulce.

Airport Handling

14

| (76) | 2015. gada 21. septembrī pilnvarotā persona parakstīja saistošu investīciju pamatlīgumu ar D’Nata par [...] (*1) % Airport Handling akciju pārdošanu. Saskaņā ar šo līgumu ir piemērojama šāda kārtība: |
| --- | --- |

(76)

2015. gada 21. septembrī pilnvarotā persona parakstīja saistošu investīciju pamatlīgumu ar D’Nata par [...] (*1) % Airport Handling akciju pārdošanu. Saskaņā ar šo līgumu ir piemērojama šāda kārtība:

D’Nata

*1

Airport Handling

| (77) | Sākotnējais ieguldījums: kad apvienošanās kontroles iestādes ir apstiprinājušas iegādi, D’Nata iegādājas [...] (*1) % Airport Handling akciju ar tiesībām iecelt direktoru padomes vairākumu un izpilddirektoru. Šādas kārtības mērķis bija nodrošināt, ka, neraugoties uz to, ka uzņēmums D’Nata ir mazākuma akciju turētājs, tas varētu efektīvi ieņemt kontrolējošā akcionāra pozīciju. |
| --- | --- |

(77)

Sākotnējais ieguldījums: kad apvienošanās kontroles iestādes ir apstiprinājušas iegādi, D’Nata iegādājas [...] (*1) % Airport Handling akciju ar tiesībām iecelt direktoru padomes vairākumu un izpilddirektoru. Šādas kārtības mērķis bija nodrošināt, ka, neraugoties uz to, ka uzņēmums D’Nata ir mazākuma akciju turētājs, tas varētu efektīvi ieņemt kontrolējošā akcionāra pozīciju.

D’Nata

*1

Airport Handling

D’Nata

| (78) | Papildu ieguldījums: saskaņā ar pirkšanas iespējas kārtību uzņēmumam D’Nata ir tiesības iegādāties vēl [...] (*1) % Airport Handling akciju. Konkrēta “valsts atbalsta pirkšanas iespēja” paredz, ka D’Nata var pārdot atpakaļ [...] (*1) % savu akciju par pielāgotu sākotnējās iegādes cenu, ja Komisija pieņem negatīvu lēmumu vai 18 mēnešus pēc sākotnējā ieguldījuma pabeigšanas valsts atbalsta procedūra joprojām vēl nav izpildīta. |
| --- | --- |

(78)

Papildu ieguldījums: saskaņā ar pirkšanas iespējas kārtību uzņēmumam D’Nata ir tiesības iegādāties vēl [...] (*1) % Airport Handling akciju. Konkrēta “valsts atbalsta pirkšanas iespēja” paredz, ka D’Nata var pārdot atpakaļ [...] (*1) % savu akciju par pielāgotu sākotnējās iegādes cenu, ja Komisija pieņem negatīvu lēmumu vai 18 mēnešus pēc sākotnējā ieguldījuma pabeigšanas valsts atbalsta procedūra joprojām vēl nav izpildīta.

D’Nata

*1

Airport Handling

D’Nata

*1

| (79) | 2016. gada 8. februārī Itālijas konkurences iestāde, Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, apstiprināja D’Nata veikto Airport Handling vienpersoniskās kontroles iegādi saskaņā ar Itālijas uzņēmumu apvienošanās kontroles likumu. Pilnvarotā persona informēja Komisiju, ka pēc šī apstiprinājuma tā sāks strādāt ar D’Nata par ieguldījuma noslēgšanu 2016. gada 8. martā. |
| --- | --- |

(79)

2016. gada 8. februārī Itālijas konkurences iestāde, Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, apstiprināja D’Nata veikto Airport Handling vienpersoniskās kontroles iegādi saskaņā ar Itālijas uzņēmumu apvienošanās kontroles likumu. Pilnvarotā persona informēja Komisiju, ka pēc šī apstiprinājuma tā sāks strādāt ar D’Nata par ieguldījuma noslēgšanu 2016. gada 8. martā.

Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

D’Nata

Airport Handling

D’Nata

2.6.   Uzņēmējdarbības plāns 2014. – 2017. gadam

Uzņēmējdarbības plāns 2014. – 2017. gadam

2.6.1.   
  2013. gada 14. novembra uzņēmējdarbības plāns

2013. gada 14. novembra uzņēmējdarbības plāns

| (80) | Iepriekšējās izmeklēšanas posmā Itālija bija iesniegusi Airport Handling2013. gada 14. novembra uzņēmējdarbības plānu 2014.–2017. gadam (“2013. gada novembra uzņēmējdarbības plāns”), lai pierādītu, ka VEA ieguldījums Airport Handling kapitālā atbilst tirgus ekonomikas investoru principam. Turpmāk apkopoti galvenie šī plāna elementi. |
| --- | --- |

(80)

Iepriekšējās izmeklēšanas posmā Itālija bija iesniegusi Airport Handling2013. gada 14. novembra uzņēmējdarbības plānu 2014.–2017. gadam (“2013. gada novembra uzņēmējdarbības plāns”), lai pierādītu, ka VEA ieguldījums Airport Handling kapitālā atbilst tirgus ekonomikas investoru principam. Turpmāk apkopoti galvenie šī plāna elementi.

Airport Handling

VEA

Airport Handling

| (81) | Uzņēmējdarbības plānā uzsvars likts uz perona (15) un pasažieru (16) pakalpojumiem, kas ir Airport Handling uzņēmējdarbības galvenā daļa. Paredzamā kopējā uzņēmuma tirgus daļa gan Malpensas, gan Linates lidostās bija attiecīgi [50–70] (*1) % un [50–70] (*1) % 2014. gada otrajā pusē un pieaugums attiecīgi līdz [60–80] (*1) % un [60–80] (*1) % līdz 2017. gadam. |
| --- | --- |

(81)

Uzņēmējdarbības plānā uzsvars likts uz perona (15) un pasažieru (16) pakalpojumiem, kas ir Airport Handling uzņēmējdarbības galvenā daļa. Paredzamā kopējā uzņēmuma tirgus daļa gan Malpensas, gan Linates lidostās bija attiecīgi [50–70] (*1) % un [50–70] (*1) % 2014. gada otrajā pusē un pieaugums attiecīgi līdz [60–80] (*1) % un [60–80] (*1) % līdz 2017. gadam.

15

16

Airport Handling

*1

*1

*1

*1

| (82) | Plānā izstrādātie aprēķini ataino pieaugošus ienākumus no darbības sakarā ar paredzamo pieaugošo tirgus daļu. Bija paredzēts, ka ieņēmumi pieaugs no EUR [...] (*1) 2014. gada otrajā pusē līdz EUR [...] (*1) 2017. gadā, pamatojoties uz pieņēmumu, ka pasažieru plūsma pieaugs par [...] (*1) – [...] (*1) % gadā laikposmā no 2014. gada līdz 2017. gadam. |
| --- | --- |

(82)

Plānā izstrādātie aprēķini ataino pieaugošus ienākumus no darbības sakarā ar paredzamo pieaugošo tirgus daļu. Bija paredzēts, ka ieņēmumi pieaugs no EUR [...] (*1) 2014. gada otrajā pusē līdz EUR [...] (*1) 2017. gadā, pamatojoties uz pieņēmumu, ka pasažieru plūsma pieaugs par [...] (*1) – [...] (*1) % gadā laikposmā no 2014. gada līdz 2017. gadam.

*1

*1

*1

*1

| (83) | Tika prognozēts, ka vidējais personāla skaits pieaugtu no [...] (*1) PSE 2014. gadā līdz [...] (*1) PSE 2017. gadā, palielinoties līgumu skaitam uz noteiktu laiku. Aprēķinātās darbaspēka izmaksas bija aptuveni [...] (*1) % no kopējām darbības izmaksām. Pārskata periodā VEA palielinātu ražīgumu par 12 %, izmantojot trīs galvenos faktorus:






  — | efektivitātes paaugstināšana, uzsākot Airport Handling darbību (piemērojot uz noteiktu laiku un nepilnu laiku noslēgto līgumu daļas; labāka darba programmas definēšana2; organizācijas struktūras pielāgošana, lai efektīvi izmantotu resursus, ierobežojot sezonas darbinieku algošanu; maksimāla esošā darbaspēka spēju optimizēšana), |
| --- | --- | --- |

(83)

Tika prognozēts, ka vidējais personāla skaits pieaugtu no [...] (*1) PSE 2014. gadā līdz [...] (*1) PSE 2017. gadā, palielinoties līgumu skaitam uz noteiktu laiku. Aprēķinātās darbaspēka izmaksas bija aptuveni [...] (*1) % no kopējām darbības izmaksām. Pārskata periodā VEA palielinātu ražīgumu par 12 %, izmantojot trīs galvenos faktorus:

*1

*1

*1

VEA

—

efektivitātes paaugstināšana, uzsākot Airport Handling darbību (piemērojot uz noteiktu laiku un nepilnu laiku noslēgto līgumu daļas; labāka darba programmas definēšana2; organizācijas struktūras pielāgošana, lai efektīvi izmantotu resursus, ierobežojot sezonas darbinieku algošanu; maksimāla esošā darbaspēka spēju optimizēšana),

Airport Handling

2

| — | apjomradīti ietaupījumi no palielinātas satiksmes, |
| --- | --- |

—

apjomradīti ietaupījumi no palielinātas satiksmes,

| — | strukturāli pielāgojumi uzņēmējdarbības procesos (uzlabota darbu plānošana un organizācija; ieguldījumi tehniskos risinājumos, lai daļēji vai pilnībā automatizētu konkrētas darbības; darbaspēka izdevumu saistība attiecībā pret uzņēmējdarbības jaudu un rezultātiem). |
| --- | --- |

—

strukturāli pielāgojumi uzņēmējdarbības procesos (uzlabota darbu plānošana un organizācija; ieguldījumi tehniskos risinājumos, lai daļēji vai pilnībā automatizētu konkrētas darbības; darbaspēka izdevumu saistība attiecībā pret uzņēmējdarbības jaudu un rezultātiem).

| (84) | Tika prognozēts, ka sākotnējās uzsākšanas izmaksas par atjaunotām sarunām attiecībā uz klientu un piegādātāju līgumiem, darbaspēka līgumi, pieņemšana darbā, organizācijas/administratīvo/darbības procedūru rakstīšana, juridiskās izmaksas, maksa par banku pakalpojumiem, konsultācijām un mazu priekšmetu un dažādu krājumu iegāde būs EUR [...] (*1). |
| --- | --- |

(84)

Tika prognozēts, ka sākotnējās uzsākšanas izmaksas par atjaunotām sarunām attiecībā uz klientu un piegādātāju līgumiem, darbaspēka līgumi, pieņemšana darbā, organizācijas/administratīvo/darbības procedūru rakstīšana, juridiskās izmaksas, maksa par banku pakalpojumiem, konsultācijām un mazu priekšmetu un dažādu krājumu iegāde būs EUR [...] (*1).

*1

| (85) | Darbības uzsākšanas izmaksas, t. i., kapitāla izdevumi, kas nepieciešami, lai Airport Handling varētu uzsākt darbību, bija aprēķinātas EUR [...] (*1) apmērā jaunu iekārtu iegādei. Tomēr 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plāna nolūkos tika pieņemts, ka Airport Handling iegādāsies lietotas iekārtas apkalpošanai uz zemes par EUR [...] (*1). |
| --- | --- |

(85)

Darbības uzsākšanas izmaksas, t. i., kapitāla izdevumi, kas nepieciešami, lai Airport Handling varētu uzsākt darbību, bija aprēķinātas EUR [...] (*1) apmērā jaunu iekārtu iegādei. Tomēr 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plāna nolūkos tika pieņemts, ka Airport Handling iegādāsies lietotas iekārtas apkalpošanai uz zemes par EUR [...] (*1).

Airport Handling

*1

Airport Handling

*1

| (86) | Lai segtu visus aprēķinātos darbības uzsākšanas izdevumus, uzņēmējdarbības plāns paredzēja kapitāla palielināšanu par EUR [...] (*1) [...] (*1). |
| --- | --- |

(86)

Lai segtu visus aprēķinātos darbības uzsākšanas izdevumus, uzņēmējdarbības plāns paredzēja kapitāla palielināšanu par EUR [...] (*1) [...] (*1).

*1

*1

2.6.2.   
  2014. gada 6. augusta uzņēmējdarbības plāns

2014. gada 6. augusta uzņēmējdarbības plāns

| (87) | Turpmāk izmeklēšanas gaitā Itālija iesniedza pārskatītu 2014. gada 6. augusta uzņēmējdarbības plānu 2014.–2017. gadam (“2014. gada augusta uzņēmējdarbības plāns”), ko 2014. gada 26. augustā apstiprināja Airport Handling padome. Saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju šī pārskatītā plāna sagatavošana bija noslēguma posmā jau 2014. gada jūlijā. Plāna galveno pieņēmumu apkopojums ir šāds. |
| --- | --- |

(87)

Turpmāk izmeklēšanas gaitā Itālija iesniedza pārskatītu 2014. gada 6. augusta uzņēmējdarbības plānu 2014.–2017. gadam (“2014. gada augusta uzņēmējdarbības plāns”), ko 2014. gada 26. augustā apstiprināja Airport Handling padome. Saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju šī pārskatītā plāna sagatavošana bija noslēguma posmā jau 2014. gada jūlijā. Plāna galveno pieņēmumu apkopojums ir šāds.

Airport Handling

| (88) | Tirgus daļa: attiecībā uz [...] (*1) 2014. gada augusta uzņēmējdarbības plānā pieņemta nedaudz mazāka izaugsme nekā iepriekšējā plānā, tirgus daļai [...] (*1) sasniedzot [70–80] (*1) %, pamatojoties uz aktualizēto paredzēto satiksmes līmeni [...] (*1) un [...] (*1). |
| --- | --- |

(88)

Tirgus daļa: attiecībā uz [...] (*1) 2014. gada augusta uzņēmējdarbības plānā pieņemta nedaudz mazāka izaugsme nekā iepriekšējā plānā, tirgus daļai [...] (*1) sasniedzot [70–80] (*1) %, pamatojoties uz aktualizēto paredzēto satiksmes līmeni [...] (*1) un [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

*1

| (89) | Cenas: vienību cenas (uz katru gaisa kuģa kustību) ir augstākas nekā 2013. novembra uzņēmējdarbības plānā pieņemtās cenas un nominālā izteiksmē ir pastāvīgas visā laikā no 2014. līdz 2017. gadam. |
| --- | --- |

(89)

Cenas: vienību cenas (uz katru gaisa kuģa kustību) ir augstākas nekā 2013. novembra uzņēmējdarbības plānā pieņemtās cenas un nominālā izteiksmē ir pastāvīgas visā laikā no 2014. līdz 2017. gadam.

| (90) | Personāla izmaksas: 2014. gada augusta uzņēmējdarbības plānā aprēķinātās personāla izmaksas ir nedaudz augstākas par 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā pieņemtajām izmaksām un ir robežās no [...] (*1) līdz [...] (*1) % no darbības izmaksām. Šis pieaugums paredzēts sakarā ar [...] (*1). |
| --- | --- |

(90)

Personāla izmaksas: 2014. gada augusta uzņēmējdarbības plānā aprēķinātās personāla izmaksas ir nedaudz augstākas par 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā pieņemtajām izmaksām un ir robežās no [...] (*1) līdz [...] (*1) % no darbības izmaksām. Šis pieaugums paredzēts sakarā ar [...] (*1).

*1

*1

*1

| (91) | Citas vērā ņemamās izmaksas bija ārējās izmaksas, nolietojums un uzkrājumi, kas kopā sasniedza aptuveni [...] (*1) % no kopējām darbības izmaksām, kā arī regulētās izmaksas (aptuveni [...] (*1) %) par pakalpojumiem, ko VEA nodrošina Airport Handling kopējās lidostas infrastruktūras lietošanai (īpaši [...] (*1)). 2014. augusta uzņēmējdarbības plānā aprēķināts, ka iekārtu iegādei būtu jāiegulda EUR [...] (*1), no kuriem [...] (*1) % attiektos uz jaunu iekārtu iegādi, bet [...] (*1) % uz lietotu transportlīdzekļu iegādi tirgū. Šo skaitļu pamatā bija piedāvājumi, ko Airport Handling 2014. gada martā saņēma no potenciālajiem piegādātājiem. |
| --- | --- |

(91)

Citas vērā ņemamās izmaksas bija ārējās izmaksas, nolietojums un uzkrājumi, kas kopā sasniedza aptuveni [...] (*1) % no kopējām darbības izmaksām, kā arī regulētās izmaksas (aptuveni [...] (*1) %) par pakalpojumiem, ko VEA nodrošina Airport Handling kopējās lidostas infrastruktūras lietošanai (īpaši [...] (*1)). 2014. augusta uzņēmējdarbības plānā aprēķināts, ka iekārtu iegādei būtu jāiegulda EUR [...] (*1), no kuriem [...] (*1) % attiektos uz jaunu iekārtu iegādi, bet [...] (*1) % uz lietotu transportlīdzekļu iegādi tirgū. Šo skaitļu pamatā bija piedāvājumi, ko Airport Handling 2014. gada martā saņēma no potenciālajiem piegādātājiem.

*1

*1

VEA

Airport Handling

*1

*1

*1

*1

Airport Handling

| (92) | Tāpat kā 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā arī 2014. gada augusta uzņēmējdarbības plānā ir samazinātas darbības izmaksas salīdzinājumā ar SEAH izmaksu struktūru, ko sasniedza būtībā ar palielinātu efektivitāti un personāla skaita samazināšanu. |
| --- | --- |

(92)

Tāpat kā 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā arī 2014. gada augusta uzņēmējdarbības plānā ir samazinātas darbības izmaksas salīdzinājumā ar SEAH izmaksu struktūru, ko sasniedza būtībā ar palielinātu efektivitāti un personāla skaita samazināšanu.

SEAH

2.6.3.   Uzņēmējdarbības plāna ekonomiskais novērtējums

Uzņēmējdarbības plāna ekonomiskais novērtējums

2.6.3.1.   
  BCG ziņojums

BCG

| (93) | Airport Handling uzdeva Boston Consulting Group veikt 2014.–2017. gadam paredzētā uzņēmējdarbības plāna neatkarīgu sākotnējo novērtējumu (“BCG ziņojums”). BCG savu ziņojumu iesniedza 2014. gada 14. oktobrī. |
| --- | --- |

(93)

Airport Handling uzdeva Boston Consulting Group veikt 2014.–2017. gadam paredzētā uzņēmējdarbības plāna neatkarīgu sākotnējo novērtējumu (“BCG ziņojums”). BCG savu ziņojumu iesniedza 2014. gada 14. oktobrī.

Airport Handling

Boston Consulting Group

BCG

| (94) | BCG ziņojums ir balstīts uz 2014. gada 26. augustā apstiprināto uzņēmējdarbības plānu, 2013. gada novembrī sagatavoto uzņēmējdarbības plānu un BCG pašu nozares pieredzi un zinātību, kā arī uz publiskiem datiem par tirgus attīstību un galvenajiem uzņēmumiem apkalpošanā uz zemes. |
| --- | --- |

(94)

BCG ziņojums ir balstīts uz 2014. gada 26. augustā apstiprināto uzņēmējdarbības plānu, 2013. gada novembrī sagatavoto uzņēmējdarbības plānu un BCG pašu nozares pieredzi un zinātību, kā arī uz publiskiem datiem par tirgus attīstību un galvenajiem uzņēmumiem apkalpošanā uz zemes.

BCG

BCG

| (95) | Kopumā BCG novērtēja šādus pieņēmumus, kas bija uzņēmējdarbības plāna pamatā: ieņēmumu perspektīvas (pamatojoties uz pieņemto satiksmes izaugsmes potenciālu, pieņemto Airport Handling pakalpojumu apjoma pieaugumu); personāla izmaksas (pamatojoties uz izmaksām uz vienu PSE); pieņemto produktivitātes paaugstināšanu; plānotos ieguldījumus (kopējā summa EUR [...] (*1)). |
| --- | --- |

(95)

Kopumā BCG novērtēja šādus pieņēmumus, kas bija uzņēmējdarbības plāna pamatā: ieņēmumu perspektīvas (pamatojoties uz pieņemto satiksmes izaugsmes potenciālu, pieņemto Airport Handling pakalpojumu apjoma pieaugumu); personāla izmaksas (pamatojoties uz izmaksām uz vienu PSE); pieņemto produktivitātes paaugstināšanu; plānotos ieguldījumus (kopējā summa EUR [...] (*1)).

BCG

Airport Handling

*1

| (96) | BCG konstatēto apkopoja šādi: |
| --- | --- |

(96)

BCG konstatēto apkopoja šādi:

BCG

| (97) | Būtībā pieņēmumi par satiksmes apjomu VEA līmenī šķiet ilgtspējīgi un saskaņā ar galveno organizāciju, it īpaši LATA un Eurocontrol, noteikumiem. Tomēr BCG atzīmēja, ka plāns uzturēt pastāvīgu pārvadātāju kombināciju, kas sastāv no zemas cenas pārvadātājiem (“ZCP”) un tā dēvētajiem tradicionālajiem pārvadātājiem, nebūtu saskaņā ar vēsturisko pārvadātāju kombinācijas attīstību Malpensas terminālī, kur pēdējo četru gadu laikā ZCP daļa pieaugtu par [...] (*1) procentpunktiem. Turklāt jauni valsts noteikumi (Decreto Linate) varētu nozīmēt dažu pārvadātāju pārcelšanos no Malpensas uz Linati. |
| --- | --- |

(97)

Būtībā pieņēmumi par satiksmes apjomu VEA līmenī šķiet ilgtspējīgi un saskaņā ar galveno organizāciju, it īpaši LATA un Eurocontrol, noteikumiem. Tomēr BCG atzīmēja, ka plāns uzturēt pastāvīgu pārvadātāju kombināciju, kas sastāv no zemas cenas pārvadātājiem (“ZCP”) un tā dēvētajiem tradicionālajiem pārvadātājiem, nebūtu saskaņā ar vēsturisko pārvadātāju kombinācijas attīstību Malpensas terminālī, kur pēdējo četru gadu laikā ZCP daļa pieaugtu par [...] (*1) procentpunktiem. Turklāt jauni valsts noteikumi (Decreto Linate) varētu nozīmēt dažu pārvadātāju pārcelšanos no Malpensas uz Linati.

VEA

LATA

Eurocontrol

BCG

*1

Decreto Linate

| (98) | Pieņēmums par iespējamu Airport Handling pakalpojumu apjoma attīstību šķiet visumā sasniedzams, jo, pirmkārt, par jauniem pārvadātājiem parakstītie līgumi datumā, kad BCG rakstīja ziņojumu, nodrošinātu [60–70] (*1) % tirgus daļu; otrkārt, [70–80] (*1) % mērķa tirgus daļa 2017. gadam būtu ilgtspējīga, ņemot vērā iepriekšējo konkurences dinamiku sektorā, kā arī SEAH vēsturisko [70–80] (*1) % tirgus daļu. |
| --- | --- |

(98)

Pieņēmums par iespējamu Airport Handling pakalpojumu apjoma attīstību šķiet visumā sasniedzams, jo, pirmkārt, par jauniem pārvadātājiem parakstītie līgumi datumā, kad BCG rakstīja ziņojumu, nodrošinātu [60–70] (*1) % tirgus daļu; otrkārt, [70–80] (*1) % mērķa tirgus daļa 2017. gadam būtu ilgtspējīga, ņemot vērā iepriekšējo konkurences dinamiku sektorā, kā arī SEAH vēsturisko [70–80] (*1) % tirgus daļu.

Airport Handling

BCG

*1

*1

SEAH

*1

| (99) | Saskaņā ar BCG sniegto informāciju notiekošajās sarunās ar VEA šķietami pārsvarā tiek virzīti pieņēmumi par ieņēmumiem no lidostas pārvaldniekam sniegtajiem pakalpojumiem. Tomēr BCG nevarēja novērtēt paredzamos ieņēmumus pēdējā plāna gadā (2017. g.), jo pieņemtais līguma ilgums ir divi gadi. |
| --- | --- |

(99)

Saskaņā ar BCG sniegto informāciju notiekošajās sarunās ar VEA šķietami pārsvarā tiek virzīti pieņēmumi par ieņēmumiem no lidostas pārvaldniekam sniegtajiem pakalpojumiem. Tomēr BCG nevarēja novērtēt paredzamos ieņēmumus pēdējā plāna gadā (2017. g.), jo pieņemtais līguma ilgums ir divi gadi.

BCG

BCG

| (100) | Pieņēmumi par vidējo personāla vienības izmaksu pieaugumu par [...] (*1) % gadā no 2014. līdz 2017. gadam kopumā tiktu saskaņoti ar Itālijas Lidostu operatoru asociācijas, Assaeroporti, un arodbiedrību 2014. oktobrī parakstīto līgumu. |
| --- | --- |

(100)

Pieņēmumi par vidējo personāla vienības izmaksu pieaugumu par [...] (*1) % gadā no 2014. līdz 2017. gadam kopumā tiktu saskaņoti ar Itālijas Lidostu operatoru asociācijas, Assaeroporti, un arodbiedrību 2014. oktobrī parakstīto līgumu.

*1

Assaeroporti

| (101) | Resursu uzlabojumi [...] (*1) % apmērā šķiet kopumā ilgtspējīgi, jo, pirmkārt, [...] (*1) % produktivitātes pieaugums jau ir sasniegts ziņojuma rakstīšanas laikā un, otrkārt, atlikušie [...] (*1) % šķiet pamatoti, novērtējot pašreizējos organizācijas mehānismus un īstenošanas tehnisko posmu. |
| --- | --- |

(101)

Resursu uzlabojumi [...] (*1) % apmērā šķiet kopumā ilgtspējīgi, jo, pirmkārt, [...] (*1) % produktivitātes pieaugums jau ir sasniegts ziņojuma rakstīšanas laikā un, otrkārt, atlikušie [...] (*1) % šķiet pamatoti, novērtējot pašreizējos organizācijas mehānismus un īstenošanas tehnisko posmu.

*1

*1

*1

| (102) | BCG arī konstatēja, ka ieguldījumu budžets EUR [...] (*1) apmērā kopumā šķiet atbilstošs jauna autoparka iegādei, kas galvenokārt sastāv no jauniem transportlīdzekļiem (95 %), kā uzrādīts detalizētajās pirkuma vērtībās, kas norādītas Airport Handling saņemtajos piedāvājumos 2014. gada martā. |
| --- | --- |

(102)

BCG arī konstatēja, ka ieguldījumu budžets EUR [...] (*1) apmērā kopumā šķiet atbilstošs jauna autoparka iegādei, kas galvenokārt sastāv no jauniem transportlīdzekļiem (95 %), kā uzrādīts detalizētajās pirkuma vērtībās, kas norādītas Airport Handling saņemtajos piedāvājumos 2014. gada martā.

BCG

*1

Airport Handling

| (103) | BCG konstatēja, ka kopumā uzņēmējdarbības plānā līdz 2017. gadam paredzētā peļņas norma ([...] (*1) %, EUR [...] (*1)) šķiet atbilstoša vai mazliet zem vidējā ienesīguma, salīdzinot ar nozīmīgu citu Eiropas uzņēmumu piemēru, kas strādā privātajā un publiskajā sektorā (pamatā salīdzinājums ar Portway, Acciona, Aviapartner, Fraport un ATA-Handling). Tomēr BCG norādīja, ka faktiskā satiksmes kombinācijas attīstība, kā arī iespējamā jaunu noteikumu par Linati (Decreto Linate) ietekme var nozīmēt satiksmes samazinājumu Malpensas lidostā. |
| --- | --- |

(103)

BCG konstatēja, ka kopumā uzņēmējdarbības plānā līdz 2017. gadam paredzētā peļņas norma ([...] (*1) %, EUR [...] (*1)) šķiet atbilstoša vai mazliet zem vidējā ienesīguma, salīdzinot ar nozīmīgu citu Eiropas uzņēmumu piemēru, kas strādā privātajā un publiskajā sektorā (pamatā salīdzinājums ar Portway, Acciona, Aviapartner, Fraport un ATA-Handling). Tomēr BCG norādīja, ka faktiskā satiksmes kombinācijas attīstība, kā arī iespējamā jaunu noteikumu par Linati (Decreto Linate) ietekme var nozīmēt satiksmes samazinājumu Malpensas lidostā.

BCG

*1

*1

Portway

Acciona

Aviapartner

Fraport

ATA-Handling

BCG

Decreto Linate

2.6.3.2.   
  Brattle ziņojums

Brattle

| (104) | VEA uzdeva Brattle Group analizēt VEA kapitāla iepludināšanu sabiedrībā Airport Handling, it īpaši noteikt, vai šis ieguldījums atbilst tirgus ekonomikas investoru principam. Brattle savu ziņojumu iesniedza 2015. gada 30. martā. |
| --- | --- |

(104)

VEA uzdeva Brattle Group analizēt VEA kapitāla iepludināšanu sabiedrībā Airport Handling, it īpaši noteikt, vai šis ieguldījums atbilst tirgus ekonomikas investoru principam. Brattle savu ziņojumu iesniedza 2015. gada 30. martā.

VEA

Brattle Group

VEA

Airport Handling

Brattle

| (105) | Saskaņā ar Brattle ziņojumu analīzes pamatā ir informācija, kas bija VEA rīcībā lēmuma veikt ieguldījumu Airport Handling pieņemšanas laikā, kā arī publiski dati par VEA konkurētspēju. Saskaņā ar Brattle ziņojumu pieņēmumi, kas izdarīti 2013. novembra uzņēmējdarbības plānā, ir visatbilstošākie tirgus ekonomikas investora pārbaudei, jo tie veido pamatu, balstoties uz kuru VEA veica savu ieguldījumu (17). |
| --- | --- |

(105)

Saskaņā ar Brattle ziņojumu analīzes pamatā ir informācija, kas bija VEA rīcībā lēmuma veikt ieguldījumu Airport Handling pieņemšanas laikā, kā arī publiski dati par VEA konkurētspēju. Saskaņā ar Brattle ziņojumu pieņēmumi, kas izdarīti 2013. novembra uzņēmējdarbības plānā, ir visatbilstošākie tirgus ekonomikas investora pārbaudei, jo tie veido pamatu, balstoties uz kuru VEA veica savu ieguldījumu (17).

Brattle

VEA

Airport Handling

VEA

Brattle

VEA

17

| (106) | Saskaņā ar Brattle ziņojumu Komisijas paustās šaubas 2014. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu, proti, ka Airport Handling uzņēmējdarbības plāns bija pārlieku optimistisks, var kliedēt, ņemot vērā, ka galvenie uzņēmējdarbības plāna pieņēmumi ir tikuši īstenoti praksē. Konkrēti, Airport Handling tirgus daļa 2014. gadā pārsniedza 2013. gada uzņēmējdarbības plāna prognozes. |
| --- | --- |

(106)

Saskaņā ar Brattle ziņojumu Komisijas paustās šaubas 2014. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu, proti, ka Airport Handling uzņēmējdarbības plāns bija pārlieku optimistisks, var kliedēt, ņemot vērā, ka galvenie uzņēmējdarbības plāna pieņēmumi ir tikuši īstenoti praksē. Konkrēti, Airport Handling tirgus daļa 2014. gadā pārsniedza 2013. gada uzņēmējdarbības plāna prognozes.

Brattle

Airport Handling

Airport Handling

| (107) | Saskaņā ar Brattle ziņojumu vienību cenas (cenas, ko Airport Handling pieprasa par katru gaisa kuģa kustību), kas ir uzrādītas 2014. gada uzņēmējdarbības plānā, ir pamatotas uz līgumiem, kas jau ir parakstīti ar lidsabiedrībām, un vidēji ir EUR [...] (*1), kas ir augstāka cena nekā 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā pieņemtā un ir robežās no EUR [...] (*1) 2014. gadā līdz EUR [...] (*1) 2017. gadā. Tādējādi eksperti nonāca pie šādiem secinājumiem: pirmkārt, tirgus cenas 2014. gada augusta uzņēmējdarbības plānā ir tuvākas patiesajam sasniegtajam procesam, jo to pamatā ir parakstītie līgumi. Otrkārt, 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā, uz kuru VEA balstīja savu lēmumu par ieguldījumu, patiesībā par zemu novērtēta tirgus cena, ko Airport Handling varēja noteikt. Treškārt, tādējādi apstiprināts, ka tirgus cenas 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā bija ne tikai pamatotas, bet pat pārāk zemas. |
| --- | --- |

(107)

Saskaņā ar Brattle ziņojumu vienību cenas (cenas, ko Airport Handling pieprasa par katru gaisa kuģa kustību), kas ir uzrādītas 2014. gada uzņēmējdarbības plānā, ir pamatotas uz līgumiem, kas jau ir parakstīti ar lidsabiedrībām, un vidēji ir EUR [...] (*1), kas ir augstāka cena nekā 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā pieņemtā un ir robežās no EUR [...] (*1) 2014. gadā līdz EUR [...] (*1) 2017. gadā. Tādējādi eksperti nonāca pie šādiem secinājumiem: pirmkārt, tirgus cenas 2014. gada augusta uzņēmējdarbības plānā ir tuvākas patiesajam sasniegtajam procesam, jo to pamatā ir parakstītie līgumi. Otrkārt, 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā, uz kuru VEA balstīja savu lēmumu par ieguldījumu, patiesībā par zemu novērtēta tirgus cena, ko Airport Handling varēja noteikt. Treškārt, tādējādi apstiprināts, ka tirgus cenas 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā bija ne tikai pamatotas, bet pat pārāk zemas.

Brattle

Airport Handling

*1

*1

*1

VEA

Airport Handling

| (108) | Visbeidzot, eksperti norādīja, ka tirgus cenas, kuras Airport Handling apsprieda ar lidsabiedrībām, bija zemākas nekā cenas, ko SEAH faktiski noteica. |
| --- | --- |

(108)

Visbeidzot, eksperti norādīja, ka tirgus cenas, kuras Airport Handling apsprieda ar lidsabiedrībām, bija zemākas nekā cenas, ko SEAH faktiski noteica.

Airport Handling

SEAH

| (109) | Eksperti piekrīt, ka sākotnējā Airport Handling tirgus daļa, kāda paredzēta 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā, jaunpienācējam var šķist augsta. Tomēr viņi pieņem, ka tirgus ekonomikas investors zinātu, ka SEAH darbības pārtraukšana radītu neparastu situāciju, kurā kļūtu pieejama liela daļa līgumu par apkalpošanu uz zemes VEA lidostās. Eksperti secina, ka tādēļ Airport Handling izmantotu šo situāciju, tāpat kā citi Milānas lidostu operatori būtu darījuši. Turklāt saskaņā ar ziņojumu paredzamā Airport Handling tirgus daļa būtu tipiska lielām Itālijas lidostām, kur lielākajam pakalpojumu uz zemes sniedzējam pieder aptuveni 70 % no tirgus. Turklāt eksperti konstatēja, ka Airport Handling ir vienīgais pakalpojumu uz zemes sniedzējs ar pietiekamiem aktīviem un iekārtām, lai garantētu pilnu diennakts pakalpojumu, kas būtu būtiska priekšrocība attiecībā pret konkurentiem. |
| --- | --- |

(109)

Eksperti piekrīt, ka sākotnējā Airport Handling tirgus daļa, kāda paredzēta 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā, jaunpienācējam var šķist augsta. Tomēr viņi pieņem, ka tirgus ekonomikas investors zinātu, ka SEAH darbības pārtraukšana radītu neparastu situāciju, kurā kļūtu pieejama liela daļa līgumu par apkalpošanu uz zemes VEA lidostās. Eksperti secina, ka tādēļ Airport Handling izmantotu šo situāciju, tāpat kā citi Milānas lidostu operatori būtu darījuši. Turklāt saskaņā ar ziņojumu paredzamā Airport Handling tirgus daļa būtu tipiska lielām Itālijas lidostām, kur lielākajam pakalpojumu uz zemes sniedzējam pieder aptuveni 70 % no tirgus. Turklāt eksperti konstatēja, ka Airport Handling ir vienīgais pakalpojumu uz zemes sniedzējs ar pietiekamiem aktīviem un iekārtām, lai garantētu pilnu diennakts pakalpojumu, kas būtu būtiska priekšrocība attiecībā pret konkurentiem.

Airport Handling

SEAH

VEA

Airport Handling

Airport Handling

Airport Handling

| (110) | Tāpat arī eksperti konstatēja, ka zemākas personāla izmaksas bija viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ Airport Handling bija paredzama peļņa, lai gan SEAH cieta zaudējumus. Šādu pieņēmumu eksperti uzskatīja par pamatotu, jo Airport Handling apsprieda jaunus darba līgumus, kuros darbinieki piekrita strādāt 20 papildu dienas gadā, salīdzinot ar iepriekšējiem SEAH līgumiem. |
| --- | --- |

(110)

Tāpat arī eksperti konstatēja, ka zemākas personāla izmaksas bija viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ Airport Handling bija paredzama peļņa, lai gan SEAH cieta zaudējumus. Šādu pieņēmumu eksperti uzskatīja par pamatotu, jo Airport Handling apsprieda jaunus darba līgumus, kuros darbinieki piekrita strādāt 20 papildu dienas gadā, salīdzinot ar iepriekšējiem SEAH līgumiem.

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

SEAH

| (111) | Turklāt saskaņā ar Brattle ziņojumu, lai gan 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā darbaspēka izmaksas bija novērtētas nedaudz par zemu, tomēr 2014. gada augusta uzņēmējdarbības plānā bija norādītas PSE izmaksas EUR [...] (*1) /stundā, [...] (*1). |
| --- | --- |

(111)

Turklāt saskaņā ar Brattle ziņojumu, lai gan 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā darbaspēka izmaksas bija novērtētas nedaudz par zemu, tomēr 2014. gada augusta uzņēmējdarbības plānā bija norādītas PSE izmaksas EUR [...] (*1) /stundā, [...] (*1).

Brattle

*1

*1

| (112) | Eksperti uzskata, ka, ieguldot sabiedrībā Airport Handling, tirgus ekonomikas investors paredzētu nopelnīt atdeves likmi (iekšējās atdeves likme – IRR), kas ir vienāda vai lielāka par vidējo svērto kapitāla cenu (WACC) saskaņā ar standarta finanšu teoriju. Šajā gadījumā aprēķini apstiprināja, ka visos paredzamajos scenārijos projekta IRR pārsniedz WACC, tādēļ privāts investors paredzētu gūt peļņu no ieguldījuma sabiedrībā Airport Handling. |
| --- | --- |

(112)

Eksperti uzskata, ka, ieguldot sabiedrībā Airport Handling, tirgus ekonomikas investors paredzētu nopelnīt atdeves likmi (iekšējās atdeves likme – IRR), kas ir vienāda vai lielāka par vidējo svērto kapitāla cenu (WACC) saskaņā ar standarta finanšu teoriju. Šajā gadījumā aprēķini apstiprināja, ka visos paredzamajos scenārijos projekta IRR pārsniedz WACC, tādēļ privāts investors paredzētu gūt peļņu no ieguldījuma sabiedrībā Airport Handling.

Airport Handling

IRR

WACC

IRR

WACC

Airport Handling.

| (113) | Konsultants arī piebilda, ka tad, kad VEA pieņēma lēmumu 2013. gadā dibināt Airport Handling, privātajam kapitāla fondam F2i piederēja 44,31 % no uzņēmuma. F2i ieceļ divus VEA direktoru padomes locekļus, un saskaņā ar Brattle ziņojumu neviens no padomes locekļiem nav balsojis pret ierosinājumu VEA veikt ieguldījumu uzņēmumā Airport Handling, kas pierāda, ka tika gaidīts, ka ieguldījums nesīs peļņu, un tādēļ tas ir saskaņā ar tirgus ekonomikas investora principu. |
| --- | --- |

(113)

Konsultants arī piebilda, ka tad, kad VEA pieņēma lēmumu 2013. gadā dibināt Airport Handling, privātajam kapitāla fondam F2i piederēja 44,31 % no uzņēmuma. F2i ieceļ divus VEA direktoru padomes locekļus, un saskaņā ar Brattle ziņojumu neviens no padomes locekļiem nav balsojis pret ierosinājumu VEA veikt ieguldījumu uzņēmumā Airport Handling, kas pierāda, ka tika gaidīts, ka ieguldījums nesīs peļņu, un tādēļ tas ir saskaņā ar tirgus ekonomikas investora principu.

VEA

Airport Handling

F2i

F2i

VEA

Brattle

VEA

Airport Handling

| (114) | Turklāt saskaņā ar Brattle ziņojumu tirgus ekonomikas investors būtu uzskatījis par samērā nelielu iespējamību, ka Komisija saskatīs saimniecisko pēctecību starp SEAH un Airport Handling un tādēļ lēmumā par atmaksu lūgs, lai Airport Handling atmaksā nesaderīgo atbalstu. Tādēļ VEA veica tādus pasākumus Airport Handling aizsardzībai un saimnieciskās pēctecības novēršanai kā trasta izveidi. Saskaņā ar Brattle finanšu aprēķiniem par 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānu, kamēr iespējamība par saimnieciskās pēctecības konstatēšanu ir mazāka par [...] (*1) % (pieņemot VEA piedāvāto kapitāla izmaksu aprēķinu) vai mazāka par [...] (*1) % (pieņemot Brattle piedāvāto kapitāla izmaksu aprēķinu), VEA ieguldījums sabiedrībā Airport Handling bija saskaņā ar tirgus ekonomikas investora principu. Brattle uzskatīja par pamatotu pieņemt, ka šajā kontekstā un konkrēti, ņemot vērā Komisijas paziņojumu, tirgus ekonomikas investors šādu iespējamību būtu uzskatījis par mazāku nekā [...] (*1) % un tādēļ būtu veicis ieguldījumu sabiedrībā Airport Handling saskaņā ar tīri ekonomiskiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(114)

Turklāt saskaņā ar Brattle ziņojumu tirgus ekonomikas investors būtu uzskatījis par samērā nelielu iespējamību, ka Komisija saskatīs saimniecisko pēctecību starp SEAH un Airport Handling un tādēļ lēmumā par atmaksu lūgs, lai Airport Handling atmaksā nesaderīgo atbalstu. Tādēļ VEA veica tādus pasākumus Airport Handling aizsardzībai un saimnieciskās pēctecības novēršanai kā trasta izveidi. Saskaņā ar Brattle finanšu aprēķiniem par 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānu, kamēr iespējamība par saimnieciskās pēctecības konstatēšanu ir mazāka par [...] (*1) % (pieņemot VEA piedāvāto kapitāla izmaksu aprēķinu) vai mazāka par [...] (*1) % (pieņemot Brattle piedāvāto kapitāla izmaksu aprēķinu), VEA ieguldījums sabiedrībā Airport Handling bija saskaņā ar tirgus ekonomikas investora principu. Brattle uzskatīja par pamatotu pieņemt, ka šajā kontekstā un konkrēti, ņemot vērā Komisijas paziņojumu, tirgus ekonomikas investors šādu iespējamību būtu uzskatījis par mazāku nekā [...] (*1) % un tādēļ būtu veicis ieguldījumu sabiedrībā Airport Handling saskaņā ar tīri ekonomiskiem nosacījumiem.

Brattle

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

VEA

Airport Handling

Brattle

*1

VEA

*1

Brattle

VEA

Airport Handling

Brattle

*1

Airport Handling

2.7.   Paziņojums par Airport Handling saimnieciskās darbības jomas samazināšanu

Paziņojums par Airport Handling

| (115) | Itālija piedāvāja vēl vairāk samazināt pašlaik Airport Handling veiktās darbības jomu salīdzinājumā ar SEAH iepriekš veikto darbību. Konkrēti attiecībā uz [...] (*1). |
| --- | --- |

(115)

Itālija piedāvāja vēl vairāk samazināt pašlaik Airport Handling veiktās darbības jomu salīdzinājumā ar SEAH iepriekš veikto darbību. Konkrēti attiecībā uz [...] (*1).

Airport Handling

SEAH

*1

| (116) | VEA pašlaik sniedz [...] (*1) saskaņā ar jaunu un atšķirīgu līgumu, kura beigu termiņš ir 2018. gada 31. decembris. |
| --- | --- |

(116)

VEA pašlaik sniedz [...] (*1) saskaņā ar jaunu un atšķirīgu līgumu, kura beigu termiņš ir 2018. gada 31. decembris.

VEA

*1

| (117) | VEA apgalvoja, ka vēlākais līdz 2016. gada 31. decembrim varētu izbeigt līgumu attiecībā uz [...] (*1), tādējādi to atņemot Airport Handling, kā arī pieņemt darbā apmēram [...] (*1)
  Airport Handling darbiniekus, kas pašlaik [...] (*1). Šo izmaiņu rezultātā Airport Handling apgrozījums, kas ir aptuveni EUR [...] (*1) pirmajā darbības gadā, tiktu samazināts par aptuveni EUR [...] (*1). |
| --- | --- |

(117)

VEA apgalvoja, ka vēlākais līdz 2016. gada 31. decembrim varētu izbeigt līgumu attiecībā uz [...] (*1), tādējādi to atņemot Airport Handling, kā arī pieņemt darbā apmēram [...] (*1)
  Airport Handling darbiniekus, kas pašlaik [...] (*1). Šo izmaiņu rezultātā Airport Handling apgrozījums, kas ir aptuveni EUR [...] (*1) pirmajā darbības gadā, tiktu samazināts par aptuveni EUR [...] (*1).

VEA

*1

Airport Handling

*1

Airport Handling

*1

Airport Handling

*1

*1

3.   OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PAMATOJUMS

OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PAMATOJUMS

3.1.   Par saimniecisko pēctecību un atgūšanas pienākuma pārnešanu

Par saimniecisko pēctecību un atgūšanas pienākuma pārnešanu

| (118) | 2014. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda sākotnējo viedokli, ka šajā gadījumā Tiesas norādītie kritēriji, lai konstatētu, vai par atbildīgu atbalsta atmaksā var uzskatīt citu sabiedrību, izņemot sākotnējo atbalsta saņēmēju, lielā mērā tika izpildīti. Proti:






  — | pat ja Airport Handling no jauna pieņemtu darbā darbiniekus saskaņā ar VEA, SEAH un arodbiedrību 2013. gada 4. novembrī parakstīto līgumu, šķiet, ka SEAH bijušajiem darbiniekiem tiek garantētas tiesības, kas iegūtas saskaņā ar iepriekšējiem līgumiem ar SEAH, |
| --- | --- | --- |

(118)

2014. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda sākotnējo viedokli, ka šajā gadījumā Tiesas norādītie kritēriji, lai konstatētu, vai par atbildīgu atbalsta atmaksā var uzskatīt citu sabiedrību, izņemot sākotnējo atbalsta saņēmēju, lielā mērā tika izpildīti. Proti:

—

pat ja Airport Handling no jauna pieņemtu darbā darbiniekus saskaņā ar VEA, SEAH un arodbiedrību 2013. gada 4. novembrī parakstīto līgumu, šķiet, ka SEAH bijušajiem darbiniekiem tiek garantētas tiesības, kas iegūtas saskaņā ar iepriekšējiem līgumiem ar SEAH,

Airport Handling

VEA

SEAH

SEAH

SEAH

| — | saskaņā ar Komisijai šajā posmā pieejamo informāciju VEA un Airport Handling pat pirms galveno līgumu beigšanās ar lidsabiedrībām veica kopīgus mārketinga pasākumus, kas bija vērsti uz to, lai pārliecinātu lidostā strādājošās lidsabiedrības, ka VEA turpinās darbību pakalpojumu uz zemes sniegšanā caur savu jauno meitasuzņēmumu Airport Handling pēc tam, kad SEAH likvidācija būs pabeigta, |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Komisijai šajā posmā pieejamo informāciju VEA un Airport Handling pat pirms galveno līgumu beigšanās ar lidsabiedrībām veica kopīgus mārketinga pasākumus, kas bija vērsti uz to, lai pārliecinātu lidostā strādājošās lidsabiedrības, ka VEA turpinās darbību pakalpojumu uz zemes sniegšanā caur savu jauno meitasuzņēmumu Airport Handling pēc tam, kad SEAH likvidācija būs pabeigta,

VEA

Airport Handling

VEA

Airport Handling

SEAH

| — | apkalpošanai uz zemes nepieciešamās iekārtas Airport Handling nomātu no SEAH līdz šādu aktīvu (iespējamai) pārdošanai trešajām personām atklātā konkursā. Komisija uzskatīja, ka Itālijas arguments, ka šādus aktīvus Airport Handling nomātu par tirgus cenu, varētu pieņemt, ciktāl šo aktīvu vērtību novērtē mātesuzņēmuma VEA iecelts eksperts un šo aktīvu iespējamā pārdošana nebija skaidri paredzama, |
| --- | --- |

—

apkalpošanai uz zemes nepieciešamās iekārtas Airport Handling nomātu no SEAH līdz šādu aktīvu (iespējamai) pārdošanai trešajām personām atklātā konkursā. Komisija uzskatīja, ka Itālijas arguments, ka šādus aktīvus Airport Handling nomātu par tirgus cenu, varētu pieņemt, ciktāl šo aktīvu vērtību novērtē mātesuzņēmuma VEA iecelts eksperts un šo aktīvu iespējamā pārdošana nebija skaidri paredzama,

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

VEA

| — | jaunajam apkalpošanas uz zemes uzņēmumam būtu tas pats īpašnieks, kas SEAH, proti, VEA. Komisija uzskatīja, ka Itālijas ierosinājums konkursa kārtībā piešķirt 20 % no jaunā pakalpojumu sniedzēja uz zemes kapitāla ir nepietiekama garantija SEAH pēctecības neesamībai, jo, pirmkārt, ierosinājums ierobežoti attiecās tikai uz mazākuma akciju paketi un, otrkārt, netika garantēts, ka tas patiesībā notiks. Turklāt šī kapitāla atvēršana notiktu tikai pēc Airport Handling ienākšanas tirgū, |
| --- | --- |

—

jaunajam apkalpošanas uz zemes uzņēmumam būtu tas pats īpašnieks, kas SEAH, proti, VEA. Komisija uzskatīja, ka Itālijas ierosinājums konkursa kārtībā piešķirt 20 % no jaunā pakalpojumu sniedzēja uz zemes kapitāla ir nepietiekama garantija SEAH pēctecības neesamībai, jo, pirmkārt, ierosinājums ierobežoti attiecās tikai uz mazākuma akciju paketi un, otrkārt, netika garantēts, ka tas patiesībā notiks. Turklāt šī kapitāla atvēršana notiktu tikai pēc Airport Handling ienākšanas tirgū,

SEAH

VEA

SEAH

Airport Handling

| — | laikpunkts pēc atgūšanas lēmuma pieņemšanas un jaunā apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēja izveides saimnieciskā loģika liecināja par to, ka Itālijas iepriekš paziņotais plāns ir mehānisms atgūšanas apiešanai. |
| --- | --- |

—

laikpunkts pēc atgūšanas lēmuma pieņemšanas un jaunā apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēja izveides saimnieciskā loģika liecināja par to, ka Itālijas iepriekš paziņotais plāns ir mehānisms atgūšanas apiešanai.

| (119) | Tādēļ Komisija sākotnēji secināja, ka jaunā uzņēmuma izveides mērķis un sekas, šķiet, ir apiet atbalsta atmaksas pienākumu un ka uzņēmums Airport Handling ir SEAH pēctecis. Uz šāda pamata Komisija sākotnēji uzskatīja, ka Airport Handling būtu jāsauc pie atbildības par SEAH iepriekš izsniegtā atbalsta, ko 2012. gada lēmumā uzskatīja par nesaderīgu, atmaksu. |
| --- | --- |

(119)

Tādēļ Komisija sākotnēji secināja, ka jaunā uzņēmuma izveides mērķis un sekas, šķiet, ir apiet atbalsta atmaksas pienākumu un ka uzņēmums Airport Handling ir SEAH pēctecis. Uz šāda pamata Komisija sākotnēji uzskatīja, ka Airport Handling būtu jāsauc pie atbildības par SEAH iepriekš izsniegtā atbalsta, ko 2012. gada lēmumā uzskatīja par nesaderīgu, atmaksu.

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

SEAH

3.2.   Par kapitāla iepludināšanu

Par kapitāla iepludināšanu

| (120) | Komisija sākotnēji uzskatīja, ka VEA lēmumi dibināt Airport Handling un iepludināt tajā kapitālu ir uzskatāmi par valsts atbildību: pirmkārt, Komisija norādīja, ka Milānas pašvaldība bija VEA vairākuma akciju paketes 54,81 % apmērā turētājs un tādēļ var uzskatīt, ka valstij ir bijusi ietekme VEA lēmumu pieņemšanas procesos un ka tā ir iesaistījusies uzņēmuma lēmumu pieņemšanā. Otrkārt, Komisija atsaucās uz konkrētiem Itālijas iestāžu pārstāvju paziņojumiem šajā jautājumā, kas šķita norādām, ka Airport Handling izveidi organizēja Itālijas iestādes, galvenokārt, lai aizsargātu nodarbinātību Milānas lidostās. |
| --- | --- |

(120)

Komisija sākotnēji uzskatīja, ka VEA lēmumi dibināt Airport Handling un iepludināt tajā kapitālu ir uzskatāmi par valsts atbildību: pirmkārt, Komisija norādīja, ka Milānas pašvaldība bija VEA vairākuma akciju paketes 54,81 % apmērā turētājs un tādēļ var uzskatīt, ka valstij ir bijusi ietekme VEA lēmumu pieņemšanas procesos un ka tā ir iesaistījusies uzņēmuma lēmumu pieņemšanā. Otrkārt, Komisija atsaucās uz konkrētiem Itālijas iestāžu pārstāvju paziņojumiem šajā jautājumā, kas šķita norādām, ka Airport Handling izveidi organizēja Itālijas iestādes, galvenokārt, lai aizsargātu nodarbinātību Milānas lidostās.

VEA

Airport Handling

VEA

VEA

Airport Handling

| (121) | Turklāt, tā kā šķita, ka Itālijas iestādes kontrolē VEA, Komisija pieņēma sākotnējo slēdzienu, ka VEA finansētajā kapitāla iepludināšanā ir iesaistīti valsts resursi. |
| --- | --- |

(121)

Turklāt, tā kā šķita, ka Itālijas iestādes kontrolē VEA, Komisija pieņēma sākotnējo slēdzienu, ka VEA finansētajā kapitāla iepludināšanā ir iesaistīti valsts resursi.

VEA

VEA

| (122) | Tāpat Komisija sākotnēji uzskatīja, ka VEA nerīkojās kā tirgus ekonomikas investors, veicot iepludināšanu Airport Handling kapitālā. |
| --- | --- |

(122)

Tāpat Komisija sākotnēji uzskatīja, ka VEA nerīkojās kā tirgus ekonomikas investors, veicot iepludināšanu Airport Handling kapitālā.

VEA

Airport Handling

| (123) | Pirmkārt, Komisija pauda šaubas, ka privātais investors būtu nodrošinājis kapitālu Airport Handling laikā, kad to darīja VEA, jo Komisijas dienesti jau bija informējuši Itālijas iestādes, ka no paredzētās jauna apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēja izveides varētu izrietēt saimnieciskā pēctecība, tādēļ jaunajam uzņēmumam būtu jāuzņemas atbildība atmaksāt atbalstu, kas tika atzīts par nesaderīgu 2012. gada lēmumā par atgūšanu. Tomēr 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā netika ņemts vērā risks, ka atbildība par atgūšanu varētu tikt no SEAH nodota Airport Handling. |
| --- | --- |

(123)

Pirmkārt, Komisija pauda šaubas, ka privātais investors būtu nodrošinājis kapitālu Airport Handling laikā, kad to darīja VEA, jo Komisijas dienesti jau bija informējuši Itālijas iestādes, ka no paredzētās jauna apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēja izveides varētu izrietēt saimnieciskā pēctecība, tādēļ jaunajam uzņēmumam būtu jāuzņemas atbildība atmaksāt atbalstu, kas tika atzīts par nesaderīgu 2012. gada lēmumā par atgūšanu. Tomēr 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā netika ņemts vērā risks, ka atbildība par atgūšanu varētu tikt no SEAH nodota Airport Handling.

Airport Handling

VEA

SEAH

Airport Handling

| (124) | Otrkārt, Komisija pauda šaubas, vai uzņēmējdarbības plāns, uz kura pamatojas VEA lēmums veikt ieguldījumus uzņēmumā Airport Handling, ir balstīts uz pietiekami stingriem pieņēmumiem. |
| --- | --- |

(124)

Otrkārt, Komisija pauda šaubas, vai uzņēmējdarbības plāns, uz kura pamatojas VEA lēmums veikt ieguldījumus uzņēmumā Airport Handling, ir balstīts uz pietiekami stingriem pieņēmumiem.

VEA

Airport Handling

| (125) | Tādēļ Komisija uzskatīja, ka VEA veiktais ieguldījums EUR 25 miljonu apmērā uzņēmumā Airport Handling nešķiet balstīts uz ekonomiskiem novērtējumiem, kas būtu pielīdzināmi novērtējumiem, ko pirms ieguldījumu veikšanas attiecīgajos apstākļos līdzīgā situācijā veiktu racionāls privātais investors, lai noteiktu turpmāko rentabilitāti. Uz šī pamata Komisija sākotnēji uzskatīja, ka kapitāla ieguldījums EUR 25 miljonu apmērā ir valsts atbalsts Airport Handling labā. |
| --- | --- |

(125)

Tādēļ Komisija uzskatīja, ka VEA veiktais ieguldījums EUR 25 miljonu apmērā uzņēmumā Airport Handling nešķiet balstīts uz ekonomiskiem novērtējumiem, kas būtu pielīdzināmi novērtējumiem, ko pirms ieguldījumu veikšanas attiecīgajos apstākļos līdzīgā situācijā veiktu racionāls privātais investors, lai noteiktu turpmāko rentabilitāti. Uz šī pamata Komisija sākotnēji uzskatīja, ka kapitāla ieguldījums EUR 25 miljonu apmērā ir valsts atbalsts Airport Handling labā.

VEA

Airport Handling

4.   ITĀLIJAS ARGUMENTI

ITĀLIJAS ARGUMENTI

4.1.   Par saimniecisko pēctecību

Par saimniecisko pēctecību

| (126) | Itālija atgādināja, ka saskaņā ar pastāvīgo tiesu praksi nelikumīga un nesaderīga valsts atbalsta atgūšanas mērķis ir novērst konkurences izkropļojumus, ko izraisa nelikumīgā atbalsta piešķirtās priekšrocības. Attiecīgi nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts jāatgūst no uzņēmumiem, kas faktiski ir guvuši no tā labumu. Atgūšanas pienākumu var attiecināt uz citiem uzņēmumiem, kas nav atbalsta sākotnējie saņēmēji, tikai tad, ja tiek izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:






  — | tiek konstatēts, ka uzņēmums turpina tā uzņēmuma darbību, kas saņēma atbalstu, kā arī |
| --- | --- | --- |

(126)

Itālija atgādināja, ka saskaņā ar pastāvīgo tiesu praksi nelikumīga un nesaderīga valsts atbalsta atgūšanas mērķis ir novērst konkurences izkropļojumus, ko izraisa nelikumīgā atbalsta piešķirtās priekšrocības. Attiecīgi nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts jāatgūst no uzņēmumiem, kas faktiski ir guvuši no tā labumu. Atgūšanas pienākumu var attiecināt uz citiem uzņēmumiem, kas nav atbalsta sākotnējie saņēmēji, tikai tad, ja tiek izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:

—

tiek konstatēts, ka uzņēmums turpina tā uzņēmuma darbību, kas saņēma atbalstu, kā arī

| — | uzņēmums saglabā faktiskās konkurences priekšrocības, kas saistītas ar atbalsta saņemšanu. |
| --- | --- |

—

uzņēmums saglabā faktiskās konkurences priekšrocības, kas saistītas ar atbalsta saņemšanu.

| (127) | Itālija uzskata, ka šajā gadījumā konkurences priekšrocību nodošanu, kas saistīta ar SEAH saņemto atbalstu, var izslēgt jau no paša sākuma. |
| --- | --- |

(127)

Itālija uzskata, ka šajā gadījumā konkurences priekšrocību nodošanu, kas saistīta ar SEAH saņemto atbalstu, var izslēgt jau no paša sākuma.

SEAH

| (128) | It īpaši Itālija norāda, ka iespējamās priekšrocības, kas tika piešķirtas SEAH, Komisija sava atgūšanas lēmuma 219. un turpmākajos apsvērumos definē kā atbilstošu kompensāciju par SEAH zaudējumiem no 2002. gada līdz 2010. gadam. Kā Komisija norādīja, šos zaudējumus radīja augstas personāla izmaksas, kas veido nozīmīgu daļu apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēja izdevumu struktūrā. Tā kā kapitāla iepludināšana, ko Komisija klasificēja kā valsts atbalstu, galvenokārt sedza zaudējumus no pārmērīgajām SEAH personāla izmaksām, Itālija uzskata, ka konkurences priekšrocība, no kuras SEAH guva labumu, būtu ipso facto jāatceļ līdz ar uzņēmuma likvidāciju un iziešanu no tirgus. |
| --- | --- |

(128)

It īpaši Itālija norāda, ka iespējamās priekšrocības, kas tika piešķirtas SEAH, Komisija sava atgūšanas lēmuma 219. un turpmākajos apsvērumos definē kā atbilstošu kompensāciju par SEAH zaudējumiem no 2002. gada līdz 2010. gadam. Kā Komisija norādīja, šos zaudējumus radīja augstas personāla izmaksas, kas veido nozīmīgu daļu apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēja izdevumu struktūrā. Tā kā kapitāla iepludināšana, ko Komisija klasificēja kā valsts atbalstu, galvenokārt sedza zaudējumus no pārmērīgajām SEAH personāla izmaksām, Itālija uzskata, ka konkurences priekšrocība, no kuras SEAH guva labumu, būtu ipso facto jāatceļ līdz ar uzņēmuma likvidāciju un iziešanu no tirgus.

SEAH

SEAH

SEAH

SEAH

ipso facto

| (129) | Tāpat arī Itālija norādīja, ka, pat ja daļa – kaut arī maza – no konkurences priekšrocībām, kas saistītas ar SEAH piešķirto atbalstu, varētu attiecināt uz uzņēmuma aktīviem, t. i., aktīviem, kurus SEAH izmantoja, lai veiktu savu apkalpošanas uz zemes darbību Milānas lidostās, tomēr šie aktīvi netiktu nodoti no SEAH uzņēmumam Airport Handling. Tomēr tos uz laiku iznomātu šim uzņēmumam saskaņā ar tirgus nosacījumiem līdz to pārdošanai atklātā tirgū. |
| --- | --- |

(129)

Tāpat arī Itālija norādīja, ka, pat ja daļa – kaut arī maza – no konkurences priekšrocībām, kas saistītas ar SEAH piešķirto atbalstu, varētu attiecināt uz uzņēmuma aktīviem, t. i., aktīviem, kurus SEAH izmantoja, lai veiktu savu apkalpošanas uz zemes darbību Milānas lidostās, tomēr šie aktīvi netiktu nodoti no SEAH uzņēmumam Airport Handling. Tomēr tos uz laiku iznomātu šim uzņēmumam saskaņā ar tirgus nosacījumiem līdz to pārdošanai atklātā tirgū.

SEAH

SEAH

SEAH

Airport Handling.

| (130) | Turklāt Itālija norādīja, ka, pat ja konkurences priekšrocību nodošana no SEAH uzņēmumam Airport Handling patiesi notika, šajā gadījumā nevar konstatēt, ka Airport Handling de facto turpina SEAH saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(130)

Turklāt Itālija norādīja, ka, pat ja konkurences priekšrocību nodošana no SEAH uzņēmumam Airport Handling patiesi notika, šajā gadījumā nevar konstatēt, ka Airport Handling de facto turpina SEAH saimniecisko darbību.

SEAH

Airport Handling

Airport Handling de facto

SEAH

| (131) | Pirmkārt, nav notikusi de facto vai de jure darba līgumu nodošana starp SEAH un Airport Handling. Itālija uzskata, ka Airport Handling tikai saskaņā ar būtiski jauniem nosacījumiem nodarbināja obligāti nepieciešamo personālu, lai varētu veikt apkalpošanu uz zemes. Turklāt jaunos darba līgumus reglamentēja citādāks režīms (Valsts darba koplīgumua (Contratto Collettivo Nazionale di Lavoro (CCNL)) iedaļa par apkalpošanu uz zemes, nevis iedaļa par lidostu operatoriem un darba ņēmēju asociāciju (Assohandlers, nevis Assoaeroporti). Tādēļ Itālija norādīja, ka Airport Handling sasniegtu personāla izmaksu samazinājumu un ievērojamu produktivitātes pieaugumu. |
| --- | --- |

(131)

Pirmkārt, nav notikusi de facto vai de jure darba līgumu nodošana starp SEAH un Airport Handling. Itālija uzskata, ka Airport Handling tikai saskaņā ar būtiski jauniem nosacījumiem nodarbināja obligāti nepieciešamo personālu, lai varētu veikt apkalpošanu uz zemes. Turklāt jaunos darba līgumus reglamentēja citādāks režīms (Valsts darba koplīgumua (Contratto Collettivo Nazionale di Lavoro (CCNL)) iedaļa par apkalpošanu uz zemes, nevis iedaļa par lidostu operatoriem un darba ņēmēju asociāciju (Assohandlers, nevis Assoaeroporti). Tādēļ Itālija norādīja, ka Airport Handling sasniegtu personāla izmaksu samazinājumu un ievērojamu produktivitātes pieaugumu.

de facto

de jure

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

Contratto Collettivo Nazionale di Lavor

CCNL

Assohandlers

Assoaeroporti

Airport Handling

| (132) | Itālija arī piebilda, ka2014. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu paustajam Komisijas apgalvojumam, ka bijušajiem SEAH darbiniekiem tika garantētas tiesības, kas iegūtas no iepriekšējiem līgumiem ar SEAH, nebūtu rodami faktiski pierādījumi. Saskaņā ar Itālijas apgalvoto 2013. gada 4. novembra līgumā netika sniegtas nekādas garantijas par labu bijušajiem SEAH darbiniekiem attiecībā uz iegūtajām tiesībām un tika skaidri norādīta nepieciešamība noslēgt jaunus darba līgumus, kuru pamatā ir jaunie nosacījumi. |
| --- | --- |

(132)

Itālija arī piebilda, ka2014. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu paustajam Komisijas apgalvojumam, ka bijušajiem SEAH darbiniekiem tika garantētas tiesības, kas iegūtas no iepriekšējiem līgumiem ar SEAH, nebūtu rodami faktiski pierādījumi. Saskaņā ar Itālijas apgalvoto 2013. gada 4. novembra līgumā netika sniegtas nekādas garantijas par labu bijušajiem SEAH darbiniekiem attiecībā uz iegūtajām tiesībām un tika skaidri norādīta nepieciešamība noslēgt jaunus darba līgumus, kuru pamatā ir jaunie nosacījumi.

SEAH

SEAH

SEAH

| (133) | Uzņēmumam Airport Handling netiktu arī nodoti jebkādi līgumi starp SEAH un gaisa pārvadātājiem, kas veic darbību Milānas lidostās. Saskaņā ar Itālijas viedokli, beidzoties līgumiem starp SEAH un gaisa pārvadātājiem, Airport Handling ar gaisa pārvadātājiem, kas veic savu darbību Milānas lidostās, ex novo uzsāka pārrunas par līgumiem. Turklāt saskaņā ar Itālijas argumentiem VEA un Airport Handling neveica kopīgus mārketinga pasākumus ar šādu mērķi pretēji Komisijas 2014. gada lēmuma par procedūras uzsākšanu apgalvojumiem, kuriem, kā uzskata Itālija, nav faktisku pierādījumu. Katrā ziņā šādam apstāklim nebūtu nozīmes novērtējumā par saimniecisko pēctecību starp SEAH un Airport Handling. Šajā ziņā Itālija atgādināja, ka pašreizējais Airport Handling klientu portfelis atšķiras no SEAH portfeļa. Drīzāk Airport Handling noslēdza konkrētus līgumus ar gaisa pārvadātājiem, kas vairs nebija SEAH klienti, tajā pašā laikā nesaglabājot dažus no SEAH bijušajiem klientiem. |
| --- | --- |

(133)

Uzņēmumam Airport Handling netiktu arī nodoti jebkādi līgumi starp SEAH un gaisa pārvadātājiem, kas veic darbību Milānas lidostās. Saskaņā ar Itālijas viedokli, beidzoties līgumiem starp SEAH un gaisa pārvadātājiem, Airport Handling ar gaisa pārvadātājiem, kas veic savu darbību Milānas lidostās, ex novo uzsāka pārrunas par līgumiem. Turklāt saskaņā ar Itālijas argumentiem VEA un Airport Handling neveica kopīgus mārketinga pasākumus ar šādu mērķi pretēji Komisijas 2014. gada lēmuma par procedūras uzsākšanu apgalvojumiem, kuriem, kā uzskata Itālija, nav faktisku pierādījumu. Katrā ziņā šādam apstāklim nebūtu nozīmes novērtējumā par saimniecisko pēctecību starp SEAH un Airport Handling. Šajā ziņā Itālija atgādināja, ka pašreizējais Airport Handling klientu portfelis atšķiras no SEAH portfeļa. Drīzāk Airport Handling noslēdza konkrētus līgumus ar gaisa pārvadātājiem, kas vairs nebija SEAH klienti, tajā pašā laikā nesaglabājot dažus no SEAH bijušajiem klientiem.

Airport Handling

SEAH

SEAH

Airport Handling

ex novo

VEA

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

SEAH

SEAH

| (134) | Itālija norādīja, ka faktu, ka Airport Handling uzņēmējdarbības plāns nodrošina [...] (*1) tirgus daļu, kā tādu nevar uzskatīt par saimnieciskās pēctecības pierādījumu. Šādu tirgus daļu būtu jāvērtē, ņemot vērā Airport Handling mērķi sasniegt dzīvotspēju vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(134)

Itālija norādīja, ka faktu, ka Airport Handling uzņēmējdarbības plāns nodrošina [...] (*1) tirgus daļu, kā tādu nevar uzskatīt par saimnieciskās pēctecības pierādījumu. Šādu tirgus daļu būtu jāvērtē, ņemot vērā Airport Handling mērķi sasniegt dzīvotspēju vidējā termiņā.

Airport Handling

*1

Airport Handling

| (135) | Itālija arī norādīja, ka Airport Handling nav iesaistīts SEAH aktīvu pārdošanas procedūrā, tādēļ nevar notikt aktīvu nodošana abu uzņēmumu starpā. Turklāt Itālija uzskata, ka tikai tas fakts vien, ka atbalsta saņēmēja aktīvi tiek iznomāti trešajam uzņēmumam, nevar būt par pietiekamu pierādījumu, ka šim uzņēmumam ir konkurences priekšrocības, kas saistītas ar atbalstu. Itālija uzskata, ka, lai šeit būt norāde uz pēctecību, šo aktīvu nomai jānotiek par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu. Tomēr šajā gadījumā nomas cenu noteica neatkarīgs uzņēmums (IMQ). |
| --- | --- |

(135)

Itālija arī norādīja, ka Airport Handling nav iesaistīts SEAH aktīvu pārdošanas procedūrā, tādēļ nevar notikt aktīvu nodošana abu uzņēmumu starpā. Turklāt Itālija uzskata, ka tikai tas fakts vien, ka atbalsta saņēmēja aktīvi tiek iznomāti trešajam uzņēmumam, nevar būt par pietiekamu pierādījumu, ka šim uzņēmumam ir konkurences priekšrocības, kas saistītas ar atbalstu. Itālija uzskata, ka, lai šeit būt norāde uz pēctecību, šo aktīvu nomai jānotiek par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu. Tomēr šajā gadījumā nomas cenu noteica neatkarīgs uzņēmums (IMQ).

Airport Handling

SEAH

(IMQ

| (136) | Itālija arī atgādināja, ka VEA akciju pakete būtiski atšķiras no paketes laikā, kad SEAH tika piešķirts iespējamais atbalsts. Lai gan VEA pilnībā piederēja valstij no 2002. gada līdz 2010. gadam, pašlaik 44,31 % uzņēmuma kapitāla pieder privātam investoram, proti, F2i. |
| --- | --- |

(136)

Itālija arī atgādināja, ka VEA akciju pakete būtiski atšķiras no paketes laikā, kad SEAH tika piešķirts iespējamais atbalsts. Lai gan VEA pilnībā piederēja valstij no 2002. gada līdz 2010. gadam, pašlaik 44,31 % uzņēmuma kapitāla pieder privātam investoram, proti, F2i.

VEA

SEAH

VEA

F2i

| (137) | Turklāt Itālija uzskata, ka trasta izveide ir papildu garantija pēctecības neesamībai starp SEAH un Airport Handling. Patiesi, kā noteikts trasta līgumā, pilnvarotās personas darbībai jābūt noteicošai, lai sasniegtu šādus mērķus:






  — | nodrošināt neatkarīgu VEA līdzdalības pārvaldību uzņēmumā Airport Handling, uzņemoties vienpersonisku kontroli pār uzņēmumu un tādējādi nodrošinot jebkādu interešu un/vai informācijas plūsmas neesamību starp Airport Handling un VEA grupu, īpaši atsaucoties uz SEAH un šī uzņēmuma iepriekš veiktajām apkalpošanas uz zemes darbībām Milānas lidostās, |
| --- | --- | --- |

(137)

Turklāt Itālija uzskata, ka trasta izveide ir papildu garantija pēctecības neesamībai starp SEAH un Airport Handling. Patiesi, kā noteikts trasta līgumā, pilnvarotās personas darbībai jābūt noteicošai, lai sasniegtu šādus mērķus:

SEAH

Airport Handling

—

nodrošināt neatkarīgu VEA līdzdalības pārvaldību uzņēmumā Airport Handling, uzņemoties vienpersonisku kontroli pār uzņēmumu un tādējādi nodrošinot jebkādu interešu un/vai informācijas plūsmas neesamību starp Airport Handling un VEA grupu, īpaši atsaucoties uz SEAH un šī uzņēmuma iepriekš veiktajām apkalpošanas uz zemes darbībām Milānas lidostās,

VEA

Airport Handling

Airport Handling

VEA

SEAH

| — | ļaut jauniem privātiem investoriem, kas nav saistīti ar VEA grupu, piedalīties Airport Handling kapitālā, pirmajā posmā nodrošinot ne mazāk kā [...] (*1) %. |
| --- | --- |

—

ļaut jauniem privātiem investoriem, kas nav saistīti ar VEA grupu, piedalīties Airport Handling kapitālā, pirmajā posmā nodrošinot ne mazāk kā [...] (*1) %.

VEA

Airport Handling

*1

| (138) | VEA akciju paketes uzņēmumā Airport Handling 100 % nodošanas rezultātā trastam pilnvarotā persona tika reģistrēta uzņēmumu reģistrā kā vienīgais uzņēmuma akcionārs. Tādējādi pilnvarotajai personai ir pilnīga un būtiska kontrole pār VEA dalību Airport Handling kapitālā. |
| --- | --- |

(138)

VEA akciju paketes uzņēmumā Airport Handling 100 % nodošanas rezultātā trastam pilnvarotā persona tika reģistrēta uzņēmumu reģistrā kā vienīgais uzņēmuma akcionārs. Tādējādi pilnvarotajai personai ir pilnīga un būtiska kontrole pār VEA dalību Airport Handling kapitālā.

VEA

Airport Handling

VEA

Airport Handling

| (139) | Kā vienīgais Airport Handling akcionārs pilnvarotā persona cita starpā:






  — | neatkarīgi un bez jebkādas VEA ietekmes izmanto balsošanas tiesības attiecībā uz Airport Handling pārvaldes institūciju iecelšanu tādā veidā, lai nodrošinātu, ka šo institūciju locekļiem nav vai nav bijusi operatīva loma vai atkarība no VEA vai SEAH. Brīdī, kad VEA līdzdalība tika nodota trastam, visi VEA ieceltie Airport Handling pārvaldes institūciju locekļi iesniedza atlūgumus, un tos aizvietoja pilnvarotās personas ieceltas personas, |
| --- | --- | --- |

(139)

Kā vienīgais Airport Handling akcionārs pilnvarotā persona cita starpā:

Airport Handling

—

neatkarīgi un bez jebkādas VEA ietekmes izmanto balsošanas tiesības attiecībā uz Airport Handling pārvaldes institūciju iecelšanu tādā veidā, lai nodrošinātu, ka šo institūciju locekļiem nav vai nav bijusi operatīva loma vai atkarība no VEA vai SEAH. Brīdī, kad VEA līdzdalība tika nodota trastam, visi VEA ieceltie Airport Handling pārvaldes institūciju locekļi iesniedza atlūgumus, un tos aizvietoja pilnvarotās personas ieceltas personas,

VEA

Airport Handling

VEA

SEAH

VEA

VEA

Airport Handling

| — | uzrauga saimnieciskās pēctecības neesamību starp SEAH un Airport Handling, pieprasot regulārus ziņojumus par uzņēmuma pārvaldi, pareizu uzņēmējdarbības plāna īstenošanu, tirgus daļu un attīstības perspektīvām, |
| --- | --- |

—

uzrauga saimnieciskās pēctecības neesamību starp SEAH un Airport Handling, pieprasot regulārus ziņojumus par uzņēmuma pārvaldi, pareizu uzņēmējdarbības plāna īstenošanu, tirgus daļu un attīstības perspektīvām,

SEAH

Airport Handling

| — | nodrošina, ka ir ieviestas procedūras, kas novērš Airport Handling nepamatota labuma gūšanu no informācijas, kas ir VEA rīcībā, iegūstot vai uzturot līgumus ar gaisa pārvadātājiem vai preču vai pakalpojumu piegādātājiem, |
| --- | --- |

—

nodrošina, ka ir ieviestas procedūras, kas novērš Airport Handling nepamatota labuma gūšanu no informācijas, kas ir VEA rīcībā, iegūstot vai uzturot līgumus ar gaisa pārvadātājiem vai preču vai pakalpojumu piegādātājiem,

Airport Handling

VEA

| — | pārbauda, ka nav noticis pārdošanas darījums starp SEAH un Airport Handling. |
| --- | --- |

—

pārbauda, ka nav noticis pārdošanas darījums starp SEAH un Airport Handling.

SEAH

Airport Handling

4.2.   Par kapitāla iepludināšanu

Par kapitāla iepludināšanu

4.2.1.   Par valsts līdzekļiem un attiecināmību

Par valsts līdzekļiem un attiecināmību

| (140) | Itālija uzskata, ka VEA kā valsts uzņēmuma statuss nav pietiekams, lai secinātu, ka tā līdzekļi kvalificējami kā valsts līdzekļi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Šajā ziņā Itālija atgādināja, ka Airport Handling finanšu līdzekļi neatrodas VEA īpašumā vai pārvaldībā, jo šī uzņēmuma dalību Airport Handling kapitālā pārvalda neatkarīga iestāde, proti, trasts, kas darbojas pilnībā neatkarīgi no VEA. |
| --- | --- |

(140)

Itālija uzskata, ka VEA kā valsts uzņēmuma statuss nav pietiekams, lai secinātu, ka tā līdzekļi kvalificējami kā valsts līdzekļi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Šajā ziņā Itālija atgādināja, ka Airport Handling finanšu līdzekļi neatrodas VEA īpašumā vai pārvaldībā, jo šī uzņēmuma dalību Airport Handling kapitālā pārvalda neatkarīga iestāde, proti, trasts, kas darbojas pilnībā neatkarīgi no VEA.

VEA

Airport Handling

VEA

Airport Handling

VEA

| (141) | Tādēļ VEA nebūtu iespējams izmantot tipiskas vairākuma akcionāra pilnvaras, proti, cita starpā pilnvaras iecelt meitasuzņēmuma pārvaldes institūciju locekļus un tādējādi izšķirošā veidā piedalīties uzņēmuma pārvaldībā. |
| --- | --- |

(141)

Tādēļ VEA nebūtu iespējams izmantot tipiskas vairākuma akcionāra pilnvaras, proti, cita starpā pilnvaras iecelt meitasuzņēmuma pārvaldes institūciju locekļus un tādējādi izšķirošā veidā piedalīties uzņēmuma pārvaldībā.

VEA

| (142) | Saskaņā ar Itālijas apgalvojumiem Komisija nevar apstrīdētos pasākumus attiecināt uz valsti tikai tādēļ vien, ka ir maz ticams, ka šie pasākumi ir veikti bez jebkādas valsts iejaukšanās. Saskaņā ar Itālijas apgalvojumiem Komisijai ir jāizpilda augsti pierādījumu standarti. Šos pasākumus var uzskatīt par attiecināmiem uz valsti tikai tiktāl, cik VEA valsts akcionāram bijusi būtiska loma kapitāla iepludināšanas lēmuma pieņemšanā par labu Airport Handling. Šajā ziņā Itālija uzskata par svarīgu atzīmēt, ka VEA nolikuma 15. pantā noteikts, ka apspriedēs cita starpā attiecībā uz meitasuzņēmumu kapitāla palielināšanu pozitīvi jānobalso vismaz sešiem no septiņiem locekļiem, kam nepieciešama privātā akcionāra F2i iecelto administratoru piekrišana. Līdz ar to, neraugoties uz VEA vairākuma akciju paketes turējumu, valsts akcionārs nevar pamatoti apspriest kapitāla palielināšanu bez privātā akcionāra iecelto direktoru piekrišanas (vai drīzāk – izšķirošā balsojuma). |
| --- | --- |

(142)

Saskaņā ar Itālijas apgalvojumiem Komisija nevar apstrīdētos pasākumus attiecināt uz valsti tikai tādēļ vien, ka ir maz ticams, ka šie pasākumi ir veikti bez jebkādas valsts iejaukšanās. Saskaņā ar Itālijas apgalvojumiem Komisijai ir jāizpilda augsti pierādījumu standarti. Šos pasākumus var uzskatīt par attiecināmiem uz valsti tikai tiktāl, cik VEA valsts akcionāram bijusi būtiska loma kapitāla iepludināšanas lēmuma pieņemšanā par labu Airport Handling. Šajā ziņā Itālija uzskata par svarīgu atzīmēt, ka VEA nolikuma 15. pantā noteikts, ka apspriedēs cita starpā attiecībā uz meitasuzņēmumu kapitāla palielināšanu pozitīvi jānobalso vismaz sešiem no septiņiem locekļiem, kam nepieciešama privātā akcionāra F2i iecelto administratoru piekrišana. Līdz ar to, neraugoties uz VEA vairākuma akciju paketes turējumu, valsts akcionārs nevar pamatoti apspriest kapitāla palielināšanu bez privātā akcionāra iecelto direktoru piekrišanas (vai drīzāk – izšķirošā balsojuma).

VEA

Airport Handling

VEA

F2i

VEA

| (143) | Turklāt Itālija norādīja, ka tādi izteikumi kā infrastruktūras un transporta ministra sacītie, lai pārliecinātu darbiniekus, ko Komisija citēja lēmumā par procedūras uzsākšanu, pilnībā atbilst Eiropas un Itālijas praksei, un tādēļ to nevar izmantot kā pierādījumu pasākuma attiecināšanai uz valsti. Šie izteikumi jāuztver kā politiski paziņojumi, kuru mērķis ir mazināt bezdarba negatīvās sekas. |
| --- | --- |

(143)

Turklāt Itālija norādīja, ka tādi izteikumi kā infrastruktūras un transporta ministra sacītie, lai pārliecinātu darbiniekus, ko Komisija citēja lēmumā par procedūras uzsākšanu, pilnībā atbilst Eiropas un Itālijas praksei, un tādēļ to nevar izmantot kā pierādījumu pasākuma attiecināšanai uz valsti. Šie izteikumi jāuztver kā politiski paziņojumi, kuru mērķis ir mazināt bezdarba negatīvās sekas.

| (144) | Uz šī pamata Itālija uzskata, ka VEA ieguldījums uzņēmumā Airport Handling nav attiecināms uz valsti un tajā nav iesaistīti valsts līdzekļi, tādēļ tas nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(144)

Uz šī pamata Itālija uzskata, ka VEA ieguldījums uzņēmumā Airport Handling nav attiecināms uz valsti un tajā nav iesaistīti valsts līdzekļi, tādēļ tas nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

VEA

Airport Handling

4.2.2.   Par ekonomisko priekšrocību esamību

Par ekonomisko priekšrocību esamību

| (145) | Itālija atgādināja, ka privātais akcionārs kapitāla iepludināšanā iegulda proporcionāli turētajam VEA kapitālam – 44,31 %. Saskaņā ar Itālijas apgalvojumiem privātā investora F2i dalībai ir reāla ekonomiska ietekme un tā ir būtiska. Šajā ziņā Itālija uzskata par svarīgu norādīt, ka saskaņā ar Komisijas praksi privāto ieguldījumu vienas trešdaļas apmērā no kopējā ieguldījuma uzskata par būtisku. Itālija uzskata, ka tas ir pietiekams iemesls, lai izslēgtu kapitāla iepludināšanas kvalificēšanu par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(145)

Itālija atgādināja, ka privātais akcionārs kapitāla iepludināšanā iegulda proporcionāli turētajam VEA kapitālam – 44,31 %. Saskaņā ar Itālijas apgalvojumiem privātā investora F2i dalībai ir reāla ekonomiska ietekme un tā ir būtiska. Šajā ziņā Itālija uzskata par svarīgu norādīt, ka saskaņā ar Komisijas praksi privāto ieguldījumu vienas trešdaļas apmērā no kopējā ieguldījuma uzskata par būtisku. Itālija uzskata, ka tas ir pietiekams iemesls, lai izslēgtu kapitāla iepludināšanas kvalificēšanu par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

VEA

F2i

| (146) | Otrkārt, Itālija norāda, ka Airport Handling uzņēmējdarbības plānu novērtēja neatkarīgs eksperts, kurš secināja, ka VEA ieguldījums ir attaisnots no tīri ekonomiska viedokļa un tādēļ atbilst tirgus ekonomikas investora principam. |
| --- | --- |

(146)

Otrkārt, Itālija norāda, ka Airport Handling uzņēmējdarbības plānu novērtēja neatkarīgs eksperts, kurš secināja, ka VEA ieguldījums ir attaisnots no tīri ekonomiska viedokļa un tādēļ atbilst tirgus ekonomikas investora principam.

Airport Handling

VEA

| (147) | Tādēļ Itālija uzskata, ka VEA ieguldījums uzņēmumā Airport Handling tika veikts apstākļos, kas būtu pieņemami privātam investoram, kurš darbojas normālos tirgus apstākļos, un ka tādēļ pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(147)

Tādēļ Itālija uzskata, ka VEA ieguldījums uzņēmumā Airport Handling tika veikts apstākļos, kas būtu pieņemami privātam investoram, kurš darbojas normālos tirgus apstākļos, un ka tādēļ pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

VEA

Airport Handling

5.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (148) | Komisija saņēma piezīmes no SEAH (likvidēšanas procesā), Milan Airport Handling Trust un Airport Handling, VEA un ieinteresētajām personām, kas lūdza saglabāt anonimitāti. |
| --- | --- |

(148)

Komisija saņēma piezīmes no SEAH (likvidēšanas procesā), Milan Airport Handling Trust un Airport Handling, VEA un ieinteresētajām personām, kas lūdza saglabāt anonimitāti.

SEAH

Milan Airport Handling Trust

Airport Handling

VEA

5.1.   Piezīmes no Milan Airport Handling Trust un Airport Handling (turpmāk – “trasts”)

Piezīmes no Milan Airport Handling Trust

Airport Handling

5.1.1.   Par darbaspēka pārcelšanu

Par darbaspēka pārcelšanu

| (149) | Saskaņā ar trasta apgalvojumiem Airport Handling no darbības sākuma veidoja savu uzņēmējdarbības modeli uz saimnieciskās loģikas pamata, kas bija atšķirīgs no SEAH modeļa, ar mērķi veikt darbību tirgū uz autonoma pamata un sasniegt dzīvotspēju bez akcionāra kapitāla iesaistes. |
| --- | --- |

(149)

Saskaņā ar trasta apgalvojumiem Airport Handling no darbības sākuma veidoja savu uzņēmējdarbības modeli uz saimnieciskās loģikas pamata, kas bija atšķirīgs no SEAH modeļa, ar mērķi veikt darbību tirgū uz autonoma pamata un sasniegt dzīvotspēju bez akcionāra kapitāla iesaistes.

Airport Handling

SEAH

| (150) | Īpaši Airport Handling vienmēr uzskatīja, ka tā uzņēmējdarbības modelī būtu jāņem vērā atbilstoši efektivitātes un atbilstības kritērijiem organizēta darbaspēka modulācija. Saskaņā ar trasta apgalvoto apkalpošanas uz zemes darbību raksturo aktīvs darbs konkrētos gadalaikos (piemēram, vasarā). Lai risinātu šīs straujās pieprasījuma izmaiņas, pakalpojumu sniedzējam jāspēj elastīgi reaģēt, pieņemot darbā pagaidu darbiniekus uz laiku, kurā šāda rīcība ir pamatota saistībā ar nepieciešamā darba apjomu. |
| --- | --- |

(150)

Īpaši Airport Handling vienmēr uzskatīja, ka tā uzņēmējdarbības modelī būtu jāņem vērā atbilstoši efektivitātes un atbilstības kritērijiem organizēta darbaspēka modulācija. Saskaņā ar trasta apgalvoto apkalpošanas uz zemes darbību raksturo aktīvs darbs konkrētos gadalaikos (piemēram, vasarā). Lai risinātu šīs straujās pieprasījuma izmaiņas, pakalpojumu sniedzējam jāspēj elastīgi reaģēt, pieņemot darbā pagaidu darbiniekus uz laiku, kurā šāda rīcība ir pamatota saistībā ar nepieciešamā darba apjomu.

Airport Handling

| (151) | Lai gan SEAH galvenokārt izmantoja [...] (*1) ([...] (*1)), Airport Handling īstenoja pieeju, kas balstīta uz [...] (*1) (piemēram, [...] (*1)). Lai gan tad būtu nepieciešama kompleksāka apmācība, pārvaldība un koordinēšana, šī pieeja, savukārt, nodrošinātu lielāku elastību un attiecīgi samazinātas darbības izmaksas. Saskaņā ar trasta apgalvojumiem tādējādi bija iespējams [...] (*1) (2014. gada 31. decembrīAirport Handling bija [...] (*1)). |
| --- | --- |

(151)

Lai gan SEAH galvenokārt izmantoja [...] (*1) ([...] (*1)), Airport Handling īstenoja pieeju, kas balstīta uz [...] (*1) (piemēram, [...] (*1)). Lai gan tad būtu nepieciešama kompleksāka apmācība, pārvaldība un koordinēšana, šī pieeja, savukārt, nodrošinātu lielāku elastību un attiecīgi samazinātas darbības izmaksas. Saskaņā ar trasta apgalvojumiem tādējādi bija iespējams [...] (*1) (2014. gada 31. decembrīAirport Handling bija [...] (*1)).

SEAH

*1

*1

Airport Handling

*1

*1

*1

Airport Handling

*1

| (152) | Trasts norādīja, ka nav notikusi darba līgumu nodošana starp SEAH un Airport Handling, kā redzams no šādiem apstākļiem:






  — | Airport Handling pilnīgi autonomi pieņēma darbā personālu atbilstoši noteiktajam plānam saskaņā ar paredzamo satiksmes intensitāti un konkrēto darba organizāciju, tādējādi panākot nozīmīgu darbaspēka samazinājumu salīdzinājumā ar SEAH, |
| --- | --- | --- |

(152)

Trasts norādīja, ka nav notikusi darba līgumu nodošana starp SEAH un Airport Handling, kā redzams no šādiem apstākļiem:

SEAH

Airport Handling

—

Airport Handling pilnīgi autonomi pieņēma darbā personālu atbilstoši noteiktajam plānam saskaņā ar paredzamo satiksmes intensitāti un konkrēto darba organizāciju, tādējādi panākot nozīmīgu darbaspēka samazinājumu salīdzinājumā ar SEAH,

Airport Handling

SEAH

| — | bijušos SEAH darbiniekus Airport Handling pieņēma darbā, pamatojoties uz nosacījumiem, kas ir formāli un būtiski atšķirīgi, un saskaņā ar uzņēmējdarbības modeli, kas atšķiras no SEAH modeļa. |
| --- | --- |

—

bijušos SEAH darbiniekus Airport Handling pieņēma darbā, pamatojoties uz nosacījumiem, kas ir formāli un būtiski atšķirīgi, un saskaņā ar uzņēmējdarbības modeli, kas atšķiras no SEAH modeļa.

SEAH

Airport Handling

SEAH

| (153) | Turklāt trasts atgādināja par izteikto pretestības klimatu un ļoti sarežģītajām attiecībām ar arodbiedrību organizācijām 2014. gada jūnijā. Trasts uzskata, ka ir skaidri redzams – ja Airport Handling tiešām no jauna nodarbinātu SEAH bijušos darbiniekus uz to pašu nosacījumu pamata, tad šiem darbiniekiem nebūtu pamata sūdzēties. Turpretī arodbiedrību izteiktā pretestība 2014. gada jūnijā norādīja uz faktu, ka darbinieki pilnībā apzinājās, ka viņu nodarbinātības apstākļi ir pasliktinājušies. |
| --- | --- |

(153)

Turklāt trasts atgādināja par izteikto pretestības klimatu un ļoti sarežģītajām attiecībām ar arodbiedrību organizācijām 2014. gada jūnijā. Trasts uzskata, ka ir skaidri redzams – ja Airport Handling tiešām no jauna nodarbinātu SEAH bijušos darbiniekus uz to pašu nosacījumu pamata, tad šiem darbiniekiem nebūtu pamata sūdzēties. Turpretī arodbiedrību izteiktā pretestība 2014. gada jūnijā norādīja uz faktu, ka darbinieki pilnībā apzinājās, ka viņu nodarbinātības apstākļi ir pasliktinājušies.

Airport Handling

SEAH

5.1.2.   Par līgumiem ar gaisa pārvadātājiem

Par līgumiem ar gaisa pārvadātājiem

| (154) | Pirmkārt, trasts norādīja, ka līgumus ar gaisa pārvadātājiem pēc būtības nevar nodot trešajām personām. Apkalpošanas uz zemes standarta līguma 3.2. pantā konkrēti norādīts, ka, izņemot ārkārtas gadījumus, par kuriem vienojas ar uzņēmumiem, kas nodrošina apkalpošanu uz zemes, saskaņā ar līgumu pārvadātājs nevar dot uzdevumus trešajām personām.

  “Pārvadātājs neuzdod kādai citai personai, uzņēmumam vai organizācijai sniegt pakalpojumus, ko ir piekritis sniegt apkalpošanas uz zemes uzņēmums saskaņā ar šo līgumu, izņemot tādus īpašus gadījumus, par kuriem puses savstarpēji vienojas.” |
| --- | --- |

(154)

Pirmkārt, trasts norādīja, ka līgumus ar gaisa pārvadātājiem pēc būtības nevar nodot trešajām personām. Apkalpošanas uz zemes standarta līguma 3.2. pantā konkrēti norādīts, ka, izņemot ārkārtas gadījumus, par kuriem vienojas ar uzņēmumiem, kas nodrošina apkalpošanu uz zemes, saskaņā ar līgumu pārvadātājs nevar dot uzdevumus trešajām personām.

“Pārvadātājs neuzdod kādai citai personai, uzņēmumam vai organizācijai sniegt pakalpojumus, ko ir piekritis sniegt apkalpošanas uz zemes uzņēmums saskaņā ar šo līgumu, izņemot tādus īpašus gadījumus, par kuriem puses savstarpēji vienojas.”

| (155) | Trasts iesniedza vairākus paziņojumus no lidsabiedrībām, kuras nebija veikušas konkursa procedūru publisko iepirkumu procedūru izpratnē, lai izvēlētos Airport Handling kā pakalpojumu uz zemes sniedzēju. Šīs lidsabiedrības norādīja, ka Airport Handling tomēr izvēlējušās uz konkursa procedūras pamata, kas balstīta uz salīdzināšanu ar citiem šo pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(155)

Trasts iesniedza vairākus paziņojumus no lidsabiedrībām, kuras nebija veikušas konkursa procedūru publisko iepirkumu procedūru izpratnē, lai izvēlētos Airport Handling kā pakalpojumu uz zemes sniedzēju. Šīs lidsabiedrības norādīja, ka Airport Handling tomēr izvēlējušās uz konkursa procedūras pamata, kas balstīta uz salīdzināšanu ar citiem šo pakalpojumu sniedzējiem.

Airport Handling

Airport Handling

| (156) | Turklāt trasts atgādināja, ka līguma par apkalpošanu uz zemes termiņu nosaka gaisa pārvadātājs, un tajā bieži tiek nodrošināta iespēja tam atteikties no līguma, par to informējot otru pusi. Piemēram, IATA standarta līgums nodrošina, ka katra puse var izbeigt līgumu, par to paziņojot 60 dienas iepriekš. Tādēļ līgums ar gaisa pārvadātāju obligāti nav ilgtermiņa līgums, uz kura pamata apkalpošanas uz zemes uzņēmums var būt pasargāts no konkurences. Patiesībā pārvadātāji var atteikties no līguma, ja viņi var iegūt labākus nosacījumus pie cita pakalpojumu sniedzēja. |
| --- | --- |

(156)

Turklāt trasts atgādināja, ka līguma par apkalpošanu uz zemes termiņu nosaka gaisa pārvadātājs, un tajā bieži tiek nodrošināta iespēja tam atteikties no līguma, par to informējot otru pusi. Piemēram, IATA standarta līgums nodrošina, ka katra puse var izbeigt līgumu, par to paziņojot 60 dienas iepriekš. Tādēļ līgums ar gaisa pārvadātāju obligāti nav ilgtermiņa līgums, uz kura pamata apkalpošanas uz zemes uzņēmums var būt pasargāts no konkurences. Patiesībā pārvadātāji var atteikties no līguma, ja viņi var iegūt labākus nosacījumus pie cita pakalpojumu sniedzēja.

IATA

| (157) | Saskaņā ar trasta norādīto, kad SEAH izstājās no tirgus un Airport Handling ar gaisa pārvadātājiem pārrunāja jaunus līgumus, tie piedāvāja Airport Handling, kā arī citiem sakontaktētajiem pakalpojumu sniedzējiem citādākus – labvēlīgākus nosacījumus – nekā SEAH piedāvātie nosacījumi. Saskaņā ar trasta norādīto samērā ierasta ir prakse, ka gaisa pārvadātājs pieņem lēmumu izbeigt līgumu, kad citi konkurenti, kas veic apkalpošanu uz zemes, piedāvā labvēlīgākus nosacījumus; vai apdraud līguma pastāvēšanu, ja pašreizējais pakalpojumu sniedzējs nevēlas uzlabot savu piedāvājumu salīdzinājumā ar citiem pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(157)

Saskaņā ar trasta norādīto, kad SEAH izstājās no tirgus un Airport Handling ar gaisa pārvadātājiem pārrunāja jaunus līgumus, tie piedāvāja Airport Handling, kā arī citiem sakontaktētajiem pakalpojumu sniedzējiem citādākus – labvēlīgākus nosacījumus – nekā SEAH piedāvātie nosacījumi. Saskaņā ar trasta norādīto samērā ierasta ir prakse, ka gaisa pārvadātājs pieņem lēmumu izbeigt līgumu, kad citi konkurenti, kas veic apkalpošanu uz zemes, piedāvā labvēlīgākus nosacījumus; vai apdraud līguma pastāvēšanu, ja pašreizējais pakalpojumu sniedzējs nevēlas uzlabot savu piedāvājumu salīdzinājumā ar citiem pakalpojumu sniedzējiem.

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

SEAH

| (158) | Airport Handling savu darbību Milānas lidostās sāka 2014. gada 1. septembrī, pēc tam, kad VEA akciju pakete tika nodota trastam. Lai gan Airport Handling sākotnēji paziņoja ENAC un gaisa pārvadātājiem, ka savu darbību sāks 2014. gada 1. jūlijā, kavēšanās ar akciju nodošanu trastam un sarežģījumi ar arodbiedrībām vēl vairāk kavēja darbības uzsākšanu līdz 2014. gada 1. septembrim. |
| --- | --- |

(158)

Airport Handling savu darbību Milānas lidostās sāka 2014. gada 1. septembrī, pēc tam, kad VEA akciju pakete tika nodota trastam. Lai gan Airport Handling sākotnēji paziņoja ENAC un gaisa pārvadātājiem, ka savu darbību sāks 2014. gada 1. jūlijā, kavēšanās ar akciju nodošanu trastam un sarežģījumi ar arodbiedrībām vēl vairāk kavēja darbības uzsākšanu līdz 2014. gada 1. septembrim.

Airport Handling

VEA

Airport Handling

ENAC

| (159) | 2015. gada 28. februārīAirport Handling noslēdza līgumus par apkalpošanu uz zemes ar [...] (*1) gaisa pārvadātājiem, no kuriem [...] (*1) veica darbību Linates lidostā un [...] (*1) veica darbību Malpensas lidostā. Trasts arī norādīja, ka Airport Handling nenoslēdza līgumus ar visiem gaisa pārvadātājiem, kuriem pirms tam bijušas līgumattiecības ar SEAH. Jo īpaši [...] (*1). |
| --- | --- |

(159)

2015. gada 28. februārīAirport Handling noslēdza līgumus par apkalpošanu uz zemes ar [...] (*1) gaisa pārvadātājiem, no kuriem [...] (*1) veica darbību Linates lidostā un [...] (*1) veica darbību Malpensas lidostā. Trasts arī norādīja, ka Airport Handling nenoslēdza līgumus ar visiem gaisa pārvadātājiem, kuriem pirms tam bijušas līgumattiecības ar SEAH. Jo īpaši [...] (*1).

Airport Handling

*1

*1

*1

Airport Handling

SEAH

*1

| (160) | Saskaņā ar trasta norādīto līgumi, ko Airport Handling parakstīja ar gaisa pārvadātājiem, atšķiras no SEAH līgumiem.






  — | No tiesiskā viedokļa: Airport Handling nodibināja jaunas līgumattiecības un nepārņēma iepriekšējo līgumu. Tādēļ Airport Handling nevar uzņemties atbildību par iepriekšējām saistībām, prasījumiem vai pārvadātāju parādiem attiecībā uz SEAH. |
| --- | --- | --- |

(160)

Saskaņā ar trasta norādīto līgumi, ko Airport Handling parakstīja ar gaisa pārvadātājiem, atšķiras no SEAH līgumiem.

Airport Handling

SEAH

—

No tiesiskā viedokļa: Airport Handling nodibināja jaunas līgumattiecības un nepārņēma iepriekšējo līgumu. Tādēļ Airport Handling nevar uzņemties atbildību par iepriekšējām saistībām, prasījumiem vai pārvadātāju parādiem attiecībā uz SEAH.

No tiesiskā viedokļa: Airport Handling

Airport Handling

SEAH

| — | No satura viedokļa:







  — | Airport Handling gandrīz sistemātiski no pārvadātājiem (tieši vai caur konkursa paziņojumiem) saņēma pieprasījumus par [...] (*1), |
| --- | --- | --- |

—

No satura viedokļa:

No satura viedokļa:

—

Airport Handling gandrīz sistemātiski no pārvadātājiem (tieši vai caur konkursa paziņojumiem) saņēma pieprasījumus par [...] (*1),

Airport Handling

*1

| — | dažiem pārvadātājiem ir [...] (*1), |
| --- | --- |

—

dažiem pārvadātājiem ir [...] (*1),

*1

| — | daži pārvadātāji pieprasīja [...] (*1). |
| --- | --- |

—

daži pārvadātāji pieprasīja [...] (*1).

*1

| (161) | Jo īpaši saskaņā ar trasta norādīto [...] (*1) pārvadātāji no Airport Handling sarunu gaitā par jaunu līgumu par apkalpošanu uz zemes ieguva [...] (*1). Tajā pašā laikā [...] (*1) pārvadātāji ir noslēguši līgumus [...] (*1) ar SEAH. |
| --- | --- |

(161)

Jo īpaši saskaņā ar trasta norādīto [...] (*1) pārvadātāji no Airport Handling sarunu gaitā par jaunu līgumu par apkalpošanu uz zemes ieguva [...] (*1). Tajā pašā laikā [...] (*1) pārvadātāji ir noslēguši līgumus [...] (*1) ar SEAH.

*1

Airport Handling

*1

*1

*1

SEAH

| (162) | Trasts arī norādīja, ka daži no vissvarīgākajiem līgumiem ar pārvadātājiem ([...] (*1)) beigsies šādos datumos:






  — | līgums ar [...] (*1) beigsies [...] (*1), |
| --- | --- | --- |

(162)

Trasts arī norādīja, ka daži no vissvarīgākajiem līgumiem ar pārvadātājiem ([...] (*1)) beigsies šādos datumos:

*1

—

līgums ar [...] (*1) beigsies [...] (*1),

*1

*1

| — | līgums ar [...] (*1) beigsies [...] (*1), |
| --- | --- |

—

līgums ar [...] (*1) beigsies [...] (*1),

*1

*1

| — | līgums ar [...] (*1) beigsies [...] (*1). |
| --- | --- |

—

līgums ar [...] (*1) beigsies [...] (*1).

*1

*1

5.1.3.   Par iespējamajiem kopīgajiem mārketinga pasākumiem

Par iespējamajiem kopīgajiem mārketinga pasākumiem

| (163) | Trasts, tāpat kā Itālija, uzskata, ka jebkuri VEA/SEAH un Airport Handling kopīgi mārketinga pasākumi, ja tādus varētu pierādīt, neattiektos uz saimnieciskās pēctecības novērtējumu. |
| --- | --- |

(163)

Trasts, tāpat kā Itālija, uzskata, ka jebkuri VEA/SEAH un Airport Handling kopīgi mārketinga pasākumi, ja tādus varētu pierādīt, neattiektos uz saimnieciskās pēctecības novērtējumu.

VEA/SEAH

Airport Handling

| (164) | Turklāt trasts uzskata, ka fakts, ka VEA varēja publiski paziņot un/vai paziņot pārvadātājiem, ka grupa plāno turpināt darbību apkalpošanas uz zemes jomā, neattiecas uz izmeklēšanas nolūkiem tiktāl, cik informācija par Airport Handling izveidi un kapitalizāciju ir bijusi zināma Komisijai kopš 2013. gada. |
| --- | --- |

(164)

Turklāt trasts uzskata, ka fakts, ka VEA varēja publiski paziņot un/vai paziņot pārvadātājiem, ka grupa plāno turpināt darbību apkalpošanas uz zemes jomā, neattiecas uz izmeklēšanas nolūkiem tiktāl, cik informācija par Airport Handling izveidi un kapitalizāciju ir bijusi zināma Komisijai kopš 2013. gada.

VEA

Airport Handling

5.1.4.   Par Airport Handling paredzamo tirgus daļu

Par Airport Handling paredzamo tirgus daļu

| (165) | Saskaņā ar trasta norādīto fakts, ka Airport Handling var iegūt ievērojamu daļu tirgus pakalpojumu sniegšanā uz zemes Milānas lidostās, neizriet no jebkuru SEAH aktīvu nodošanas Airport Handling, bet no īpaša Milānas lidostu konteksta un dažādu pakalpojumu sniedzēju uzņēmējdarbības modeļiem. |
| --- | --- |

(165)

Saskaņā ar trasta norādīto fakts, ka Airport Handling var iegūt ievērojamu daļu tirgus pakalpojumu sniegšanā uz zemes Milānas lidostās, neizriet no jebkuru SEAH aktīvu nodošanas Airport Handling, bet no īpaša Milānas lidostu konteksta un dažādu pakalpojumu sniedzēju uzņēmējdarbības modeļiem.

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

| (166) | Trasts uzskata, ka fakts, ja uzņēmums aiziet no tirgus un cits operators (jaunpienācējs vai jau pastāvošs operators) iegūst līdzīgu tirgus daļu ir parādība, kas tirgos ir regulāri novērojama un ir konkurējošu uzņēmumu savstarpējas pielāgošanās rezultāts. Iedomātā tirgū, kurā ir tikai divi uzņēmumi A un B, visdrīzāk notiks tā: ja uzņēmums A cieš neveiksmi, tā klienti un tirgus daļa pāries uzņēmumam B bez jebkādas tiesiskas vai faktiskas saiknes starp abiem uzņēmumiem. Milānas lidostu gadījumā jāatzīst, ka tur darbību veic vairāk nekā divi pakalpojumu sniedzēji, tomēr saskaņā ar trasta norādīto līdz šim tikai divi no šiem operatoriem savus uzņēmējdarbības modeļus koncentrēja tieši uz Milānas lidostām. Trasts uzskata, ka līdzīgas tirgus daļas var attaisnot, atsaucoties uz faktu, ka Airport Handling ir vienīgais pakalpojumu sniedzējs, kas savu darbību Milānas lidostās organizē kā gaisa transporta mezgla nodrošinātājs, lai pārsvarā apmierinātu pārvadātāju pieprasījumu un nodrošinātu augstas kvalitātes pakalpojumus. |
| --- | --- |

(166)

Trasts uzskata, ka fakts, ja uzņēmums aiziet no tirgus un cits operators (jaunpienācējs vai jau pastāvošs operators) iegūst līdzīgu tirgus daļu ir parādība, kas tirgos ir regulāri novērojama un ir konkurējošu uzņēmumu savstarpējas pielāgošanās rezultāts. Iedomātā tirgū, kurā ir tikai divi uzņēmumi A un B, visdrīzāk notiks tā: ja uzņēmums A cieš neveiksmi, tā klienti un tirgus daļa pāries uzņēmumam B bez jebkādas tiesiskas vai faktiskas saiknes starp abiem uzņēmumiem. Milānas lidostu gadījumā jāatzīst, ka tur darbību veic vairāk nekā divi pakalpojumu sniedzēji, tomēr saskaņā ar trasta norādīto līdz šim tikai divi no šiem operatoriem savus uzņēmējdarbības modeļus koncentrēja tieši uz Milānas lidostām. Trasts uzskata, ka līdzīgas tirgus daļas var attaisnot, atsaucoties uz faktu, ka Airport Handling ir vienīgais pakalpojumu sniedzējs, kas savu darbību Milānas lidostās organizē kā gaisa transporta mezgla nodrošinātājs, lai pārsvarā apmierinātu pārvadātāju pieprasījumu un nodrošinātu augstas kvalitātes pakalpojumus.

Airport Handling

| (167) | Saskaņā ar trasta norādīto Komisijas argumentācija ir riņķveidīga: vai nu tirgus daļa, ko Airport Handling paredzēja sasniegt Milānas lidostās saskaņā ar uzņēmējdarbības plāniem, ir nereāla un tādēļ kapitāla iepludināšana Airport Handling būtu uzskatāma par valsts atbalstu, vai arī tirgus daļa patiesībā ir reāla, tomēr šajā gadījumā fakts, ka Airport Handling varētu sasniegt šo tirgus daļu, ir attiecināms uz saimnieciskās pēctecības jautājumu. |
| --- | --- |

(167)

Saskaņā ar trasta norādīto Komisijas argumentācija ir riņķveidīga: vai nu tirgus daļa, ko Airport Handling paredzēja sasniegt Milānas lidostās saskaņā ar uzņēmējdarbības plāniem, ir nereāla un tādēļ kapitāla iepludināšana Airport Handling būtu uzskatāma par valsts atbalstu, vai arī tirgus daļa patiesībā ir reāla, tomēr šajā gadījumā fakts, ka Airport Handling varētu sasniegt šo tirgus daļu, ir attiecināms uz saimnieciskās pēctecības jautājumu.

Airport Handling

Airport Handling

Airport Handling

5.1.5.   Par to, ka Airport Handling izmantoja SEAH aktīvus

Par to, ka Airport Handling izmantoja SEAH aktīvus

| (168) | Trasts uzsver, ka konkurss par SEAH aktīvu pārdošanu tika pasludināts par neveiksmīgu, jo neviens pretendents nebija izrādījis interesi iegādāties kādu no pārdodamajām daļām. |
| --- | --- |

(168)

Trasts uzsver, ka konkurss par SEAH aktīvu pārdošanu tika pasludināts par neveiksmīgu, jo neviens pretendents nebija izrādījis interesi iegādāties kādu no pārdodamajām daļām.

SEAH

| (169) | Saskaņā ar Airport Handling norādīto galvenais iemesls tam ir fakts, ka SEAH aktīvi ir novecojuši un tādēļ nešķiet tirgum pievilcīgi. Trasts tiešām norāda, ka no [...] (*1) vērtīgākajiem komponentiem (t. i., [...] (*1)) tikai apmēram [...] (*1) aktīvus SEAH iegādājās pēc 2006. gada 31. decembra. Lielākā daļa aktīvu būtu vairāk nekā 15 gadus veci, kas radītu būtiskus sarežģījumus rezerves daļu iegādē un līdz ar to nepieciešamā veiktspējas līmeņa nodrošināšanā. |
| --- | --- |

(169)

Saskaņā ar Airport Handling norādīto galvenais iemesls tam ir fakts, ka SEAH aktīvi ir novecojuši un tādēļ nešķiet tirgum pievilcīgi. Trasts tiešām norāda, ka no [...] (*1) vērtīgākajiem komponentiem (t. i., [...] (*1)) tikai apmēram [...] (*1) aktīvus SEAH iegādājās pēc 2006. gada 31. decembra. Lielākā daļa aktīvu būtu vairāk nekā 15 gadus veci, kas radītu būtiskus sarežģījumus rezerves daļu iegādē un līdz ar to nepieciešamā veiktspējas līmeņa nodrošināšanā.

Airport Handling

SEAH

*1

*1

*1

SEAH

| (170) | Trasts arī atgādināja, ka Airport Handling nepiedalījās ar piedāvājumu konkursā par SEAH aktīvu pārdošanu. Tomēr tas uzskata, ka aktīvu iegādi nevar uzskatīt par pierādījumu saimnieciskajai pēctecībai ar SEAH. |
| --- | --- |

(170)

Trasts arī atgādināja, ka Airport Handling nepiedalījās ar piedāvājumu konkursā par SEAH aktīvu pārdošanu. Tomēr tas uzskata, ka aktīvu iegādi nevar uzskatīt par pierādījumu saimnieciskajai pēctecībai ar SEAH.

Airport Handling

SEAH

SEAH

| (171) | Trasts arī norādīja, ka Airport Handling pašlaik lieto SEAH aktīvus saskaņā ar divpusēju līgumu, kas parakstīts 2014. gada 1. septembrī. Saskaņā ar trasta norādīto sarunas par līgumu tika vestas saskaņā ar nesaistītu pušu darījuma nosacījumiem starp SEAH un pilnvaroto personu laikposmā starp trasta nodibināšanas datumu (2014. gada 30. jūnijā) un VEA dalības uzņēmumā Airport Handling faktiskās nodošanas trastam datumu (2014. gada 27. augustā). |
| --- | --- |

(171)

Trasts arī norādīja, ka Airport Handling pašlaik lieto SEAH aktīvus saskaņā ar divpusēju līgumu, kas parakstīts 2014. gada 1. septembrī. Saskaņā ar trasta norādīto sarunas par līgumu tika vestas saskaņā ar nesaistītu pušu darījuma nosacījumiem starp SEAH un pilnvaroto personu laikposmā starp trasta nodibināšanas datumu (2014. gada 30. jūnijā) un VEA dalības uzņēmumā Airport Handling faktiskās nodošanas trastam datumu (2014. gada 27. augustā).

Airport Handling

SEAH

SEAH

VEA

Airport Handling

| (172) | Pilnvarotā persona ieviestu līgumā tādas būtiskas izmaiņas kā:






  — | nomas maksas tirgus vērtības pārbaude, ko veic Airport Handling un SEAH kopīgi nozīmēts neatkarīgs eksperts, lai pārliecinātos, ka Airport Handling maksā uz tirgu orientētu maksu par SEAH aktīvu izmantošanu, |
| --- | --- | --- |

(172)

Pilnvarotā persona ieviestu līgumā tādas būtiskas izmaiņas kā:

—

nomas maksas tirgus vērtības pārbaude, ko veic Airport Handling un SEAH kopīgi nozīmēts neatkarīgs eksperts, lai pārliecinātos, ka Airport Handling maksā uz tirgu orientētu maksu par SEAH aktīvu izmantošanu,

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

SEAH

| — | šīs nomas maksas pielāgošana, ja tā vairāk par 10 % atšķiras no neatkarīgā eksperta norādītās nomas maksas, |
| --- | --- |

—

šīs nomas maksas pielāgošana, ja tā vairāk par 10 % atšķiras no neatkarīgā eksperta norādītās nomas maksas,

| — | līguma pagarināšana līdz 2015. gada 31. augustam, lai to saskaņotu ar ierasto komercpraksi, |
| --- | --- |

—

līguma pagarināšana līdz 2015. gada 31. augustam, lai to saskaņotu ar ierasto komercpraksi,

| — | iespēja apakšnomāt iekārtas trešajām personām, |
| --- | --- |

—

iespēja apakšnomāt iekārtas trešajām personām,

| — | nosacījums, ka Airport Handling uzņemas atbildību par kārtējo apkopi un bojājumu novēršanu, bet ārkārtas apkope ir SEAH atbildība. |
| --- | --- |

—

nosacījums, ka Airport Handling uzņemas atbildību par kārtējo apkopi un bojājumu novēršanu, bet ārkārtas apkope ir SEAH atbildība.

Airport Handling

SEAH

| (173) | Trasts atgādināja, ka nomas maksu noteica uz dažādu ekspertu neatkarīgu novērtējumu pamata, tādēļ tā atspoguļo tirgus cenu. |
| --- | --- |

(173)

Trasts atgādināja, ka nomas maksu noteica uz dažādu ekspertu neatkarīgu novērtējumu pamata, tādēļ tā atspoguļo tirgus cenu.

| (174) | Trasts arī norādīja, ka Airport Handling jau ieviesa procedūras, lai no trešajām personām iegādātos būtisku aktīvu daļu ([...] (*1) %), kas nepieciešami, lai nodrošinātu darbību, un aizvietotu no SEAH nomātos aktīvus līdz nomas līguma termiņa beigām. Šajā ziņā:






  — | 2014. gada 26. novembrī
  Airport Handling direktoru padome pieņēma lēmumu uzsākt konkursa procedūru no SEAH nomāto aktīvu atjaunošanai par kopējo aprēķināto summu aptuveni EUR [...] (*1) apmērā, |
| --- | --- | --- |

(174)

Trasts arī norādīja, ka Airport Handling jau ieviesa procedūras, lai no trešajām personām iegādātos būtisku aktīvu daļu ([...] (*1) %), kas nepieciešami, lai nodrošinātu darbību, un aizvietotu no SEAH nomātos aktīvus līdz nomas līguma termiņa beigām. Šajā ziņā:

Airport Handling

*1

SEAH

—

2014. gada 26. novembrī
  Airport Handling direktoru padome pieņēma lēmumu uzsākt konkursa procedūru no SEAH nomāto aktīvu atjaunošanai par kopējo aprēķināto summu aptuveni EUR [...] (*1) apmērā,

Airport Handling

SEAH

*1

| — | šie konkursi (visi, izņemot vienu, kurš laikā, kad tika iesniegtas trasta piezīmes par 2014. gada lēmumu par procedūras uzsākšanu, bija sākotnējā posmā) tika noslēgti 2015. gada janvārī, un Airport Handling
  2015. gada 11. februārī jau apstiprināja pirmo pasūtījumu par aptuveni [...] (*1) % aktīvu iegādi (ieskaitot [...] (*1)). Trasts norādīja, ka otro pasūtījumu varēja veikt drīz pēc tam, atrodot alternatīvus finansējuma vai piegādes veidus, jo atlases procedūras rezultāti uzrādīja ievērojamu izmaksu par jaunām iekārtām pieaugumu. |
| --- | --- |

—

šie konkursi (visi, izņemot vienu, kurš laikā, kad tika iesniegtas trasta piezīmes par 2014. gada lēmumu par procedūras uzsākšanu, bija sākotnējā posmā) tika noslēgti 2015. gada janvārī, un Airport Handling
  2015. gada 11. februārī jau apstiprināja pirmo pasūtījumu par aptuveni [...] (*1) % aktīvu iegādi (ieskaitot [...] (*1)). Trasts norādīja, ka otro pasūtījumu varēja veikt drīz pēc tam, atrodot alternatīvus finansējuma vai piegādes veidus, jo atlases procedūras rezultāti uzrādīja ievērojamu izmaksu par jaunām iekārtām pieaugumu.

Airport Handling

*1

*1

5.1.6.   Par darījuma laiku un loģiku

Par darījuma laiku un loģiku

| (175) | Trasts uzskata, ka slēdziena izdarīšana, ka jauna VEA apkalpošanas uz zemes meitasuzņēmuma izveides mērķis ir apiet rīkojumu par atgūšanu, ir pielīdzināma apgalvojumam, ka negatīvs lēmums par valsts atbalstu kavē iespējamā atbalsta saņēmēja darbības atjaunošanu saskaņā ar jauniem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(175)

Trasts uzskata, ka slēdziena izdarīšana, ka jauna VEA apkalpošanas uz zemes meitasuzņēmuma izveides mērķis ir apiet rīkojumu par atgūšanu, ir pielīdzināma apgalvojumam, ka negatīvs lēmums par valsts atbalstu kavē iespējamā atbalsta saņēmēja darbības atjaunošanu saskaņā ar jauniem nosacījumiem.

VEA

5.1.7.   Par pilnvarotās personas veiktajām darbībām, lai nodrošinātu saimnieciskās pēctecības neesamību

Par pilnvarotās personas veiktajām darbībām, lai nodrošinātu saimnieciskās pēctecības neesamību

| (176) | Trasts norāda, ka 2014. gada 1. augustā pilnvarotā persona un VEA noslēdza protokolu, kas pilnvarotajai personai ļautu sākt konkrētu funkciju izpildi, vadot un pārvaldot Airport Handling darbību 2014. gada jūlija un augusta mēnesī. |
| --- | --- |

(176)

Trasts norāda, ka 2014. gada 1. augustā pilnvarotā persona un VEA noslēdza protokolu, kas pilnvarotajai personai ļautu sākt konkrētu funkciju izpildi, vadot un pārvaldot Airport Handling darbību 2014. gada jūlija un augusta mēnesī.

VEA

Airport Handling

| (177) | Šajā posmā papildus pasākumiem, kas tika veikti, konsultējoties ar SEAH par SEAH aktīvu nomu, un ekspertu ziņojumam pilnvarotā persona pieprasīja un ieguva no VEA nepieciešamos finanšu līdzekļus darba veikšanai pilnīgi neatkarīgi no šī uzņēmuma. Turklāt pilnvarotā persona mudināja VEA pārskatīt pakalpojumu līgumus ar Airport Handling, noteica jaunas vispārējās konsultācijas uzņēmumam Airport Handling un nepieciešamās izmaiņas Airport Handling nolikumā, lai nodrošinātu pilnīgu uzņēmuma autonomiju. |
| --- | --- |

(177)

Šajā posmā papildus pasākumiem, kas tika veikti, konsultējoties ar SEAH par SEAH aktīvu nomu, un ekspertu ziņojumam pilnvarotā persona pieprasīja un ieguva no VEA nepieciešamos finanšu līdzekļus darba veikšanai pilnīgi neatkarīgi no šī uzņēmuma. Turklāt pilnvarotā persona mudināja VEA pārskatīt pakalpojumu līgumus ar Airport Handling, noteica jaunas vispārējās konsultācijas uzņēmumam Airport Handling un nepieciešamās izmaiņas Airport Handling nolikumā, lai nodrošinātu pilnīgu uzņēmuma autonomiju.

SEAH

SEAH

VEA

VEA

Airport Handling

Airport Handling

Airport Handling

| (178) | Pēc VEA dalības nodošanas trastam 2014. gada 27. augustā pilnvarotā persona iecēla jaunu direktoru padomi. |
| --- | --- |

(178)

Pēc VEA dalības nodošanas trastam 2014. gada 27. augustā pilnvarotā persona iecēla jaunu direktoru padomi.

VEA

| (179) | Pilnvarotā persona arī pārliecinājās, ka jaunā padome:






  — | lūdza Airport Handling direktoru padomes locekļus sagatavot un iesniegt pilnīgu uzņēmējdarbības novērtējumu, lai pārliecinātos, ka nav veiktas tādas darbības, kas ir nesaderīgas ar prasību par saimnieciskās pēctecības neesamību, |
| --- | --- | --- |

(179)

Pilnvarotā persona arī pārliecinājās, ka jaunā padome:

—

lūdza Airport Handling direktoru padomes locekļus sagatavot un iesniegt pilnīgu uzņēmējdarbības novērtējumu, lai pārliecinātos, ka nav veiktas tādas darbības, kas ir nesaderīgas ar prasību par saimnieciskās pēctecības neesamību,

Airport Handling

| — | pieprasīja īstenot procedūras, lai:






  — | cita starpā pārliecinātos, ka SEAH un Airport Handling starpā nav tiesiski akti par preču piegādi, kustamo un/vai nekustamo īpašumu, līgumiem ar lidsabiedrībām un/vai preču un pakalpojumu piegādātājiem attiecībā uz darbību, kas saistīta ar apkalpošanu uz zemes, |
| --- | --- | --- |

—

pieprasīja īstenot procedūras, lai:

—

cita starpā pārliecinātos, ka SEAH un Airport Handling starpā nav tiesiski akti par preču piegādi, kustamo un/vai nekustamo īpašumu, līgumiem ar lidsabiedrībām un/vai preču un pakalpojumu piegādātājiem attiecībā uz darbību, kas saistīta ar apkalpošanu uz zemes,

SEAH

Airport Handling

| — | pārbaudītu, vai Airport Handling īsteno nepieciešamās procedūras un kontroli, lai izvairītos no tā, ka uzņēmums gūst labumu no nepamatotas komerciālās informācijas, kas ir VEA rīcībā un varētu dot labumu Airport Handling pretēji citiem konkurentiem līgumu iegūšanā vai uzturēšanā ar pārvadātājiem vai attiecas uz Airport Handling pozīciju pakalpojumu sniedzēju uz zemes tirgū, |
| --- | --- |

—

pārbaudītu, vai Airport Handling īsteno nepieciešamās procedūras un kontroli, lai izvairītos no tā, ka uzņēmums gūst labumu no nepamatotas komerciālās informācijas, kas ir VEA rīcībā un varētu dot labumu Airport Handling pretēji citiem konkurentiem līgumu iegūšanā vai uzturēšanā ar pārvadātājiem vai attiecas uz Airport Handling pozīciju pakalpojumu sniedzēju uz zemes tirgū,

Airport Handling

VEA

Airport Handling

Airport Handling

| — | ņemtu vērā pašreizējos amatus, integrējot augstākā līmeņa vadītāju funkcijas, kur tās uzskata par nepietiekamām (galvenokārt Juridiskajā un resursu direktorātā), |
| --- | --- |

—

ņemtu vērā pašreizējos amatus, integrējot augstākā līmeņa vadītāju funkcijas, kur tās uzskata par nepietiekamām (galvenokārt Juridiskajā un resursu direktorātā),

| — | grozītu Airport Handling pārvaldību, deleģējot to izpilddirektoram, kas ir pilnvarotās personas loceklis, plašas lēmumu pieņemšanas pilnvaras, |
| --- | --- |

—

grozītu Airport Handling pārvaldību, deleģējot to izpilddirektoram, kas ir pilnvarotās personas loceklis, plašas lēmumu pieņemšanas pilnvaras,

Airport Handling

| — | novērtētu un provizoriski apstiprinātu ģenerāldirektoru, |
| --- | --- |

—

novērtētu un provizoriski apstiprinātu ģenerāldirektoru,

| — | pieņemtu lēmumu, ka Airport Handling ir jābūt savai tīmekļa vietnei, |
| --- | --- |

—

pieņemtu lēmumu, ka Airport Handling ir jābūt savai tīmekļa vietnei,

Airport Handling

| — | vestu intensīvas pārrunas ar VEA par rūpīgu esošo pakalpojumu līgumu starp Airport Handling un VEA pārskatīšanu, lai nodrošinātu, ka visi pakalpojumi ir pieejami ar labākajiem iespējamajiem nosacījumiem, un nodrošinātu iespēju pārtraukt pakalpojumu bez līgumsoda, ja un kad Airport Handling pieņem lēmumu izmantot iekšējās struktūras vai meklēt citus izdevīgākus piegādātājus, |
| --- | --- |

—

vestu intensīvas pārrunas ar VEA par rūpīgu esošo pakalpojumu līgumu starp Airport Handling un VEA pārskatīšanu, lai nodrošinātu, ka visi pakalpojumi ir pieejami ar labākajiem iespējamajiem nosacījumiem, un nodrošinātu iespēju pārtraukt pakalpojumu bez līgumsoda, ja un kad Airport Handling pieņem lēmumu izmantot iekšējās struktūras vai meklēt citus izdevīgākus piegādātājus,

VEA

Airport Handling

VEA

Airport Handling

| — | paziņotu klientiem, piegādātājiem un kompetentajai iestādei (ENAC) par izmaiņām uzņēmuma pārvaldē. |
| --- | --- |

—

paziņotu klientiem, piegādātājiem un kompetentajai iestādei (ENAC) par izmaiņām uzņēmuma pārvaldē.

ENAC

| (180) | Turklāt pilnvarotā persona veica pasākumus, lai nodrošinātu saimnieciskās pēctecības neesamību. Kopumā šīs procedūras ietver:






  — | darbību sarakstu, kas uzskatītas par atbilstošām saimnieciskās pēctecības neesamības nodrošināšanai, |
| --- | --- | --- |

(180)

Turklāt pilnvarotā persona veica pasākumus, lai nodrošinātu saimnieciskās pēctecības neesamību. Kopumā šīs procedūras ietver:

—

darbību sarakstu, kas uzskatītas par atbilstošām saimnieciskās pēctecības neesamības nodrošināšanai,

| — | šo darbību novērtējumu un apstiprināšanu, |
| --- | --- |

—

šo darbību novērtējumu un apstiprināšanu,

| — | informācijas plūsmu padomei, |
| --- | --- |

—

informācijas plūsmu padomei,

| — | procedūras attiecībā uz informācijas, kas var attiekties uz saimnieciskās pēctecības neesamību, pārvaldību, nodalīšanu un uzglabāšanu. |
| --- | --- |

—

procedūras attiecībā uz informācijas, kas var attiekties uz saimnieciskās pēctecības neesamību, pārvaldību, nodalīšanu un uzglabāšanu.

| (181) | Trasts paskaidroja, ka šīs iekšējās procedūras divās apmācības nodarbībās tika izskaidrotas attiecīgi Airport Handling augstākā un vidējā līmeņa vadībai. |
| --- | --- |

(181)

Trasts paskaidroja, ka šīs iekšējās procedūras divās apmācības nodarbībās tika izskaidrotas attiecīgi Airport Handling augstākā un vidējā līmeņa vadībai.

Airport Handling

5.1.8.   Par pasākumu attiecināmību uz valsti

Par pasākumu attiecināmību uz valsti

| (182) | Trasts paskaidroja, ka 2014. gadā laikā no jūnija līdz augustam Itālijas iestādes nav izdarījušas tiešu ietekmi uz VEA un tās lēmumu ieguldīt uzņēmumā Airport Handling. Nekad nevarēja būt jebkādas tiešas vai netiešas norādes, kas varētu radīt pat nelielas šaubas, ka lēmums izveidot un/vai kapitalizēt Airport Handling bija atkarīgs no Itālijas iestādēm. |
| --- | --- |

(182)

Trasts paskaidroja, ka 2014. gadā laikā no jūnija līdz augustam Itālijas iestādes nav izdarījušas tiešu ietekmi uz VEA un tās lēmumu ieguldīt uzņēmumā Airport Handling. Nekad nevarēja būt jebkādas tiešas vai netiešas norādes, kas varētu radīt pat nelielas šaubas, ka lēmums izveidot un/vai kapitalizēt Airport Handling bija atkarīgs no Itālijas iestādēm.

VEA

Airport Handling

Airport Handling

5.1.9.   Par Airport Handling uzņēmējdarbības plānu un atbilstību tirgus ekonomikas investoru principam

Par Airport Handling uzņēmējdarbības plānu un atbilstību tirgus ekonomikas investoru principam

| (183) | Trasts uzskata, ka starp SEAH un Airport Handling nav pēctecības, tādēļ jebkurš privātais investors būtu ņēmis vērā Komisijas novērtējuma nestabilitāti 2014. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu un neļautu šim vērtējumam ietekmēt tā lēmumu ieguldīt uzņēmumā Airport Handling. |
| --- | --- |

(183)

Trasts uzskata, ka starp SEAH un Airport Handling nav pēctecības, tādēļ jebkurš privātais investors būtu ņēmis vērā Komisijas novērtējuma nestabilitāti 2014. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu un neļautu šim vērtējumam ietekmēt tā lēmumu ieguldīt uzņēmumā Airport Handling.

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

| (184) | Trasts paskaidroja, ka 2013. gada uzņēmējdarbības plāns, ko sākotnēji iesniedza Komisijai, tikmēr ir uzlabots. Tādēļ uzņēmējdarbības plāns, kas bija pamatā lēmumam kapitalizēt Airport Handling, bija 2014. gada augusta uzņēmējdarbības plāns, ko Airport Handling direktoru padome pieņēma 2014. gada 26. augustā. |
| --- | --- |

(184)

Trasts paskaidroja, ka 2013. gada uzņēmējdarbības plāns, ko sākotnēji iesniedza Komisijai, tikmēr ir uzlabots. Tādēļ uzņēmējdarbības plāns, kas bija pamatā lēmumam kapitalizēt Airport Handling, bija 2014. gada augusta uzņēmējdarbības plāns, ko Airport Handling direktoru padome pieņēma 2014. gada 26. augustā.

Airport Handling

Airport Handling

| (185) | Pēc VEA dalības nodošanas trastam, pilnvarotā persona pārbaudīja, vai Airport Handling uzņēmējdarbības plāns ir ticams. Saskaņā ar trasta apgalvojumiem jaunieceltā Airport Handling padome vispirms pārbaudīja, vai 2014. gada 6. augusta uzņēmējdarbības plāns ir uzticams, uzdodot šo uzdevumu veikt Boston Consulting Group (BCG). |
| --- | --- |

(185)

Pēc VEA dalības nodošanas trastam, pilnvarotā persona pārbaudīja, vai Airport Handling uzņēmējdarbības plāns ir ticams. Saskaņā ar trasta apgalvojumiem jaunieceltā Airport Handling padome vispirms pārbaudīja, vai 2014. gada 6. augusta uzņēmējdarbības plāns ir uzticams, uzdodot šo uzdevumu veikt Boston Consulting Group (BCG).

VEA

Airport Handling

Airport Handling

Boston Consulting Group

BCG

| (186) | BCG savus secinājumus paziņoja uzņēmumam Airport Handling2014. gada 14. oktobrī. BCG secināja, ka uzņēmējdarbības plāns, t. i., EBIT 2017. gadā EUR [...] (*1) ar [...] (*1) % rezervi, ir pamatots, un šis novirzes līmenis kopumā atbilst vai ir mazliet zem vidējā ienesīguma, par būtisku piemēru ņemot citus publiskus un privātus Eiropas uzņēmumus, kas veic darbību apkalpošanas uz zemes sektorā. Tāpat arī BCG apstiprināja 2013. gada uzņēmējdarbības plāna pamatotību. |
| --- | --- |

(186)

BCG savus secinājumus paziņoja uzņēmumam Airport Handling2014. gada 14. oktobrī. BCG secināja, ka uzņēmējdarbības plāns, t. i., EBIT 2017. gadā EUR [...] (*1) ar [...] (*1) % rezervi, ir pamatots, un šis novirzes līmenis kopumā atbilst vai ir mazliet zem vidējā ienesīguma, par būtisku piemēru ņemot citus publiskus un privātus Eiropas uzņēmumus, kas veic darbību apkalpošanas uz zemes sektorā. Tāpat arī BCG apstiprināja 2013. gada uzņēmējdarbības plāna pamatotību.

BCG

Airport Handling

BCG

EBIT

*1

*1

BCG

5.1.9.1.   Par paredzēto darbaspēka samazināšanu un efektivitātes paaugstināšanu

Par paredzēto darbaspēka samazināšanu un efektivitātes paaugstināšanu

| (187) | Trasts norāda, ka Airport Handling apņemas sasniegt maksimālu efektivitāti un elastību, izmantojot [...] (*1). Saskaņā ar 2014. gada 6. augusta uzņēmējdarbības plānu Airport Handling paredz nodarbināt [...] (*1). Šo mērķi plānots sasniegt, racionalizējot koordinācijas struktūras un ieviešot jaunas, veiktspējīgas iekārtas un datorsistēmas personāla pārvaldei, kas ļautu Airport Handling neaizstāt bijušo personālu. |
| --- | --- |

(187)

Trasts norāda, ka Airport Handling apņemas sasniegt maksimālu efektivitāti un elastību, izmantojot [...] (*1). Saskaņā ar 2014. gada 6. augusta uzņēmējdarbības plānu Airport Handling paredz nodarbināt [...] (*1). Šo mērķi plānots sasniegt, racionalizējot koordinācijas struktūras un ieviešot jaunas, veiktspējīgas iekārtas un datorsistēmas personāla pārvaldei, kas ļautu Airport Handling neaizstāt bijušo personālu.

Airport Handling

*1

Airport Handling

*1

Airport Handling

5.1.9.2.   Par efektivitātes paaugstināšanu, kas saistīta ar darba organizācijas faktoriem

Par efektivitātes paaugstināšanu, kas saistīta ar darba organizācijas faktoriem

| (188) | Trasts norādīja, ka efektivitāti vēl vairāk var paaugstināt, veicot šādus pasākumus:






  — | Līgumu uz noteiktu laiku un līgumu uz nepilnu darba laiku daļas optimizācija: paredzēts, ka efektivitāte pieaugs par aptuveni [...] (*1) % jau 2015. gadā; un kopā ar [...] (*1) pieaugtu par vēl [...] (*1) % 2017. gadā. |
| --- | --- | --- |

(188)

Trasts norādīja, ka efektivitāti vēl vairāk var paaugstināt, veicot šādus pasākumus:

—

Līgumu uz noteiktu laiku un līgumu uz nepilnu darba laiku daļas optimizācija: paredzēts, ka efektivitāte pieaugs par aptuveni [...] (*1) % jau 2015. gadā; un kopā ar [...] (*1) pieaugtu par vēl [...] (*1) % 2017. gadā.

Līgumu uz noteiktu laiku un līgumu uz nepilnu darba laiku daļas optimizācija:

*1

*1

*1

| — | Labāka darba programmas definēšana: Airport Handling piemērotajā darba līgumā paredzēts, ka [...] (*1) nekā SEAH līgumos attiecināja uz saviem darbiniekiem. Tādējādi tiek ietaupīti [...] (*1) % saistībā ar nodarbināto darba ņēmēju skaitu. Turklāt pilnas slodzes personāla ikdienas darba laiks ir bijis [...] (*1), ietekmējot personālsastāva vajadzības par [...] (*1) %. Pēc koplīguma atjaunošanas 2015. gadā gaidāmi vēl [...] (*1). Turklāt Airport Handling plāno optimizēt resursu izmantošanu, ieviešot tādus instrumentus kā darbs maiņās un līgumi ar dienas un nedēļas grafika modulāciju atbilstoši faktiskajām prasībām saskaņā ar jaunajām iespējām, ko piedāvā koplīgumi valsts līmenī. Šie mehānismi ļaus Airport Handling paaugstināt efektivitāti vēl vismaz par [...] (*1) %. |
| --- | --- |

—

Labāka darba programmas definēšana: Airport Handling piemērotajā darba līgumā paredzēts, ka [...] (*1) nekā SEAH līgumos attiecināja uz saviem darbiniekiem. Tādējādi tiek ietaupīti [...] (*1) % saistībā ar nodarbināto darba ņēmēju skaitu. Turklāt pilnas slodzes personāla ikdienas darba laiks ir bijis [...] (*1), ietekmējot personālsastāva vajadzības par [...] (*1) %. Pēc koplīguma atjaunošanas 2015. gadā gaidāmi vēl [...] (*1). Turklāt Airport Handling plāno optimizēt resursu izmantošanu, ieviešot tādus instrumentus kā darbs maiņās un līgumi ar dienas un nedēļas grafika modulāciju atbilstoši faktiskajām prasībām saskaņā ar jaunajām iespējām, ko piedāvā koplīgumi valsts līmenī. Šie mehānismi ļaus Airport Handling paaugstināt efektivitāti vēl vismaz par [...] (*1) %.

Labāka darba programmas definēšana: Airport Handling

*1

SEAH

*1

*1

*1

*1

Airport Handling

Airport Handling

*1

| — | Organizācijas struktūras pielāgošana, lai resursus izmantotu efektīvi [...] (*1): jau no 2015. gada efektivitāte tiks paaugstināta, sezonāli atjaunojot izmantotās matricas atbilstoši satiksmes pieaugumam un sadalot atvaļinājumu deviņos periodos, kas ietver [...] (*1). Aprēķinātie ietaupījumi būs [...] (*1) %. |
| --- | --- |

—

Organizācijas struktūras pielāgošana, lai resursus izmantotu efektīvi [...] (*1): jau no 2015. gada efektivitāte tiks paaugstināta, sezonāli atjaunojot izmantotās matricas atbilstoši satiksmes pieaugumam un sadalot atvaļinājumu deviņos periodos, kas ietver [...] (*1). Aprēķinātie ietaupījumi būs [...] (*1) %.

Organizācijas struktūras pielāgošana, lai resursus izmantotu efektīvi

*1

*1

*1

| — | Pašreizējā personāla jaudas optimizēšana: progresīva [...] (*1) izmantošana pozitīvi paaugstinās produktīvo efektivitāti par 0,5 %. Amatu samazināšana [...] (*1), kas daļēji jau ir veikta ([...] (*1)) un daļēji īstenojama 2015. gadā ([...] (*1)), vēl vairāk veicinās efektivitātes paaugstināšanu. |
| --- | --- |

—

Pašreizējā personāla jaudas optimizēšana: progresīva [...] (*1) izmantošana pozitīvi paaugstinās produktīvo efektivitāti par 0,5 %. Amatu samazināšana [...] (*1), kas daļēji jau ir veikta ([...] (*1)) un daļēji īstenojama 2015. gadā ([...] (*1)), vēl vairāk veicinās efektivitātes paaugstināšanu.

Pašreizējā personāla jaudas optimizēšana:

*1

*1

*1

*1

| — | Apjomradīti ietaupījumi no lielāka satiksmes apjoma: esošo klientu satiksmes apjoma pieaugums un līgumu noslēgšana ar jauniem pārvadātājiem, pat tiem, kas veic darbību ārpus maksimumstundām, ļaus uzlabot personāla piesātinājuma faktorus, produktīvu efektivitāti veicinot par +[...] (*1) % 2017. gadā. |
| --- | --- |

—

Apjomradīti ietaupījumi no lielāka satiksmes apjoma: esošo klientu satiksmes apjoma pieaugums un līgumu noslēgšana ar jauniem pārvadātājiem, pat tiem, kas veic darbību ārpus maksimumstundām, ļaus uzlabot personāla piesātinājuma faktorus, produktīvu efektivitāti veicinot par +[...] (*1) % 2017. gadā.

Apjomradīti ietaupījumi no lielāka satiksmes apjoma:

*1

| — | Strukturāli pielāgojumi rūpniecības procesos: trasts pieminēja šādus veidus, kādos paredzēts veicināt efektivitāti: uzlabota darbu plānošana un organizācija, ieguldījumi tehniskos risinājumos, lai daļēji vai pilnībā automatizētu konkrētas darbības; darbaspēka izdevumu saistīšana ar uzņēmējdarbības jaudu un rezultātiem. Attiecībā uz darbu plānošanu trasts norādīja, ka Airport Handling paredzēja ieguldījumus jaunās IT sistēmās personāla pārvaldībai un personāla nozīmēšanu maiņām, kas palīdzētu racionālāk izmantot resursus ar [...] (*1) % efektivitāti. Turklāt Airport Handling sāka iegādes procesu attiecībā uz jaunām iekārtām ar modernām atrašanās vietas noteikšanas sistēmām. Aprēķinātā personāla izmantošanas efektivitāte ir [...] (*1) %. |
| --- | --- |

—

Strukturāli pielāgojumi rūpniecības procesos: trasts pieminēja šādus veidus, kādos paredzēts veicināt efektivitāti: uzlabota darbu plānošana un organizācija, ieguldījumi tehniskos risinājumos, lai daļēji vai pilnībā automatizētu konkrētas darbības; darbaspēka izdevumu saistīšana ar uzņēmējdarbības jaudu un rezultātiem. Attiecībā uz darbu plānošanu trasts norādīja, ka Airport Handling paredzēja ieguldījumus jaunās IT sistēmās personāla pārvaldībai un personāla nozīmēšanu maiņām, kas palīdzētu racionālāk izmantot resursus ar [...] (*1) % efektivitāti. Turklāt Airport Handling sāka iegādes procesu attiecībā uz jaunām iekārtām ar modernām atrašanās vietas noteikšanas sistēmām. Aprēķinātā personāla izmantošanas efektivitāte ir [...] (*1) %.

Strukturāli pielāgojumi rūpniecības procesos:

Airport Handlin

*1

Airport Handling

*1

| (189) | Trasts norādīja, ka Airport Handling pirmajos darbības mēnešos sasniegtie rezultāti ļauj Komisijai ex post pārbaudīt, ka uzņēmējdarbības plāna pieņēmumi bija saprātīgi. Trasts norādīja uz pirmo četru mēnešu darbības rezultātiem, uzrādot [...] (*1)
  EBIT EUR [...] (*1) un [...] (*1) EUR [...] (*1) salīdzinājumā ar 2014. gada 6. augusta uzņēmējdarbības plāna prognozēm. Šī pozitīvā tendence bija rezultāts [...] (*1) ieņēmumiem (EUR [...] (*1)) un [...] (*1) izmaksām (EUR [...] (*1)). |
| --- | --- |

(189)

Trasts norādīja, ka Airport Handling pirmajos darbības mēnešos sasniegtie rezultāti ļauj Komisijai ex post pārbaudīt, ka uzņēmējdarbības plāna pieņēmumi bija saprātīgi. Trasts norādīja uz pirmo četru mēnešu darbības rezultātiem, uzrādot [...] (*1)
  EBIT EUR [...] (*1) un [...] (*1) EUR [...] (*1) salīdzinājumā ar 2014. gada 6. augusta uzņēmējdarbības plāna prognozēm. Šī pozitīvā tendence bija rezultāts [...] (*1) ieņēmumiem (EUR [...] (*1)) un [...] (*1) izmaksām (EUR [...] (*1)).

Airport Handling

ex post

*1

EBIT

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

5.2.   Uzņēmuma SEAH (likvidēšanas procesā) piezīmes

Uzņēmuma SEAH

5.2.1.   Par SEAH aktīviem

Par SEAH aktīviem

| (190) | SEAH norādīja, ka iekārtu, kas domātas apkalpošanai uz zemes, uzskaites vērtība bija EUR [...] (*1) pirms SEAH likvidēšanas uzsākšanas. Šo aktīvu vidējais vecums bija [...] (*1). No aptuveni [...] (*1) augstākas vērtības vienībām [...] (*1) iekārtas, izņemot [...] (*1), tikai [...] (*1) bija iegādātas pēc 2006. gada 31. decembra. |
| --- | --- |

(190)

SEAH norādīja, ka iekārtu, kas domātas apkalpošanai uz zemes, uzskaites vērtība bija EUR [...] (*1) pirms SEAH likvidēšanas uzsākšanas. Šo aktīvu vidējais vecums bija [...] (*1). No aptuveni [...] (*1) augstākas vērtības vienībām [...] (*1) iekārtas, izņemot [...] (*1), tikai [...] (*1) bija iegādātas pēc 2006. gada 31. decembra.

SEAH

*1

SEAH

*1

*1

*1

*1

*1

| (191) | Kad SEAH likvidēšanas process tika uzsākts, citi vienīgie uzņēmuma aktīvi sastāvēja no darbības kapitāla, kas bija saistīts ar 2014. gada 1. septembrī apturēto uzņēmējdarbību. Turklāt bija konkrēti [...] (*1). Tikmēr šie posteņi bija likvidēti. Tādēļ, kā norāda SEAH, likvidators var tikai paļauties uz iekārtu apkalpošanai uz zemes pārdošanu, lai finansētu likvidācijas izmaksa un jebkuru citu atlikušo debetu. |
| --- | --- |

(191)

Kad SEAH likvidēšanas process tika uzsākts, citi vienīgie uzņēmuma aktīvi sastāvēja no darbības kapitāla, kas bija saistīts ar 2014. gada 1. septembrī apturēto uzņēmējdarbību. Turklāt bija konkrēti [...] (*1). Tikmēr šie posteņi bija likvidēti. Tādēļ, kā norāda SEAH, likvidators var tikai paļauties uz iekārtu apkalpošanai uz zemes pārdošanu, lai finansētu likvidācijas izmaksa un jebkuru citu atlikušo debetu.

SEAH

*1

SEAH

5.2.2.   Par SEAH aktīvu pārdošanas konkursu

Par SEAH aktīvu pārdošanas konkursu

| (192) | Viens no likvidatora galvenajiem uzdevumiem bija pabeigt atklātu, publisku un nediskriminējošu konkursa procedūru SEAH aktīvu pārdošanai, kas jau bija uzsākta pirms uzņēmuma likvidācijas procesa sākšanas. |
| --- | --- |

(192)

Viens no likvidatora galvenajiem uzdevumiem bija pabeigt atklātu, publisku un nediskriminējošu konkursa procedūru SEAH aktīvu pārdošanai, kas jau bija uzsākta pirms uzņēmuma likvidācijas procesa sākšanas.

SEAH

| (193) | SEAH norādīja, ka aktīvi bija sagrupēti deviņos komplektos, kas iekļāva papildu aktīvu grupu ar dažādu vērtību un funkcionālu autonomiju. Mērķis bija garantēt plašu dalību konkursā. Mērķis aktīvu sadalīšanai komplektos bija atbilst tirgus prasībām, nosakot tās saskaņā ar galveno Itālijas lidostu apkalpošanas uz zemes nodrošinātāju darbību. Pieejamajā informācijā redzams, ka pārdošanas procedūra ierobežoti attiecās uz apkalpošanas uz zemes nodrošinātājiem, lidostu operatoriem, gaisa pārvadātājiem, pārdoto iekārtu veidu ražotājiem, tālākpārdevējiem un līzinga uzņēmumiem. Turklāt tika noteiktas konkrētas minimālās maksātspējas prasības it īpaši saistībā ar šādiem elementiem i) apgrozījums vismaz EUR 1 miljona apjomā par aktīvu komplektu, attiecībā uz kuru tie plāno iesniegt piedāvājumu; ii) neto aktīvi vismaz EUR 1 miljona vai EUR 2 miljonu apmērā, ja potenciālie pircēji iesniedz piedāvājumu par vairāk nekā vienu komplektu; iii) parāda attiecība pret kopējiem aktīviem ne augstāka par 3. Aicinājumā pretendentiem nebija noteikti nekādi citi atlases kritēriji kā iepriekšminētās obligātās prasības. |
| --- | --- |

(193)

SEAH norādīja, ka aktīvi bija sagrupēti deviņos komplektos, kas iekļāva papildu aktīvu grupu ar dažādu vērtību un funkcionālu autonomiju. Mērķis bija garantēt plašu dalību konkursā. Mērķis aktīvu sadalīšanai komplektos bija atbilst tirgus prasībām, nosakot tās saskaņā ar galveno Itālijas lidostu apkalpošanas uz zemes nodrošinātāju darbību. Pieejamajā informācijā redzams, ka pārdošanas procedūra ierobežoti attiecās uz apkalpošanas uz zemes nodrošinātājiem, lidostu operatoriem, gaisa pārvadātājiem, pārdoto iekārtu veidu ražotājiem, tālākpārdevējiem un līzinga uzņēmumiem. Turklāt tika noteiktas konkrētas minimālās maksātspējas prasības it īpaši saistībā ar šādiem elementiem i) apgrozījums vismaz EUR 1 miljona apjomā par aktīvu komplektu, attiecībā uz kuru tie plāno iesniegt piedāvājumu; ii) neto aktīvi vismaz EUR 1 miljona vai EUR 2 miljonu apmērā, ja potenciālie pircēji iesniedz piedāvājumu par vairāk nekā vienu komplektu; iii) parāda attiecība pret kopējiem aktīviem ne augstāka par 3. Aicinājumā pretendentiem nebija noteikti nekādi citi atlases kritēriji kā iepriekšminētās obligātās prasības.

SEAH

| (194) | SEAH norāda, ka neviens potenciālais pretendents nepauda interesi iegādāties šos aktīvus. Vienīgie informācijas pieprasījumi tika iesniegti ārpus procedūras ietvariem no personām, kuras interesēja tikai konkrētu aktīvu iegāde, tomēr par būtiski zemākām cenām, nekā bija norādījuši neatkarīgie eksperti. SEAH arī norādīja, ka Airport Handling pauda interesi iegādāties minētos aktīvus, bet neiesniedza piedāvājumu. Komisija pieņem zināšanai, ka Itālijas iestādes jau 2013. gada 27. novembrī, kad konsultējās ar Komisiju par VEA plānu likvidēt SEAH, nodibināt Airport Handling un nodrošināt šī uzņēmuma kapitālu, paziņoja, ka Airport Handling nepiedalīsies pārdošanas procedūrā un tādējādi neiesniegs nevienu piedāvājumu šajā procedūrā. |
| --- | --- |

(194)

SEAH norāda, ka neviens potenciālais pretendents nepauda interesi iegādāties šos aktīvus. Vienīgie informācijas pieprasījumi tika iesniegti ārpus procedūras ietvariem no personām, kuras interesēja tikai konkrētu aktīvu iegāde, tomēr par būtiski zemākām cenām, nekā bija norādījuši neatkarīgie eksperti. SEAH arī norādīja, ka Airport Handling pauda interesi iegādāties minētos aktīvus, bet neiesniedza piedāvājumu. Komisija pieņem zināšanai, ka Itālijas iestādes jau 2013. gada 27. novembrī, kad konsultējās ar Komisiju par VEA plānu likvidēt SEAH, nodibināt Airport Handling un nodrošināt šī uzņēmuma kapitālu, paziņoja, ka Airport Handling nepiedalīsies pārdošanas procedūrā un tādējādi neiesniegs nevienu piedāvājumu šajā procedūrā.

SEAH

SEAH

Airport Handling

VEA

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

| (195) | Pēc neveiksmīga mēģinājuma pārdot SEAH aktīvus likvidators sāka sazināties ar galvenajiem sektora uzņēmējiem, lai apspriestu iespēju pārdot šos aktīvus, kā arī nosacījumus, kas attiektos uz šādu pārdošanu. |
| --- | --- |

(195)

Pēc neveiksmīga mēģinājuma pārdot SEAH aktīvus likvidators sāka sazināties ar galvenajiem sektora uzņēmējiem, lai apspriestu iespēju pārdot šos aktīvus, kā arī nosacījumus, kas attiektos uz šādu pārdošanu.

SEAH

5.2.3.   Par aktīvu novērtēšanu

Par aktīvu novērtēšanu

| (196) | SEAH atgādināja, ka pirms SEAH likvidācijas uzsākšanas uzņēmuma direktoru padome izvēlējās IMQ kā neatkarīgo ekspertu, kam uzticēja veikt aktīvu novērtēšanu. Novērtējums tika iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, un tajā ieteiktā nomas maksa bija EUR [...] (*1) gadā, kā arī vērtība noteikta saskaņā ar tirgus apstākļiem. 2014. gada 1. septembrīSEAH uzticēja E&Y veikt aktīvu otro novērtēšanu. Pēc pilnvarotās personas pieprasījuma SEAH un pilnvarotā persona kopīgi uzdeva E&Y sniegt šādu otro novērtējumu. E&Y tad ieteica nomas maksu, kas bija EUR 1,4 miljoni gadā. |
| --- | --- |

(196)

SEAH atgādināja, ka pirms SEAH likvidācijas uzsākšanas uzņēmuma direktoru padome izvēlējās IMQ kā neatkarīgo ekspertu, kam uzticēja veikt aktīvu novērtēšanu. Novērtējums tika iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, un tajā ieteiktā nomas maksa bija EUR [...] (*1) gadā, kā arī vērtība noteikta saskaņā ar tirgus apstākļiem. 2014. gada 1. septembrīSEAH uzticēja E&Y veikt aktīvu otro novērtēšanu. Pēc pilnvarotās personas pieprasījuma SEAH un pilnvarotā persona kopīgi uzdeva E&Y sniegt šādu otro novērtējumu. E&Y tad ieteica nomas maksu, kas bija EUR 1,4 miljoni gadā.

SEAH

SEAH

IMQ

*1

SEAH

E&Y

SEAH

E&Y

E&Y

| (197) | SEAH piebilda, ka pašlaik Airport Handling izmanto SEAH aktīvus saskaņā ar nomas līgumu un atbild par to apkopi (aprēķinātās apkopes izmaksas ir EUR [...] (*1) gadā). |
| --- | --- |

(197)

SEAH piebilda, ka pašlaik Airport Handling izmanto SEAH aktīvus saskaņā ar nomas līgumu un atbild par to apkopi (aprēķinātās apkopes izmaksas ir EUR [...] (*1) gadā).

SEAH

Airport Handling

SEAH

*1

5.2.4.   Par nomas līgumu

Par nomas līgumu

| (198) | SEAH norādīja, ka puses intensīvi apsprieda nomas līgumu pirms tā parakstīšanas bez jebkādas iejaukšanās no VEA puses. SEAH norādīja, ka šī nomas līguma noslēgšana ir obligāts nosacījums aktīvu vērtības uzturēšanai, ņemot vērā to noraidīšanu. Ja nebūtu nomas līguma ar Airport Handling, SEAH nāktos iekārtas aizvākt no lidostas telpām, tādējādi radot būtiskas izmaksas par transportu un uzturēšanu. |
| --- | --- |

(198)

SEAH norādīja, ka puses intensīvi apsprieda nomas līgumu pirms tā parakstīšanas bez jebkādas iejaukšanās no VEA puses. SEAH norādīja, ka šī nomas līguma noslēgšana ir obligāts nosacījums aktīvu vērtības uzturēšanai, ņemot vērā to noraidīšanu. Ja nebūtu nomas līguma ar Airport Handling, SEAH nāktos iekārtas aizvākt no lidostas telpām, tādējādi radot būtiskas izmaksas par transportu un uzturēšanu.

SEAH

VEA

SEAH

Airport Handling

SEAH

| (199) | SEAH arī norādīja, ka, ņemot vērā nomas līguma beigu termiņu 2015. gada 31. augustā, likvidators apsvēra iespējas, kā risināt aktīvu noraidīšanas jautājumu. SEAH norāda, ka aktīvu pārdošana Airport Handling, kad Komisijas šaubas par saimniecisko pēctecību būtu kliedētas, dotu iespēju SEAH iegūt maksimālu vērtību no šiem aktīviem likvidēšanas procesa gaitā. |
| --- | --- |

(199)

SEAH arī norādīja, ka, ņemot vērā nomas līguma beigu termiņu 2015. gada 31. augustā, likvidators apsvēra iespējas, kā risināt aktīvu noraidīšanas jautājumu. SEAH norāda, ka aktīvu pārdošana Airport Handling, kad Komisijas šaubas par saimniecisko pēctecību būtu kliedētas, dotu iespēju SEAH iegūt maksimālu vērtību no šiem aktīviem likvidēšanas procesa gaitā.

SEAH

SEAH

Airport Handling

SEAH

5.3.   Uzņēmuma VEA piezīmes

Uzņēmuma VEA

5.3.1.   Par saimniecisko pēctecību

Par saimniecisko pēctecību

| (200) | VEA uzskata, ka 2014. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu citētā judikatūra samērā būtiski atšķiras no šīs lietas. |
| --- | --- |

(200)

VEA uzskata, ka 2014. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu citētā judikatūra samērā būtiski atšķiras no šīs lietas.

VEA

| (201) | Pirmkārt, minētā judikatūra attiecas tikai uz situācijām, kuras raksturo no atbalsta saņēmēja jaunizveidotajam uzņēmumam nodotu aktīvu esamība. Judikatūra galvenokārt attiektos uz lietām, kurās uzņēmums, kas guvis labumu no nesaderīga valsts atbalsta un nespēj atmaksāt šādas priekšrocības, nodibina jaunu uzņēmumu, kuram nodod daļu savas darbības. Otrkārt, visos Komisijas citētajos gadījumos nodošana starp saņēmēju un jauno uzņēmumu attiecās uz aktīviem ar būtisku vērtību (darbība, ēkas, preces, īpašums, zīmoli, rūpniecības īpašumtiesības). |
| --- | --- |

(201)

Pirmkārt, minētā judikatūra attiecas tikai uz situācijām, kuras raksturo no atbalsta saņēmēja jaunizveidotajam uzņēmumam nodotu aktīvu esamība. Judikatūra galvenokārt attiektos uz lietām, kurās uzņēmums, kas guvis labumu no nesaderīga valsts atbalsta un nespēj atmaksāt šādas priekšrocības, nodibina jaunu uzņēmumu, kuram nodod daļu savas darbības. Otrkārt, visos Komisijas citētajos gadījumos nodošana starp saņēmēju un jauno uzņēmumu attiecās uz aktīviem ar būtisku vērtību (darbība, ēkas, preces, īpašums, zīmoli, rūpniecības īpašumtiesības).

| (202) | VEA norāda, ka šīs lietas raksturojums ļauj secināt, ka Airport Handling nevarētu turpināt baudīt konkurences priekšrocības, kas saistītas ar iespējamo SEAH saņemto atbalstu, ņemot vērā, ka šis uzņēmums nav pārņēmis jebkādus SEAH aktīvus. Drīzāk jau iespējamās SEAH piešķirtās konkurences priekšrocības tiktu izbeigtas līdz ar uzņēmuma likvidēšanu un tādēļ tās nevarētu pārņemt. |
| --- | --- |

(202)

VEA norāda, ka šīs lietas raksturojums ļauj secināt, ka Airport Handling nevarētu turpināt baudīt konkurences priekšrocības, kas saistītas ar iespējamo SEAH saņemto atbalstu, ņemot vērā, ka šis uzņēmums nav pārņēmis jebkādus SEAH aktīvus. Drīzāk jau iespējamās SEAH piešķirtās konkurences priekšrocības tiktu izbeigtas līdz ar uzņēmuma likvidēšanu un tādēļ tās nevarētu pārņemt.

VEA

Airport Handling

SEAH

SEAH

SEAH

| (203) | VEA atgādina, ka 2012. gada lēmumā par atgūšanu Komisija secināja, ka iespējamās SEAH piešķirtās konkurences priekšrocības atbilst zaudējumu, kas uzņēmumam radās galvenokārt augstu personāla izmaksu dēļ, finansējumam. Atgādinot, ka personāla izmaksām ir liela ietekme uz pakalpojumu uz zemes sniedzēju izmaksu struktūru, sastādot no 65 % līdz 80 % no visām izmaksām, VEA norāda, ka pretēji lietām, kuras citēja Komisija, šī lieta nav attiecināma uz daļu vai aktīvu nodošanu, kas nepieciešami, lai veiktu (vai drīzāk turpinātu) SEAH darbību, nedz arī tā ir darbība, kuras mērķis ir aizsargāt saņēmēja aktīvus un tādējādi apiet rīkojumu par atgūšanu. |
| --- | --- |

(203)

VEA atgādina, ka 2012. gada lēmumā par atgūšanu Komisija secināja, ka iespējamās SEAH piešķirtās konkurences priekšrocības atbilst zaudējumu, kas uzņēmumam radās galvenokārt augstu personāla izmaksu dēļ, finansējumam. Atgādinot, ka personāla izmaksām ir liela ietekme uz pakalpojumu uz zemes sniedzēju izmaksu struktūru, sastādot no 65 % līdz 80 % no visām izmaksām, VEA norāda, ka pretēji lietām, kuras citēja Komisija, šī lieta nav attiecināma uz daļu vai aktīvu nodošanu, kas nepieciešami, lai veiktu (vai drīzāk turpinātu) SEAH darbību, nedz arī tā ir darbība, kuras mērķis ir aizsargāt saņēmēja aktīvus un tādējādi apiet rīkojumu par atgūšanu.

VEA

SEAH

VEA

SEAH

| (204) | VEA norāda, ka vajadzētu arī ņemt vērā, ka, tā kā iespējamais SEAH saņemtais valsts atbalsts tika izmantots, lai segtu zaudējumus, kas radušies no pārmērīgām darbaspēka izmaksām, tad šādas priekšrocības noteikti beigtos līdz ar uzņēmuma likvidāciju un darbinieku atbrīvošanu no darba. VEA uzskata, ka fakts, ka bijušos SEAH darbiniekus pēc tam darbā pieņēma Airport Handling oficiāli un būtiski atšķirīgos apstākļos, nevar būtiski mainīt šo secinājumu. |
| --- | --- |

(204)

VEA norāda, ka vajadzētu arī ņemt vērā, ka, tā kā iespējamais SEAH saņemtais valsts atbalsts tika izmantots, lai segtu zaudējumus, kas radušies no pārmērīgām darbaspēka izmaksām, tad šādas priekšrocības noteikti beigtos līdz ar uzņēmuma likvidāciju un darbinieku atbrīvošanu no darba. VEA uzskata, ka fakts, ka bijušos SEAH darbiniekus pēc tam darbā pieņēma Airport Handling oficiāli un būtiski atšķirīgos apstākļos, nevar būtiski mainīt šo secinājumu.

VEA

SEAH

VEA

SEAH

Airport Handling

| (205) | VEA piebilst, ka pat tad, ja pieņemtu, ka aktīvu nodošana starp SEAH un Airport Handling nav pietiekama, lai secinātu, ka saimnieciskā pēctecība nepastāv, Airport Handling izveides pamatā esošos darījuma apstākļus, skatītus kopumā, nevar uzskatīt par tādiem, kas varētu veicināt atgūšanas rīkojuma apiešanu. |
| --- | --- |

(205)

VEA piebilst, ka pat tad, ja pieņemtu, ka aktīvu nodošana starp SEAH un Airport Handling nav pietiekama, lai secinātu, ka saimnieciskā pēctecība nepastāv, Airport Handling izveides pamatā esošos darījuma apstākļus, skatītus kopumā, nevar uzskatīt par tādiem, kas varētu veicināt atgūšanas rīkojuma apiešanu.

VEA

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

| (206) | VEA uzskata, ka lēmums nodibināt jaunu uzņēmumu, kas sniedz pakalpojumus uz zemes un veic darbību tirgus apstākļos, konkurējot ar citiem pakalpojumu sniedzējiem, ir pamatots saimnieciskā loģikā, un ko attaisno pārvaldības modelis, kas būtiski atšķiras no iepriekšējā uzņēmuma SEAH modeļa ([...] (*1)), ar mērķi sasniegt ilgtspējīgu ienesīgumu vidējā termiņā un ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(206)

VEA uzskata, ka lēmums nodibināt jaunu uzņēmumu, kas sniedz pakalpojumus uz zemes un veic darbību tirgus apstākļos, konkurējot ar citiem pakalpojumu sniedzējiem, ir pamatots saimnieciskā loģikā, un ko attaisno pārvaldības modelis, kas būtiski atšķiras no iepriekšējā uzņēmuma SEAH modeļa ([...] (*1)), ar mērķi sasniegt ilgtspējīgu ienesīgumu vidējā termiņā un ilgtermiņā.

VEA

SEAH

*1

| (207) | VEA norāda, ka SEAH paziņojums, ka uzņēmums beigs darbību Milānas lidostās, un SEAH likvidācijas uzsākšana radīja efektīvas konkurences apstākļus tirgū, kuru laikā gaisa pārvadātāji, kas veic darbību Milānas lidostās, varēja izvēlēties pakalpojumu uz zemes sniedzēju saskaņā ar dažādu pakalpojumu sniedzēju iesniegto piedāvājumu salīdzinošu novērtējumu. |
| --- | --- |

(207)

VEA norāda, ka SEAH paziņojums, ka uzņēmums beigs darbību Milānas lidostās, un SEAH likvidācijas uzsākšana radīja efektīvas konkurences apstākļus tirgū, kuru laikā gaisa pārvadātāji, kas veic darbību Milānas lidostās, varēja izvēlēties pakalpojumu uz zemes sniedzēju saskaņā ar dažādu pakalpojumu sniedzēju iesniegto piedāvājumu salīdzinošu novērtējumu.

VEA

SEAH

SEAH

| (208) | VEA norāda, ka pēc šī konkurences procesa Airport Handling veiksmīgi noslēdza līgumus ar gaisa pārvadātājiem pilnīgi neatkarīgi no VEA. Patiesībā daži pārvadātāji, bijušie SEAH klienti, pieņēma lēmumu neizmantot Airport Handling pakalpojumus, tikmēr Airport Handling noslēdza līgumus ar pārvadātājiem, kam SEAH iepriekš nesniedza pakalpojumus. |
| --- | --- |

(208)

VEA norāda, ka pēc šī konkurences procesa Airport Handling veiksmīgi noslēdza līgumus ar gaisa pārvadātājiem pilnīgi neatkarīgi no VEA. Patiesībā daži pārvadātāji, bijušie SEAH klienti, pieņēma lēmumu neizmantot Airport Handling pakalpojumus, tikmēr Airport Handling noslēdza līgumus ar pārvadātājiem, kam SEAH iepriekš nesniedza pakalpojumus.

VEA

Airport Handling

VEA

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

SEAH

| (209) | Turklāt VEA norādīja, ka,, tā kā VEA vairs nebija pilnvaras kontrolēt un pārvaldīt Airport Handling pēc dalības nodošanas trastam, saskaņā ar Padomes Direktīvām 78/660/EEK (18) un 83/349/EEK (19) par konsolidētajiem finanšu pārskatiem, kas transponētas Itālijas tiesību aktos ar 1991. gada 9. aprīļa likumdošanas dekrētu Nr. 127, Airport Handling vairs nav daļa no VEA grupas grāmatvedības ziņā, tādēļ uzņēmuma budžets nav konsolidēts ar VEA budžetu. |
| --- | --- |

(209)

Turklāt VEA norādīja, ka,, tā kā VEA vairs nebija pilnvaras kontrolēt un pārvaldīt Airport Handling pēc dalības nodošanas trastam, saskaņā ar Padomes Direktīvām 78/660/EEK (18) un 83/349/EEK (19) par konsolidētajiem finanšu pārskatiem, kas transponētas Itālijas tiesību aktos ar 1991. gada 9. aprīļa likumdošanas dekrētu Nr. 127, Airport Handling vairs nav daļa no VEA grupas grāmatvedības ziņā, tādēļ uzņēmuma budžets nav konsolidēts ar VEA budžetu.

VEA

VEA

Airport Handling

18

19

Airport Handling

VEA

VEA

| (210) | Turklāt, lai paātrinātu trešo personu ienākšanu Airport Handling kapitālā, VEA un pilnvarotā persona 2015. gada 26. janvārī parakstīja “īstenošanas noteikumu saskaņā ar trasta līguma 20. pantu” ar mērķi piešķirt pilnvarotajai personai atbildību sameklēt trešo personu, kas būtu investors. Pilnvarotā persona un VEA pieņēma lēmumu iecelt BNP Paribas kā neatkarīgo konsultantu šajā uzdevumā. |
| --- | --- |

(210)

Turklāt, lai paātrinātu trešo personu ienākšanu Airport Handling kapitālā, VEA un pilnvarotā persona 2015. gada 26. janvārī parakstīja “īstenošanas noteikumu saskaņā ar trasta līguma 20. pantu” ar mērķi piešķirt pilnvarotajai personai atbildību sameklēt trešo personu, kas būtu investors. Pilnvarotā persona un VEA pieņēma lēmumu iecelt BNP Paribas kā neatkarīgo konsultantu šajā uzdevumā.

Airport Handling

VEA

VEA

BNP Paribas

| (211) | BNP Paribas palīdzēja Airport Handling sagatavot piedāvājumu akciju pārdošanai, sakontaktēja vairākus investorus, kas bija potenciāli ieinteresēti iesaistīties Airport Handling kapitālā, un noturēja sanāksmes ar potenciālajiem investoriem. |
| --- | --- |

(211)

BNP Paribas palīdzēja Airport Handling sagatavot piedāvājumu akciju pārdošanai, sakontaktēja vairākus investorus, kas bija potenciāli ieinteresēti iesaistīties Airport Handling kapitālā, un noturēja sanāksmes ar potenciālajiem investoriem.

BNP Paribas

Airport Handling

Airport Handling

| (212) | VEA piebilda, ka tad, kad privāts investors būs iegādājies vismaz 30 % Airport Handling akciju, VEA pārdomās, kā sameklēt investorus, kas būtu ieinteresēti pārņemt uzņēmuma vairākuma akciju paketi. |
| --- | --- |

(212)

VEA piebilda, ka tad, kad privāts investors būs iegādājies vismaz 30 % Airport Handling akciju, VEA pārdomās, kā sameklēt investorus, kas būtu ieinteresēti pārņemt uzņēmuma vairākuma akciju paketi.

VEA

Airport Handling

VEA

5.3.2.   Par valsts līdzekļiem un attiecināmību

Par valsts līdzekļiem un attiecināmību

| (213) | VEA uzskata, ka fakts, ka Airport Handling ir valsts uzņēmums, nav pietiekams, lai secinātu, ka tā līdzekļi ir valsts līdzekļi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Turklāt pēc trasta izveides Airport Handling finanšu līdzekļus nepārvalda VEA, tādēļ nevar apgalvot, ka tie ir valsts līdzekļi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(213)

VEA uzskata, ka fakts, ka Airport Handling ir valsts uzņēmums, nav pietiekams, lai secinātu, ka tā līdzekļi ir valsts līdzekļi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Turklāt pēc trasta izveides Airport Handling finanšu līdzekļus nepārvalda VEA, tādēļ nevar apgalvot, ka tie ir valsts līdzekļi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

VEA

Airport Handling

Airport Handling

VEA

| (214) | Šajā ziņā VEA piebilst, ka:






  — | pirmā kapitāla palielināšanu EUR 3,7 miljonu apmērā 2014. gada 27. augustā apstiprināja Airport Handling akcionāru pilnsapulce. Tajā pašā datumā trastam piešķīra visu VEA līdzdalību uzņēmumā SEAH. Tajā pašā datumā pilnvarotā persona visos tiesiskajos aspektos kļuva par vienīgo Airport Handling akcionāru, |
| --- | --- | --- |

(214)

Šajā ziņā VEA piebilst, ka:

VEA

—

pirmā kapitāla palielināšanu EUR 3,7 miljonu apmērā 2014. gada 27. augustā apstiprināja Airport Handling akcionāru pilnsapulce. Tajā pašā datumā trastam piešķīra visu VEA līdzdalību uzņēmumā SEAH. Tajā pašā datumā pilnvarotā persona visos tiesiskajos aspektos kļuva par vienīgo Airport Handling akcionāru,

Airport Handling

VEA

SEAH

Airport Handling

| — | tajā pašā datumā pilnvarotā persona kā vienīgais Airport Handling akcionārs izdeva 20 000
  SFP ar kopējo vērtību EUR 20 miljonu apmērā. 2014. gada 28. augustā
  VEA parakstīja un pilnībā apmaksāja SFP. |
| --- | --- |

—

tajā pašā datumā pilnvarotā persona kā vienīgais Airport Handling akcionārs izdeva 20 000
  SFP ar kopējo vērtību EUR 20 miljonu apmērā. 2014. gada 28. augustā
  VEA parakstīja un pilnībā apmaksāja SFP.

Airport Handling

SFP

VEA

SFP

| (215) | VEA uzsver, ka finanšu līdzekļi kopš to nodošanas Airport Handling vienmēr ir palikuši pilnvarotās personas, Airport Handling vienīgā akcionāra, pārvaldībā. |
| --- | --- |

(215)

VEA uzsver, ka finanšu līdzekļi kopš to nodošanas Airport Handling vienmēr ir palikuši pilnvarotās personas, Airport Handling vienīgā akcionāra, pārvaldībā.

VEA

Airport Handling

Airport Handling

| (216) | VEA uzskata, ka iepriekšminētajā informācijā norādīts, ka VEA valsts akcionārs (Milānas pašvaldība) nevar tieši vai netieši jebkādi ietekmēt finanšu instrumentu izmantošanu attiecībā uz Airport Handling un ka visā trasta pastāvēšanas laikā šādi līdzekļi paliek pilnvarotās personas pārvaldībā. Jebkurā gadījumā trasta nodibināšanas rezultātā VEA zaudēja pilnvaras iecelt Airport Handling direktoru padomes locekļus. |
| --- | --- |

(216)

VEA uzskata, ka iepriekšminētajā informācijā norādīts, ka VEA valsts akcionārs (Milānas pašvaldība) nevar tieši vai netieši jebkādi ietekmēt finanšu instrumentu izmantošanu attiecībā uz Airport Handling un ka visā trasta pastāvēšanas laikā šādi līdzekļi paliek pilnvarotās personas pārvaldībā. Jebkurā gadījumā trasta nodibināšanas rezultātā VEA zaudēja pilnvaras iecelt Airport Handling direktoru padomes locekļus.

VEA

VEA

Airport Handling

VEA

Airport Handling

5.4.   Ieinteresētās personas piezīmes

Ieinteresētās personas piezīmes

| (217) | Komisija saņēma piezīmes no ieinteresētās personas, kas pieprasīja, lai tās identitāte un piezīmes netiktu atklātas jebkurām trešajām personām. |
| --- | --- |

(217)

Komisija saņēma piezīmes no ieinteresētās personas, kas pieprasīja, lai tās identitāte un piezīmes netiktu atklātas jebkurām trešajām personām.

6.   ITĀLIJAS KOMENTĀRI PAR IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

ITĀLIJAS KOMENTĀRI PAR IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

| (218) | Itālija sniedza komentārus par novērojumiem, ko izmeklēšanas ietvaros iesniedza trasts un VEA. |
| --- | --- |

(218)

Itālija sniedza komentārus par novērojumiem, ko izmeklēšanas ietvaros iesniedza trasts un VEA.

VEA

| (219) | Itālija pilnībā atbalstīja iepriekšminēto ieinteresēto personu iesniegtos novērojumus un uzsvēra, ka, no vienas puses, tie pierāda Itālijas iestāžu neiejaukšanos VEA darbībā un šī uzņēmuma pieņemto lēmumu ieguldīt uzņēmumā Airport Handling un, no otras puses, ka Airport Handling neturpina SEAH saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(219)

Itālija pilnībā atbalstīja iepriekšminēto ieinteresēto personu iesniegtos novērojumus un uzsvēra, ka, no vienas puses, tie pierāda Itālijas iestāžu neiejaukšanos VEA darbībā un šī uzņēmuma pieņemto lēmumu ieguldīt uzņēmumā Airport Handling un, no otras puses, ka Airport Handling neturpina SEAH saimniecisko darbību.

VEA

Airport Handling

Airport Handling

SEAH

7.   NOVĒRTĒŠANA

NOVĒRTĒŠANA

| (220) | Šajā gadījumā Komisijai bija jānovērtē divi atšķirīgi jautājumi: pirmkārt, iespējamā atgūšanas pienākuma, kas izriet no atgūšanas lēmuma, pārnešana no VEA Handling uz Airport Handling; otrkārt, iespējamais atbalsts, kas iekļauts VEA veiktajā kapitāla iepludināšanā uzņēmumā Airport Handling EUR 25 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(220)

Šajā gadījumā Komisijai bija jānovērtē divi atšķirīgi jautājumi: pirmkārt, iespējamā atgūšanas pienākuma, kas izriet no atgūšanas lēmuma, pārnešana no VEA Handling uz Airport Handling; otrkārt, iespējamais atbalsts, kas iekļauts VEA veiktajā kapitāla iepludināšanā uzņēmumā Airport Handling EUR 25 miljonu apmērā.

VEA Handling

Airport Handling

VEA

Airport Handling

7.1.   Saimnieciskā pēctecība un atgūšanas pienākuma pārnešana

Saimnieciskā pēctecība un atgūšanas pienākuma pārnešana

| (221) | Pamatojoties uz iedibināto judikatūru, nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts jāatgūst no uzņēmumiem, kas faktiski ir guvuši no tā labumu (20). |
| --- | --- |

(221)

Pamatojoties uz iedibināto judikatūru, nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts jāatgūst no uzņēmumiem, kas faktiski ir guvuši no tā labumu (20).

20

| (222) | Maksātnespējīgu valsts atbalsta saņēmēju gadījumā atgūšanas pienākumu var izpildīt, saistības par atbalsta atmaksu reģistrējot saistību grafikā, ar noteikumu, ka atbalsta saņēmējs aiziet no tirgus (21). Tiesa uzskatīja, ka “ja uzņēmums, kas saņēma nelikumīgu atbalstu, ir maksātnespējīgs, un ir izveidots uzņēmums, kas turpina kādas no maksātnespējīgā uzņēmuma darbībām, šādu darbību veikšana attiecībā uz pilnībā neatgūto atbalstu var pagarināt konkurences izkropļojumus, ko radīja konkurences priekšrocības, kas šim uzņēmuma bija tirgū salīdzinājumā ar tā konkurentiem. Attiecīgi šādam jaunizveidotam uzņēmumam, ja tas saglabā šīs priekšrocības, var prasīt minētā atbalsta atmaksu. Par šādu var uzskatīt gadījumu, kad konstatēts, ka šis uzņēmums patiesi turpina gūt konkurences priekšrocības šī atbalsta saņemšanas dēļ, it īpaši, ja tas iegādājas likvidējamā uzņēmuma aktīvus, nemaksājot par tiem tirgus cenu, vai konstatēts, ka šī uzņēmuma izveides mērķis ir apiet pienākumu atmaksāt atbalstu” (22). |
| --- | --- |

(222)

Maksātnespējīgu valsts atbalsta saņēmēju gadījumā atgūšanas pienākumu var izpildīt, saistības par atbalsta atmaksu reģistrējot saistību grafikā, ar noteikumu, ka atbalsta saņēmējs aiziet no tirgus (21). Tiesa uzskatīja, ka “ja uzņēmums, kas saņēma nelikumīgu atbalstu, ir maksātnespējīgs, un ir izveidots uzņēmums, kas turpina kādas no maksātnespējīgā uzņēmuma darbībām, šādu darbību veikšana attiecībā uz pilnībā neatgūto atbalstu var pagarināt konkurences izkropļojumus, ko radīja konkurences priekšrocības, kas šim uzņēmuma bija tirgū salīdzinājumā ar tā konkurentiem. Attiecīgi šādam jaunizveidotam uzņēmumam, ja tas saglabā šīs priekšrocības, var prasīt minētā atbalsta atmaksu. Par šādu var uzskatīt gadījumu, kad konstatēts, ka šis uzņēmums patiesi turpina gūt konkurences priekšrocības šī atbalsta saņemšanas dēļ, it īpaši, ja tas iegādājas likvidējamā uzņēmuma aktīvus, nemaksājot par tiem tirgus cenu, vai konstatēts, ka šī uzņēmuma izveides mērķis ir apiet pienākumu atmaksāt atbalstu” (22).

21

22

| (223) | Atbalsta saņēmēja aktīvu nodošanas kontekstā citam uzņēmumam, kas turpina atbalsta saņēmēja darbības, Tiesa apstiprināja, ka šādus faktorus var ņemt vērā, novērtējot abu uzņēmumu saimniecisko pēctecību (23): nodošanas apmērs (aktīvi un saistības, darbaspēka saglabāšana, apkopoti aktīvi utt.); nodošanas cena; firmas, kas iegādājas aktīvus, un sākotnējās firmas akcionāru vai īpašnieku identitāte; nodošanas laiks (pēc izmeklēšanas sākšanas, pēc procedūras sākšanas vai pēc galīgā lēmuma); un, visbeidzot, darījuma saimnieciskā loģika. |
| --- | --- |

(223)

Atbalsta saņēmēja aktīvu nodošanas kontekstā citam uzņēmumam, kas turpina atbalsta saņēmēja darbības, Tiesa apstiprināja, ka šādus faktorus var ņemt vērā, novērtējot abu uzņēmumu saimniecisko pēctecību (23): nodošanas apmērs (aktīvi un saistības, darbaspēka saglabāšana, apkopoti aktīvi utt.); nodošanas cena; firmas, kas iegādājas aktīvus, un sākotnējās firmas akcionāru vai īpašnieku identitāte; nodošanas laiks (pēc izmeklēšanas sākšanas, pēc procedūras sākšanas vai pēc galīgā lēmuma); un, visbeidzot, darījuma saimnieciskā loģika.

var ņemt vērā

23

| (224) | Saskaņā ar judikatūru iepriekšminētos faktorus dažādās pakāpēs var ņemt vērā atbilstoši konkrētās lietas konkrētajām īpatnībām (24). Var secināt, ka Komisijai nav jāņem vērā viss šo faktoru kopums, kā norāda lietotais izteikums: “var ņemt vērā” (25). |
| --- | --- |

(224)

Saskaņā ar judikatūru iepriekšminētos faktorus dažādās pakāpēs var ņemt vērā atbilstoši konkrētās lietas konkrētajām īpatnībām (24). Var secināt, ka Komisijai nav jāņem vērā viss šo faktoru kopums, kā norāda lietotais izteikums: “var ņemt vērā” (25).

24

var ņemt vērā

25

| (225) | Lai pieņemtu lēmumu, vai starp SEAH un Airport Handling pastāv saimnieciskā pēctecība un uz Airport Handling jāattiecina atbildība par SEAH piešķirtā nesaderīgā atbalsta atmaksu, Komisija šīs lietas konkrētajiem apstākļiem piemēroja minētos rādītājus. |
| --- | --- |

(225)

Lai pieņemtu lēmumu, vai starp SEAH un Airport Handling pastāv saimnieciskā pēctecība un uz Airport Handling jāattiecina atbildība par SEAH piešķirtā nesaderīgā atbalsta atmaksu, Komisija šīs lietas konkrētajiem apstākļiem piemēroja minētos rādītājus.

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

SEAH

7.1.1.   Nodošanas apmērs

Nodošanas apmērs

7.1.1.1.   Darbaspēka un darba līgumu nodošana

Darbaspēka un darba līgumu nodošana

| (226) | Kad tika uzsākta SEAH likvidācija, daudzus šī uzņēmuma bijušos darbiniekus pieņēma darbā Airport Handling, tādējādi šie darbinieki veidoja lielāko daļu uzņēmuma darbaspēka. Tādēļ nepieciešams analizēt, vai šī situācija nenorāda uz atgūšanas lēmuma apiešanu. Šajā nolūkā vajadzētu novērtēt, vai process, kas noveda pie šāda rezultāta, nav uzskatāms par SEAH darbaspēka nodošanu Airport Handling, saglabājot tā pamatfunkcijas. Tas ir īpaši svarīgi, jo uzņēmumam, kas sniedz pakalpojumus uz zemes, darbaspēks ir galvenais darbībai nepieciešamais resurss (26). |
| --- | --- |

(226)

Kad tika uzsākta SEAH likvidācija, daudzus šī uzņēmuma bijušos darbiniekus pieņēma darbā Airport Handling, tādējādi šie darbinieki veidoja lielāko daļu uzņēmuma darbaspēka. Tādēļ nepieciešams analizēt, vai šī situācija nenorāda uz atgūšanas lēmuma apiešanu. Šajā nolūkā vajadzētu novērtēt, vai process, kas noveda pie šāda rezultāta, nav uzskatāms par SEAH darbaspēka nodošanu Airport Handling, saglabājot tā pamatfunkcijas. Tas ir īpaši svarīgi, jo uzņēmumam, kas sniedz pakalpojumus uz zemes, darbaspēks ir galvenais darbībai nepieciešamais resurss (26).

SEAH

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

26

| (227) | Kā apgalvoja Itālija, starp SEAH un Airport Handling nav darbaspēka nepārtrauktības, jo SEAH izbeidza darba līgumus un Airport Handling personālu pieņēma darbā ar jauniem līgumiem, kas pamatojas uz būtiski atšķirīgiem nosacījumiem. Šo viedokli atbalstīja gan Airport Handling, gan VEA. |
| --- | --- |

(227)

Kā apgalvoja Itālija, starp SEAH un Airport Handling nav darbaspēka nepārtrauktības, jo SEAH izbeidza darba līgumus un Airport Handling personālu pieņēma darbā ar jauniem līgumiem, kas pamatojas uz būtiski atšķirīgiem nosacījumiem. Šo viedokli atbalstīja gan Airport Handling, gan VEA.

SEAH

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

VEA

| (228) | Itālija uzskata, ka VEA, SEAH un arodbiedrību 2013. gada 4. novembrī parakstīto līgumu nevar skaidrot kā garantijas SEAH bijušo darbinieku iepriekšējos līgumos ar SEAH iegūtajām tiesībām. Šāds līgums pamatā būtu programmatisks dokuments, ko beidzot aizvietotu 2014. gada 4. jūnijā parakstītie līgumi. No šo līgumu formulējuma ir redzams, ka SEAH bijušajiem darbiniekiem netika garantētas iepriekš iegūtās tiesības, bet Airport Handling viņus pieņēma darbā saskaņā ar jauniem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(228)

Itālija uzskata, ka VEA, SEAH un arodbiedrību 2013. gada 4. novembrī parakstīto līgumu nevar skaidrot kā garantijas SEAH bijušo darbinieku iepriekšējos līgumos ar SEAH iegūtajām tiesībām. Šāds līgums pamatā būtu programmatisks dokuments, ko beidzot aizvietotu 2014. gada 4. jūnijā parakstītie līgumi. No šo līgumu formulējuma ir redzams, ka SEAH bijušajiem darbiniekiem netika garantētas iepriekš iegūtās tiesības, bet Airport Handling viņus pieņēma darbā saskaņā ar jauniem nosacījumiem.

VEA, SEAH

SEAH

SEAH

SEAH

Airport Handling

| (229) | Pamatojoties uz oficiālajā izmeklēšanas procedūrā gūto informāciju, Komisija novērtēja i) procesu, kurā nozīmīgu SEAH darbaspēka daļu no jauna pieņēma darbā Airport Handling, un ii) līgumus ar arodbiedrībām par SEAH darbaspēka atkārtotu nodarbināšanu. |
| --- | --- |

(229)

Pamatojoties uz oficiālajā izmeklēšanas procedūrā gūto informāciju, Komisija novērtēja i) procesu, kurā nozīmīgu SEAH darbaspēka daļu no jauna pieņēma darbā Airport Handling, un ii) līgumus ar arodbiedrībām par SEAH darbaspēka atkārtotu nodarbināšanu.

SEAH

Airport Handling

SEAH

| (230) | Pirmkārt, attiecībā uz procesu jau no sākuma jāņem vērā, ka nenotika de jure darba līgumu nodošana no SEAH uzņēmumam Airport Handling. Līgumi ar SEAH tika juridiski izbeigti, un ar Airport Handling tika noslēgti jauni līgumi. Turklāt darba līgumi ne automātiski, ne globāli netika nodoti no SEAH uzņēmumam Airport Handling. Faktiski darba līgumu nodošana nenotika vispār. Drīzāk jāsecina, ka iepriekšējais uzņēmums izbeidza darba līgumus, pirms daļu darbinieku ar citiem nosacījumiem darbā pieņēma otrs uzņēmums. |
| --- | --- |

(230)

Pirmkārt, attiecībā uz procesu jau no sākuma jāņem vērā, ka nenotika de jure darba līgumu nodošana no SEAH uzņēmumam Airport Handling. Līgumi ar SEAH tika juridiski izbeigti, un ar Airport Handling tika noslēgti jauni līgumi. Turklāt darba līgumi ne automātiski, ne globāli netika nodoti no SEAH uzņēmumam Airport Handling. Faktiski darba līgumu nodošana nenotika vispār. Drīzāk jāsecina, ka iepriekšējais uzņēmums izbeidza darba līgumus, pirms daļu darbinieku ar citiem nosacījumiem darbā pieņēma otrs uzņēmums.

de jure

SEAH

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

| (231) | Otrkārt, attiecībā uz nodošanas apmēru jāatzīmē šādi aspekti: 2014. gada 22. aprīlī, kad SEAH uzsāka no darba atbrīvoto darbinieku mobilitātes shēmu, uzņēmuma darbaspēks sastāvēja no [...] (*1), kas atbilst [...] (*1) PSE. Pieejamie dati norāda, ka 2015. gada 31. maijā, 9 mēnešus pēc darbības uzsākšanas, Airport Handling strādāja [...] (*1) darbinieki, no kuriem [...] (*1) iepriekš bija SEAH darbinieki. Tādēļ līdz tam brīdim Airport Handling bija pārņēmis aptuveni [...] (*1) % SEAH darbinieku. Tādēļ nodošana nebija pilnīga, pat ne praktiski pilnīga. Tomēr arī jāņem vērā, ka Airport Handling darbaspēks vismaz sākotnējā posmā pēc darbības uzsākšanas sastāvēja gandrīz tikai no bijušā SEAH personāla. |
| --- | --- |

(231)

Otrkārt, attiecībā uz nodošanas apmēru jāatzīmē šādi aspekti: 2014. gada 22. aprīlī, kad SEAH uzsāka no darba atbrīvoto darbinieku mobilitātes shēmu, uzņēmuma darbaspēks sastāvēja no [...] (*1), kas atbilst [...] (*1) PSE. Pieejamie dati norāda, ka 2015. gada 31. maijā, 9 mēnešus pēc darbības uzsākšanas, Airport Handling strādāja [...] (*1) darbinieki, no kuriem [...] (*1) iepriekš bija SEAH darbinieki. Tādēļ līdz tam brīdim Airport Handling bija pārņēmis aptuveni [...] (*1) % SEAH darbinieku. Tādēļ nodošana nebija pilnīga, pat ne praktiski pilnīga. Tomēr arī jāņem vērā, ka Airport Handling darbaspēks vismaz sākotnējā posmā pēc darbības uzsākšanas sastāvēja gandrīz tikai no bijušā SEAH personāla.

SEAH

*1

*1

Airport Handling

*1

*1

SEAH

Airport Handling

*1

SEAH

Airport Handling

SEAH

| (232) | Treškārt, attiecībā uz atkārtotas darbā pieņemšanas būtiskajiem apstākļiem Komisija norāda, ka līgumi, kurus Airport Handling parakstīja ar bijušajiem SEAH darbiniekiem, gan formāli, gan būtiski ir atšķirīgi no iepriekšējiem līgumiem ar SEAH, it īpaši ievērojot, ka atšķirīgi nosacījumi attiecas uz:






  — | [...] (*1)
  Airport Handling darbiniekiem, |
| --- | --- | --- |

(232)

Treškārt, attiecībā uz atkārtotas darbā pieņemšanas būtiskajiem apstākļiem Komisija norāda, ka līgumi, kurus Airport Handling parakstīja ar bijušajiem SEAH darbiniekiem, gan formāli, gan būtiski ir atšķirīgi no iepriekšējiem līgumiem ar SEAH, it īpaši ievērojot, ka atšķirīgi nosacījumi attiecas uz:

Airport Handling

SEAH

SEAH

—

[...] (*1)
  Airport Handling darbiniekiem,

*1

Airport Handling

| — | Airport Handling nepiemēro [...] (*1), kas papildina valsts kolektīvo darba līgumu, |
| --- | --- |

—

Airport Handling nepiemēro [...] (*1), kas papildina valsts kolektīvo darba līgumu,

Airport Handling

*1

| — | būtiskas izmaiņas nodarbinātības nosacījumos aptver:






  — | [...] (*1), |
| --- | --- | --- |

—

būtiskas izmaiņas nodarbinātības nosacījumos aptver:

—

[...] (*1),

*1

| — | [...] (*1), ko SEAH mēdza attiecināt uz saviem darbiniekiem, |
| --- | --- |

—

[...] (*1), ko SEAH mēdza attiecināt uz saviem darbiniekiem,

*1

SEAH

| — | darba organizāciju, piemēram, [...] (*1). |
| --- | --- |

—

darba organizāciju, piemēram, [...] (*1).

*1

| — | izmērāms uzskaitīto izmaiņu rezultāts ir darbaspēka izmaksu samazinājums par aptuveni [...] (*1) % salīdzinājumā ar SEAH darbaspēka izmaksām, kas izriet gan no izmaiņām piemērojamajā valsts kolektīvā darba režīmā, gan papildu koplīgumā; šī līguma nosacījumu ietekme uz darbaspēka izmaksām tika samazināta par 50 %. |
| --- | --- |

—

izmērāms uzskaitīto izmaiņu rezultāts ir darbaspēka izmaksu samazinājums par aptuveni [...] (*1) % salīdzinājumā ar SEAH darbaspēka izmaksām, kas izriet gan no izmaiņām piemērojamajā valsts kolektīvā darba režīmā, gan papildu koplīgumā; šī līguma nosacījumu ietekme uz darbaspēka izmaksām tika samazināta par 50 %.

*1

SEAH

| (233) | Visbeidzot arī apstākļi, kādos tika apspriesti nodarbinātības nosacījumi starp iesaistītajām personām un par ko beigās tika noslēgta vienošanās šajā gadījumā, norāda, ka nodarbinātības nosacījumi ir būtiski mainīti: VEA, SEAH un Airport Handling atsevišķi apspriedās ar arodbiedrībām un atsevišķi vienojās ar tām. Airport Handling un arodbiedrībām bija nepieciešami vairāk nekā astoņi mēneši, lai vienotos par darbā pieņemšanas procedūras nosacījumiem, darba līgumu tiesisko un finansiālo saturu, labklājības politiku un darba organizāciju. Kā norādīja trasts, SEAH darbinieki sākotnēji iebilda izmaiņām, kurām arodbiedrības, kas pārstāvēja darbiniekus, bija piekritušas 2014. gada jūnija līgumā. Darbinieki šīs izmaiņas referendumā noraidīja. Saskaņā ar trasta iesniegto dokumentāciju arodbiedrības piekrita jaunajiem nodarbinātības nosacījumiem tikai tad, kad Airport Handling piekrita iepriekšminētajā līgumā ieviest konkrētus precizējumus. Komisija atzīmē, ka Airport Handling atsevišķi apspriedās ar arodbiedrībām un, neraugoties uz sākotnējām nesaskaņām, spēja īstenot iepriekš aprakstītās izmaiņas. Kā aprakstīts iepriekšminētajā 38. apsvērumā, 2014. gada 4. jūnija līgums starp Airport Handling un arodbiedrībām nav būtiski mainīts pēc tam, kad arodbiedrības to referendumā noraidīja, pieprasot šajā līgumā veikt vairākus precizējumus. |
| --- | --- |

(233)

Visbeidzot arī apstākļi, kādos tika apspriesti nodarbinātības nosacījumi starp iesaistītajām personām un par ko beigās tika noslēgta vienošanās šajā gadījumā, norāda, ka nodarbinātības nosacījumi ir būtiski mainīti: VEA, SEAH un Airport Handling atsevišķi apspriedās ar arodbiedrībām un atsevišķi vienojās ar tām. Airport Handling un arodbiedrībām bija nepieciešami vairāk nekā astoņi mēneši, lai vienotos par darbā pieņemšanas procedūras nosacījumiem, darba līgumu tiesisko un finansiālo saturu, labklājības politiku un darba organizāciju. Kā norādīja trasts, SEAH darbinieki sākotnēji iebilda izmaiņām, kurām arodbiedrības, kas pārstāvēja darbiniekus, bija piekritušas 2014. gada jūnija līgumā. Darbinieki šīs izmaiņas referendumā noraidīja. Saskaņā ar trasta iesniegto dokumentāciju arodbiedrības piekrita jaunajiem nodarbinātības nosacījumiem tikai tad, kad Airport Handling piekrita iepriekšminētajā līgumā ieviest konkrētus precizējumus. Komisija atzīmē, ka Airport Handling atsevišķi apspriedās ar arodbiedrībām un, neraugoties uz sākotnējām nesaskaņām, spēja īstenot iepriekš aprakstītās izmaiņas. Kā aprakstīts iepriekšminētajā 38. apsvērumā, 2014. gada 4. jūnija līgums starp Airport Handling un arodbiedrībām nav būtiski mainīts pēc tam, kad arodbiedrības to referendumā noraidīja, pieprasot šajā līgumā veikt vairākus precizējumus.

VEA

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

Airport Handling

| (234) | Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, faktiskā darbaspēka nodošana nebija ne pilnīga, nedz arī nozīmēja jebkuru saskaņā ar SEAH līgumiem spēkā esošo nodarbinātības nosacījumu ieviešanu. |
| --- | --- |

(234)

Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, faktiskā darbaspēka nodošana nebija ne pilnīga, nedz arī nozīmēja jebkuru saskaņā ar SEAH līgumiem spēkā esošo nodarbinātības nosacījumu ieviešanu.

SEAH

| (235) | Šo konstatējumu neietekmē līgumi attiecīgi starp VEA, SEAH un Airport Handling un arodbiedrību organizācijām attiecībā uz darbaspēku. Līgumu mērķis nav ne norādīt, ka darbaspēks tiek pilnībā pārcelts no SEAH uz Airport Handling, nedz norādīt, ka tiks turpināti nosacījumi, kas bija spēkā saskaņā ar SEAH darba līgumiem. Komisija īpaši atzīmē, ka saskaņā ar sākotnējo 2013. gada 4. novembra vienošanās projektu starp VEA un arodbiedrībām, turpmāku līguma īstenošanu vajadzēja veicināt mērķim garantēt darba vietas visam SEAH personālam (27). Vienošanās uzskaita vairākus pasākumus, lai sasniegtu šo mērķi, būtībā visus instrumentus, kas bija pieejami atbilstoši attiecīgajiem tiesību aktiem, kas attiecas uz nodarbinātību un tādām kolektīvām sarunām kā sociālā nodrošinājuma tīkli un brīvprātīga aiziešana no darba, ko arī īstenoja VEA Group, kā arī risinājumus, iesaistot darbinieku pārvietošanu grupas ietvaros. Tādējādi līgums nozīmēja, ka darba vietas no jauna piešķirs VEA grupas ietvaros kopumā (28), ne tikai Airport Handling, un arī kā vienu pasākumu no vairākiem. Turklāt šie līgumi netika noslēgti ar Airport Handling, kas noslēdza atsevišķus līgumus ar personālu. Tādēļ daļu darba vietu, ko piešķīra Airport Handling ietvaros, puses nenoteica iepriekš, bet gan saskaņā ar uzņēmuma personāla vajadzībām pēc līgumu noslēgšanas ar lidsabiedrībām. |
| --- | --- |

(235)

Šo konstatējumu neietekmē līgumi attiecīgi starp VEA, SEAH un Airport Handling un arodbiedrību organizācijām attiecībā uz darbaspēku. Līgumu mērķis nav ne norādīt, ka darbaspēks tiek pilnībā pārcelts no SEAH uz Airport Handling, nedz norādīt, ka tiks turpināti nosacījumi, kas bija spēkā saskaņā ar SEAH darba līgumiem. Komisija īpaši atzīmē, ka saskaņā ar sākotnējo 2013. gada 4. novembra vienošanās projektu starp VEA un arodbiedrībām, turpmāku līguma īstenošanu vajadzēja veicināt mērķim garantēt darba vietas visam SEAH personālam (27). Vienošanās uzskaita vairākus pasākumus, lai sasniegtu šo mērķi, būtībā visus instrumentus, kas bija pieejami atbilstoši attiecīgajiem tiesību aktiem, kas attiecas uz nodarbinātību un tādām kolektīvām sarunām kā sociālā nodrošinājuma tīkli un brīvprātīga aiziešana no darba, ko arī īstenoja VEA Group, kā arī risinājumus, iesaistot darbinieku pārvietošanu grupas ietvaros. Tādējādi līgums nozīmēja, ka darba vietas no jauna piešķirs VEA grupas ietvaros kopumā (28), ne tikai Airport Handling, un arī kā vienu pasākumu no vairākiem. Turklāt šie līgumi netika noslēgti ar Airport Handling, kas noslēdza atsevišķus līgumus ar personālu. Tādēļ daļu darba vietu, ko piešķīra Airport Handling ietvaros, puses nenoteica iepriekš, bet gan saskaņā ar uzņēmuma personāla vajadzībām pēc līgumu noslēgšanas ar lidsabiedrībām.

VEA

SEAH

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

SEAH

VEA

SEAH

27

VEA Group

VEA

28

Airport Handling

Airport Handling

Airport Handling

| (236) | Turpmāk Komisija atzīmē, ka nav norāžu par to, ka Airport Handling bija jebkāds pienākums pieņemt darbā bijušos SEAH darbiniekus, ko uzliek valsts iestādes vai mātesuzņēmums VEA. |
| --- | --- |

(236)

Turpmāk Komisija atzīmē, ka nav norāžu par to, ka Airport Handling bija jebkāds pienākums pieņemt darbā bijušos SEAH darbiniekus, ko uzliek valsts iestādes vai mātesuzņēmums VEA.

Airport Handling

SEAH

VEA

| (237) | Visbeidzot, attiecībā uz darbaspēka nodošanas apmēru Komisija uzskata, ka apstākļi norāda uz prima facie izteiktāku saimnieciskās pēctecības elementu, jo Airport Handling no jauna pieņēma darbā nozīmīgu SEAH darbaspēka daļu. Tomēr jāņem vērā atjaunotas nodarbinātības apstākļi, it īpaši visu līgumu izbeigšana un jaunu līgumu noslēgšana ar jauniem līguma nosacījumiem. Tādēļ Komisija secina, ka darbaspēka nodošana neapšaubāmi nenorāda uz saimniecisko pēctecību starp SEAH un Airport Handling. |
| --- | --- |

(237)

Visbeidzot, attiecībā uz darbaspēka nodošanas apmēru Komisija uzskata, ka apstākļi norāda uz prima facie izteiktāku saimnieciskās pēctecības elementu, jo Airport Handling no jauna pieņēma darbā nozīmīgu SEAH darbaspēka daļu. Tomēr jāņem vērā atjaunotas nodarbinātības apstākļi, it īpaši visu līgumu izbeigšana un jaunu līgumu noslēgšana ar jauniem līguma nosacījumiem. Tādēļ Komisija secina, ka darbaspēka nodošana neapšaubāmi nenorāda uz saimniecisko pēctecību starp SEAH un Airport Handling.

prima facie

Airport Handling

SEAH

SEAH

Airport Handling

7.1.1.2.   Līgumi ar gaisa pārvadātājiem

Līgumi ar gaisa pārvadātājiem

| (238) | Savā 2014. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija sākotnēji uzskatīja, ka Airport Handling paredzamās tirgus daļas pirmajiem sešiem darbības mēnešiem varēja uzskatīt par reālām tikai tādēļ, ka tiek izmantoti iekšpakalpojumi no SEAH iepriekš veiktās uzņēmējdarbības. |
| --- | --- |

(238)

Savā 2014. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija sākotnēji uzskatīja, ka Airport Handling paredzamās tirgus daļas pirmajiem sešiem darbības mēnešiem varēja uzskatīt par reālām tikai tādēļ, ka tiek izmantoti iekšpakalpojumi no SEAH iepriekš veiktās uzņēmējdarbības.

Airport Handling

SEAH

| (239) | Izmeklēšanas norises gaitā Itālija, VEA un Airport Handling apgalvoja, ka šīs prognozes bija pamatotas Airport Handling 2014. gada uzņēmējdarbības plānā. Tās bija iespējamas, būtiski samazinot darbības izmaksas, ko panāca ar darbaspēka efektivitāti un personāla samazināšanu. |
| --- | --- |

(239)

Izmeklēšanas norises gaitā Itālija, VEA un Airport Handling apgalvoja, ka šīs prognozes bija pamatotas Airport Handling 2014. gada uzņēmējdarbības plānā. Tās bija iespējamas, būtiski samazinot darbības izmaksas, ko panāca ar darbaspēka efektivitāti un personāla samazināšanu.

VEA

Airport Handling

Airport Handling

| (240) | Turklāt Airport Handling līgumus ar lidsabiedrībām, kas veic darbību Milānas lidostās, apsprieda ex novo. Itālija norādīja, ka šādus līgumus SEAH likumīgi nevarēja nodot uzņēmumam Airport Handling. Tos bija jāapspriež ex novo, konkurējot ar citiem pakalpojumu sniedzējiem, kas veic darbību Milānas lidostās. |
| --- | --- |

(240)

Turklāt Airport Handling līgumus ar lidsabiedrībām, kas veic darbību Milānas lidostās, apsprieda ex novo. Itālija norādīja, ka šādus līgumus SEAH likumīgi nevarēja nodot uzņēmumam Airport Handling. Tos bija jāapspriež ex novo, konkurējot ar citiem pakalpojumu sniedzējiem, kas veic darbību Milānas lidostās.

Airport Handling

ex novo

SEAH

Airport Handling

ex novo

| (241) | Kā jau iepriekš aprakstīts 133. un 208. apsvērumā, Airport Handling klientu portfelis ir atšķirīgs no SEAH portfeļa. Kad SEAH atstāja tirgu, vairāki klienti pieņēma lēmumu uzticēt apkalpošanu uz zemes citiem uzņēmumiem, nevis Airport Handling. Turpretim Airport Handling spēja piesaistīt klientus, kuriem SEAH nesniedza pakalpojumus. |
| --- | --- |

(241)

Kā jau iepriekš aprakstīts 133. un 208. apsvērumā, Airport Handling klientu portfelis ir atšķirīgs no SEAH portfeļa. Kad SEAH atstāja tirgu, vairāki klienti pieņēma lēmumu uzticēt apkalpošanu uz zemes citiem uzņēmumiem, nevis Airport Handling. Turpretim Airport Handling spēja piesaistīt klientus, kuriem SEAH nesniedza pakalpojumus.

Airport Handling

SEAH

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

SEAH

| (242) | Lai turpmāk pierādītu, ka jaunie Airport Handling ar gaisa pārvadātājiem noslēgtie līgumi ne tikai tika apspriesti ex novo, bet tajos bija būtiski atšķirīgi līguma nosacījumi, Itālija sniedza informāciju par to, ka konkrētas lidsabiedrības, kurām iepriekš pakalpojumus sniedza SEAH (tādas kā [...] (*1)), spēja panākt būtiski labvēlīgākus nosacījumus no Airport Handling nekā no SEAH. Konkrēti, sarunās ar Airport Handling [...] (*1) pieprasīja, ka [...] (*1). Rezultātā [...] (*1) ieguva [...] (*1) (29). |
| --- | --- |

(242)

Lai turpmāk pierādītu, ka jaunie Airport Handling ar gaisa pārvadātājiem noslēgtie līgumi ne tikai tika apspriesti ex novo, bet tajos bija būtiski atšķirīgi līguma nosacījumi, Itālija sniedza informāciju par to, ka konkrētas lidsabiedrības, kurām iepriekš pakalpojumus sniedza SEAH (tādas kā [...] (*1)), spēja panākt būtiski labvēlīgākus nosacījumus no Airport Handling nekā no SEAH. Konkrēti, sarunās ar Airport Handling [...] (*1) pieprasīja, ka [...] (*1). Rezultātā [...] (*1) ieguva [...] (*1) (29).

Airport Handling

ex novo

SEAH

*1

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

*1

*1

*1

*1

29

| (243) | Izmeklēšanas gaitā Itālija paskaidroja, ka VEA nenoteica lidostu nodevu atlaižu piešķiršanu gaisa pārvadātājiem, kas veic darbību Milānas lidostās, tiem noslēdzot ar Airport Handling līgumus par apkalpošanu uz zemes. Pamatojoties uz izmeklēšanas gaitā saņemtajām piezīmēm, nav dokumentāru pierādījumu, ka VEA efektīvi veiktu šādu rīcību, lai pamudinātu lidsabiedrības, kas veic darbību Milānas lidostās, noslēgt ar Airport Handling jaunus līgumus par apkalpošanu uz zemes. |
| --- | --- |

(243)

Izmeklēšanas gaitā Itālija paskaidroja, ka VEA nenoteica lidostu nodevu atlaižu piešķiršanu gaisa pārvadātājiem, kas veic darbību Milānas lidostās, tiem noslēdzot ar Airport Handling līgumus par apkalpošanu uz zemes. Pamatojoties uz izmeklēšanas gaitā saņemtajām piezīmēm, nav dokumentāru pierādījumu, ka VEA efektīvi veiktu šādu rīcību, lai pamudinātu lidsabiedrības, kas veic darbību Milānas lidostās, noslēgt ar Airport Handling jaunus līgumus par apkalpošanu uz zemes.

VEA

Airport Handling

VEA

Airport Handling

| (244) | 2014. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda šaubas, ka līgumi ar lidsabiedrībām tiks apspriesti no jauna. Šajā kontekstā Komisija norādīja uz informāciju, ka jau pirms šo līgumu termiņa beigām uzņēmumi VEA un Airport Handling īstenoja kopīgus mārketinga pasākumus, lai pārliecinātu lidostā darbojošās aviosabiedrības par to, ka VEA turpinās apkalpošanu uz zemes. Tomēr oficiālajā izmeklēšanas procedūrā netika iegūti nekādi faktiski pierādījumi, ka VEA un Airport Handling ar kopīgu mārketinga pasākumu palīdzību organizēja tikai izpildītāja maiņu, nedodot lidsabiedrībām kā pilnvarotājiem iespēju atkārtoti apspriest līguma noteikumus. Konkrēti, Komisija neguva nekādus pierādījumus, ka vai nu VEA, vai Airport Handling varēja efektīvi traucēt bijušo SEAH klientu mēģinājumus panākt labvēlīgākus nosacījumus ar citiem pakalpojumu uz zemes sniedzējiem. |
| --- | --- |

(244)

2014. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda šaubas, ka līgumi ar lidsabiedrībām tiks apspriesti no jauna. Šajā kontekstā Komisija norādīja uz informāciju, ka jau pirms šo līgumu termiņa beigām uzņēmumi VEA un Airport Handling īstenoja kopīgus mārketinga pasākumus, lai pārliecinātu lidostā darbojošās aviosabiedrības par to, ka VEA turpinās apkalpošanu uz zemes. Tomēr oficiālajā izmeklēšanas procedūrā netika iegūti nekādi faktiski pierādījumi, ka VEA un Airport Handling ar kopīgu mārketinga pasākumu palīdzību organizēja tikai izpildītāja maiņu, nedodot lidsabiedrībām kā pilnvarotājiem iespēju atkārtoti apspriest līguma noteikumus. Konkrēti, Komisija neguva nekādus pierādījumus, ka vai nu VEA, vai Airport Handling varēja efektīvi traucēt bijušo SEAH klientu mēģinājumus panākt labvēlīgākus nosacījumus ar citiem pakalpojumu uz zemes sniedzējiem.

VEA

Airport Handling

VEA

VEA

Airport Handling

VEA

Airport Handling

SEAH

| (245) | Komisija novērtēja, vai Airport Handling, gatavojoties uzņēmējdarbības sākšanai, de facto bija kā jaunpienācējs tirgū vai tomēr guva labumu no SEAH tirgus pozīcijas un klientu līgumiem, tādējādi nodrošinot darbības nepārtrauktību. Saskaņā ar konkrētajiem lietas apstākļiem, ja SEAH aiziešana no tirgus nedotu klientiem iespēju apspriest jaunus līgumus ar citiem pakalpojumu uz zemes sniedzējiem un nevis ar Airport Handling, tas varētu norādīt uz atgūšanas lēmuma apiešanu, jo tādējādi SEAH klienti tika nodoti Airport Handling. |
| --- | --- |

(245)

Komisija novērtēja, vai Airport Handling, gatavojoties uzņēmējdarbības sākšanai, de facto bija kā jaunpienācējs tirgū vai tomēr guva labumu no SEAH tirgus pozīcijas un klientu līgumiem, tādējādi nodrošinot darbības nepārtrauktību. Saskaņā ar konkrētajiem lietas apstākļiem, ja SEAH aiziešana no tirgus nedotu klientiem iespēju apspriest jaunus līgumus ar citiem pakalpojumu uz zemes sniedzējiem un nevis ar Airport Handling, tas varētu norādīt uz atgūšanas lēmuma apiešanu, jo tādējādi SEAH klienti tika nodoti Airport Handling.

Airport Handling

de facto

SEAH

SEAH

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

| (246) | Šajā ziņā īpaši būtiski ir šādi aspekti: Airport Handling uzņēmējdarbības plānā nebija paredzēti alternatīvi scenāriji ar zemākām tirgus daļām. Tas varētu norādīt, ka Airport Handling bija samērā augsta pārliecība par iespējamu SEAH klientu bāzes pārņemšanu, un tādēļ, iespējams, bija paredzams gūt labumu no SEAH iepriekšējās tirgus pozīcijas un klientu līgumiem, lai piesaistītu šī uzņēmuma klientus un attiecīgos līgumus, nesastopoties ar konkurenci no citiem uzņēmumiem, kas nodrošina apkalpošanu uz zemes, un varētu iegūt šos līgumus. |
| --- | --- |

(246)

Šajā ziņā īpaši būtiski ir šādi aspekti: Airport Handling uzņēmējdarbības plānā nebija paredzēti alternatīvi scenāriji ar zemākām tirgus daļām. Tas varētu norādīt, ka Airport Handling bija samērā augsta pārliecība par iespējamu SEAH klientu bāzes pārņemšanu, un tādēļ, iespējams, bija paredzams gūt labumu no SEAH iepriekšējās tirgus pozīcijas un klientu līgumiem, lai piesaistītu šī uzņēmuma klientus un attiecīgos līgumus, nesastopoties ar konkurenci no citiem uzņēmumiem, kas nodrošina apkalpošanu uz zemes, un varētu iegūt šos līgumus.

Airport Handling

Airport Handling

SEAH

SEAH

| (247) | Tomēr konkrēti formāli un būtiski faktori norāda, ka tā nav noticis. |
| --- | --- |

(247)

Tomēr konkrēti formāli un būtiski faktori norāda, ka tā nav noticis.

| (248) | Pirmkārt, attiecībā uz nodošanas veidu SEAH juridiski nenodeva pakalpojuma līgumus uzņēmumam Airport Handling. Tādējādi lidsabiedrības varēja brīvi izvēlēties citu pakalpojumu sniedzēju, nevis Airport Handling, tiklīdz to līgumi ar SEAH bija izbeigti, kā aprakstīts šī lēmuma 43. apsvērumā. |
| --- | --- |

(248)

Pirmkārt, attiecībā uz nodošanas veidu SEAH juridiski nenodeva pakalpojuma līgumus uzņēmumam Airport Handling. Tādējādi lidsabiedrības varēja brīvi izvēlēties citu pakalpojumu sniedzēju, nevis Airport Handling, tiklīdz to līgumi ar SEAH bija izbeigti, kā aprakstīts šī lēmuma 43. apsvērumā.

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

SEAH

| (249) | Otrkārt, no pieejamās informācijas var secināt, ka klientiem bija iespēja uzrunāt citus pakalpojumu sniedzējus, kad SEAH tiem paziņoja, ka izbeigs savu darbību. Fakts, ka vairāki klienti aizgāja, ir pierādījums tam, ka šāda iespēja pastāvēja. Īpaši svarīgi, ka SEAH nebija likumīga pamata vienpusēji nodot līgumus jebkurai trešajai personai, izņemot ārkārtas situācijas. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju pants par ārkārtas situācijām tomēr netika piemērots. Itālijas iestādes sniedza pārskatu par Airport Handling klientu bāzi uz 2014. gada 14. februāri, kurā redzams, ka no 68 bijušajiem SEAH klientiem, [...] (*1) bija pārgājuši pie citiem pakalpojumu uz zemes sniedzējiem, ka no [...] (*1)
  Airport Handling klientiem tajā laikā 1 pārgāja no konkurenta, 3 bija jaunpienācēji lidostā un [...] (*1) bija agrākie SEAH klienti. [...] (*1) no šiem [...] (*1) bijušajiem SEAH klientiem apsprieda jaunus līguma nosacījumus, kas būtu labvēlīgāki klientiem, vai nu panākot zemākas cenas (13 klienti), mainītu pakalpojumu portfeli ([...] (*1) klienti) vai pat abu šo aspektu apvienojumu ([...] (*1) klienti). Tādēļ tikai 20 klienti noslēdza pakalpojumu līgumus, kas būtībā paredz tādus pašus nosacījumus kā iepriekšējos līgumos ar SEAH. Cenu samazinājumi ir robežās no [...] (*1) līdz [...] (*1) %, salīdzinot ar cenām, par kurām iepriekš bija noslēgtas vienošanās ar SEAH. |
| --- | --- |

(249)

Otrkārt, no pieejamās informācijas var secināt, ka klientiem bija iespēja uzrunāt citus pakalpojumu sniedzējus, kad SEAH tiem paziņoja, ka izbeigs savu darbību. Fakts, ka vairāki klienti aizgāja, ir pierādījums tam, ka šāda iespēja pastāvēja. Īpaši svarīgi, ka SEAH nebija likumīga pamata vienpusēji nodot līgumus jebkurai trešajai personai, izņemot ārkārtas situācijas. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju pants par ārkārtas situācijām tomēr netika piemērots. Itālijas iestādes sniedza pārskatu par Airport Handling klientu bāzi uz 2014. gada 14. februāri, kurā redzams, ka no 68 bijušajiem SEAH klientiem, [...] (*1) bija pārgājuši pie citiem pakalpojumu uz zemes sniedzējiem, ka no [...] (*1)
  Airport Handling klientiem tajā laikā 1 pārgāja no konkurenta, 3 bija jaunpienācēji lidostā un [...] (*1) bija agrākie SEAH klienti. [...] (*1) no šiem [...] (*1) bijušajiem SEAH klientiem apsprieda jaunus līguma nosacījumus, kas būtu labvēlīgāki klientiem, vai nu panākot zemākas cenas (13 klienti), mainītu pakalpojumu portfeli ([...] (*1) klienti) vai pat abu šo aspektu apvienojumu ([...] (*1) klienti). Tādēļ tikai 20 klienti noslēdza pakalpojumu līgumus, kas būtībā paredz tādus pašus nosacījumus kā iepriekšējos līgumos ar SEAH. Cenu samazinājumi ir robežās no [...] (*1) līdz [...] (*1) %, salīdzinot ar cenām, par kurām iepriekš bija noslēgtas vienošanās ar SEAH.

SEAH

SEAH

Airport Handling

SEAH

*1

*1

Airport Handling

*1

SEAH

*1

*1

SEAH

*1

*1

SEAH

*1

*1

SEAH

| (250) | Ņemot vērā iepriekšminēto, kopumā Komisija nekonstatē norādes par atgūšanas lēmuma apiešanu (un tādēļ arī saimniecisko pēctecību) procesā, kādā Airport Handling noslēdza līgumus ar vairākiem bijušajiem SEAH klientiem. Turklāt šķiet, ka Airport Handling tika pakļauts reālai konkurencei, apspriežot līgumus ar pārvadātājiem, kas veic darbību Milānas lidostās, un fakti atklāj, ka konkurence starp pakalpojumu sniedzējiem Milānas lidostā tika efektīvi atvērta, kad SEAH gatavojās atstāt tirgu. |
| --- | --- |

(250)

Ņemot vērā iepriekšminēto, kopumā Komisija nekonstatē norādes par atgūšanas lēmuma apiešanu (un tādēļ arī saimniecisko pēctecību) procesā, kādā Airport Handling noslēdza līgumus ar vairākiem bijušajiem SEAH klientiem. Turklāt šķiet, ka Airport Handling tika pakļauts reālai konkurencei, apspriežot līgumus ar pārvadātājiem, kas veic darbību Milānas lidostās, un fakti atklāj, ka konkurence starp pakalpojumu sniedzējiem Milānas lidostā tika efektīvi atvērta, kad SEAH gatavojās atstāt tirgu.

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

SEAH

7.1.1.3.   
  SEAH aktīvi

SEAH

| (251) | Kā trešo nodošanas apmēra analīzes punktu Komisija novērtēja aktīvu nodošanas jomu. |
| --- | --- |

(251)

Kā trešo nodošanas apmēra analīzes punktu Komisija novērtēja aktīvu nodošanas jomu.

| (252) | Komisija atzīmē, ka tad, kad Airport Handling sāka darbību, tas 100 % no visām iekārtām apkalpošanai uz zemes ieguva no SEAH, to nomājot. Pēc pieciem mēnešiem uzņēmums pamazām sāka aizvietot šīs iekārtas ar tirgū iegādātiem aktīviem un beidzot 2015. gada septembrī nopirka [...] (*1) no [...] (*1)
  SEAH aktīvu komplektiem. |
| --- | --- |

(252)

Komisija atzīmē, ka tad, kad Airport Handling sāka darbību, tas 100 % no visām iekārtām apkalpošanai uz zemes ieguva no SEAH, to nomājot. Pēc pieciem mēnešiem uzņēmums pamazām sāka aizvietot šīs iekārtas ar tirgū iegādātiem aktīviem un beidzot 2015. gada septembrī nopirka [...] (*1) no [...] (*1)
  SEAH aktīvu komplektiem.

Airport Handling

SEAH

*1

*1

SEAH

| (253) | Konkrēti, Airport Handling sāka sniegt pakalpojumus uz zemes, izmantojot SEAH aktīvus saskaņā ar nomas līgumu. Šī līguma beigu termiņš bija 2015. gada 31. augusts. Pirms nomas līguma beigām Airport Handling pauda interesi iegādāties [...] (*1) no [...] (*1) konkursa komplektiem, proti, komplektus nr. [...] (*1). Kā norādīja Airport Handling, lai gan reāli apmēram trešā daļa apkalpošanas uz zemes iekārtu, kas piederēja SEAH un ko nomāja Airport Handling, bija novecojusi, Airport Handling pauda vēlmi iegādāties aptuveni [...] (*1) % no šīm iekārtām (ar ko pietiktu, lai Airport Handling varētu veikt savu darbību), ņemot vērā, ka Airport Handling tikmēr tirgū iegādājās būtiskus rezerves daļu krājumus, ko varētu izmantot, lai nomainītu dažas visvecāko SEAH iekārtu daļas. |
| --- | --- |

(253)

Konkrēti, Airport Handling sāka sniegt pakalpojumus uz zemes, izmantojot SEAH aktīvus saskaņā ar nomas līgumu. Šī līguma beigu termiņš bija 2015. gada 31. augusts. Pirms nomas līguma beigām Airport Handling pauda interesi iegādāties [...] (*1) no [...] (*1) konkursa komplektiem, proti, komplektus nr. [...] (*1). Kā norādīja Airport Handling, lai gan reāli apmēram trešā daļa apkalpošanas uz zemes iekārtu, kas piederēja SEAH un ko nomāja Airport Handling, bija novecojusi, Airport Handling pauda vēlmi iegādāties aptuveni [...] (*1) % no šīm iekārtām (ar ko pietiktu, lai Airport Handling varētu veikt savu darbību), ņemot vērā, ka Airport Handling tikmēr tirgū iegādājās būtiskus rezerves daļu krājumus, ko varētu izmantot, lai nomainītu dažas visvecāko SEAH iekārtu daļas.

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

*1

*1

*1

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

*1

Airport Handling

Airport Handling

SEAH

| (254) | No pieejamās dokumentācijas var spriest, ka pārdošanas sarunas starp Airport Handling un SEAH tika uzsāktas, kad 2015. gada 3. jūnija vēstulē Airport Handling iesniedza šādus piedāvājumus:






  — | ka [...] (*1) % atlaide tiek piešķirta par [...] (*1), ņemot vērā, pirmkārt, autoparka vecumu un stāvokli, otrkārt, VEA sāktās pārdošanas procedūras rezultātu, |
| --- | --- | --- |

(254)

No pieejamās dokumentācijas var spriest, ka pārdošanas sarunas starp Airport Handling un SEAH tika uzsāktas, kad 2015. gada 3. jūnija vēstulē Airport Handling iesniedza šādus piedāvājumus:

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

—

ka [...] (*1) % atlaide tiek piešķirta par [...] (*1), ņemot vērā, pirmkārt, autoparka vecumu un stāvokli, otrkārt, VEA sāktās pārdošanas procedūras rezultātu,

*1

*1

VEA

| — | samaksu [...] (*1) no 2015. gada 31. jūlija līdz 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

samaksu [...] (*1) no 2015. gada 31. jūlija līdz 31. decembrim,

*1

| — | ka sākotnējais nomas līgums tiek saskaņoti izbeigts 2015. gada 30. jūnijā un ka SEAH piešķir provizoriskus un ierobežotus brīvas nomas noteikumus (comodato) aptuveni [...] (*1) izvēlētajām vienībām [...] (*1) vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim, Airport Handling sedzot visas apdrošināšanas un apkopes izmaksas. |
| --- | --- |

—

ka sākotnējais nomas līgums tiek saskaņoti izbeigts 2015. gada 30. jūnijā un ka SEAH piešķir provizoriskus un ierobežotus brīvas nomas noteikumus (comodato) aptuveni [...] (*1) izvēlētajām vienībām [...] (*1) vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim, Airport Handling sedzot visas apdrošināšanas un apkopes izmaksas.

SEAH

comodato

*1

*1

Airport Handling

| (255) | Tajā pašā dienā notika pušu tikšanās. Ar 2015. gada 10. jūnija vēstuli SEAH likvidators atbildēja uz Airport Handling piedāvājumiem, atbildes saturu var apkopot šādi:






  — | lai gan SEAH labprāt pieņemtu piedāvājumu, uzņēmums nav gatavs piešķirt atlaides, jo visas cenas noteiktas saskaņā ar ekspertu vērtējumiem. Likvidators norādīja, ka Airport Handling pat nebūtu nekādu transportēšanas izmaksu, |
| --- | --- | --- |

(255)

Tajā pašā dienā notika pušu tikšanās. Ar 2015. gada 10. jūnija vēstuli SEAH likvidators atbildēja uz Airport Handling piedāvājumiem, atbildes saturu var apkopot šādi:

SEAH

Airport Handling

—

lai gan SEAH labprāt pieņemtu piedāvājumu, uzņēmums nav gatavs piešķirt atlaides, jo visas cenas noteiktas saskaņā ar ekspertu vērtējumiem. Likvidators norādīja, ka Airport Handling pat nebūtu nekādu transportēšanas izmaksu,

SEAH

Airport Handling

| — | SEAH nepieņem maksājumus pa daļām, izņemot tad, ja Airport Handling piedāvā atbilstošas garantijas, |
| --- | --- |

—

SEAH nepieņem maksājumus pa daļām, izņemot tad, ja Airport Handling piedāvā atbilstošas garantijas,

SEAH

Airport Handling

| — | ja nav paredzētas atlaides, SEAH nodotu autoparku 2015. gada 30. jūnijā un piekristu konkrēto vienību iznomāšanai, taču vēlākais tikai līdz 2015. gada 30. novembrim. |
| --- | --- |

—

ja nav paredzētas atlaides, SEAH nodotu autoparku 2015. gada 30. jūnijā un piekristu konkrēto vienību iznomāšanai, taču vēlākais tikai līdz 2015. gada 30. novembrim.

SEAH

| (256) | Itālijas iestādes norādīja, ka sarunas joprojām turpinājās līdz 2015. gada septembrim, kad SEAH piekrita pirkuma cenas samaksai [...] (*1) par [...] (*1) komplektu pārdošanu, [...] (*1). Pirkuma cena bija EUR [...] (*1), tas ir, cena, kas sākotnēji bija norādīta neveiksmīgajā konkursa procedūrā. Sākotnējo nomāšanu izņēmuma kārtā pagarināja līdz [...] (*1) autoparka [...] (*1) vienībām un par kopējo nomas samaksu EUR [...] (*1) apmērā, maksu balstot uz vērtību, kas šīm vienībām bija piešķirta iepriekšminētajos neatkarīgajos vērtējumos. Airport Handling šīs [...] (*1) vienības atdeva atpakaļ SEAH [...] (*1). |
| --- | --- |

(256)

Itālijas iestādes norādīja, ka sarunas joprojām turpinājās līdz 2015. gada septembrim, kad SEAH piekrita pirkuma cenas samaksai [...] (*1) par [...] (*1) komplektu pārdošanu, [...] (*1). Pirkuma cena bija EUR [...] (*1), tas ir, cena, kas sākotnēji bija norādīta neveiksmīgajā konkursa procedūrā. Sākotnējo nomāšanu izņēmuma kārtā pagarināja līdz [...] (*1) autoparka [...] (*1) vienībām un par kopējo nomas samaksu EUR [...] (*1) apmērā, maksu balstot uz vērtību, kas šīm vienībām bija piešķirta iepriekšminētajos neatkarīgajos vērtējumos. Airport Handling šīs [...] (*1) vienības atdeva atpakaļ SEAH [...] (*1).

SEAH

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

Airport Handling

*1

SEAH

*1

| (257) | Airport Handling norādīja, ka pirkums tomēr bija saimnieciski pamatots, it īpaši šādu iemeslu dēļ:






  — | Airport Handling uzņēmējdarbības modelis būtībā sastāv no darbības bāzes tikai vienā vietā, proti, Milānas lidostās, tādēļ tā pamatā ir organizācijas modelis, kas nodrošina cilvēkresursus un tehniskos līdzekļus pakalpojumu pieprasījuma apmierināšanai tikai vienā atrašanās vietā (darbības centra pakalpojumu sniedzēja uzņēmējdarbības modelis). Airport Handling uzskata, ka šis modelis nodrošina labāku efektivitāti un drošāku rentabilitātes līmeni. Tādēļ Airport Handling mazāk bažītos par iekārtu vecumu un efektivitāti nekā par uzņēmumiem, kas ir aktīvi vairākās lidostās, un tādēļ viņiem nepieciešams “efektīvi pārvaldīt” savas iekārtas. |
| --- | --- | --- |

(257)

Airport Handling norādīja, ka pirkums tomēr bija saimnieciski pamatots, it īpaši šādu iemeslu dēļ:

Airport Handling

—

Airport Handling uzņēmējdarbības modelis būtībā sastāv no darbības bāzes tikai vienā vietā, proti, Milānas lidostās, tādēļ tā pamatā ir organizācijas modelis, kas nodrošina cilvēkresursus un tehniskos līdzekļus pakalpojumu pieprasījuma apmierināšanai tikai vienā atrašanās vietā (darbības centra pakalpojumu sniedzēja uzņēmējdarbības modelis). Airport Handling uzskata, ka šis modelis nodrošina labāku efektivitāti un drošāku rentabilitātes līmeni. Tādēļ Airport Handling mazāk bažītos par iekārtu vecumu un efektivitāti nekā par uzņēmumiem, kas ir aktīvi vairākās lidostās, un tādēļ viņiem nepieciešams “efektīvi pārvaldīt” savas iekārtas.

Airport Handling

Airport Handling

Airport Handling

| — | Lai gan daļa iekārtu bija novecojusi, vairākas vienības bija samērā jaunas, un tās varēja efektīvi izmantot. |
| --- | --- |

—

Lai gan daļa iekārtu bija novecojusi, vairākas vienības bija samērā jaunas, un tās varēja efektīvi izmantot.

| — | Vienības jau atradās uz vietas, tādēļ nebūtu nepieciešamas transporta izmaksas. |
| --- | --- |

—

Vienības jau atradās uz vietas, tādēļ nebūtu nepieciešamas transporta izmaksas.

| — | Airport Handling cerēja samazināt apkopes izmaksas, jo lielāko daļu vienību bija izgatavojis tas pats ražotājs un tās bija no tā paša modeļa. |
| --- | --- |

—

Airport Handling cerēja samazināt apkopes izmaksas, jo lielāko daļu vienību bija izgatavojis tas pats ražotājs un tās bija no tā paša modeļa.

Airport Handling

| — | Mēģinot iegādāties lietotas iekārtas tirgū visā ES, Airport Handling konstatēja, ka tirgū nav pietiekami daudz lietotu iekārtu piedāvājumu, lai apmierinātu Airport Handling prasības par pieņemamu cenu. |
| --- | --- |

—

Mēģinot iegādāties lietotas iekārtas tirgū visā ES, Airport Handling konstatēja, ka tirgū nav pietiekami daudz lietotu iekārtu piedāvājumu, lai apmierinātu Airport Handling prasības par pieņemamu cenu.

Airport Handling

Airport Handling

| — | Lietotu un jaunu aktīvu līdzsvarotu kombināciju vajadzētu izmantot darbības sākšanas posmā, jo galvenokārt iekārtu piegādātāji šķietami nespēja piegādāt jaunas iekārtas vienā reizē, kā arī tādēļ, ka Airport Handling bija pamats ticēt, ka pēkšņs, masīvs pieprasījuma pieaugums varētu izraisīt cenu kāpumu. Tādēļ Airport Handling drīzāk vēlējās pamazām pārtraukt lietoto vienību ekspluatāciju un aizvietot tās ar jaunām vienībām. |
| --- | --- |

—

Lietotu un jaunu aktīvu līdzsvarotu kombināciju vajadzētu izmantot darbības sākšanas posmā, jo galvenokārt iekārtu piegādātāji šķietami nespēja piegādāt jaunas iekārtas vienā reizē, kā arī tādēļ, ka Airport Handling bija pamats ticēt, ka pēkšņs, masīvs pieprasījuma pieaugums varētu izraisīt cenu kāpumu. Tādēļ Airport Handling drīzāk vēlējās pamazām pārtraukt lietoto vienību ekspluatāciju un aizvietot tās ar jaunām vienībām.

Airport Handling

Airport Handling

| — | Visbeidzot, jauna autoparka pārbaude un atbilstoša personāla apmācība tā izmantošanā regulāras darbības laikā būtu sarežģīta, it īpaši sākuma posmā. |
| --- | --- |

—

Visbeidzot, jauna autoparka pārbaude un atbilstoša personāla apmācība tā izmantošanā regulāras darbības laikā būtu sarežģīta, it īpaši sākuma posmā.

| (258) | Tikmēr Airport Handling uzsāka iepirkuma procedūru no 2014. gada novembra līdz 2015. gada janvārim, lai tirgū iegādātos jaunas iekārtas. Itālijas iestādes norādīja, ka pirmajā konkursa procedūrā iegādāto iekārtu vērtība ir aptuveni EUR [...] (*1). |
| --- | --- |

(258)

Tikmēr Airport Handling uzsāka iepirkuma procedūru no 2014. gada novembra līdz 2015. gada janvārim, lai tirgū iegādātos jaunas iekārtas. Itālijas iestādes norādīja, ka pirmajā konkursa procedūrā iegādāto iekārtu vērtība ir aptuveni EUR [...] (*1).

Airport Handling

*1

| (259) | Komisija novērtēja, vai Airport Handling tirgū iegādāto aktīvu vērtības un skaita salīdzinājums ar nomāto un tad no SEAH iegādāto vienību vērtību un skaitu ir drošs rādītājs saimnieciskajai pēctecībai. Attiecībā uz abu aktīvu veidu salīdzinājumu Komisija konstatēja, ka:






  — | SEAH likvidators izveidoja komplektus, lai apvienotu katrā komplektā vienības, kuras bija darba kārtībā, ar tādiem aktīviem un vienībām, kas bija mazāk gatavi darbam, |
| --- | --- | --- |

(259)

Komisija novērtēja, vai Airport Handling tirgū iegādāto aktīvu vērtības un skaita salīdzinājums ar nomāto un tad no SEAH iegādāto vienību vērtību un skaitu ir drošs rādītājs saimnieciskajai pēctecībai. Attiecībā uz abu aktīvu veidu salīdzinājumu Komisija konstatēja, ka:

Airport Handling

SEAH

—

SEAH likvidators izveidoja komplektus, lai apvienotu katrā komplektā vienības, kuras bija darba kārtībā, ar tādiem aktīviem un vienībām, kas bija mazāk gatavi darbam,

SEAH

| — | kopumā SEAH iekārtas bija novecojušas, |
| --- | --- |

—

kopumā SEAH iekārtas bija novecojušas,

SEAH

| — | Itālijas iestādes norādīja, ka aptuveni [...] (*1) no [...] (*1) vienībām, kas tika iegādātas no SEAH, bija labā vai apmierinošā darba kārtībā. Aptuveni trešdaļu varēja izmantot rezerves daļām. Vēlāk tika konstatēts, ka 700 no iegādātajām vienībām ir maza vērtība/mazs pielietojums vai to nav vispār; 270 vienības tad bija novietotas un norakstītas kā metāllūžņi, |
| --- | --- |

—

Itālijas iestādes norādīja, ka aptuveni [...] (*1) no [...] (*1) vienībām, kas tika iegādātas no SEAH, bija labā vai apmierinošā darba kārtībā. Aptuveni trešdaļu varēja izmantot rezerves daļām. Vēlāk tika konstatēts, ka 700 no iegādātajām vienībām ir maza vērtība/mazs pielietojums vai to nav vispār; 270 vienības tad bija novietotas un norakstītas kā metāllūžņi,

*1

*1

SEAH

| — | iekārtas apkalpošanai uz zemes sastāv no tāda plaša dažādu iekārtu spektra kā kāpnes, kravas automašīnas, autokrāvēji, kravas iekrāvēji un ratiņi, |
| --- | --- |

—

iekārtas apkalpošanai uz zemes sastāv no tāda plaša dažādu iekārtu spektra kā kāpnes, kravas automašīnas, autokrāvēji, kravas iekrāvēji un ratiņi,

| — | nav izslēgts, ka pat ar vienu jaunu, mūsdienīgu transportlīdzekli, kuru izmanto pilnas slodzes darbam, var darbu paveikt daudz efektīvāk nekā ar daudziem novecojušiem transportlīdzekļiem, kuriem nepieciešams vairāk laika apkopei. |
| --- | --- |

—

nav izslēgts, ka pat ar vienu jaunu, mūsdienīgu transportlīdzekli, kuru izmanto pilnas slodzes darbam, var darbu paveikt daudz efektīvāk nekā ar daudziem novecojušiem transportlīdzekļiem, kuriem nepieciešams vairāk laika apkopei.

| (260) | Tādēļ Komisija secina, ka jaunu iekārtu vērtības un skaita salīdzināšana ar nomāto un iegādāto iekārtu vērtību nevar šajā gadījumā izmantota kā saimnieciskās pēctecības rādītājs. |
| --- | --- |

(260)

Tādēļ Komisija secina, ka jaunu iekārtu vērtības un skaita salīdzināšana ar nomāto un iegādāto iekārtu vērtību nevar šajā gadījumā izmantota kā saimnieciskās pēctecības rādītājs.

| (261) | Šādos apstākļos Komisija novērtēja aktīvu (darbarīku) nozīmi kā ražošanas faktoru uzņēmumā Airport Handling proporcionāli darbaspēkam kā ražošanas faktoram, kā arī proporcionāli gan SEAH, gan Airport Handling apgrozījumam. |
| --- | --- |

(261)

Šādos apstākļos Komisija novērtēja aktīvu (darbarīku) nozīmi kā ražošanas faktoru uzņēmumā Airport Handling proporcionāli darbaspēkam kā ražošanas faktoram, kā arī proporcionāli gan SEAH, gan Airport Handling apgrozījumam.

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

| (262) | Attiecībā uz aktīvu nozīmi attiecībā pret darbaspēku SEAH pēdējā bilancē pirms likvidācijas darbarīku vērtība bija aptuveni EUR [...] (*1). Savukārt uzņēmumam Airport Handling 2015. gadā piederēja kapitāla aktīvi EUR [...] (*1) vērtībā (30). Turpretī Airport Handling darbaspēka izmaksas bija EUR [...] (*1) apmērā laikā no 2014. gada septembra līdz 2015. gada augustam, kā norādīts Airport Handling peļņas vai zaudējumu aprēķinā par šo posmu (31). |
| --- | --- |

(262)

Attiecībā uz aktīvu nozīmi attiecībā pret darbaspēku SEAH pēdējā bilancē pirms likvidācijas darbarīku vērtība bija aptuveni EUR [...] (*1). Savukārt uzņēmumam Airport Handling 2015. gadā piederēja kapitāla aktīvi EUR [...] (*1) vērtībā (30). Turpretī Airport Handling darbaspēka izmaksas bija EUR [...] (*1) apmērā laikā no 2014. gada septembra līdz 2015. gada augustam, kā norādīts Airport Handling peļņas vai zaudējumu aprēķinā par šo posmu (31).

SEAH

*1

Airport Handling

*1

30

Airport Handling

*1

Airport Handling

31

| (263) | Aktīvu vērtībai ir arī mazāka nozīme salīdzinājumā ar apgrozījumu. Airport Handling peļņas vai zaudējumu aprēķinā par laiku no 2014. gada septembra līdz 2015. gada augustam uzrādītais apgrozījums ir EUR [...] (*1). Tādēļ minētie aktīvi šķiet mazākas nozīmes ražošanas faktors salīdzinājumā ar darbaspēku. To vērtība ir arī ļoti neliela salīdzinājumā ar apgrozījumu, ko nodrošināja gan darbaspēks, gan aktīvi. Oficiālās izmeklēšanas laikā iegūtā informācija drīzāk norāda, ka gan SEAH, gan Airport Handling izteikti ievēro uzņēmējdarbības modeli, kas balstīts uz darbaspēku, nevis uz aktīviem. |
| --- | --- |

(263)

Aktīvu vērtībai ir arī mazāka nozīme salīdzinājumā ar apgrozījumu. Airport Handling peļņas vai zaudējumu aprēķinā par laiku no 2014. gada septembra līdz 2015. gada augustam uzrādītais apgrozījums ir EUR [...] (*1). Tādēļ minētie aktīvi šķiet mazākas nozīmes ražošanas faktors salīdzinājumā ar darbaspēku. To vērtība ir arī ļoti neliela salīdzinājumā ar apgrozījumu, ko nodrošināja gan darbaspēks, gan aktīvi. Oficiālās izmeklēšanas laikā iegūtā informācija drīzāk norāda, ka gan SEAH, gan Airport Handling izteikti ievēro uzņēmējdarbības modeli, kas balstīts uz darbaspēku, nevis uz aktīviem.

Airport Handling

*1

SEAH

Airport Handling

| (264) | Tādēļ Komisija secina, ka pat tad, ja Airport Handling sākumā savus aktīvus ieguva no SEAH, to kā tādu nevar uzskatīt par saimnieciskās pēctecības pazīmi, jo aktīvi ir tikai nelielas nozīmes ražošanas faktors apkalpošanas uz zemes jomā. |
| --- | --- |

(264)

Tādēļ Komisija secina, ka pat tad, ja Airport Handling sākumā savus aktīvus ieguva no SEAH, to kā tādu nevar uzskatīt par saimnieciskās pēctecības pazīmi, jo aktīvi ir tikai nelielas nozīmes ražošanas faktors apkalpošanas uz zemes jomā.

Airport Handling

SEAH

7.1.1.4.   Novērtējuma par nodošanas apmēru kopsavilkums

Novērtējuma par nodošanas apmēru kopsavilkums

| (265) | No novērtējuma jautājumā par to, ciktāl nodošanas apjoms varētu norādīt uz saimniecisko pēctecību starp SEAH un Airport Handling, var izdarīt šādus secinājumus. |
| --- | --- |

(265)

No novērtējuma jautājumā par to, ciktāl nodošanas apjoms varētu norādīt uz saimniecisko pēctecību starp SEAH un Airport Handling, var izdarīt šādus secinājumus.

SEAH

Airport Handling

| (266) | Pirmkārt, SEAH uzņēmumam Airport Handling nenodeva klientu portfeli. Līdz ar SEAH likvidāciju tika izbeigti visi līgumi, un Airport Handling vajadzēja no jauna iegūt līgumus, ar ko varētu piesaistīt kādus no bijušajiem SEAH klientiem un kādus jaunus klientus, kā arī uzņēmums zaudēja kādus no klientiem, kuri pārgāja pie konkurentiem. Līguma nosacījumi tika apspriesti neatkarīgi no iepriekšējiem ar SEAH noslēgto līgumu nosacījumiem. Šajā ziņā Airport Handling bija līdzvērtīgā stāvoklī ar jebkuru citu konkurentu vai jaunpienācēju. Faktu, ka nav notikusi klientu portfeļa nodošana, Komisija uzskata par būtisku norādi saimnieciskās pēctecības neesamībai. |
| --- | --- |

(266)

Pirmkārt, SEAH uzņēmumam Airport Handling nenodeva klientu portfeli. Līdz ar SEAH likvidāciju tika izbeigti visi līgumi, un Airport Handling vajadzēja no jauna iegūt līgumus, ar ko varētu piesaistīt kādus no bijušajiem SEAH klientiem un kādus jaunus klientus, kā arī uzņēmums zaudēja kādus no klientiem, kuri pārgāja pie konkurentiem. Līguma nosacījumi tika apspriesti neatkarīgi no iepriekšējiem ar SEAH noslēgto līgumu nosacījumiem. Šajā ziņā Airport Handling bija līdzvērtīgā stāvoklī ar jebkuru citu konkurentu vai jaunpienācēju. Faktu, ka nav notikusi klientu portfeļa nodošana, Komisija uzskata par būtisku norādi saimnieciskās pēctecības neesamībai.

SEAH

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

SEAH

SEAH

Airport Handling

| (267) | Otrkārt, Airport Handling savu sākotnējo darbaspēku pilnībā pieņēma darbā no SEAH, taču saskaņā ar jauniem līgumiem un jauniem līgumu nosacījumiem. Netika nodots liels daudzums darba līgumu, šādi līgumi netika automātiski nodoti starp uzņēmumiem, kā arī nodarbinātības nosacījumi netika atkārtoti. |
| --- | --- |

(267)

Otrkārt, Airport Handling savu sākotnējo darbaspēku pilnībā pieņēma darbā no SEAH, taču saskaņā ar jauniem līgumiem un jauniem līgumu nosacījumiem. Netika nodots liels daudzums darba līgumu, šādi līgumi netika automātiski nodoti starp uzņēmumiem, kā arī nodarbinātības nosacījumi netika atkārtoti.

Airport Handling

SEAH

| (268) | Treškārt, lai gan Airport Handling patiesi sākumā nomāja visus SEAH aktīvus apkalpošanai uz zemes, tomēr beigās pēc nomas līguma izbeigšanās uzņēmums pārņēma tikai daļu SEAH aktīviem, jo tikmēr sāka iegādāties iekārtas no trešajām personām. Turklāt no pieejamās informācijas noprotams, ka aktīvi ir tikai neliela daļa no ražošanas aktīviem apkalpošanas uz zemes jomā un tiem nav izšķiroša loma Airport Handling izmaksu struktūrā un efektivitātē. |
| --- | --- |

(268)

Treškārt, lai gan Airport Handling patiesi sākumā nomāja visus SEAH aktīvus apkalpošanai uz zemes, tomēr beigās pēc nomas līguma izbeigšanās uzņēmums pārņēma tikai daļu SEAH aktīviem, jo tikmēr sāka iegādāties iekārtas no trešajām personām. Turklāt no pieejamās informācijas noprotams, ka aktīvi ir tikai neliela daļa no ražošanas aktīviem apkalpošanas uz zemes jomā un tiem nav izšķiroša loma Airport Handling izmaksu struktūrā un efektivitātē.

Airport Handling

SEAH

SEAH

Airport Handling

| (269) | Kopumā, spriežot no nodošanas apmēra perspektīvas, Komisija uzskata, ka visi apstākļi saistībā ar Airport Handling izveidi SEAH likvidācijas laikā skatīti vienkopus nav pietiekami spēcīgi, lai liecinātu par saimniecisko pēctecību abu uzņēmumu starpā atgūšanas lēmuma apiešanai. |
| --- | --- |

(269)

Kopumā, spriežot no nodošanas apmēra perspektīvas, Komisija uzskata, ka visi apstākļi saistībā ar Airport Handling izveidi SEAH likvidācijas laikā skatīti vienkopus nav pietiekami spēcīgi, lai liecinātu par saimniecisko pēctecību abu uzņēmumu starpā atgūšanas lēmuma apiešanai.

Airport Handling

SEAH

7.1.2.   Tirgus cenas maksāšana

Tirgus cenas maksāšana

| (270) | Saskaņā ar judikatūru aktīvu nodošana par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu, arī norādītu uz saimniecisko pēctecību starp likvidējamo uzņēmumu, kuram ir parāds par valsts atbalstu, un jaunizveidoto uzņēmumu. |
| --- | --- |

(270)

Saskaņā ar judikatūru aktīvu nodošana par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu, arī norādītu uz saimniecisko pēctecību starp likvidējamo uzņēmumu, kuram ir parāds par valsts atbalstu, un jaunizveidoto uzņēmumu.

7.1.2.1.   
  SEAH aktīvi – vispārējās piezīmes

SEAH

| (271) | Bankrota procesa kontekstā negatīva lēmuma par valsts atbalstu apiešana, izmantojot aktīvu nodošanu, var notikt it īpaši tad, ja:






  — | aktīvi tiek pārdoti – vai iznomāti – par cenu, kas zemāka par tirgus cenu (piemēram, pēc pārdošanas procedūras, kas nav pietiekami atklāta, pārskatāma un nediskriminējoša) vai |
| --- | --- | --- |

(271)

Bankrota procesa kontekstā negatīva lēmuma par valsts atbalstu apiešana, izmantojot aktīvu nodošanu, var notikt it īpaši tad, ja:

—

aktīvi tiek pārdoti – vai iznomāti – par cenu, kas zemāka par tirgus cenu (piemēram, pēc pārdošanas procedūras, kas nav pietiekami atklāta, pārskatāma un nediskriminējoša) vai

| — | bankrota administrators veicis darbības, apkrāpjot kreditorus, un var būt samazinājis maksātnespējīga uzņēmuma aktīvus vai arī pārkāpis vienādas pakāpes kreditoru principu, radot zaudējumus valsts kreditoriem (32). |
| --- | --- |

—

bankrota administrators veicis darbības, apkrāpjot kreditorus, un var būt samazinājis maksātnespējīga uzņēmuma aktīvus vai arī pārkāpis vienādas pakāpes kreditoru principu, radot zaudējumus valsts kreditoriem (32).

32

| (272) | Turpretī Komisija uzskata, ka maksātnespējīga uzņēmuma, kas saņēmis nesaderīgu atbalstu, aktīvu nodošana – vai iznomāšana – jaunam uzņēmumam neliecina par atgūšanas lēmuma apiešanu, ja:






  — | nekas netika darīts, lai samazinātu maksātnespējīgā uzņēmuma aktīvu vērtību par labu jaunajam uzņēmumam, tādējādi radot zaudējumus kreditoriem (jo likvidācijas mērķis ir gūt maksimālu labumu no aktīvu pārdošanas ieņēmumiem, lai pēc iespējas vairāk varētu atlīdzināt kreditoriem), |
| --- | --- | --- |

(272)

Turpretī Komisija uzskata, ka maksātnespējīga uzņēmuma, kas saņēmis nesaderīgu atbalstu, aktīvu nodošana – vai iznomāšana – jaunam uzņēmumam neliecina par atgūšanas lēmuma apiešanu, ja:

—

nekas netika darīts, lai samazinātu maksātnespējīgā uzņēmuma aktīvu vērtību par labu jaunajam uzņēmumam, tādējādi radot zaudējumus kreditoriem (jo likvidācijas mērķis ir gūt maksimālu labumu no aktīvu pārdošanas ieņēmumiem, lai pēc iespējas vairāk varētu atlīdzināt kreditoriem),

| — | maksātnespējas procesa kontekstā valsts kreditoriem (kuriem ir ar nesaderīgo atbalstu saistīts prasījums) nav nepamatoti radīti nelabvēlīgi apstākļi salīdzinājumā ar citiem kreditoriem (ieskaitot, iespējams, jauno uzņēmumu vai tā dibinātājus). |
| --- | --- |

—

maksātnespējas procesa kontekstā valsts kreditoriem (kuriem ir ar nesaderīgo atbalstu saistīts prasījums) nav nepamatoti radīti nelabvēlīgi apstākļi salīdzinājumā ar citiem kreditoriem (ieskaitot, iespējams, jauno uzņēmumu vai tā dibinātājus).

| (273) | Attiecīgi:






  — | nomas maksa tika noteikta uz divu ārēju vērtējumu pamata. Tā tika palielināta saskaņā ar otro vērtējumu, kura pamatā bija visaptveroša iznomāto iekārtu pārbaude. Tādēļ nekas neliecina, ka cena, par kuru SEAH aktīvi tika iznomāti uzņēmumam Airport Handling, atšķīrās no parastajiem tirgus apstākļiem, |
| --- | --- | --- |

(273)

Attiecīgi:

—

nomas maksa tika noteikta uz divu ārēju vērtējumu pamata. Tā tika palielināta saskaņā ar otro vērtējumu, kura pamatā bija visaptveroša iznomāto iekārtu pārbaude. Tādēļ nekas neliecina, ka cena, par kuru SEAH aktīvi tika iznomāti uzņēmumam Airport Handling, atšķīrās no parastajiem tirgus apstākļiem,

SEAH

Airport Handling

| — | nav arī pierādījumu tam, ka darījumos, kas tika veikti pēc likvidatora iniciatīvas, tiktu apkrāpti kreditori vai būtu samazināta SEAH aktīvu vērtība. Konkrēti, kā turpmāk detalizēti norādīts, no visas pieejamās informācijas varēja secināt, ka SEAH aktīvu pārdošanai tika organizēti pienācīgi konkursi, dodot iespēju izteikt piedāvājumu visiem potenciāli ieinteresētajiem pircējiem. Fakti, ka nomas cenu noteica ārējie eksperti un tā tika paaugstināta pēc otrā novērtējuma, un ka SEAH likvidators nebija gatavs piešķirt uzņēmumam Airport Handling pirkuma cenas atlaidi par iekārtām, norāda, ka likvidatora organizētais pārdošanas process bija vērsts uz ieņēmumu maksimālu gūšanu attiecībā uz šiem aktīviem par labu SEAH kreditoriem, tādējādi nenotika konkrēta saimniecisko priekšrocību nodošana uzņēmumam Airport Handling, |
| --- | --- |

—

nav arī pierādījumu tam, ka darījumos, kas tika veikti pēc likvidatora iniciatīvas, tiktu apkrāpti kreditori vai būtu samazināta SEAH aktīvu vērtība. Konkrēti, kā turpmāk detalizēti norādīts, no visas pieejamās informācijas varēja secināt, ka SEAH aktīvu pārdošanai tika organizēti pienācīgi konkursi, dodot iespēju izteikt piedāvājumu visiem potenciāli ieinteresētajiem pircējiem. Fakti, ka nomas cenu noteica ārējie eksperti un tā tika paaugstināta pēc otrā novērtējuma, un ka SEAH likvidators nebija gatavs piešķirt uzņēmumam Airport Handling pirkuma cenas atlaidi par iekārtām, norāda, ka likvidatora organizētais pārdošanas process bija vērsts uz ieņēmumu maksimālu gūšanu attiecībā uz šiem aktīviem par labu SEAH kreditoriem, tādējādi nenotika konkrēta saimniecisko priekšrocību nodošana uzņēmumam Airport Handling,

SEAH

SEAH

SEAH

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

| — | Komisija arī atzīmē, ka neviena no ieinteresētajām personām neapgalvo, ka likvidācijas process pārkāptu kreditoru tiesības vai samazinātu SEAH piederošo aktīvu vērtību, vai ka šos aktīvus iznomā uzņēmumam Airport Handling par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenām. SEAH iekārtas apkalpošanai uz zemes sastāvēja no aptuveni 4 000 aktīvu. Saskaņā ar Itālijas sākotnēji paziņoto plānu SEAH šos aktīvus gatavojās iznomāt par tirgus cenu līdz to pārdošanai atklātā tirgū likvidācijas procesa ietvaros. |
| --- | --- |

—

Komisija arī atzīmē, ka neviena no ieinteresētajām personām neapgalvo, ka likvidācijas process pārkāptu kreditoru tiesības vai samazinātu SEAH piederošo aktīvu vērtību, vai ka šos aktīvus iznomā uzņēmumam Airport Handling par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenām. SEAH iekārtas apkalpošanai uz zemes sastāvēja no aptuveni 4 000 aktīvu. Saskaņā ar Itālijas sākotnēji paziņoto plānu SEAH šos aktīvus gatavojās iznomāt par tirgus cenu līdz to pārdošanai atklātā tirgū likvidācijas procesa ietvaros.

SEAH

Airport Handling

SEAH

SEAH

7.1.2.2.   
  SEAH aktīvu iznomāšana uzņēmumam Airport Handling – nomas maksas noteikšana

SEAH

Airport Handling

| (274) | Pēc neveiksmīgās konkursa procedūras iekārtas apkalpošanai uz zemes iznomāja uzņēmumam Airport Handling saskaņā ar līgumu, kura beigu termiņš sākotnēji bija 2015. gada 31. augusts. |
| --- | --- |

(274)

Pēc neveiksmīgās konkursa procedūras iekārtas apkalpošanai uz zemes iznomāja uzņēmumam Airport Handling saskaņā ar līgumu, kura beigu termiņš sākotnēji bija 2015. gada 31. augusts.

Airport Handling

| (275) | Saskaņā ar judikatūru tikai fakts, ka uzņēmums kādu konkrētu laiku nomā dažus vai visus maksātnespējīga uzņēmuma aktīvus, obligāti nenozīmē, ka jaunajam uzņēmumam ir konkurences priekšrocības, kas saistītas ar iznomātājam iepriekš piešķirto atbalstu (33). Atbalsta saņēmēja aktīvu iznomāšana uzņēmumam, kas veic līdzīgu darbību, nenorāda uz saimniecisko pēctecību, ja nomas maksa atspoguļo tirgus cenu. Tomēr, ja nomas maksa, kuru jaunais uzņēmums maksā atbalsta saņēmējam, ir zemāka par tirgus cenu, tad tā var būt norāde par saimniecisko pēctecību, ja priekšrocības, kas tika piešķirtas nelikumīgā un nesaderīgā atbalsta saņēmējam, var uzskatīt par pilnīgi vai daļēji nodotām jaunajam uzņēmumam, nosakot cenu, kas ir zemāka par tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(275)

Saskaņā ar judikatūru tikai fakts, ka uzņēmums kādu konkrētu laiku nomā dažus vai visus maksātnespējīga uzņēmuma aktīvus, obligāti nenozīmē, ka jaunajam uzņēmumam ir konkurences priekšrocības, kas saistītas ar iznomātājam iepriekš piešķirto atbalstu (33). Atbalsta saņēmēja aktīvu iznomāšana uzņēmumam, kas veic līdzīgu darbību, nenorāda uz saimniecisko pēctecību, ja nomas maksa atspoguļo tirgus cenu. Tomēr, ja nomas maksa, kuru jaunais uzņēmums maksā atbalsta saņēmējam, ir zemāka par tirgus cenu, tad tā var būt norāde par saimniecisko pēctecību, ja priekšrocības, kas tika piešķirtas nelikumīgā un nesaderīgā atbalsta saņēmējam, var uzskatīt par pilnīgi vai daļēji nodotām jaunajam uzņēmumam, nosakot cenu, kas ir zemāka par tirgus vērtību.

33

| (276) | No pieejamās informācijas var secināt, ka SEAH un pilnvarotā persona apsprieda nomas līgumu godīgas konkurences apstākļos. Turklāt nomas maksa tika noteikta divos turpmākajos ārējos novērtējumos. Lai apstiprinātu pirmā novērtējuma pamatotību, nosakot gada nomas maksu EUR [...] % apmērā, SEAH un Airport Handling kopīgi uzticēja E&Y veikt atkārtotu nomas maksas novērtējumu. Otrajā novērtējumā sākotnēji tika ieteikta [...] (*1) nomas maksa EUR [...] (*1) apmērā. Kad SEAH un Airport Handling bija vienojušies paplašināt šo otro novērtējumu, lai iekļautu jaunu informāciju, kas bija iegūta no iekārtu piegādes ziņojumiem, eksperti konstatēja, ka vairākas mehānismu un iekārtu vienības nebija piemērotas lietošanai, un laboja savu sākotnējo aprēķinu [...] (*1) uz EUR [...] (*1). Uz šī otrā novērtējuma pamata SEAH un Airport Handling vienojās samazināt nomas maksu līdz EUR [...] (*1) gadā. |
| --- | --- |

(276)

No pieejamās informācijas var secināt, ka SEAH un pilnvarotā persona apsprieda nomas līgumu godīgas konkurences apstākļos. Turklāt nomas maksa tika noteikta divos turpmākajos ārējos novērtējumos. Lai apstiprinātu pirmā novērtējuma pamatotību, nosakot gada nomas maksu EUR [...] % apmērā, SEAH un Airport Handling kopīgi uzticēja E&Y veikt atkārtotu nomas maksas novērtējumu. Otrajā novērtējumā sākotnēji tika ieteikta [...] (*1) nomas maksa EUR [...] (*1) apmērā. Kad SEAH un Airport Handling bija vienojušies paplašināt šo otro novērtējumu, lai iekļautu jaunu informāciju, kas bija iegūta no iekārtu piegādes ziņojumiem, eksperti konstatēja, ka vairākas mehānismu un iekārtu vienības nebija piemērotas lietošanai, un laboja savu sākotnējo aprēķinu [...] (*1) uz EUR [...] (*1). Uz šī otrā novērtējuma pamata SEAH un Airport Handling vienojās samazināt nomas maksu līdz EUR [...] (*1) gadā.

SEAH

SEAH

Airport Handling

E&Y

*1

*1

SEAH

Airport Handling

*1

*1

SEAH

Airport Handling

*1

| (277) | Noslēgumā no pieejamās informācijas var secināt, ka SEAH un Airport Handling apspriedās godīgos konkurences apstākļos un paļāvās uz ekspertu ziņojumiem par minēto aktīvu vērtību. Fakts, ka otrais novērtējums tika pārskatīts pēc abu pušu savstarpēja lūguma, norāda uz to, ka abas puses plānoja saglabāt nomas cenu pēc iespējas tuvāku tirgus apstākļiem un izslēgt jebkuras iespējamas šaubas par slepenām norunām. Tādēļ Komisija uzskata, ka nomas maksa, par kuru puses vienojās, bija vismaz tirgus cenas vērtībā. |
| --- | --- |

(277)

Noslēgumā no pieejamās informācijas var secināt, ka SEAH un Airport Handling apspriedās godīgos konkurences apstākļos un paļāvās uz ekspertu ziņojumiem par minēto aktīvu vērtību. Fakts, ka otrais novērtējums tika pārskatīts pēc abu pušu savstarpēja lūguma, norāda uz to, ka abas puses plānoja saglabāt nomas cenu pēc iespējas tuvāku tirgus apstākļiem un izslēgt jebkuras iespējamas šaubas par slepenām norunām. Tādēļ Komisija uzskata, ka nomas maksa, par kuru puses vienojās, bija vismaz tirgus cenas vērtībā.

SEAH

Airport Handling

7.1.2.3.   Uzņēmuma Airport Handling veiktā SEAH aktīvu daļas iegāde – pirkuma cena

Uzņēmuma Airport Handling

SEAH

| (278) | Airport Handlinng iegādājās aktīvus pēc neveiksmīgas konkursa procedūras un pēc nomas līguma termiņa beigām. Komisija novērtēja, vai ar šo darījumu Airport Handling saņēma jebkādas priekšrocības, kas izriet no iepriekšējā nelikumīgā SEAH piešķirtā atbalsta. Šī novērtējuma pamatā ir apsvērums, ka priekšrocību nav, ja pirkuma cena EUR [...] (*1) apmērā atbilst vismaz tirgus cenai. |
| --- | --- |

(278)

Airport Handlinng iegādājās aktīvus pēc neveiksmīgas konkursa procedūras un pēc nomas līguma termiņa beigām. Komisija novērtēja, vai ar šo darījumu Airport Handling saņēma jebkādas priekšrocības, kas izriet no iepriekšējā nelikumīgā SEAH piešķirtā atbalsta. Šī novērtējuma pamatā ir apsvērums, ka priekšrocību nav, ja pirkuma cena EUR [...] (*1) apmērā atbilst vismaz tirgus cenai.

Airport Handlinng

Airport Handling

SEAH

*1

| (279) | Aicinājums paust interesi par SEAH aktīviem tika publicēts 2014. gada 12. novembraEiropas Savienības Oficiālā Vēstneša papildinājumā. Tā kā vienību skaits bija liels, likvidators ar neatkarīga konsultantu uzņēmuma IMQ palīdzību pieņēma lēmumu sadalīt šīs vienības deviņās daļās. SEAH norādīja, ka iemesls bija izvairīties no neefektivitātes, kas rastos no pārmērīgas sadrumstalotības. Cenšoties piesaistīt pēc iespējas vairāk pretendentu, katru daļu definēja kā atsevišķu aktīvu kombināciju, iekļaujot papildu vienības, kā arī ar dažādām vērtībām. Ārējais eksperts noteica minimālo cenu katrai daļai. |
| --- | --- |

(279)

Aicinājums paust interesi par SEAH aktīviem tika publicēts 2014. gada 12. novembraEiropas Savienības Oficiālā Vēstneša papildinājumā. Tā kā vienību skaits bija liels, likvidators ar neatkarīga konsultantu uzņēmuma IMQ palīdzību pieņēma lēmumu sadalīt šīs vienības deviņās daļās. SEAH norādīja, ka iemesls bija izvairīties no neefektivitātes, kas rastos no pārmērīgas sadrumstalotības. Cenšoties piesaistīt pēc iespējas vairāk pretendentu, katru daļu definēja kā atsevišķu aktīvu kombināciju, iekļaujot papildu vienības, kā arī ar dažādām vērtībām. Ārējais eksperts noteica minimālo cenu katrai daļai.

SEAH

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

IMQ

SEAH

| (280) | Pārdošanas procedūra ierobežoti attiecās uz apkalpošanas uz zemes nodrošinātājiem, lidostu operatoriem, gaisa pārvadātājiem, pārdoto iekārtu veidu ražotājiem, tālākpārdevējiem un līzinga uzņēmumiem, kuri atbilda minimālajiem maksātspējas kritērijiem. |
| --- | --- |

(280)

Pārdošanas procedūra ierobežoti attiecās uz apkalpošanas uz zemes nodrošinātājiem, lidostu operatoriem, gaisa pārvadātājiem, pārdoto iekārtu veidu ražotājiem, tālākpārdevējiem un līzinga uzņēmumiem, kuri atbilda minimālajiem maksātspējas kritērijiem.

| (281) | Itālija norādīja, ka konkursā netika saņemta neviena oficiāla intereses izpausme. SEAH saņēma tikai neoficiālu komunikāciju no trešajām personām ar mērķi izskatīt iespējas iegādāties tikai konkrētus aktīvus, taču par zemākām cenām nekā konkursā norādītās. Šī komunikācija izmeklēšanas gaitā tika iesniegta Komisijai. |
| --- | --- |

(281)

Itālija norādīja, ka konkursā netika saņemta neviena oficiāla intereses izpausme. SEAH saņēma tikai neoficiālu komunikāciju no trešajām personām ar mērķi izskatīt iespējas iegādāties tikai konkrētus aktīvus, taču par zemākām cenām nekā konkursā norādītās. Šī komunikācija izmeklēšanas gaitā tika iesniegta Komisijai.

SEAH

| (282) | Itālija norādīja, ka pēc negatīvā konkursa iznākuma SEAH likvidators mēģināja raisīt potenciālo SEAH aktīvu pircēju interesi, sazinoties ar konkrētiem uzņēmumiem, kuri nodarbojās ar apkalpošanu uz zemes, kā arī ar uzņēmumiem, kas neoficiāli bija pauduši interesi konkursa procedūras laikā, kā arī dodot pieeju datu telpai un aktīviem, lai jebkurš ieinteresēts uzņēmums varētu apskatīt aktīvus uz vietas. |
| --- | --- |

(282)

Itālija norādīja, ka pēc negatīvā konkursa iznākuma SEAH likvidators mēģināja raisīt potenciālo SEAH aktīvu pircēju interesi, sazinoties ar konkrētiem uzņēmumiem, kuri nodarbojās ar apkalpošanu uz zemes, kā arī ar uzņēmumiem, kas neoficiāli bija pauduši interesi konkursa procedūras laikā, kā arī dodot pieeju datu telpai un aktīviem, lai jebkurš ieinteresēts uzņēmums varētu apskatīt aktīvus uz vietas.

SEAH

SEAH

| (283) | Rezultātā tika saņemti daži paziņojumi par interesi iegādāties SEAH iekārtas, taču joprojām par zemākām cenām, nekā bija norādītas konkursā. Beigās vienīgais ticamais pircējs, kurš bija ieinteresēts iegādāties SEAH iekārtas, bija Airport Handling. |
| --- | --- |

(283)

Rezultātā tika saņemti daži paziņojumi par interesi iegādāties SEAH iekārtas, taču joprojām par zemākām cenām, nekā bija norādītas konkursā. Beigās vienīgais ticamais pircējs, kurš bija ieinteresēts iegādāties SEAH iekārtas, bija Airport Handling.

SEAH

SEAH

Airport Handling

| (284) | Komisija novērtēja, vai minētā konkursa procedūra efektīvi atbilda tirgum, lai neveiksmi varētu uzskatīt kā apliecinājumu tam, ka tirgus nebija ieinteresēts SEAH aktīvu iegādē. Komisija pieņem, ka konkursa procedūra ir efektīvi atvērta tirgum un vērsta uz maksimālu ieņēmumu gūšanu, ja procedūra ir atvērta, pārskatāma, nediskriminējoša un bez nosacījumiem. |
| --- | --- |

(284)

Komisija novērtēja, vai minētā konkursa procedūra efektīvi atbilda tirgum, lai neveiksmi varētu uzskatīt kā apliecinājumu tam, ka tirgus nebija ieinteresēts SEAH aktīvu iegādē. Komisija pieņem, ka konkursa procedūra ir efektīvi atvērta tirgum un vērsta uz maksimālu ieņēmumu gūšanu, ja procedūra ir atvērta, pārskatāma, nediskriminējoša un bez nosacījumiem.

SEAH

| (285) | Attiecībā uz minētās procedūras atvērtību Komisija atzīmē, ka informācija par pārdošanu tika publicēta ES Oficiālā Vēstneša papildinājumā, tādēļ bija pietiekami plaši pieejama publiskā telpā. |
| --- | --- |

(285)

Attiecībā uz minētās procedūras atvērtību Komisija atzīmē, ka informācija par pārdošanu tika publicēta ES Oficiālā Vēstneša papildinājumā, tādēļ bija pietiekami plaši pieejama publiskā telpā.

ES Oficiālā Vēstneša

| (286) | Tomēr procedūras ierobežojumi attiecās tikai uz konkrētiem pircēju veidiem, proti, pakalpojumu uz zemes sniedzējiem, lidostu operatoriem, gaisa pārvadātājiem, tālākpārdevējiem un līzinga uzņēmumiem, kas atbilst minimāliem maksātspējas kritērijiem (iepriekšminētais 193. apsvērums). |
| --- | --- |

(286)

Tomēr procedūras ierobežojumi attiecās tikai uz konkrētiem pircēju veidiem, proti, pakalpojumu uz zemes sniedzējiem, lidostu operatoriem, gaisa pārvadātājiem, tālākpārdevējiem un līzinga uzņēmumiem, kas atbilst minimāliem maksātspējas kritērijiem (iepriekšminētais 193. apsvērums).

| (287) | Turklāt Itālijas iestādes nav iesniegušas pamatotus iemeslus šādai potenciālo pircēju loka a priori ierobežošanai. Tādēļ konkursa procedūra nebija pilnībā atvērta, jo atbilstības kritēriji varēja ierobežot konkursa procedūru tā, ka publiskais īpašnieks nevarēja pārliecināties par ekonomiski vislabvēlīgākā piedāvājuma saņemšanu. |
| --- | --- |

(287)

Turklāt Itālijas iestādes nav iesniegušas pamatotus iemeslus šādai potenciālo pircēju loka a priori ierobežošanai. Tādēļ konkursa procedūra nebija pilnībā atvērta, jo atbilstības kritēriji varēja ierobežot konkursa procedūru tā, ka publiskais īpašnieks nevarēja pārliecināties par ekonomiski vislabvēlīgākā piedāvājuma saņemšanu.

a priori

| (288) | Tomēr praktiski Komisija uzskata, ka nekas neliecina, ka konkurss būtu veiksmīgs, ja tas nebūtu ierobežoti attiecināts uz uzņēmumiem, kas veic apkalpošanu uz zemes, vai līdzīgiem uzņēmumiem. To apstiprina fakts, ka mēģinājumi piesaistīt pretendentus neoficiāli ārpus konkursa procedūras ietvariem arī bija neveiksmīgi, jo netika veikti piedāvājumi, kas sasniegtu prasītās cenas. |
| --- | --- |

(288)

Tomēr praktiski Komisija uzskata, ka nekas neliecina, ka konkurss būtu veiksmīgs, ja tas nebūtu ierobežoti attiecināts uz uzņēmumiem, kas veic apkalpošanu uz zemes, vai līdzīgiem uzņēmumiem. To apstiprina fakts, ka mēģinājumi piesaistīt pretendentus neoficiāli ārpus konkursa procedūras ietvariem arī bija neveiksmīgi, jo netika veikti piedāvājumi, kas sasniegtu prasītās cenas.

| (289) | SEAH likvidators saņēma vairākus paziņojumus par ieinteresētību iegādāties SEAH iekārtas par cenām, kas bija zemākas par konkursa procedūrā norādītajām. Tas ir pietiekams pierādījums, ka tirgus dalībnieki ārpus sākotnēji atbilstošo pretendentu ierobežotās jomas nebija gatavi maksāt SEAH noteikto cenu. |
| --- | --- |

(289)

SEAH likvidators saņēma vairākus paziņojumus par ieinteresētību iegādāties SEAH iekārtas par cenām, kas bija zemākas par konkursa procedūrā norādītajām. Tas ir pietiekams pierādījums, ka tirgus dalībnieki ārpus sākotnēji atbilstošo pretendentu ierobežotās jomas nebija gatavi maksāt SEAH noteikto cenu.

SEAH

SEAH

SEAH

| (290) | Iepriekšminētais pārdošanas procedūras un SEAH kā pārdevēja un Airport Handling kā pircēja sarunu rezultāts norāda, ka sākotnēji noteiktā cena bija virs cenas, ko tirgus dalībnieki bija gatavi maksāt. Jo īpaši SEAH likvidators kā pārdevējs godīgos konkurences apstākļos vadīja sarunas, lai iegūtu maksimālu ekonomisku labumu no attiecīgo aktīvu pārdošanas. Itālijas iestāžu iesniegtajos dokumentos redzams, ka Airport Handling piedāvājums patiesi bija ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums, kādu SEAH saņēma. Savukārt uzņēmumam Airport Handling bija saimnieciski iemesli iegādāties aktīvus, neraugoties uz SEAH atteikumu piešķirt atlaidi vai labvēlīgākus samaksas nosacījumus. Pirkuma cenu var uzskatīt par esošu vismaz tirgus cenas apmērā. Tādēļ nav pamata secināt, ka Airport Handling, iegādājoties daļu SEAH aktīvu, saņēma kādas priekšrocības, kas izrietētu no iepriekšējā nelikumīgā atbalsta, kas bija piešķirts SEAH. |
| --- | --- |

(290)

Iepriekšminētais pārdošanas procedūras un SEAH kā pārdevēja un Airport Handling kā pircēja sarunu rezultāts norāda, ka sākotnēji noteiktā cena bija virs cenas, ko tirgus dalībnieki bija gatavi maksāt. Jo īpaši SEAH likvidators kā pārdevējs godīgos konkurences apstākļos vadīja sarunas, lai iegūtu maksimālu ekonomisku labumu no attiecīgo aktīvu pārdošanas. Itālijas iestāžu iesniegtajos dokumentos redzams, ka Airport Handling piedāvājums patiesi bija ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums, kādu SEAH saņēma. Savukārt uzņēmumam Airport Handling bija saimnieciski iemesli iegādāties aktīvus, neraugoties uz SEAH atteikumu piešķirt atlaidi vai labvēlīgākus samaksas nosacījumus. Pirkuma cenu var uzskatīt par esošu vismaz tirgus cenas apmērā. Tādēļ nav pamata secināt, ka Airport Handling, iegādājoties daļu SEAH aktīvu, saņēma kādas priekšrocības, kas izrietētu no iepriekšējā nelikumīgā atbalsta, kas bija piešķirts SEAH.

SEAH

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

SEAH

SEAH

7.1.2.4.   Slēdziens par tirgus cenu kā iespējamu saimnieciskās pēctecības rādītāju

Slēdziens par tirgus cenu kā iespējamu saimnieciskās pēctecības rādītāju

| (291) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka nomas un sekojošās pārdošanas apstākļi faktiski izslēdz jebkuru saimniecisko priekšrocību nodošanu no SEAH uzņēmumam Airport Handling. Tādēļ šajā gadījumā nomas cenu un pirkuma cenu nevar uzskatīt par saimnieciskās pēctecības rādītāju. |
| --- | --- |

(291)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka nomas un sekojošās pārdošanas apstākļi faktiski izslēdz jebkuru saimniecisko priekšrocību nodošanu no SEAH uzņēmumam Airport Handling. Tādēļ šajā gadījumā nomas cenu un pirkuma cenu nevar uzskatīt par saimnieciskās pēctecības rādītāju.

SEAH

Airport Handling

7.1.3.   Akcionāru identitāte

Akcionāru identitāte

| (292) | 2014. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija ņēma vērā, ka Itālija ir apņēmusies uzticēt Airport Handling pārvaldību neatkarīgai pilnvarotai personai uz trīs gadu ilgu periodu (34). Turklāt Itālija piedāvāja atvērt 20 % no Airport Handling akciju kapitāla investoriem. Tad Komisija konstatēja, pirmkārt, ka pakalpojumu uz zemes veikšanas darbībai būtu tas pats īpašnieks, VEA, un, otrkārt, ka Itālijas piedāvājums konkursā pārdot 20 % no jaunā pakalpojumu uz zemes sniedzēja kapitāla nav pietiekams, lai garantētu SEAH darbības neturpināšanu, jo, pirmkārt, piedāvājums aprobežojas tikai ar mazākuma akciju paketes pārdošanu, otrkārt, šajā ziņā nav sniegtas nekādas garantijas. Turklāt šī kapitāla atvēršana notiktu tikai pēc Airport Handling ienākšanas tirgū. |
| --- | --- |

(292)

2014. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija ņēma vērā, ka Itālija ir apņēmusies uzticēt Airport Handling pārvaldību neatkarīgai pilnvarotai personai uz trīs gadu ilgu periodu (34). Turklāt Itālija piedāvāja atvērt 20 % no Airport Handling akciju kapitāla investoriem. Tad Komisija konstatēja, pirmkārt, ka pakalpojumu uz zemes veikšanas darbībai būtu tas pats īpašnieks, VEA, un, otrkārt, ka Itālijas piedāvājums konkursā pārdot 20 % no jaunā pakalpojumu uz zemes sniedzēja kapitāla nav pietiekams, lai garantētu SEAH darbības neturpināšanu, jo, pirmkārt, piedāvājums aprobežojas tikai ar mazākuma akciju paketes pārdošanu, otrkārt, šajā ziņā nav sniegtas nekādas garantijas. Turklāt šī kapitāla atvēršana notiktu tikai pēc Airport Handling ienākšanas tirgū.

Airport Handling

34

Airport Handling

VEA

SEAH

Airport Handling

| (293) | Izmeklēšanas gaitā Itālija apgalvoja, ka trasta nodibināšana garantēs pēctecības neesamību starp SEAH un Airport Handling. Pilnvarotā persona nodrošinātu neatkarīgu VEA līdzdalības pārvaldību uzņēmumā Airport Handling, uzņemoties vienpersonisku kontroli pār uzņēmumu un tādējādi nodrošinot jebkādu interešu un/vai informācijas plūsmas neesamību starp Airport Handling un VEA grupu. |
| --- | --- |

(293)

Izmeklēšanas gaitā Itālija apgalvoja, ka trasta nodibināšana garantēs pēctecības neesamību starp SEAH un Airport Handling. Pilnvarotā persona nodrošinātu neatkarīgu VEA līdzdalības pārvaldību uzņēmumā Airport Handling, uzņemoties vienpersonisku kontroli pār uzņēmumu un tādējādi nodrošinot jebkādu interešu un/vai informācijas plūsmas neesamību starp Airport Handling un VEA grupu.

SEAH

Airport Handling

VEA

Airport Handling

Airport Handling

VEA

| (294) | Komisija minētajā gadījumā novērtēja īpašnieku identitātes hronoloģisko un materiālo raksturojumu. |
| --- | --- |

(294)

Komisija minētajā gadījumā novērtēja īpašnieku identitātes hronoloģisko un materiālo raksturojumu.

| (295) | Pirmkārt, attiecībā uz hronoloģiju Komisija atzīmē, ka VEA nodibināja uzņēmumu Airport Handling2013. gada 9. septembrī. Trasts tika reģistrēts 2014. gada 30. jūnijā. Trasta līgumu parakstīja tajā pašā dienā. Komisija atzīmē, ka trasts pārņēma faktisko Airport Handling pārvaldību tikai vēlāk, 2014. gada 27. augustā, kad VEA nodeva trastam un ieceltajai pilnvarotajai personai visu līdzdalību uzņēmumā Airport Handling. Savukārt pilnvarotā persona iecēla jaunu Airport Handling direktoru padomi. Airport Handling sāka darbību pēc pāris dienām, proti, 2014. gada 1. septembrī. Tomēr Komisija atzīmē, ka saskaņā ar pieejamo informāciju uzņēmums jau bija veicis saimniecisko darbību, piedāvājot savus pakalpojumus tirgū pirms šī datuma, acīmredzot jau no 2014. gada aprīļa, jo [...] (*1) bija noslēgti vairāki pakalpojumu līgumi (35). Taču tad Airport Handling pilnībā piederēja VEA, kas to pārvaldīja. |
| --- | --- |

(295)

Pirmkārt, attiecībā uz hronoloģiju Komisija atzīmē, ka VEA nodibināja uzņēmumu Airport Handling2013. gada 9. septembrī. Trasts tika reģistrēts 2014. gada 30. jūnijā. Trasta līgumu parakstīja tajā pašā dienā. Komisija atzīmē, ka trasts pārņēma faktisko Airport Handling pārvaldību tikai vēlāk, 2014. gada 27. augustā, kad VEA nodeva trastam un ieceltajai pilnvarotajai personai visu līdzdalību uzņēmumā Airport Handling. Savukārt pilnvarotā persona iecēla jaunu Airport Handling direktoru padomi. Airport Handling sāka darbību pēc pāris dienām, proti, 2014. gada 1. septembrī. Tomēr Komisija atzīmē, ka saskaņā ar pieejamo informāciju uzņēmums jau bija veicis saimniecisko darbību, piedāvājot savus pakalpojumus tirgū pirms šī datuma, acīmredzot jau no 2014. gada aprīļa, jo [...] (*1) bija noslēgti vairāki pakalpojumu līgumi (35). Taču tad Airport Handling pilnībā piederēja VEA, kas to pārvaldīja.

VEA

Airport Handling

Airport Handling

VEA

Airport Handling

Airport Handling

Airport Handling

*1

35

Airport Handling

VEA

| (296) | Otrkārt, attiecībā uz īpašumtiesību un pārvaldības nodošanas trastam materiālo raksturojumu Komisija vērtēja, vai fakts, ka īsi pirms Airport Handling darbības sākšanas to uz laiku pārvaldīja pilnvarotā persona, ir pietiekams, lai izslēgtu, ka VEA varēja izmantot tiesības pārvaldīt Airport Handling, tādējādi vienpersoniski pieņemot komerciālas dabas lēmumus. Šajā kontekstā Komisijai ir šādas piezīmes. |
| --- | --- |

(296)

Otrkārt, attiecībā uz īpašumtiesību un pārvaldības nodošanas trastam materiālo raksturojumu Komisija vērtēja, vai fakts, ka īsi pirms Airport Handling darbības sākšanas to uz laiku pārvaldīja pilnvarotā persona, ir pietiekams, lai izslēgtu, ka VEA varēja izmantot tiesības pārvaldīt Airport Handling, tādējādi vienpersoniski pieņemot komerciālas dabas lēmumus. Šajā kontekstā Komisijai ir šādas piezīmes.

Airport Handling

VEA

Airport Handling

| (297) | Saskaņā ar trasta līgumu pilnvarotās personas darbība ir pakļauta konkrētiem būtiskiem ierobežojumiem, it īpaši, pilnvarotajai personai nav pienākums izmeklēt:






  — | vai VEA pārstāvji piedalījušies sarunās ar darbiniekiem, kurus pieņem darbā Airport Handling, |
| --- | --- | --- |

(297)

Saskaņā ar trasta līgumu pilnvarotās personas darbība ir pakļauta konkrētiem būtiskiem ierobežojumiem, it īpaši, pilnvarotajai personai nav pienākums izmeklēt:

—

vai VEA pārstāvji piedalījušies sarunās ar darbiniekiem, kurus pieņem darbā Airport Handling,

VEA

Airport Handling

| — | vai VEA sniedz personāla ārpakalpojumus uzņēmumam Airport Handling, ieskaitot tā ģenerāldirektoru, |
| --- | --- |

—

vai VEA sniedz personāla ārpakalpojumus uzņēmumam Airport Handling, ieskaitot tā ģenerāldirektoru,

VEA

Airport Handling

| — | vai konkrētus būtiskus pakalpojumus, ieskaitot attiecības ar investoriem un klientu servisu, turpinās sniegt VEA, |
| --- | --- |

—

vai konkrētus būtiskus pakalpojumus, ieskaitot attiecības ar investoriem un klientu servisu, turpinās sniegt VEA,

VEA

| — | vai lēmumi par finansējumu pilnībā ir atstāti VEA ziņā. |
| --- | --- |

—

vai lēmumi par finansējumu pilnībā ir atstāti VEA ziņā.

VEA

| (298) | Turklāt, lai gan, pamatojoties uz trasta līgumu, Airport Handling pārvaldei ir jābūt nošķirtai no SEAH pārvaldes, Airport Handling tomēr pārvalda bijušais VEA Aviācijas uzņēmējdarbības attīstības nodaļas vadītājs. |
| --- | --- |

(298)

Turklāt, lai gan, pamatojoties uz trasta līgumu, Airport Handling pārvaldei ir jābūt nošķirtai no SEAH pārvaldes, Airport Handling tomēr pārvalda bijušais VEA Aviācijas uzņēmējdarbības attīstības nodaļas vadītājs.

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

VEA

| (299) | Komisija atzīmē, ka VEA uz Airport Handling norīkoja divus augstākā līmeņa vadītājus. Abiem pašlaik ir augstākās vadības amati uzņēmumā Airport Handling. Itālija norādīja, ka starp VEA un šiem vadītājiem nebūs hierarhiskas attiecības un ka šie vadītāji neveiks nekādas darbības VEA labā. Viņu atalgojumu arī neatkarīgi noteiks Airport Handling. |
| --- | --- |

(299)

Komisija atzīmē, ka VEA uz Airport Handling norīkoja divus augstākā līmeņa vadītājus. Abiem pašlaik ir augstākās vadības amati uzņēmumā Airport Handling. Itālija norādīja, ka starp VEA un šiem vadītājiem nebūs hierarhiskas attiecības un ka šie vadītāji neveiks nekādas darbības VEA labā. Viņu atalgojumu arī neatkarīgi noteiks Airport Handling.

VEA

Airport Handling

Airport Handling

VEA

VEA

Airport Handling

| (300) | Itālija norāda, ka VEA lēmums nosūtīt šos vadītājus uz Airport Handling tika pieņemts, ņemot vērā Itālijas ierosinājumus par Airport Handling kapitāla atvēršanu trešajām personām. Tādēļ būtu nepieciešams pārliecināties, ka, no vienas puses, Airport Handling vadība ir pilnībā kvalificēta un, no otras puses, ka vadītāju darba apstākļi ir elastīgi. Faktiski Itālija paskaidroja, ka Airport Handling parakstīja norīkojuma līgumus ar VEA par [...] (*1) darbiniekiem. |
| --- | --- |

(300)

Itālija norāda, ka VEA lēmums nosūtīt šos vadītājus uz Airport Handling tika pieņemts, ņemot vērā Itālijas ierosinājumus par Airport Handling kapitāla atvēršanu trešajām personām. Tādēļ būtu nepieciešams pārliecināties, ka, no vienas puses, Airport Handling vadība ir pilnībā kvalificēta un, no otras puses, ka vadītāju darba apstākļi ir elastīgi. Faktiski Itālija paskaidroja, ka Airport Handling parakstīja norīkojuma līgumus ar VEA par [...] (*1) darbiniekiem.

VEA

Airport Handling

Airport Handling

Airport Handling

Airport Handling

VEA

*1

| (301) | Attiecīgi Komisija konstatē, ka pilnvarojuma hronoloģiskie un materiālie nosacījumi apstiprina, ka Airport Handling sākuma posmā un ekonomiskās darbības uzsākšanas laikā VEA kontrolēja šo uzņēmumu tā, ka dažādā līmenī, taču nemitīgi nodrošināja būtisku ietekmi pār tā ikdienas darbības pārvaldību. |
| --- | --- |

(301)

Attiecīgi Komisija konstatē, ka pilnvarojuma hronoloģiskie un materiālie nosacījumi apstiprina, ka Airport Handling sākuma posmā un ekonomiskās darbības uzsākšanas laikā VEA kontrolēja šo uzņēmumu tā, ka dažādā līmenī, taču nemitīgi nodrošināja būtisku ietekmi pār tā ikdienas darbības pārvaldību.

Airport Handling

VEA

| (302) | Komisija ņēma vērā iepriekšminēto 2015. gada 21. septembra investīciju pamatlīgumu starp pilnvaroto personu un privāto tirgus dalībnieku D’Nata attiecībā uz [...] (*1) % daļas pārdošanu uzņēmumā Airport Handling apvienojumā ar tiesībām iecelt Airport Handling direktoru padomes vairākumu un izpilddirektoru, kā arī turpmāku iespēju iegādāties vēl [...] (*1) % no Airport Handling akcijām. |
| --- | --- |

(302)

Komisija ņēma vērā iepriekšminēto 2015. gada 21. septembra investīciju pamatlīgumu starp pilnvaroto personu un privāto tirgus dalībnieku D’Nata attiecībā uz [...] (*1) % daļas pārdošanu uzņēmumā Airport Handling apvienojumā ar tiesībām iecelt Airport Handling direktoru padomes vairākumu un izpilddirektoru, kā arī turpmāku iespēju iegādāties vēl [...] (*1) % no Airport Handling akcijām.

D’Nata

*1

Airport Handling

Airport Handling

*1

Airport Handling

| (303) | D’Nata faktiski pārvaldīs Airport Handling, kad iecels Airport Handling direktoru padomes vairākumu, kā arī izpilddirektoru. Turkāt pieejamā informācija par konkursa procesu, ko neatkarīgi gan no VEA, gan pilnvarotās personas rīkoja privāta banka, apstiprina, ka D’Nata ieguva kapitāla daļu uzņēmumā Airport Handling par tirgus cenu. Visbeidzot, pieejamā informācija apstiprina, ka D’Nata nav identisks VEA vai citādi ar to saistīts uzņēmums. |
| --- | --- |

(303)

D’Nata faktiski pārvaldīs Airport Handling, kad iecels Airport Handling direktoru padomes vairākumu, kā arī izpilddirektoru. Turkāt pieejamā informācija par konkursa procesu, ko neatkarīgi gan no VEA, gan pilnvarotās personas rīkoja privāta banka, apstiprina, ka D’Nata ieguva kapitāla daļu uzņēmumā Airport Handling par tirgus cenu. Visbeidzot, pieejamā informācija apstiprina, ka D’Nata nav identisks VEA vai citādi ar to saistīts uzņēmums.

D’Nata

Airport Handling

Airport Handling

VEA

D’Nata

Airport Handling

D’Nata

VEA

| (304) | Tomēr Airport Handling pārvaldības nodošana no VEA un pilnvarotās personas uzņēmumam D’Nata notika vairāk nekā divus gadus pēc tam, kad VEA nodibināja Airport Handling, un vairāk nekā gadu pēc tam, kad uzņēmums sāka darbību. |
| --- | --- |

(304)

Tomēr Airport Handling pārvaldības nodošana no VEA un pilnvarotās personas uzņēmumam D’Nata notika vairāk nekā divus gadus pēc tam, kad VEA nodibināja Airport Handling, un vairāk nekā gadu pēc tam, kad uzņēmums sāka darbību.

Airport Handling

VEA

D’Nata

VEA

Airport Handling

| (305) | Tādēļ Komisija nevar izdarīt slēdzienu par saimnieciskās pēctecības neesamību tikai uz kritērija pamata par akcionāru identitāti. Tomēr Komisija novērtēja šo kritēriju kopā ar citiem attiecīgiem kritērijiem, lai secinātu, vai var noteikt saimnieciskās pēctecības neesamību. |
| --- | --- |

(305)

Tādēļ Komisija nevar izdarīt slēdzienu par saimnieciskās pēctecības neesamību tikai uz kritērija pamata par akcionāru identitāti. Tomēr Komisija novērtēja šo kritēriju kopā ar citiem attiecīgiem kritērijiem, lai secinātu, vai var noteikt saimnieciskās pēctecības neesamību.

7.1.4.   Darījuma laiks

Darījuma laiks

| (306) | SEAH likvidēšana 2014. gada 1. jūlijā un Airport Handling dibināšana 2013. gada 9. septembrī notika pēc tam, kad Komisija 2012. gada 12. decembrī pieņēma lēmumu par atgūšanu. Likvidējamais uzņēmums sniedza pakalpojumus uz zemes līdz laikam, kad 2014. gada 1. septembrī darbību sāka Airport Handling. |
| --- | --- |

(306)

SEAH likvidēšana 2014. gada 1. jūlijā un Airport Handling dibināšana 2013. gada 9. septembrī notika pēc tam, kad Komisija 2012. gada 12. decembrī pieņēma lēmumu par atgūšanu. Likvidējamais uzņēmums sniedza pakalpojumus uz zemes līdz laikam, kad 2014. gada 1. septembrī darbību sāka Airport Handling.

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

| (307) | Tādēļ notikumu laiks prima facie varētu norādīt uz to, ka procesa, kura kulminācija bija Airport Handling izveide, mērķis bija apiet atgūšanas lēmumu, kas bija pieņemts pirms procesa veikšanas. Tomēr Komisija atgādina, ka judikatūra neparedz Komisijai pienākumu konkrētāk un pāri citiem kritērijiem pārbaudīt brīdi, kurā notika aktīvu nodošana, kas ietilpst starp faktoriem, kuri “var” tikt ņemti vērā, lai netiktu pieļauta ekonomiskā pēctecība starp šīm divām sabiedrībām (36). |
| --- | --- |

(307)

Tādēļ notikumu laiks prima facie varētu norādīt uz to, ka procesa, kura kulminācija bija Airport Handling izveide, mērķis bija apiet atgūšanas lēmumu, kas bija pieņemts pirms procesa veikšanas. Tomēr Komisija atgādina, ka judikatūra neparedz Komisijai pienākumu konkrētāk un pāri citiem kritērijiem pārbaudīt brīdi, kurā notika aktīvu nodošana, kas ietilpst starp faktoriem, kuri “var” tikt ņemti vērā, lai netiktu pieļauta ekonomiskā pēctecība starp šīm divām sabiedrībām (36).

prima facie

Airport Handling

36

7.1.5.   Darījuma saimnieciskā loģika

Darījuma saimnieciskā loģika

| (308) | Pieejamā informācija apstiprina, ka Airport Handling būtībā turpina tādu pašu uzņēmējdarbību kā SEAH, proti, piedāvā lidostas pakalpojumus uz zemes Linates un Malpensas lidostās. |
| --- | --- |

(308)

Pieejamā informācija apstiprina, ka Airport Handling būtībā turpina tādu pašu uzņēmējdarbību kā SEAH, proti, piedāvā lidostas pakalpojumus uz zemes Linates un Malpensas lidostās.

Airport Handling

SEAH

| (309) | Šajā ziņā Komisija atsaucas uz judikatūru, saskaņā ar kuru tas apstāklis vien, ka pircējs faktiski turpina tā uzņēmuma darbību, kura pienākums ir atmaksāt atbalstu, uzreiz nenozīmē, ka pirmajam uzņēmumam ir konkurences priekšrocības, kas saistītas ar otrajam uzņēmumam piešķirto atbalstu. Konkrētajā minētajā lietā pirmais uzņēmums par tirgus cenu nomāja ražotni no uzņēmuma, kurš gandrīz trīs gadus pirms pirmā uzņēmuma izveides bija saņēmis atbalstu (37). Komisija atgādina, ka izskatāmajā lietā Airport Handling nomāja un tad iegādājās SEAH aktīvus par cenu, kas pielīdzināma vismaz tirgus cenai, un ka nelikumīgais no SEAH atgūstamais atbalsts tika piešķirts laikā no 2002. līdz 2010. gadam, t. i., trīs gadus pirms Airport Handling reģistrācijas un četrus gadus pirms Airport Handling sāka savu saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(309)

Šajā ziņā Komisija atsaucas uz judikatūru, saskaņā ar kuru tas apstāklis vien, ka pircējs faktiski turpina tā uzņēmuma darbību, kura pienākums ir atmaksāt atbalstu, uzreiz nenozīmē, ka pirmajam uzņēmumam ir konkurences priekšrocības, kas saistītas ar otrajam uzņēmumam piešķirto atbalstu. Konkrētajā minētajā lietā pirmais uzņēmums par tirgus cenu nomāja ražotni no uzņēmuma, kurš gandrīz trīs gadus pirms pirmā uzņēmuma izveides bija saņēmis atbalstu (37). Komisija atgādina, ka izskatāmajā lietā Airport Handling nomāja un tad iegādājās SEAH aktīvus par cenu, kas pielīdzināma vismaz tirgus cenai, un ka nelikumīgais no SEAH atgūstamais atbalsts tika piešķirts laikā no 2002. līdz 2010. gadam, t. i., trīs gadus pirms Airport Handling reģistrācijas un četrus gadus pirms Airport Handling sāka savu saimniecisko darbību.

37

Airport Handling

SEAH

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

| (310) | Konkrētāk par darījuma saimniecisko loģiku Komisija atzīmē šādu informāciju. |
| --- | --- |

(310)

Konkrētāk par darījuma saimniecisko loģiku Komisija atzīmē šādu informāciju.

| (311) | Kā aprakstīts iepriekš 2.6.1 un 2.6.2. punktā, Airport Handling uzņēmējdarbības plāns atšķiras no SEAH plāna vairākos punktos, konkrēti:






  — | [...] (*1), |
| --- | --- | --- |

(311)

Kā aprakstīts iepriekš 2.6.1 un 2.6.2. punktā, Airport Handling uzņēmējdarbības plāns atšķiras no SEAH plāna vairākos punktos, konkrēti:

Airport Handling

SEAH

—

[...] (*1),

*1

| — | [...] (*1), |
| --- | --- |

—

[...] (*1),

*1

| — | [...] (*1), |
| --- | --- |

—

[...] (*1),

*1

| — | [...] (*1), |
| --- | --- |

—

[...] (*1),

*1

| — | [...] (*1), |
| --- | --- |

—

[...] (*1),

*1

| — | [...] (*1). |
| --- | --- |

—

[...] (*1).

*1

| (312) | Tādēļ Airport Handling pārvaldīja savu darbību saskaņā ar savu uzņēmējdarbības plānu un atbilstoši citādākiem darbības nosacījumiem nekā SEAH. Turklāt Itālijas iestādes neuzlika Airport Handling par pienākumu ievērot konkrētu uzņēmējdarbības modeli vai uzturēt konkrētu darbību spektru, nedz arī pārņemt jebkurus konkrētus aktīvus vai darbiniekus. |
| --- | --- |

(312)

Tādēļ Airport Handling pārvaldīja savu darbību saskaņā ar savu uzņēmējdarbības plānu un atbilstoši citādākiem darbības nosacījumiem nekā SEAH. Turklāt Itālijas iestādes neuzlika Airport Handling par pienākumu ievērot konkrētu uzņēmējdarbības modeli vai uzturēt konkrētu darbību spektru, nedz arī pārņemt jebkurus konkrētus aktīvus vai darbiniekus.

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

7.1.6.   Vispārējais secinājums par saimniecisko pēctecību no SEAH uzņēmumam Airport Handling

Vispārējais secinājums par saimniecisko pēctecību no SEAH uzņēmumam Airport Handling

| (313) | Komisija uzskata, ka šajā gadījumā ir gan aspekti, kas norāda uz saimniecisko pēctecību, gan arī aspekti, kas atbalsta pretēju slēdzienu. |
| --- | --- |

(313)

Komisija uzskata, ka šajā gadījumā ir gan aspekti, kas norāda uz saimniecisko pēctecību, gan arī aspekti, kas atbalsta pretēju slēdzienu.

| (314) | Komisija noteikusi, ka aspekti, kas atbalsta konstatētu saimniecisko pēctecību, ir tādi, ka SEAH bijušais īpašnieks izveidoja Airport Handling, uzņēmumu, kas veic darbību tajā pašā jomā kā SEAH, kas sākotnēji uzņēmumā Airport Handling pieņēma darbā darbaspēku gandrīz vienīgi no bijušajiem SEAH darbiniekiem un pārņēma lielu daļu aktīvu, veicot visas šīs darbības pēc Komisijas lēmuma par atgūšanu. |
| --- | --- |

(314)

Komisija noteikusi, ka aspekti, kas atbalsta konstatētu saimniecisko pēctecību, ir tādi, ka SEAH bijušais īpašnieks izveidoja Airport Handling, uzņēmumu, kas veic darbību tajā pašā jomā kā SEAH, kas sākotnēji uzņēmumā Airport Handling pieņēma darbā darbaspēku gandrīz vienīgi no bijušajiem SEAH darbiniekiem un pārņēma lielu daļu aktīvu, veicot visas šīs darbības pēc Komisijas lēmuma par atgūšanu.

SEAH

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

SEAH

| (315) | Tomēr vairāki citi faktori vairāk norāda uz to, ka Airport Handling netika izveidots kā apiešanas uzņēmums, bet gan kā īsts jauns uzņēmums. Šajā ziņā izteiktākais aspekts ir tas, ka klientu portfeli bija jāveido no jauna, uzrunājot lidsabiedrības ar piedāvājumiem neatkarīgi no iepriekšējiem SEAH līgumiem un noslēdzot ar tām jaunus līgumus ar jauniem nosacījumiem. Tādēļ Airport Handling no jauna vajadzēja iegūt klientus un tirgus daļas gluži kā jebkuram citam konkurentam vai jaunpienācējam. Ņemot vērā, ka klientu portfelis ir darbības ar pakalpojumiem uz zemes pamatā, Komisija šim aspektam piešķir lielu nozīmi. |
| --- | --- |

(315)

Tomēr vairāki citi faktori vairāk norāda uz to, ka Airport Handling netika izveidots kā apiešanas uzņēmums, bet gan kā īsts jauns uzņēmums. Šajā ziņā izteiktākais aspekts ir tas, ka klientu portfeli bija jāveido no jauna, uzrunājot lidsabiedrības ar piedāvājumiem neatkarīgi no iepriekšējiem SEAH līgumiem un noslēdzot ar tām jaunus līgumus ar jauniem nosacījumiem. Tādēļ Airport Handling no jauna vajadzēja iegūt klientus un tirgus daļas gluži kā jebkuram citam konkurentam vai jaunpienācējam. Ņemot vērā, ka klientu portfelis ir darbības ar pakalpojumiem uz zemes pamatā, Komisija šim aspektam piešķir lielu nozīmi.

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

| (316) | Attiecībā uz aktīviem, kas pārņemti no SEAH, Airport Handling par aktīvu nomu maksāja vismaz tirgus cenu un vēlāk, kad iegādājās daļu aktīvu, maksāja cenu, kas bija vismaz tirgus cena, ko tirgus dalībnieki būtu gatavi maksāt. |
| --- | --- |

(316)

Attiecībā uz aktīviem, kas pārņemti no SEAH, Airport Handling par aktīvu nomu maksāja vismaz tirgus cenu un vēlāk, kad iegādājās daļu aktīvu, maksāja cenu, kas bija vismaz tirgus cena, ko tirgus dalībnieki būtu gatavi maksāt.

SEAH

Airport Handling

| (317) | Turklāt darbaspēks netika pārcelts lielā apjomā. Airport Handling noslēdza jaunus līgumus ar jauniem nosacījumiem. Jebkuram konkurentam vai jaunam uzņēmumam būtu tāda pati iespēja pieņemt darbā bijušos SEAH darbiniekus, un bijušie SEAH darbinieki šķita vispiemērotākā mērķauditorija jaunu darbinieku iegūšanai. Tika nodota tikai daļa aktīvu; turklāt tā bija tikai neliela daļa no kopējā ražošanas faktora apkalpošanā uz zemes. |
| --- | --- |

(317)

Turklāt darbaspēks netika pārcelts lielā apjomā. Airport Handling noslēdza jaunus līgumus ar jauniem nosacījumiem. Jebkuram konkurentam vai jaunam uzņēmumam būtu tāda pati iespēja pieņemt darbā bijušos SEAH darbiniekus, un bijušie SEAH darbinieki šķita vispiemērotākā mērķauditorija jaunu darbinieku iegūšanai. Tika nodota tikai daļa aktīvu; turklāt tā bija tikai neliela daļa no kopējā ražošanas faktora apkalpošanā uz zemes.

Airport Handling

SEAH

SEAH

| (318) | Attiecībā uz darbības saimniecisko loģiku Airport Handling pārvalda savu darbību saskaņā ar savu uzņēmējdarbības plānu un atbilstoši citādākiem darbības nosacījumiem nekā SEAH. Turklāt Itālijas iestādes neuzlika Airport Handling par pienākumu ievērot konkrētu uzņēmējdarbības modeli vai uzturēt konkrētu darbību spektru, nedz arī pārņemt jebkurus konkrētus aktīvus vai darbiniekus. |
| --- | --- |

(318)

Attiecībā uz darbības saimniecisko loģiku Airport Handling pārvalda savu darbību saskaņā ar savu uzņēmējdarbības plānu un atbilstoši citādākiem darbības nosacījumiem nekā SEAH. Turklāt Itālijas iestādes neuzlika Airport Handling par pienākumu ievērot konkrētu uzņēmējdarbības modeli vai uzturēt konkrētu darbību spektru, nedz arī pārņemt jebkurus konkrētus aktīvus vai darbiniekus.

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

| (319) | Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija uzskata, ka kopumā nepastāv saimnieciskā pēctecība starp SEAH un Airport Handling, un jaunā uzņēmuma izveidi nevar uzskatīt par atgūšanas lēmuma apiešanu. Attiecīgi uzņēmumam Airport Handling nevar uzlikt atbildību atmaksāt atgūšanas lēmumā par nesaderīgu atzīto atbalstu. |
| --- | --- |

(319)

Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija uzskata, ka kopumā nepastāv saimnieciskā pēctecība starp SEAH un Airport Handling, un jaunā uzņēmuma izveidi nevar uzskatīt par atgūšanas lēmuma apiešanu. Attiecīgi uzņēmumam Airport Handling nevar uzlikt atbildību atmaksāt atgūšanas lēmumā par nesaderīgu atzīto atbalstu.

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

7.2.   VEA ieguldījums uzņēmumā Airport Handling – valsts atbalsta esamība

VEA ieguldījums uzņēmumā Airport Handling

| (320) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(320)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (321) | Līguma 107. panta 1. punkta kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai novērtējamie pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jābūt izpildītiem visiem iepriekš minētajiem nosacījumiem. Proti:






  a) | atbalstu piešķir dalībvalsts vai no dalībvalsts līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

(321)

Līguma 107. panta 1. punkta kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai novērtējamie pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jābūt izpildītiem visiem iepriekš minētajiem nosacījumiem. Proti:

a)

atbalstu piešķir dalībvalsts vai no dalībvalsts līdzekļiem;

| b) | atbalsta konkrētus uzņēmumus vai konkrētu preču ražošanu; |
| --- | --- |

b)

atbalsta konkrētus uzņēmumus vai konkrētu preču ražošanu;

| c) | rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus; |
| --- | --- |

c)

rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus;

| d) | ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

d)

ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

7.2.1.   Selektīva ekonomiska priekšrocība – tirgus ekonomikas investora princips

Selektīva ekonomiska priekšrocība – tirgus ekonomikas investora princips

| (322) | Itālija uzskata, ka VEA kapitāla iepludināšana Airport Handling kapitālā atbilst tirgus ekonomikas investora principam, tādēļ Airport Handling no tā neguva priekšrocības, kā arī tādēļ šo pasākumu nevar uzskatīt par valsts atbalstu. Lai gan SEAH pastāvīgi reģistrēja zaudējumus kopš 2000. gada, varētu pamatoti pieņemt, ka Airport Handling darbība savukārt nodrošinātu pietiekamu atdevi, lai kapitāla iepludināšana būtu ienesīga, īpaši ņemot vērā Airport Handling uzņēmējdarbības plānā 2014.–2017. gadam noteiktās darbības. Pieņemot lēmumu ieguldīt Airport Handling kapitālā, VEA tādēļ rīkojās kā gudrs tirgus investors. |
| --- | --- |

(322)

Itālija uzskata, ka VEA kapitāla iepludināšana Airport Handling kapitālā atbilst tirgus ekonomikas investora principam, tādēļ Airport Handling no tā neguva priekšrocības, kā arī tādēļ šo pasākumu nevar uzskatīt par valsts atbalstu. Lai gan SEAH pastāvīgi reģistrēja zaudējumus kopš 2000. gada, varētu pamatoti pieņemt, ka Airport Handling darbība savukārt nodrošinātu pietiekamu atdevi, lai kapitāla iepludināšana būtu ienesīga, īpaši ņemot vērā Airport Handling uzņēmējdarbības plānā 2014.–2017. gadam noteiktās darbības. Pieņemot lēmumu ieguldīt Airport Handling kapitālā, VEA tādēļ rīkojās kā gudrs tirgus investors.

VEA

Airport Handling

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

Airport Handling

VEA

| (323) | Tirgus ekonomikas investora principa novērtēšanas nolūkam nepieciešams noteikt, vai šī vērtējamā pasākuma pieņemšanai līdzīgos apstākļos hipotētisks tirgus ekonomikas investors, kurš vadās atbilstoši rentabilitātes izredzēm un nevis valsts politikas mērķiem, būtu rīkojies līdzīgi. Lai noskaidrotu, vai valsts ir rīkojusies kā informēts ieguldītājs tirgus ekonomikā, ir jāpārceļas uz to laiku, kad tika paredzēti finanšu atbalsta pasākumi, lai novērtētu valsts rīcības ekonomisko racionalitāti un līdz ar to atturētos no jebkāda vērtējuma, kas pamatojas uz vēlāku situāciju (38). |
| --- | --- |

(323)

Tirgus ekonomikas investora principa novērtēšanas nolūkam nepieciešams noteikt, vai šī vērtējamā pasākuma pieņemšanai līdzīgos apstākļos hipotētisks tirgus ekonomikas investors, kurš vadās atbilstoši rentabilitātes izredzēm un nevis valsts politikas mērķiem, būtu rīkojies līdzīgi. Lai noskaidrotu, vai valsts ir rīkojusies kā informēts ieguldītājs tirgus ekonomikā, ir jāpārceļas uz to laiku, kad tika paredzēti finanšu atbalsta pasākumi, lai novērtētu valsts rīcības ekonomisko racionalitāti un līdz ar to atturētos no jebkāda vērtējuma, kas pamatojas uz vēlāku situāciju (38).

38

| (324) | Attiecīgi valsts ieguldījuma tirgus ekonomikas mērķi jānovērtē, ņemot vērā pieejamo informāciju un paredzamo attīstību laikā, kad tika veikts ieguldījums (39). |
| --- | --- |

(324)

Attiecīgi valsts ieguldījuma tirgus ekonomikas mērķi jānovērtē, ņemot vērā pieejamo informāciju un paredzamo attīstību laikā, kad tika veikts ieguldījums (39).

39

| (325) | Izmeklēšanas gaitā Itālija paskaidroja, ka lēmums ieguldīt uzņēmumā Airport Handling ir pamatots ar 2014. gada 6. augusta uzņēmējdarbības plānu. Tomēr Komisija novēro, ka šis uzņēmējdarbības plāns ir pieņemts tikai pēc 2014. gada 30. jūnija galīgā lēmuma palielināt uzņēmuma kapitālu līdz EUR 25 miljoniem. Komisija ņem vērā, ka sākotnējam lēmumam izveidot Airport Handling un ieguldīt EUR 25 miljonus bija jātiek pieņemtam vēlākais pirms uzņēmuma dibināšanas 2013. gada 9. septembrī. Uzņēmējdarbības plāns, kurš Komisijai pieejams, un ir vistuvākajā laikā šim datumam, ir 2013. gada 14. novembra uzņēmējdarbības plāns. Komisija arī norāda, ka šajā uzņēmējdarbības plānā jau izdarīts pieņēmums par EUR 25 miljonu ieguldījumu. Tādēļ Komisija uzskata, ka 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plāns ir tas, saskaņā ar kuru jāpārbauda tirgus ekonomikas investora princips. |
| --- | --- |

(325)

Izmeklēšanas gaitā Itālija paskaidroja, ka lēmums ieguldīt uzņēmumā Airport Handling ir pamatots ar 2014. gada 6. augusta uzņēmējdarbības plānu. Tomēr Komisija novēro, ka šis uzņēmējdarbības plāns ir pieņemts tikai pēc 2014. gada 30. jūnija galīgā lēmuma palielināt uzņēmuma kapitālu līdz EUR 25 miljoniem. Komisija ņem vērā, ka sākotnējam lēmumam izveidot Airport Handling un ieguldīt EUR 25 miljonus bija jātiek pieņemtam vēlākais pirms uzņēmuma dibināšanas 2013. gada 9. septembrī. Uzņēmējdarbības plāns, kurš Komisijai pieejams, un ir vistuvākajā laikā šim datumam, ir 2013. gada 14. novembra uzņēmējdarbības plāns. Komisija arī norāda, ka šajā uzņēmējdarbības plānā jau izdarīts pieņēmums par EUR 25 miljonu ieguldījumu. Tādēļ Komisija uzskata, ka 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plāns ir tas, saskaņā ar kuru jāpārbauda tirgus ekonomikas investora princips.

Airport Handling

Airport Handling

| (326) | 2014. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda šaubas, ka VEA rīkojās kā tirgus ekonomikas investors. Pirmkārt, tāpēc ka VEA neapsvēra risku, ka Airport Handling varētu tikt uzlikta atbildība atmaksāt SEAH iepriekš piešķirto nesaderīgo atbalstu, kad Komisija bija konstatējusi saimniecisko pēctecību. Otrkārt, Komisija pauda šaubas, vai uzņēmējdarbības plāns, uz kura pamatojas VEA lēmums veikt ieguldījumus uzņēmumā Airport Handling, ir balstīts uz pietiekami ticamiem pieņēmumiem. Visbeidzot, Komisijai ir jānovērtē, vai lēmums ieguldīt uzņēmumā Airport Handling ir pieņemts saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Citiem vārdiem sakot, Komisijai ir jānovērtē, vai investors varēja paredzēt pamatotu atdevi, ņemot vērā paredzamos riskus, kas saistīti ar ieguldījumu. |
| --- | --- |

(326)

2014. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda šaubas, ka VEA rīkojās kā tirgus ekonomikas investors. Pirmkārt, tāpēc ka VEA neapsvēra risku, ka Airport Handling varētu tikt uzlikta atbildība atmaksāt SEAH iepriekš piešķirto nesaderīgo atbalstu, kad Komisija bija konstatējusi saimniecisko pēctecību. Otrkārt, Komisija pauda šaubas, vai uzņēmējdarbības plāns, uz kura pamatojas VEA lēmums veikt ieguldījumus uzņēmumā Airport Handling, ir balstīts uz pietiekami ticamiem pieņēmumiem. Visbeidzot, Komisijai ir jānovērtē, vai lēmums ieguldīt uzņēmumā Airport Handling ir pieņemts saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Citiem vārdiem sakot, Komisijai ir jānovērtē, vai investors varēja paredzēt pamatotu atdevi, ņemot vērā paredzamos riskus, kas saistīti ar ieguldījumu.

VEA

VEA

Airport Handling

SEAH

VEA

Airport Handling

Airport Handling

7.2.2.   VEA veiktie riska mazināšanas pasākumi

VEA veiktie riska mazināšanas pasākumi

| (327) | Attiecībā uz pirmo šaubu iemeslu Komisija norāda, ka VEA apzinājās risku, ka varētu tikt konstatēta saimnieciskā pēctecība, un ir veikusi riska mazināšanas pasākumus: |
| --- | --- |

(327)

Attiecībā uz pirmo šaubu iemeslu Komisija norāda, ka VEA apzinājās risku, ka varētu tikt konstatēta saimnieciskā pēctecība, un ir veikusi riska mazināšanas pasākumus:

VEA

| (328) | VEA apzinājās šādu risku, kā to pierādīja dokumenti, kas tika iesniegti Komisijai 2013. gada novembrī pirmspaziņošanas kontekstā. Risks, ka saistības varētu pārnest no SEAH uz Airport Handling saimnieciskās pēctecības rezultātā bija juridisks risks. Riska uztvere un novērtēšana, kā arī piemēroti riska mazināšanas pasākumi ir atkarīgi no juridiskiem pieņēmumiem, kas ir izdarīti ieguldījuma laikā. |
| --- | --- |

(328)

VEA apzinājās šādu risku, kā to pierādīja dokumenti, kas tika iesniegti Komisijai 2013. gada novembrī pirmspaziņošanas kontekstā. Risks, ka saistības varētu pārnest no SEAH uz Airport Handling saimnieciskās pēctecības rezultātā bija juridisks risks. Riska uztvere un novērtēšana, kā arī piemēroti riska mazināšanas pasākumi ir atkarīgi no juridiskiem pieņēmumiem, kas ir izdarīti ieguldījuma laikā.

VEA

SEAH

Airport Handling

| (329) | No pieejamās informācijas var secināt, ka VEA apsvēra šādus ar darbaspēku saistītus riska mazināšanas pasākumus: 2013. gada 4. novembra līgumā starp VEA un arodbiedrībām VEA noteica, ka “būtiska nozīme tika piešķirta prasībai par “pēctecības neesamību”, kam jāveido daļa no jebkura alternatīva risinājuma samaksai naudā, garantējot, ka nav iespējams pienākumu atgūt atbalstu nodot jebkurai trešajai personai”. Sarunu gaitā par daļēju SEAH darbaspēka nodošanu uzņēmumam Airport Handling darba struktūra un konkrēti nodarbinātības nosacījumi tika būtiski mainīti, kā detalizēti paskaidrots 232.–234. apsvērumā. Piemērojamie principi tika izklāstīti iepriekš aprakstītajos 2014. gada 4. jūnija īstenošanas līgumos ar arodbiedrībām, un tie jau bija paziņoti 2013. gada 13. novembra līgumā ar arodbiedrībām, tādējādi pirms divu galveno kapitāla ieguldījumu īstenošanas 2014. gada 10. martā un 30. jūnijā (45. un 46. apsvērums). |
| --- | --- |

(329)

No pieejamās informācijas var secināt, ka VEA apsvēra šādus ar darbaspēku saistītus riska mazināšanas pasākumus: 2013. gada 4. novembra līgumā starp VEA un arodbiedrībām VEA noteica, ka “būtiska nozīme tika piešķirta prasībai par “pēctecības neesamību”, kam jāveido daļa no jebkura alternatīva risinājuma samaksai naudā, garantējot, ka nav iespējams pienākumu atgūt atbalstu nodot jebkurai trešajai personai”. Sarunu gaitā par daļēju SEAH darbaspēka nodošanu uzņēmumam Airport Handling darba struktūra un konkrēti nodarbinātības nosacījumi tika būtiski mainīti, kā detalizēti paskaidrots 232.–234. apsvērumā. Piemērojamie principi tika izklāstīti iepriekš aprakstītajos 2014. gada 4. jūnija īstenošanas līgumos ar arodbiedrībām, un tie jau bija paziņoti 2013. gada 13. novembra līgumā ar arodbiedrībām, tādējādi pirms divu galveno kapitāla ieguldījumu īstenošanas 2014. gada 10. martā un 30. jūnijā (45. un 46. apsvērums).

VEA

VEA

VEA

SEAH

Airport Handling

| (330) | VEA ieviesa šādus riska mazināšanas pasākumus, lai nodrošinātu pēctecības neesamību aktīvu pārņemšanā no SEAH: pirmkārt, pilnvarotā persona izslēdza Airport Handling no aktīvu pārdošanas publiskā konkursa procedūras; otrkārt, Airport Handling nomāja aktīvus no SEAH par tirgus nomas maksu, kas tika noteikta divos neatkarīgu ekspertu ziņojumos. |
| --- | --- |

(330)

VEA ieviesa šādus riska mazināšanas pasākumus, lai nodrošinātu pēctecības neesamību aktīvu pārņemšanā no SEAH: pirmkārt, pilnvarotā persona izslēdza Airport Handling no aktīvu pārdošanas publiskā konkursa procedūras; otrkārt, Airport Handling nomāja aktīvus no SEAH par tirgus nomas maksu, kas tika noteikta divos neatkarīgu ekspertu ziņojumos.

VEA

SEAH

Airport Handling

Airport Handling

SEAH

| (331) | VEA veica pasākumus, lai nodrošinātu pēctecības neesamību starp SEAH un Airport Handling arī attiecībā uz klientu bāzi. SEAH klienti bija jau iepriekš informēti par uzņēmuma likvidāciju. Tika parakstīti jauni pakalpojumu līgumi par jauniem finanšu nosacījumiem ar lidsabiedrībām, kuras izvēlējās Airport Handling kā savu pakalpojumu sniedzēju. |
| --- | --- |

(331)

VEA veica pasākumus, lai nodrošinātu pēctecības neesamību starp SEAH un Airport Handling arī attiecībā uz klientu bāzi. SEAH klienti bija jau iepriekš informēti par uzņēmuma likvidāciju. Tika parakstīti jauni pakalpojumu līgumi par jauniem finanšu nosacījumiem ar lidsabiedrībām, kuras izvēlējās Airport Handling kā savu pakalpojumu sniedzēju.

VEA

SEAH

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

| (332) | Lai vēl tālāk mazinātu risku, VEA izveidoja trastu. Kā paskaidrots iepriekšminētajā 2.3. punktā, trasta galvenais mērķis bija rīkoties kā Airport Handling vienīgajam akcionāram un nodrošināt, ka Airport Handling veic darbību bez saimnieciskās pēctecības ar SEAH. |
| --- | --- |

(332)

Lai vēl tālāk mazinātu risku, VEA izveidoja trastu. Kā paskaidrots iepriekšminētajā 2.3. punktā, trasta galvenais mērķis bija rīkoties kā Airport Handling vienīgajam akcionāram un nodrošināt, ka Airport Handling veic darbību bez saimnieciskās pēctecības ar SEAH.

VEA

Airport Handling

Airport Handling

SEAH

| (333) | Komisija ievēro, ka risks, kas izriet no iespējamām turpmākām saistībām atmaksāt atbalstu, nav minēts Airport Handling 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā. Šajā ziņā Komisija novēro, ka VEA sagatavoja šo uzņēmējdarbības plānu saviem pašu mērķiem. Tā kā VEA ir nostiprināta tirgus dalībnieka pakalpojumu uz zemes sniegšanā mātesuzņēmums un tas acīmredzami apzinās riskus, kas saistīti ar dažādiem pēctecības faktoriem, tad uzņēmums spēja pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus par ieguldījumiem, tieši neminot šo risku šajā uzņēmējdarbības plānā. Turklāt galīgais lēmums palielināt kapitālu līdz EUR 25 miljoniem tika pieņemts tikai pēc tam, kad jau bija nodrošināti riska mazināšanas pasākumi. Turklāt iepriekš aprakstītajā 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plāna ārējā novērtējumā (iepriekšminētais 114. apsvērums) apstiprināts, ka racionāls investors būtu novērtējis saimnieciskās pēctecības iespējamību, tādējādi arī atbildību atmaksāt atbalstu, kā mazāku par [...] (*1) %, tādēļ atzītu par ekonomiski racionālu lēmumu ieguldīt uzņēmumā Airport Handling. |
| --- | --- |

(333)

Komisija ievēro, ka risks, kas izriet no iespējamām turpmākām saistībām atmaksāt atbalstu, nav minēts Airport Handling 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā. Šajā ziņā Komisija novēro, ka VEA sagatavoja šo uzņēmējdarbības plānu saviem pašu mērķiem. Tā kā VEA ir nostiprināta tirgus dalībnieka pakalpojumu uz zemes sniegšanā mātesuzņēmums un tas acīmredzami apzinās riskus, kas saistīti ar dažādiem pēctecības faktoriem, tad uzņēmums spēja pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus par ieguldījumiem, tieši neminot šo risku šajā uzņēmējdarbības plānā. Turklāt galīgais lēmums palielināt kapitālu līdz EUR 25 miljoniem tika pieņemts tikai pēc tam, kad jau bija nodrošināti riska mazināšanas pasākumi. Turklāt iepriekš aprakstītajā 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plāna ārējā novērtējumā (iepriekšminētais 114. apsvērums) apstiprināts, ka racionāls investors būtu novērtējis saimnieciskās pēctecības iespējamību, tādējādi arī atbildību atmaksāt atbalstu, kā mazāku par [...] (*1) %, tādēļ atzītu par ekonomiski racionālu lēmumu ieguldīt uzņēmumā Airport Handling.

Airport Handling

VEA

VEA

*1

Airport Handling

7.2.3.   Airport Handling uzņēmējdarbības plāns

Airport Handling uzņēmējdarbības plāns

| (334) | Attiecībā uz otro šaubu iemeslu, proti, vai uzņēmējdarbības plāns, kas ir pamatā VEA lēmumam ieguldīt uzņēmumā Airport Handling, ir balstīts uz pietiekami ticamiem pieņēmumiem, Komisija izdara šādus novērojumus. |
| --- | --- |

(334)

Attiecībā uz otro šaubu iemeslu, proti, vai uzņēmējdarbības plāns, kas ir pamatā VEA lēmumam ieguldīt uzņēmumā Airport Handling, ir balstīts uz pietiekami ticamiem pieņēmumiem, Komisija izdara šādus novērojumus.

VEA

Airport Handling,

7.2.3.1.   Pieņēmumi par satiksmes attīstību STOP

Pieņēmumi par satiksmes attīstību STOP

| (335) | Gaisa satiksmes prognozes Milānas lidostās apvienojumā ar Airport Handling tirgus daļām ir noteicošais faktors šajā uzņēmējdarbības plānā. Kā apstiprināja ārējie eksperti (BCG), kas novērtēja Airport Handling uzņēmējdarbības plānu, uzņēmuma satiksmes prognozes saskan ar IATA un Eurocontrol prognozēm. Komisija uzskata šīs institūcijas par uzticamiem informācijas avotiem satiskmes prognožu jomā aviācijas sektorā. Attiecībā uz šo prognožu piemērošanu Malpensas lidostai Komisija atzīmē, ka saskaņā ar BCG ziņojumu Airport Handling mērķis saglabāt pastāvīgu pārvadātāju kombināciju šajā lidostā neatbilstu vēsturiskajai attīstībai un ka jauna regula varētu nozīmēt dažu pārvadātāju pārcelšanos uz Linates lidostu. |
| --- | --- |

(335)

Gaisa satiksmes prognozes Milānas lidostās apvienojumā ar Airport Handling tirgus daļām ir noteicošais faktors šajā uzņēmējdarbības plānā. Kā apstiprināja ārējie eksperti (BCG), kas novērtēja Airport Handling uzņēmējdarbības plānu, uzņēmuma satiksmes prognozes saskan ar IATA un Eurocontrol prognozēm. Komisija uzskata šīs institūcijas par uzticamiem informācijas avotiem satiskmes prognožu jomā aviācijas sektorā. Attiecībā uz šo prognožu piemērošanu Malpensas lidostai Komisija atzīmē, ka saskaņā ar BCG ziņojumu Airport Handling mērķis saglabāt pastāvīgu pārvadātāju kombināciju šajā lidostā neatbilstu vēsturiskajai attīstībai un ka jauna regula varētu nozīmēt dažu pārvadātāju pārcelšanos uz Linates lidostu.

Airport Handling

BCG

Airport Handling

IATA

Eurocontrol

BCG

Airport Handling

7.2.3.2.   Pieņēmumi par personāla izmaksām

Pieņēmumi par personāla izmaksām

| (336) | Saskaņā ar 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānu personāla izmaksas vidēji ir [...] (*1) % no darbības izmaksām laikā no 2014. līdz 2017. gadam. |
| --- | --- |

(336)

Saskaņā ar 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānu personāla izmaksas vidēji ir [...] (*1) % no darbības izmaksām laikā no 2014. līdz 2017. gadam.

*1

| (337) | Komisija vērtēja šī nozīmīgā izmaksu posteņa pamatā esošo pieņēmumu ticamību. |
| --- | --- |

(337)

Komisija vērtēja šī nozīmīgā izmaksu posteņa pamatā esošo pieņēmumu ticamību.

| (338) | Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka, ņemot vērā Brattle ziņojumu, personāla izmaksu procents no kopējām Airport Handling paredzētajām izmaksām kopumā atbilst Eiropas pakalpojumu uz zemes sniedzēju nozares izmaksu struktūrai, norādot, ka personāla izmaksas bieži sasniedz 65–80 % no kopējām izmaksām. Attiecīgi ziņojumā minēti skaitļi no Komisijas ietekmes novērtējuma, kas pievienots priekšlikumam par jaunu regulu attiecībā uz apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem (40). |
| --- | --- |

(338)

Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka, ņemot vērā Brattle ziņojumu, personāla izmaksu procents no kopējām Airport Handling paredzētajām izmaksām kopumā atbilst Eiropas pakalpojumu uz zemes sniedzēju nozares izmaksu struktūrai, norādot, ka personāla izmaksas bieži sasniedz 65–80 % no kopējām izmaksām. Attiecīgi ziņojumā minēti skaitļi no Komisijas ietekmes novērtējuma, kas pievienots priekšlikumam par jaunu regulu attiecībā uz apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem (40).

Brattle

Airport Handling

40

| (339) | Otrkārt, pamatojoties uz Itālijas sniegto informāciju, Komisija atzīmē, ka Airport Handling vidējās personāla izmaksas par PSE stundā varētu būt [...] (*1). Vidējās personāla izmaksas stundā 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā ir EUR [...] (*1) un 2014. gada augusta uzņēmējdarbības plānā – EUR [...] (*1), kas attiecīgi ir par [...] (*1) nekā vidējās izmaksas par stundu, ko SEAH 2013. gadā maksāja EUR [...] (*1) apmērā (41). Brattle ziņojumā apstiprināts, ka Airport Handling šīs darbaspēka izmaksas reāli sasniedza, un tādēļ secināts, ka uzņēmējdarbības plāns nav pārmērīgi optimistisks. |
| --- | --- |

(339)

Otrkārt, pamatojoties uz Itālijas sniegto informāciju, Komisija atzīmē, ka Airport Handling vidējās personāla izmaksas par PSE stundā varētu būt [...] (*1). Vidējās personāla izmaksas stundā 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā ir EUR [...] (*1) un 2014. gada augusta uzņēmējdarbības plānā – EUR [...] (*1), kas attiecīgi ir par [...] (*1) nekā vidējās izmaksas par stundu, ko SEAH 2013. gadā maksāja EUR [...] (*1) apmērā (41). Brattle ziņojumā apstiprināts, ka Airport Handling šīs darbaspēka izmaksas reāli sasniedza, un tādēļ secināts, ka uzņēmējdarbības plāns nav pārmērīgi optimistisks.

Airport Handling

*1

*1

*1

*1

SEAH

*1

41

Brattle

Airport Handling

| (340) | Komisija konstatē, ka pieņemtais darbaspēka izmaksu samazinājums nešķiet nereāls, ņemot vērā nozares tipisko izmaksu struktūru. |
| --- | --- |

(340)

Komisija konstatē, ka pieņemtais darbaspēka izmaksu samazinājums nešķiet nereāls, ņemot vērā nozares tipisko izmaksu struktūru.

7.2.3.3.   Pieņēmumi par tirgus daļu

Pieņēmumi par tirgus daļu

| (341) | Komisija pauda bažas par samērā augstās tirgus daļas pieņēmumiem, ko Airport Handling ietvēra savā 2013. gada uzņēmējdarbības plānā. Tirgus daļa pakalpojumiem uz perona 2014. gadā bija paredzēta [60–70] (*1) % un 2017. gadā prognozēts pieaugums līdz [70–80] (*1) %. Tirgus daļa pasažieru pakalpojumiem 2014. gadā bija paredzēta [60–70] (*1) % un 2017. gadā prognozēts pieaugums līdz [60–70] (*1) %. |
| --- | --- |

(341)

Komisija pauda bažas par samērā augstās tirgus daļas pieņēmumiem, ko Airport Handling ietvēra savā 2013. gada uzņēmējdarbības plānā. Tirgus daļa pakalpojumiem uz perona 2014. gadā bija paredzēta [60–70] (*1) % un 2017. gadā prognozēts pieaugums līdz [70–80] (*1) %. Tirgus daļa pasažieru pakalpojumiem 2014. gadā bija paredzēta [60–70] (*1) % un 2017. gadā prognozēts pieaugums līdz [60–70] (*1) %.

Airport Handling

*1

*1

*1

*1

| (342) | 2013. gadā SEAH kopējā tirgus daļa bija [70–80] (*1) % (42). Komisija novēro, ka Airport Handling paredzētā tirgus daļa ir zemāka par SEAH tirgus daļu. Attiecīgi netika gaidīts, ka Airport Handling saņems visus SEAH līgumus. Patiesībā ir ņemti vērā konkrēti jauna uzņēmuma tirgus daļas zaudējumi. |
| --- | --- |

(342)

2013. gadā SEAH kopējā tirgus daļa bija [70–80] (*1) % (42). Komisija novēro, ka Airport Handling paredzētā tirgus daļa ir zemāka par SEAH tirgus daļu. Attiecīgi netika gaidīts, ka Airport Handling saņems visus SEAH līgumus. Patiesībā ir ņemti vērā konkrēti jauna uzņēmuma tirgus daļas zaudējumi.

SEAH

*1

42

Airport Handling

SEAH

Airport Handling

SEAH

| (343) | Airport Handling stratēģija ir piedāvāt augstāku pieejamības līmeni salīdzinājumā ar citiem pakalpojumu sniedzējiem Linates un Malpensas lidostās. Uzņēmums garantē diennakts pakalpojumus, lai apkalpošanas uz zemes pakalpojumus varētu sniegt arī tad, ja lidmašīna ierodas ar novēlošanos. Šīs konkurences priekšrocības var būt īpaši vērtīgas gaisa pārvadātājiem, kuri veic nozīmīgu darbību un intensīvus lidojumus Milānas lidostās, piemēram, Alitalia un EasyJet. Šie gaisa pārvadātāji varētu vēlēties palikt pie piegādātāja, kurš var sniegt šos pakalpojumus. Tādējādi var pamatoti izskaidrot, kādēļ Airport Handling varēja gaidīt samērā augstu tirgus daļu, sākot savu darbību. |
| --- | --- |

(343)

Airport Handling stratēģija ir piedāvāt augstāku pieejamības līmeni salīdzinājumā ar citiem pakalpojumu sniedzējiem Linates un Malpensas lidostās. Uzņēmums garantē diennakts pakalpojumus, lai apkalpošanas uz zemes pakalpojumus varētu sniegt arī tad, ja lidmašīna ierodas ar novēlošanos. Šīs konkurences priekšrocības var būt īpaši vērtīgas gaisa pārvadātājiem, kuri veic nozīmīgu darbību un intensīvus lidojumus Milānas lidostās, piemēram, Alitalia un EasyJet. Šie gaisa pārvadātāji varētu vēlēties palikt pie piegādātāja, kurš var sniegt šos pakalpojumus. Tādējādi var pamatoti izskaidrot, kādēļ Airport Handling varēja gaidīt samērā augstu tirgus daļu, sākot savu darbību.

Alitalia

EasyJet

Airport Handling

| (344) | Komisija arī novēro, ka, kā jau minēts Brattle ziņojumā uz 2013. gada datu pamata, Airport Handling gaidītā tirgus daļa bija zemāka salīdzinājumā ar to, ko paredzēja lielākie pakalpojumu uz zemes sniedzēji citās Itālijas lidostās: i) Bergamo (78,23 %), ii) Kaljāri (75,61 %), iii) Katānija (77,18 %), iv) Palermo (75,85 %), v) Torino (68,8 %). |
| --- | --- |

(344)

Komisija arī novēro, ka, kā jau minēts Brattle ziņojumā uz 2013. gada datu pamata, Airport Handling gaidītā tirgus daļa bija zemāka salīdzinājumā ar to, ko paredzēja lielākie pakalpojumu uz zemes sniedzēji citās Itālijas lidostās: i) Bergamo (78,23 %), ii) Kaljāri (75,61 %), iii) Katānija (77,18 %), iv) Palermo (75,85 %), v) Torino (68,8 %).

Brattle

Airport Handling

| (345) | Turklāt Komisija atzīmē, ka Airport Handling 2014. gadā sasniegtā tirgus daļa faktiski ir augstāka nekā 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā paredzētā. Šādu augstu tirgus daļu lielākoties var izskaidrot ar to, ka Airport Handling spēja parakstīt līgumus ar [...] (*1). Kopā tie sasniedz nozīmīgu satiksmes daļu abās lidostās, proti, [...] (*1) % no Linates un [...] (*1) % no Malpensas gaisa satiksmes. |
| --- | --- |

(345)

Turklāt Komisija atzīmē, ka Airport Handling 2014. gadā sasniegtā tirgus daļa faktiski ir augstāka nekā 2013. gada novembra uzņēmējdarbības plānā paredzētā. Šādu augstu tirgus daļu lielākoties var izskaidrot ar to, ka Airport Handling spēja parakstīt līgumus ar [...] (*1). Kopā tie sasniedz nozīmīgu satiksmes daļu abās lidostās, proti, [...] (*1) % no Linates un [...] (*1) % no Malpensas gaisa satiksmes.

Airport Handling

Airport Handling

*1

*1

*1

| (346) | Visbeidzot Komisija neapšauba Aiport Handling tirgus daļas pieņēmumu ticamību. Pirmkārt, tie ir balstīti uz Airport Handling piedāvātajām konkurences priekšrocībām. Otrkārt, šie pieņēmumi šķiet konservatīvi salīdzinājumā ar līdzīgu pakalpojumu uz zemes nodrošinātāju grupu tirgus daļām laikā, kad tika sagatavots uzņēmējdarbības plāns. Komisija arī atzīmē, ka šie pieņēmumi ir materializējušies praksē. |
| --- | --- |

(346)

Visbeidzot Komisija neapšauba Aiport Handling tirgus daļas pieņēmumu ticamību. Pirmkārt, tie ir balstīti uz Airport Handling piedāvātajām konkurences priekšrocībām. Otrkārt, šie pieņēmumi šķiet konservatīvi salīdzinājumā ar līdzīgu pakalpojumu uz zemes nodrošinātāju grupu tirgus daļām laikā, kad tika sagatavots uzņēmējdarbības plāns. Komisija arī atzīmē, ka šie pieņēmumi ir materializējušies praksē.

Aiport Handling

Airport Handling

7.2.3.4.   Pieņēmumi par rentabilitāti

Pieņēmumi par rentabilitāti

| (347) | 2013. gada uzņēmējdarbības plānā paredzēts [...] (*1)
  EBIT un [...] (*1) peļņa pirms nodokļu nomaksas, sākot ar otro darbības gadu. EBIT un peļņa pēc nodokļu nomaksas [...] (*1). 2013. gada uzņēmējdarbības plānā nav norādīti tādi ierasti rentabilitātes vērtējumi kā, piemēram, iekšējā procentuālā atdeve (IRR) vai neto pašreizējā vērtība (NPV). Tomēr Brattle ziņojumā sniegti šie aprēķini, pamatojoties uz uzņēmējdarbības plānā minētajiem skaitļiem. |
| --- | --- |

(347)

2013. gada uzņēmējdarbības plānā paredzēts [...] (*1)
  EBIT un [...] (*1) peļņa pirms nodokļu nomaksas, sākot ar otro darbības gadu. EBIT un peļņa pēc nodokļu nomaksas [...] (*1). 2013. gada uzņēmējdarbības plānā nav norādīti tādi ierasti rentabilitātes vērtējumi kā, piemēram, iekšējā procentuālā atdeve (IRR) vai neto pašreizējā vērtība (NPV). Tomēr Brattle ziņojumā sniegti šie aprēķini, pamatojoties uz uzņēmējdarbības plānā minētajiem skaitļiem.

*1

EBIT

*1

EBIT

*1

IRR

Brattle

| (348) | Lai ieguldītu uzņēmumā Airport Handling, racionālam privātajam investoram vajadzētu sagaidīt atdevi, kas būtu vienlīdzīga vai lielāka par kapitāla aprēķinātajām izmaksām, ko var aplēst ar vidējo svērtā kapitāla cenu (WACC). |
| --- | --- |

(348)

Lai ieguldītu uzņēmumā Airport Handling, racionālam privātajam investoram vajadzētu sagaidīt atdevi, kas būtu vienlīdzīga vai lielāka par kapitāla aprēķinātajām izmaksām, ko var aplēst ar vidējo svērtā kapitāla cenu (WACC).

Airport Handling

WACC

| (349) | Brattle ziņojumā aprēķināta uzņēmumā Airport Handling veiktā ieguldījuma kapitāla IRR un pārbaudīts, vai tā atbilst vai ir augstāka par WACC. Ziņojumā izmantotas divas alternatīvas WACC vērtības. Pirmā ir [...] (*1) % saskaņā ar ziņojumu par uzņēmējdarbības plānā izmantoto WACC pēc nodokļu nomaksas (43). Otrā ir [...] (*1) %, un tā ziņojumā ir aprēķināta kā zemākā kapitāla aprēķināto izmaksu robeža. Atkarībā no ieguldījuma beigu vērtības Brattle ziņojumā aprēķināts, ka gaidāmā kapitāla atdeve par ieguldījumu Airport Handling ir robežās no [...] (*1) % līdz [...] (*1) %. Aprēķinos norādīts, ka visos scenārijos IRR pārsniedz kapitāla aprēķinātās izmaksas, tādēļ ieguldījums ir rentabls. |
| --- | --- |

(349)

Brattle ziņojumā aprēķināta uzņēmumā Airport Handling veiktā ieguldījuma kapitāla IRR un pārbaudīts, vai tā atbilst vai ir augstāka par WACC. Ziņojumā izmantotas divas alternatīvas WACC vērtības. Pirmā ir [...] (*1) % saskaņā ar ziņojumu par uzņēmējdarbības plānā izmantoto WACC pēc nodokļu nomaksas (43). Otrā ir [...] (*1) %, un tā ziņojumā ir aprēķināta kā zemākā kapitāla aprēķināto izmaksu robeža. Atkarībā no ieguldījuma beigu vērtības Brattle ziņojumā aprēķināts, ka gaidāmā kapitāla atdeve par ieguldījumu Airport Handling ir robežās no [...] (*1) % līdz [...] (*1) %. Aprēķinos norādīts, ka visos scenārijos IRR pārsniedz kapitāla aprēķinātās izmaksas, tādēļ ieguldījums ir rentabls.

Airport Handling

IRR

WACC

WACC

*1

WACC

43

*1

Brattle

Airport Handling

*1

*1

IRR

| (350) | Komisija novēro, ka uzņēmējdarbības plāna laikaposms (2014.–2017.g.) ir samērā īss. Tādēļ uzņēmējdarbības plāns var būt atkarīgs no tā pamatā esošo pieņēmumu izmaiņām. Tomēr uz šo laikaposmu jāskatās, ņemot vērā šādus faktus. Pirmkārt, uzņēmējdarbības plāns tika sagatavots lidostas operatoram VEA, kam daudzus gadus piederēja meitasuzņēmums, kurš nodarbojās ar apkalpošanu uz zemes. Otrkārt, pārstrukturēšana jau bija procesā, un SEAH jau sasniedza ievērojamu rentabilitātes pieaugumu. Tādēļ nešķiet nepamatoti ierobežot uzņēmējdarbības plāna tvērumu līdz minimālajam nepieciešamajam tāda pieredzējuša investora nolūkiem kā VEA. |
| --- | --- |

(350)

Komisija novēro, ka uzņēmējdarbības plāna laikaposms (2014.–2017.g.) ir samērā īss. Tādēļ uzņēmējdarbības plāns var būt atkarīgs no tā pamatā esošo pieņēmumu izmaiņām. Tomēr uz šo laikaposmu jāskatās, ņemot vērā šādus faktus. Pirmkārt, uzņēmējdarbības plāns tika sagatavots lidostas operatoram VEA, kam daudzus gadus piederēja meitasuzņēmums, kurš nodarbojās ar apkalpošanu uz zemes. Otrkārt, pārstrukturēšana jau bija procesā, un SEAH jau sasniedza ievērojamu rentabilitātes pieaugumu. Tādēļ nešķiet nepamatoti ierobežot uzņēmējdarbības plāna tvērumu līdz minimālajam nepieciešamajam tāda pieredzējuša investora nolūkiem kā VEA.

VEA

SEAH

VEA

| (351) | Komisija atzīmē, ka kādi no būtiskajiem 2013. gada uzņēmējdarbības plāna pieņēmumiem kopumā ir realizēti, konkrēti rentabilitātes un tirgus daļas jomās. Airport Handling jau bija rentabls uzņēmums pirmajā darbības gadā. Saskaņā ar peļņas uz zaudējumu pārskatu no 2014. septembra līdz 2015. gada augustam uzņēmuma EBIT bija EUR [...] (*1). |
| --- | --- |

(351)

Komisija atzīmē, ka kādi no būtiskajiem 2013. gada uzņēmējdarbības plāna pieņēmumiem kopumā ir realizēti, konkrēti rentabilitātes un tirgus daļas jomās. Airport Handling jau bija rentabls uzņēmums pirmajā darbības gadā. Saskaņā ar peļņas uz zaudējumu pārskatu no 2014. septembra līdz 2015. gada augustam uzņēmuma EBIT bija EUR [...] (*1).

Airport Handling

EBIT

*1

| (352) | Noslēgumā Komisija ņem vērā, ka, izmantojot pieņēmumus par darbaspēka izmaksu un tirgus daļas attīstību, kas nešķiet nepamatoti, uzņēmējdarbības plāns dod pietiekami augstu kapitāla atdevi VEA par EUR 25 miljonu lielo kapitāla iepludināšanu. |
| --- | --- |

(352)

Noslēgumā Komisija ņem vērā, ka, izmantojot pieņēmumus par darbaspēka izmaksu un tirgus daļas attīstību, kas nešķiet nepamatoti, uzņēmējdarbības plāns dod pietiekami augstu kapitāla atdevi VEA par EUR 25 miljonu lielo kapitāla iepludināšanu.

VEA

7.2.4.   Slēdziens par selektīvo ekonomisko priekšrocību

Slēdziens par selektīvo ekonomisko priekšrocību

| (353) | Komisija secina, ka VEA veica pietiekamus pasākumus, lai ierobežotu riskus, kas saistīti ar saimnieciskās pēctecības konstatāciju. Uzņēmējdarbības plāns balstījās uz pieņēmumiem, kurus racionāls privātais investors ar nozīmīgu pieredzi apkalpošanas uz zemes nozarē, plānojot uzņēmuma pārstrukturēšanu, uzskatītu par ticamiem un pietiekamiem, lai noteiktu Airport Handling turpmāko rentabilitāti. Tādēļ VEA ieguldījums uzņēmumā Airport Handling nav uzskatāms par priekšrocību, ko Airport Handling nevarētu iegūt parastos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(353)

Komisija secina, ka VEA veica pietiekamus pasākumus, lai ierobežotu riskus, kas saistīti ar saimnieciskās pēctecības konstatāciju. Uzņēmējdarbības plāns balstījās uz pieņēmumiem, kurus racionāls privātais investors ar nozīmīgu pieredzi apkalpošanas uz zemes nozarē, plānojot uzņēmuma pārstrukturēšanu, uzskatītu par ticamiem un pietiekamiem, lai noteiktu Airport Handling turpmāko rentabilitāti. Tādēļ VEA ieguldījums uzņēmumā Airport Handling nav uzskatāms par priekšrocību, ko Airport Handling nevarētu iegūt parastos tirgus apstākļos.

VEA

Airport Handling

VEA

Airport Handling

Airport Handling

7.2.5.   Slēdziens par valsts atbalsta esamību VEA veiktajā ieguldījumā uzņēmumā Airport Handling

Slēdziens par valsts atbalsta esamību VEA veiktajā ieguldījumā uzņēmumā Airport Handling

| (354) | Ieguldījumā nav iekļauta priekšrocība, ko Airport Handling nevarētu iegūt parastos tirgus apstākļos. Tādēļ viens no kumulatīvajiem kritērijiem, kas minēti LESD 107. panta 1. punktā, nav konstatēts. Attiecīgi ieguldījums nav uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, |
| --- | --- |

(354)

Ieguldījumā nav iekļauta priekšrocība, ko Airport Handling nevarētu iegūt parastos tirgus apstākļos. Tādēļ viens no kumulatīvajiem kritērijiem, kas minēti LESD 107. panta 1. punktā, nav konstatēts. Attiecīgi ieguldījums nav uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē,

Airport Handling

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Process, kura rezultāts bija VEA Handling S.p.A. likvidācija un Airport Handling S.p.A. izveidošana, nedod pamatu saimnieciskajai pēctecībai starp abiem minētajiem uzņēmumiem.

2.   Airport Handling nav jāuzņemas saistības atmaksāt valsts atbalstu, ko konstatēja kā nesaderīgu ar iekšējo tirgu Komisijas 2012. gada 19. decembra lēmumā C(2012) 9448 ar labojumiem, kas izdarīti ar 2013. gada 22. marta lēmumu C(2013) 1668 par VEA piešķirto atbalstu meitasuzņēmumam VEA Handling S.p.A. laikā no 2002. līdz 2010. gadam.

2. pants

Itālijas īstenotā Airport Handling S.p.A. izveide un kapitalizācija EUR 25 miljonu apmērā nav uzskatāma par atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2016. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 44, 6.2.2015., 30. lpp.

1

(2)  
  OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.

2

(3)  Skatīt 2013. gada 20. jūnija rīkojumu lietā T-152/13 R, ECLI:EU:T:2013:337, un 2013. gada 1. jūlija rīkojumu lietā T-167/13 R, ECLI:EU:T:2013:331.

3

(4)  Skatīt 2014. gada 28. novembra rīkojumu lietā T-688/14 R, ECLI:EU:T:2014:1010. Vispārējās tiesas priekšsēdētājs noraidīja pieteikumu lietā T-674/14 R ar 2014. gada 27. novembra rīkojumu, ECLI:EU:T:2014:1009.

4

(5)  
  OV C 44, 6.2.2015., 30. lpp.

5

(6)  
  2013. gada 4. novembra līguma 5. punkts.

6

(7)  
  1991. gada 23. jūlija likums Nr. 223 par noteikumiem attiecībā uz bezdarbnieku pabalstu fondu, no darba atbrīvoto darba ņēmēju mobilitāti, bezdarbnieku pabalstiem, ES direktīvu īstenošanu, darbā iekārtošanu un citiem noteikumiem par darba tirgu (1991. gada 27. jūlija
  GURI |Nr. 175).

7

GURI

(*1)  Komercnoslēpums.

*1

(8)  Brīvprātīga likvidācija būtībā ir līdzīga likvidācijai ar tiesas lēmumu, izņemot faktu, ka lēmumu par uzņēmuma likvidāciju pieņem akcionāri pilnsapulcē, nevis tiesa, tāpat arī akcionāri ieceļ likvidatorus un nosaka to pilnvaras. Tikai tad, ja nav iespējams sapulcēt akcionāru vairākumu, uzņēmumam ir jāiesniedz tiesā pieteikums par tā likvidācijas pasludināšanu. Tad tiesa norīko likvidatorus atbilstoši uzņēmuma statūtiem vai saskaņā ar akcionāru pilnsapulces lēmumu, ja vien nav skaidri redzams, ka nesaskaņas akcionāru starpā kavēs lēmuma pieņemšanu pilnsapulcē, tādā gadījumā tiesa pati ieceļ likvidatoru.

8

(9)  
  Airport Handling
  2014. gada 21. janvārī iesniedza pieteikumu licencei par pakalpojumu sniegšanu uz zemes Linates un Malpensas lidostās. VCAI uzņēmumam Airport Handling piešķīra licenci 2014. gada 17. aprīlī.

9

Airport Handling

Airport Handling

(10)  
  SFP ir uz pašu kapitālu balstīti instrumenti, tādēļ tie nav pakļauti atmaksas saistībām par VEA veiktā ieguldījuma summu. Uz tiem neattiecas administratīvas tiesības, bet tie ir līdzīgi akcijām kapitāla tiesību jomā. Konkrēti, šie instrumenti dod tiesības uz peļņas sadali un rezervēšanu, kā arī tiesības uz citiem kapitāla objektiem, tostarp uzņēmuma likvidācijas gadījumā.

10

SFP

VEA

(11)  Šajā datumā VEA joprojām bija Airport Handling vienīgais akcionārs.

11

VEA

Airport Handling

(12)  Šajā datumā trasts bija Airport Handling vienīgais akcionārs.

12

Airport Handling

(13)  Paziņojums par līgumu Nr. 2014/S218-385934 (12.11.2014.) OV papildinājumā “elektroniskajā ikdienas informācijā par konkursiem” (TED): http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:385934-2014:TEXT:EN:HTML&src=0

13

TED

(14)  
  “Maksimālais izpildes termiņš” ir 18 kalendārie mēneši no visu dokumentu aizpildīšanas un apmaiņas un visu no pārdošanas līguma izrietošo saistību pilnīgai izpildei.

14

(15)  Pakalpojumi slēgtajā teritorijā, tostarp pasažieru iekāpšana/izkāpšana, bagāža un kravas, gaisa kuģu balansēšana un bagāžas sadale.

15

(16)  Atklātajā teritorijā sniegtie pakalpojumi.

16

(17)  
  Brattle ziņojums, 1. lpp. 1. punkts un 7. lpp. 34. punkts.

17

Brattle

(18)  Padomes 1978. gada 25. jūlija Ceturtā direktīva 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.).

18

(19)  Padomes 1983. gada 13. jūnija Septītā direktīva 83/349/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.).

19

(20)  Spriedums lietā C-303/88 Itālija pret Komisiju, ECLI:EU:C:1991:367, 57. punkts. Spriedums lietā C-277/00 Vācija pret Komisiju, ECLI:EU:C:2004:238, 75. punkts. Atmaksājot atbalstu, saņēmējam jāzaudē priekšrocības, kas tam iepriekš bijušas tirgū, un tiek atjaunota situācija, kas pastāvēja pirms atbalsta saņemšanas.

20

(21)  Spriedums lietā C-454/09 Komisija pret Itāliju (“Atbalsts par labu New Interline SpA
  ”), ECLI:EU:C:2011:650, 36. punkts

21

New Interline SpA

(22)  Spriedums lietā C-610/10 Komisija pret Spāniju, ECLI:EU:C:2012:781, 106. punkts.

22

(23)  Spriedums apvienotajās lietās C-328/99 un C-399/00 Itālija un SIM 2 Multimedia pret Komisiju (“
  Selecto-Multimedia
  ”) ECLI:EU:C:2003:252, 69. punkts, 77.–78. punkts. Šī rādītāju kopa tad tika apstiprināta spriedumā lietā T-123/09 Ryanair pret Komisiju, ECLI:EU:T:2012:164, 155. punkts.

23

SIM 2 Multimedia

Selecto-Multimedia

Ryanair

(24)  Spriedums apvienotajās lietās T-415/05, T-416/05 un T-423/05 Grieķijas Republika u. c. pret Komisiju, ECLI:EU:T:2010:386, 135. punkts.

24

(25)  Spriedums lietā T-123/09 Ryanair pret Komisiju, ECLI:EU:T:2012:164, 156. punkts.

25

Ryanair

(26)  Skatīt 40. zemsvītras piezīmi.

26

(27)  
  “Turpināt īstenot mērķi par darbavietu garantēšanu visam SEAH personālam”. 2013. gada 4. novembra līguma 6. punkta 1. apakšpunkts.

27

SEAH

(28)  
  “Izmantot visus instrumentus, kas pieejami atbilstoši tiesību aktiem, kas attiecas uz nodarbinātību un kolektīvajām sarunām (galvenokārt sociālā nodrošinājuma tīkli un brīvprātīgā aiziešana no darba, ko piemēro arī VEA Group ietvaros, ņemot vērā tuvojošos 2013. gada 31. decembra termiņu), un risinājumus, kas ietver pārvietošanu grupas ietvaros (gan saskaņā ar jaunajām uzņēmējdarbības iespējām, gan atbilstoši iekšpakalpojumu procesiem, ko piemēro pēc lidostu pārstrukturēšanas uzņēmumu līgumiem, un piemērojot iekšējo mobilitāti, kas paredzēta, lai risinātu VEA SpA organizatoriskās prasības)”; turpat.

28

VEA Group

VEA SpA

(29)  [...] (*).

29

(30)  Komisija atzīmē, ka saskaņā ar Airport Handling iesniegtajiem pārskatiem un pilnīgu uzskaiti lielākā daļa SEAH aktīvu bija novecojuši, tiem bija nepieciešams apjomīgs remonts, kā arī tie bija norakstāmi.

30

Airport Handling

SEAH

(31)  Saskaņā ar iepriekšminēto Brattle ziņojumu par Airport Handling uzņēmējdarbības plānu uzņēmuma darbaspēka izmaksas bija [...] (*).

31

Brattle

Airport Handling

(32)  Spriedums lietā C-277/00 Vācija pret Komisiju (“SMI”), ECLI:EU:C:2004:238, 93. punkts.

32

(33)  Spriedums lietā C-277/00 Vācija pret Komisiju (“SMI”), ECLI:EU:C:2004:238, 88. punkts.

33

(34)  Lēmuma par procedūras uzsākšanu 16. apsvērums.

34

(35)  Līgumu parakstīšanas datumi saskaņā ar Itālijas iesniegto sarakstu: piemēram, [...] (*).

35

(36)  Spriedums lietā T-123/09 Ryanair pret Komisiju, ECLI:EU:T:2012:164, 156. punkts.

36

Ryanair

(37)  Spriedums lietā C-277/00 Vācija pret Komisiju (“SMI”), ECLI:EU:C:2004:238, 86.–89. punkts.

37

(38)  Lieta C-482/99 Francija pret Komisiju, citāts, 71. punkts.

38

(39)  Spriedums lietā T-16/96 Cityflyer Express pret Komisiju (1998), ECR II-757. lpp. 76. punkts.

39

Cityflyer Express

(40)  Ietekmes novērtējuma pielikums dokumentam “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem Savienības lidostās, un ar ko atceļ 2012. gada 16. janvāra Padomes Direktīvu 96/67/EK, SEC(2011) 1439 galīgā redakcija. Šī dokumenta 95. lpp. Komisija atzīmē, ka “apkalpošanas uz zemes pakalpojumu liberalizācija un monopolu vai (lidostas/mezgla pārvadātāja) duopolu izbeigšana lidostās ir nozīmējusi, ka apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem ir bijis jāpielāgojas, lai kļūtu konkurētspējīgāki un varētu pastāvēt sīvākas konkurences apstākļos. Redzamākās sekas darbiniekiem apkalpošanas uz zemes sektorā ir palielināta darba produktivitāte un elastība. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji bieži paskaidro, ka šis darba produktivitātes pieaugums ir nepieciešams, jo personāla izmaksas sasniedz 65–80 % no viņu kopējām izmaksām, lai gan darba ņēmēju asociācijas parasti apgalvo, ka uzņēmumi, kas nodarbojas ar apkalpošanu uz zemes, pārāk daudz koncentrējas uz darba faktoru, lai samazinātu izmaksas.”

40

(41)  Saskaņā ar Brattle ziņojuma 48. p., 11. lpp.

41

Brattle

(42)  
  Brattle ziņojuma 40. p., 9. lpp.

42

Brattle

(43)  Šī WACC saskaņā ar Brattle ziņojumu ir augstāka, jo ņem vērā konkrētus projekta riskus, palielinot kapitāla betu.

43

WACC

Brattle

---

| 1.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/45 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/45

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/2112

(2017. gada 6. marts)

par pasākumu / atbalsta shēmu / valsts atbalstu SA.38454 – 2015/C (ex 2015/N), ko Ungārija plāno īstenot, lai atbalstītu divu jaunu kodolreaktoru izveidi Pakšas II atomelektrostacijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 1486)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc ieinteresēto personu uzaicināšanas iesniegt piezīmes (1) un ņemot vērā to piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Pamatojoties uz rakstiem presē un neoficiālo saziņu ar Ungārijas iestādēm, Komisija 2014. gada 13. martā sāka sākotnējo izmeklēšanu par iespējamu valsts atbalstu Pakšas II (Paks II) atomelektrostacijas būvniecībai lietā Nr. SA.38454 (2014/CP). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz rakstiem presē un neoficiālo saziņu ar Ungārijas iestādēm, Komisija 2014. gada 13. martā sāka sākotnējo izmeklēšanu par iespējamu valsts atbalstu Pakšas II (Paks II) atomelektrostacijas būvniecībai lietā Nr. SA.38454 (2014/CP).

Paks II

| (2) | Pēc vairākkārtējas informācijas apmaiņas un oficiālām sanāksmēm Ungārijas iestādes 2015. gada 22. maijā juridiskās noteiktības labad paziņoja par pasākumu, norādot, ka projekts neietver nekādu valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta izpratnē. |
| --- | --- |

(2)

Pēc vairākkārtējas informācijas apmaiņas un oficiālām sanāksmēm Ungārijas iestādes 2015. gada 22. maijā juridiskās noteiktības labad paziņoja par pasākumu, norādot, ka projekts neietver nekādu valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta izpratnē.

| (3) | Ungārija 2015. gada 22. maija vēstulē paziņoja Komisijai par pasākumu, kas ir finansiāls ieguldījums divu jaunu kodolreaktoru izveidē Pakšā. |
| --- | --- |

(3)

Ungārija 2015. gada 22. maija vēstulē paziņoja Komisijai par pasākumu, kas ir finansiāls ieguldījums divu jaunu kodolreaktoru izveidē Pakšā.

| (4) | Komisija 2015. gada 23. novembra vēstulē informēja Ungāriju par to, ka tā ir nolēmusi sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz pasākumu (“Lēmums par procedūras sākšanu”). Šis Komisijas lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2015. gada 23. novembra vēstulē informēja Ungāriju par to, ka tā ir nolēmusi sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz pasākumu (“Lēmums par procedūras sākšanu”). Šis Komisijas lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (5) | Ungārija 2016. gada 29. janvārī nosūtīja savas piezīmes par Lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(5)

Ungārija 2016. gada 29. janvārī nosūtīja savas piezīmes par Lēmumu par procedūras sākšanu.

| (6) | Komisija saņēma piezīmes no ieinteresētajām personām. Tā pārsūtīja šīs piezīmes Ungārijai, kurai bija dota iespēja atbildēt. Tās piezīmes tika saņemtas 2016. gada 7. aprīļa vēstulē. |
| --- | --- |

(6)

Komisija saņēma piezīmes no ieinteresētajām personām. Tā pārsūtīja šīs piezīmes Ungārijai, kurai bija dota iespēja atbildēt. Tās piezīmes tika saņemtas 2016. gada 7. aprīļa vēstulē.

| (7) | Ungārija iesniedza papildu informāciju 2016. gada 21. aprīlī, 27. maijā, 9. jūnijā, 16. jūnijā, 28. jūlijā, 2017. gada 16. janvārī un 20. februārī. |
| --- | --- |

(7)

Ungārija iesniedza papildu informāciju 2016. gada 21. aprīlī, 27. maijā, 9. jūnijā, 16. jūnijā, 28. jūlijā, 2017. gada 16. janvārī un 20. februārī.

| (8) | Ungārijas iestādes 2016. gada 12. septembrī iesniedza atteikumu no valodas prasībām un piekrita tam, ka lēmumu pieņems angļu valodā, kas būs lēmuma autentiskā valoda. |
| --- | --- |

(8)

Ungārijas iestādes 2016. gada 12. septembrī iesniedza atteikumu no valodas prasībām un piekrita tam, ka lēmumu pieņems angļu valodā, kas būs lēmuma autentiskā valoda.

2.   PASĀKUMA SĪKS APRAKSTS

PASĀKUMA SĪKS APRAKSTS

2.1.   PROJEKTA APRAKSTS

PROJEKTA APRAKSTS

| (9) | Pasākums ir divu jaunu kodolreaktoru (5. un 6. bloka) izveide Ungārijā, un to būvniecību pilnīgi finansē Ungārijas valsts par labu struktūrai Paks II (MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares), kurai piederēs jaunie reaktori un kura tos ekspluatēs. |
| --- | --- |

(9)

Pasākums ir divu jaunu kodolreaktoru (5. un 6. bloka) izveide Ungārijā, un to būvniecību pilnīgi finansē Ungārijas valsts par labu struktūrai Paks II (MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares), kurai piederēs jaunie reaktori un kura tos ekspluatēs.

Paks II

MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares

| (10) | Krievijas Federācija un Ungārija 2014. gada 14. janvārī noslēdza starpvaldību nolīgumu (SVN) par kodolprogrammu (3). Pamatojoties uz SVN, abas valstis sadarbojas pašreizējās Pakšas atomelektrostacijas (Pakšas AES) uzturēšanā un turpmākā attīstībā. Tas nozīmē, ka papildus pašreizējam 1.–4. energoblokam tiks projektēti, būvēti un nodoti ekspluatācijā/izņemti no ekspluatācijas divi jauni energobloki, proti, 5. un 6., ar VVER (ar ūdeni dzesētiem, ar ūdeni palēnināmiem) tipa reaktoriem, turklāt katra energobloka uzstādītā jauda būs vismaz 1 000 MW (4). Izmantojot 5. un 6. bloku ir plānots kompensēt jaudas zudumu, kad 1.–4. bloka (kopā 2 000 MW) ekspluatācija tiks pārtraukta. Ungārija norādīja, ka 1.–4. bloks darbosies attiecīgi līdz 2032., 2034., 2036. un 2037. gada beigām un nav paredzēta to darbmūža pagarināšana. |
| --- | --- |

(10)

Krievijas Federācija un Ungārija 2014. gada 14. janvārī noslēdza starpvaldību nolīgumu (SVN) par kodolprogrammu (3). Pamatojoties uz SVN, abas valstis sadarbojas pašreizējās Pakšas atomelektrostacijas (Pakšas AES) uzturēšanā un turpmākā attīstībā. Tas nozīmē, ka papildus pašreizējam 1.–4. energoblokam tiks projektēti, būvēti un nodoti ekspluatācijā/izņemti no ekspluatācijas divi jauni energobloki, proti, 5. un 6., ar VVER (ar ūdeni dzesētiem, ar ūdeni palēnināmiem) tipa reaktoriem, turklāt katra energobloka uzstādītā jauda būs vismaz 1 000 MW (4). Izmantojot 5. un 6. bloku ir plānots kompensēt jaudas zudumu, kad 1.–4. bloka (kopā 2 000 MW) ekspluatācija tiks pārtraukta. Ungārija norādīja, ka 1.–4. bloks darbosies attiecīgi līdz 2032., 2034., 2036. un 2037. gada beigām un nav paredzēta to darbmūža pagarināšana.

3

VVER

4

| (11) | Saskaņā ar SVN (5) gan Krievija, gan Ungārija izraugās vienu pieredzējušu valstij piederošu un valsts kontrolētu organizāciju, kas būs finansiāli un tehniski atbildīga par līgumslēdzējas puses/īpašnieka pienākumu izpildi saistībā ar projektu. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar SVN (5) gan Krievija, gan Ungārija izraugās vienu pieredzējušu valstij piederošu un valsts kontrolētu organizāciju, kas būs finansiāli un tehniski atbildīga par līgumslēdzējas puses/īpašnieka pienākumu izpildi saistībā ar projektu.

5

| (12) | Abu jauno reaktoru (5. un 6. bloka) būvniecībai Krievija ir izraudzījusies akciju sabiedrību Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt (JSC NIAEP), un Ungārija ir izraudzījusies MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares (1)) (Paks II) par abu reaktoru īpašnieci un ekspluatētāju. |
| --- | --- |

(12)

Abu jauno reaktoru (5. un 6. bloka) būvniecībai Krievija ir izraudzījusies akciju sabiedrību Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt (JSC NIAEP), un Ungārija ir izraudzījusies MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares (1)) (Paks II) par abu reaktoru īpašnieci un ekspluatētāju.

Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt

JSC NIAEP

MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares

1

Paks II

| (13) | SVN ir izklāstītas vispārīgās tiesības un pienākumi sadarbībai kodolenerģijas jomā starp abām valstīm, savukārt SVN īstenošana ir sīki noteikta atsevišķos nolīgumos, sauktos “Īstenošanas nolīgumi” (6), šādi:






  a) | Inženiertehniskais, iepirkuma un būvniecības līgums attiecībā uz abu jauno VVER 1200 (V491) – 5. un 6. – bloku būvniecību Pakšā, saukts “IIB līgums”; |
| --- | --- | --- |

(13)

SVN ir izklāstītas vispārīgās tiesības un pienākumi sadarbībai kodolenerģijas jomā starp abām valstīm, savukārt SVN īstenošana ir sīki noteikta atsevišķos nolīgumos, sauktos “Īstenošanas nolīgumi” (6), šādi:

6

a)

Inženiertehniskais, iepirkuma un būvniecības līgums attiecībā uz abu jauno VVER 1200 (V491) – 5. un 6. – bloku būvniecību Pakšā, saukts “IIB līgums”;

VVER

| b) | Līgums, kurā paredzēti sadarbības noteikumi un nosacījumi attiecībā uz abu jauno reaktoru ekspluatāciju un uzturēšanu, saukts “E&U līgums”; |
| --- | --- |

b)

Līgums, kurā paredzēti sadarbības noteikumi un nosacījumi attiecībā uz abu jauno reaktoru ekspluatāciju un uzturēšanu, saukts “E&U līgums”;

| c) | Nolīgums par degvielas piegādes noteikumiem un izlietotās degvielas pārvaldīšanu. |
| --- | --- |

c)

Nolīgums par degvielas piegādes noteikumiem un izlietotās degvielas pārvaldīšanu.

| (14) | AS NIAEP un Paks II noslēdza IIB līgumu 2014. gada 9. decembrī, un tajā ir noteikts, ka abiem jaunajiem blokiem, proti, 5. un 6. blokam, ir jāsāk darboties attiecīgi 2025. un 2026. gadā. |
| --- | --- |

(14)

AS NIAEP un Paks II noslēdza IIB līgumu 2014. gada 9. decembrī, un tajā ir noteikts, ka abiem jaunajiem blokiem, proti, 5. un 6. blokam, ir jāsāk darboties attiecīgi 2025. un 2026. gadā.

NIAEP

Paks II

| (15) | Atsevišķi Krievija apņēmās piešķirt Ungārijai valsts aizdevumu, lai finansētu Paks II attīstību. Šo aizdevumu reglamentē Starpvaldību nolīgums par finansējumu (“SVN par finansējumu”) (7), un tajā ir paredzēta atjaunojama kredītiespēja 10 miljardu EUR apmērā vienīgi Paks II 5. un 6. energobloka projektēšanai, būvniecībai un nodošanai ekspluatācijā. Ungārija izmantos šo atjaunojamo kredītiespēju, lai tieši finansētu tos ieguldījumus Paks II, kas vajadzīgi, lai projektētu, būvētu un nodotu ekspluatācijā jauno 5. un 6. energobloku, kā paredzēts SVN par finansējumu. Papildus SVN par finansējumu Ungārija nodrošinās finansējumu ne vairāk kā 2,5 miljardu EUR apmērā no sava budžeta, lai finansētu ieguldījumus Paks II. |
| --- | --- |

(15)

Atsevišķi Krievija apņēmās piešķirt Ungārijai valsts aizdevumu, lai finansētu Paks II attīstību. Šo aizdevumu reglamentē Starpvaldību nolīgums par finansējumu (“SVN par finansējumu”) (7), un tajā ir paredzēta atjaunojama kredītiespēja 10 miljardu EUR apmērā vienīgi Paks II 5. un 6. energobloka projektēšanai, būvniecībai un nodošanai ekspluatācijā. Ungārija izmantos šo atjaunojamo kredītiespēju, lai tieši finansētu tos ieguldījumus Paks II, kas vajadzīgi, lai projektētu, būvētu un nodotu ekspluatācijā jauno 5. un 6. energobloku, kā paredzēts SVN par finansējumu. Papildus SVN par finansējumu Ungārija nodrošinās finansējumu ne vairāk kā 2,5 miljardu EUR apmērā no sava budžeta, lai finansētu ieguldījumus Paks II.

Paks II

7

Paks II

Paks II

Paks II

| (16) | Papildus 15. apsvērumā minētajam atbalstam ieguldījumiem Ungārija neplāno piešķirt citu finansējumu Paks II pēc tam, kad būs uzbūvēts 5. un 6. energobloks. Jaunie bloki darbosies tirgus apstākļos bez noteikta ieņēmumu apmēra vai garantētas cenas. Ungārija uzskata, ka šajā posmā Paks II nebūs vajadzības tieši uzņemties kādas parādsaistības. |
| --- | --- |

(16)

Papildus 15. apsvērumā minētajam atbalstam ieguldījumiem Ungārija neplāno piešķirt citu finansējumu Paks II pēc tam, kad būs uzbūvēts 5. un 6. energobloks. Jaunie bloki darbosies tirgus apstākļos bez noteikta ieņēmumu apmēra vai garantētas cenas. Ungārija uzskata, ka šajā posmā Paks II nebūs vajadzības tieši uzņemties kādas parādsaistības.

Paks II

Paks II

2.2.   PASĀKUMA MĒRĶIS

PASĀKUMA MĒRĶIS

| (17) | Kā paskaidrots Lēmumā par procedūras sākšanu, Pakšas AES ir vienīgā atomelektrostacija, kas darbojas Ungārijā. Tā 100 % pieder valstij piederošajam elektroenerģijas tirgotājam un enerģijas ražotājam Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság (MVM grupa) (8). Tās četru bloku kopējā uzstādītā jauda ir 2000 MW, un katrs no tiem pašlaik ir aprīkots ar Krievijas tehnoloģiju (VVER-440/V213). Bloku ekspluatācija tiks pakāpeniski pārtraukta līdz 2037. gadam (skatīt 10. apsvērumu)). |
| --- | --- |

(17)

Kā paskaidrots Lēmumā par procedūras sākšanu, Pakšas AES ir vienīgā atomelektrostacija, kas darbojas Ungārijā. Tā 100 % pieder valstij piederošajam elektroenerģijas tirgotājam un enerģijas ražotājam Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság (MVM grupa) (8). Tās četru bloku kopējā uzstādītā jauda ir 2000 MW, un katrs no tiem pašlaik ir aprīkots ar Krievijas tehnoloģiju (VVER-440/V213). Bloku ekspluatācija tiks pakāpeniski pārtraukta līdz 2037. gadam (skatīt 10. apsvērumu)).

Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság

MVM

8

VVER

| (18) | Elektroenerģijas ražošanai no kodolresursiem ir stratēģiska nozīme Ungārijas energoresursu struktūrā, jo aptuveni 50 % visas elektroenerģijas valstī saražo četri pašreizējie reaktori Pakšas AES (9). |
| --- | --- |

(18)

Elektroenerģijas ražošanai no kodolresursiem ir stratēģiska nozīme Ungārijas energoresursu struktūrā, jo aptuveni 50 % visas elektroenerģijas valstī saražo četri pašreizējie reaktori Pakšas AES (9).

9

| (19) | Pamatojoties uz šādiem mērķiem:






  — | saglabāt saprātīgu daļu valsts resursu un |
| --- | --- | --- |

(19)

Pamatojoties uz šādiem mērķiem:

—

saglabāt saprātīgu daļu valsts resursu un

| — | samazināt Ungārijas atkarību no importa, vienlaikus izpildot valsts klimata politiku, |
| --- | --- |

—

samazināt Ungārijas atkarību no importa, vienlaikus izpildot valsts klimata politiku,

valdība lūdza MVM grupai izpētīt alternatīvas elektroenerģijas ražošanas paplašināšanai atomelektrostacijās. MVM grupa veica priekšizpēti par tādas jaunas atomelektrostacijas būvniecību un finansēšanu, kuru varētu integrēt elektroenerģijas sistēmā un kura varētu darboties ekonomiski, droši un videi nekaitīgi. Pamatojoties uz priekšizpēti, ko MVM grupa iesniedza 2008. gadā, valdība ierosināja projektu Ungārijas parlamentam, kas piekrita sākt sagatavošanās darbus jaunu atomelektrostacijas bloku būvniecībai Pakšā (10). To pamatoja aprēķini, kas liecināja, ka līdz 2025. gadam ir plānots pārtraukt izmantot 6 000 MW no 8 000–9 000 MW bruto uzstādītās jaudas novecojušo elektrostaciju slēgšanas dēļ. Šīs stacijas bija plānots daļēji aizstāt, paplašinot Pakšas AES.

MVM

MVM

MVM

10

| (20) | Valsts enerģētikas stratēģiju laikposmam līdz 2030. gadam ieviesa 2011. gadā (11). Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta kodolenerģijas–ogļu–videi nekaitīgās enerģijas scenārijam Ungārijai. Ungārijas pārvades sistēmas operators (PSO) MAVIR prognozē, ka Ungārijā līdz 2026. gadam vajadzēs jaunu ražošanas jaudu vismaz 5,3 GW apmērā, bet līdz 2031. gadam – vairāk nekā 7 GW, jo pieaugs pieprasījums un tiks apturēta pašreizējā ražošana Ungārijā (12). MAVIR arī prognozē, ka Ungārijā no 2025. gada līdz 2030. gadam gandrīz pilnīgi tiks pārtraukta elektroenerģijas ražošana, izmantojot ogles, un elektroenerģijas ražošanas, izmantojot gāzi, uzstādītā jauda samazināsies par aptuveni 1 GW, kā redzams 1. tabulā, ko Ungārija iesniedza 2017. gada 16. janvārī. Ungārija paskaidroja, ka MAVIR pētījumā, prognozējot, ka būs vajadzīga jauna jauda 7 GW apmērā, nav ņemts vērā imports vai jauna uzstādītā jauda.

  1. tabula


  Plānotā iekšzemē uzstādītās jaudas pakāpeniska samazināšana līdz 2031. gadam








  (ΜW) |
| --- | --- |
| | Existing | Phase-out |
| Nuclear | 2 000 | |
| Coal | 1 292 | 1 222 |
| Natural gas | 3 084 | 960 |
| Oil | 410 | |
| Intermittent renewables/weather-dependent | 455 | 100 |
| Other renewables | 259 | 123 |
| Other non-renewables | 844 | 836 |
| Sum | 8 344 | 3 241 |
| Avots: Ungārijas iestādes (Mavir). |

(20)

Valsts enerģētikas stratēģiju laikposmam līdz 2030. gadam ieviesa 2011. gadā (11). Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta kodolenerģijas–ogļu–videi nekaitīgās enerģijas scenārijam Ungārijai. Ungārijas pārvades sistēmas operators (PSO) MAVIR prognozē, ka Ungārijā līdz 2026. gadam vajadzēs jaunu ražošanas jaudu vismaz 5,3 GW apmērā, bet līdz 2031. gadam – vairāk nekā 7 GW, jo pieaugs pieprasījums un tiks apturēta pašreizējā ražošana Ungārijā (12). MAVIR arī prognozē, ka Ungārijā no 2025. gada līdz 2030. gadam gandrīz pilnīgi tiks pārtraukta elektroenerģijas ražošana, izmantojot ogles, un elektroenerģijas ražošanas, izmantojot gāzi, uzstādītā jauda samazināsies par aptuveni 1 GW, kā redzams 1. tabulā, ko Ungārija iesniedza 2017. gada 16. janvārī. Ungārija paskaidroja, ka MAVIR pētījumā, prognozējot, ka būs vajadzīga jauna jauda 7 GW apmērā, nav ņemts vērā imports vai jauna uzstādītā jauda.

11

MAVIR

12

MAVIR

MAVIR

1. tabula

1. tabula

Plānotā iekšzemē uzstādītās jaudas pakāpeniska samazināšana līdz 2031. gadam

Plānotā iekšzemē uzstādītās jaudas pakāpeniska samazināšana līdz 2031. gadam

(ΜW)

Existing

Phase-out

Nuclear

2 000

Coal

1 292

1 222

Natural gas

3 084

960

Oil

410

Intermittent renewables/weather-dependent

455

100

Other renewables

259

123

Other non-renewables

844

836

Sum

8 344

3 241

Avots: Ungārijas iestādes (Mavir).

Avots:

| (21) | Ungārija un Krievija parakstīja SVN, lai attīstītu jaunu jaudu Pakšā. Ungārija paskaidroja, ka, saglabājot kodolenerģijas ražošanu energoresursu struktūrā, tā varētu novērst vajadzību aizstāt pakāpeniski samazināto jaudu, attīstīt jaunu jaudu un izpildīt Ungārijas mērķi attiecībā uz Savienības klimata mērķiem (jo īpaši tiem, kas attiecas uz plānoto CO2 emisiju samazināšanu). |
| --- | --- |

(21)

Ungārija un Krievija parakstīja SVN, lai attīstītu jaunu jaudu Pakšā. Ungārija paskaidroja, ka, saglabājot kodolenerģijas ražošanu energoresursu struktūrā, tā varētu novērst vajadzību aizstāt pakāpeniski samazināto jaudu, attīstīt jaunu jaudu un izpildīt Ungārijas mērķi attiecībā uz Savienības klimata mērķiem (jo īpaši tiem, kas attiecas uz plānoto CO2 emisiju samazināšanu).

2

2.3.   JAUNO BLOKU APRAKSTS – IZMANTOJAMĀ TEHNOLOĢIJA

JAUNO BLOKU APRAKSTS – IZMANTOJAMĀ TEHNOLOĢIJA

| (22) | Jaunais 5. un 6. bloks Paks II AES tiks aprīkots ar VVER 1200 (V491) tehnoloģiju, un tie būs modernāki III+ paaudzes reaktori. Ungārija paskaidro, ka Paks II izmantojamo bloku tehniskās specifikācijas dos acīmredzamas priekšrocības salīdzinājumā ar pašreizējiem Pakšas AES blokiem, piemēram, lielāku produktivitāti un ekonomiskāku darbību papildus labākiem drošības raksturlielumiem. |
| --- | --- |

(22)

Jaunais 5. un 6. bloks Paks II AES tiks aprīkots ar VVER 1200 (V491) tehnoloģiju, un tie būs modernāki III+ paaudzes reaktori. Ungārija paskaidro, ka Paks II izmantojamo bloku tehniskās specifikācijas dos acīmredzamas priekšrocības salīdzinājumā ar pašreizējiem Pakšas AES blokiem, piemēram, lielāku produktivitāti un ekonomiskāku darbību papildus labākiem drošības raksturlielumiem.

Paks II

VVER 1200

Paks II

| (23) | Papildus būtiski lielākai VVER 1200 (V491) uzstādītajai jaudai ļoti atšķiras arī plānotais darbmūžs (60 gadi VVER 1200 blokiem pretstatā 30 gadiem pašreizējiem blokiem Pakšas AES), un to manevrējamība ir lielāka, kas ļauj pielāgot katra bloka jaudu atkarībā no pieprasījuma tīklā noteiktā diapazonā. |
| --- | --- |

(23)

Papildus būtiski lielākai VVER 1200 (V491) uzstādītajai jaudai ļoti atšķiras arī plānotais darbmūžs (60 gadi VVER 1200 blokiem pretstatā 30 gadiem pašreizējiem blokiem Pakšas AES), un to manevrējamība ir lielāka, kas ļauj pielāgot katra bloka jaudu atkarībā no pieprasījuma tīklā noteiktā diapazonā.

VVER 1200

VVER 1200

| (24) | Arī samazinātais degvielas daudzums, kas vajadzīgs jaunajiem blokiem, apliecina pēdējo gadu tehnoloģiskos uzlabojumus. Pašreizējā 12 mēnešu degvielas cikla vietā jaunie bloki var darboties 18 mēnešu ciklā. Tas nozīmē, ka jaunie bloki gada laikā būs jāizslēdz retāk, lai pārkrautu degvielu, un stacija varēs darboties ilgāk vidēji katru gadu un nezaudēt ražošanas laiku. |
| --- | --- |

(24)

Arī samazinātais degvielas daudzums, kas vajadzīgs jaunajiem blokiem, apliecina pēdējo gadu tehnoloģiskos uzlabojumus. Pašreizējā 12 mēnešu degvielas cikla vietā jaunie bloki var darboties 18 mēnešu ciklā. Tas nozīmē, ka jaunie bloki gada laikā būs jāizslēdz retāk, lai pārkrautu degvielu, un stacija varēs darboties ilgāk vidēji katru gadu un nezaudēt ražošanas laiku.

| (25) | Tehniskās specifikācijas arī liecina, ka jaudas blīvums, ko nodrošinās jaunie degvielas agregāti, būs ievērojami lielāks nekā pašreizējiem degvielas agregātiem. Tas savukārt nozīmē, ka uz vienu degvielas materiāla masas vienību var sasniegt lielāku nodoto jaudu, un tas palielina stacijas ekonomiskumu. |
| --- | --- |

(25)

Tehniskās specifikācijas arī liecina, ka jaudas blīvums, ko nodrošinās jaunie degvielas agregāti, būs ievērojami lielāks nekā pašreizējiem degvielas agregātiem. Tas savukārt nozīmē, ka uz vienu degvielas materiāla masas vienību var sasniegt lielāku nodoto jaudu, un tas palielina stacijas ekonomiskumu.

2.4.   LABUMA GUVĒJS

LABUMA GUVĒJS

| (26) | Kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 2.3. iedaļā, pasākuma labuma guvējs ir uzņēmums Paks II, kas pašlaik pieder Ungārijas valstij. Akcionāra tiesības izmanto premjerministra birojs. Par 5. un 6. reaktoru maksā Ungārijas valsts, savukārt uzņēmums Paks II ir to īpašnieks un operators. |
| --- | --- |

(26)

Kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 2.3. iedaļā, pasākuma labuma guvējs ir uzņēmums Paks II, kas pašlaik pieder Ungārijas valstij. Akcionāra tiesības izmanto premjerministra birojs. Par 5. un 6. reaktoru maksā Ungārijas valsts, savukārt uzņēmums Paks II ir to īpašnieks un operators.

Paks II

Paks II

| (27) | Lēmuma par procedūras sākšanu 19. apsvērumā ir paskaidrots, kā Paks II akcijas, kas sākotnēji piederēja MVM grupai, tika nodotas Ungārijas valstij (13). Saskaņā ar informāciju, ko Ungārija iesniedza 2016. gada 30. janvārī, nodošanas pirkšanas cena bija 10,156 miljardi HUF, kas ir aptuveni 33 miljoni EUR. |
| --- | --- |

(27)

Lēmuma par procedūras sākšanu 19. apsvērumā ir paskaidrots, kā Paks II akcijas, kas sākotnēji piederēja MVM grupai, tika nodotas Ungārijas valstij (13). Saskaņā ar informāciju, ko Ungārija iesniedza 2016. gada 30. janvārī, nodošanas pirkšanas cena bija 10,156 miljardi HUF, kas ir aptuveni 33 miljoni EUR.

Paks II

MVM

13

2.5.   PROJEKTA FINANSĒJUMA STRUKTŪRA UN TIESĪBAS UN PIENĀKUMI SASKAŅĀ AR IIB LĪGUMU

PROJEKTA FINANSĒJUMA STRUKTŪRA UN TIESĪBAS UN PIENĀKUMI SASKAŅĀ AR IIB LĪGUMU

2.5.1.   STARPVALDĪBU NOLĪGUMS PAR FINANSĒJUMU (“SVN PAR FINANSĒJUMU”)

| (28) | Saskaņā ar SVN (14) Krievija piešķir Ungārijai valsts aizdevumu atjaunojamas kredītiespējas veidā 10 miljardu EUR apmērā Pakšas atomelektrostacijas 5. un 6. energobloka izveides finansēšanai. Aizdevuma procentu likme ir no 3,95 % līdz 4,95 % (15). Aizdevums ir piešķirts šo jauno energobloku projektēšanai, būvniecībai un nodošanai ekspluatācijā. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar SVN (14) Krievija piešķir Ungārijai valsts aizdevumu atjaunojamas kredītiespējas veidā 10 miljardu EUR apmērā Pakšas atomelektrostacijas 5. un 6. energobloka izveides finansēšanai. Aizdevuma procentu likme ir no 3,95 % līdz 4,95 % (15). Aizdevums ir piešķirts šo jauno energobloku projektēšanai, būvniecībai un nodošanai ekspluatācijā.

14

15

| (29) | Saskaņā ar SVN par finansējumu Ungārijai ir jāizmanto aizdevums, lai finansētu 80 % IIB līguma vērtības par darbu izpildi, pakalpojumu sniegšanu un aprīkojuma piegādi, savukārt atlikušos 20 % IIB līguma vērtības maksā Ungārija (skatīt 15. apsvērumu). Ungārijai ir jāizmanto aizdevums līdz 2025. gadam. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar SVN par finansējumu Ungārijai ir jāizmanto aizdevums, lai finansētu 80 % IIB līguma vērtības par darbu izpildi, pakalpojumu sniegšanu un aprīkojuma piegādi, savukārt atlikušos 20 % IIB līguma vērtības maksā Ungārija (skatīt 15. apsvērumu). Ungārijai ir jāizmanto aizdevums līdz 2025. gadam.

| (30) | Ungārijai ir jāatmaksā aizdevums 21 gada laikā no 15. marta vai 15. septembra pēc dienas, kad atomelektrostacijas abi jaunie energobloki – 5. un 6. bloks – tiks nodoti ekspluatācijā, taču ne vēlāk kā no 2026. gada 15. marta (16). |
| --- | --- |

(30)

Ungārijai ir jāatmaksā aizdevums 21 gada laikā no 15. marta vai 15. septembra pēc dienas, kad atomelektrostacijas abi jaunie energobloki – 5. un 6. bloks – tiks nodoti ekspluatācijā, taču ne vēlāk kā no 2026. gada 15. marta (16).

16

| (31) | Maksājumus saskaņā ar SVN par finansējumu var veikt tikai pēc tam, kad ir izdots Ungārijas Valsts ekonomikas ministrijas pieprasījums un Krievijas Finanšu ministrijas apstiprinājums. |
| --- | --- |

(31)

Maksājumus saskaņā ar SVN par finansējumu var veikt tikai pēc tam, kad ir izdots Ungārijas Valsts ekonomikas ministrijas pieprasījums un Krievijas Finanšu ministrijas apstiprinājums.

2.5.2.   IIB LĪGUMS

| (32) | Saskaņā ar IIB līgumu AS NIAEP ir jānodod abi reaktori atbilstoši sīki izklāstītajām tehniskajām specifikācijām līdz apstiprinātajam datumam un par apstiprināto kopsummu ([..] (*1) miljardi EUR). Jebkādas iepriekš nenoteiktas izmaksas ir uzskatāmas par iekļautām šajā cenā [..] (17). |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar IIB līgumu AS NIAEP ir jānodod abi reaktori atbilstoši sīki izklāstītajām tehniskajām specifikācijām līdz apstiprinātajam datumam un par apstiprināto kopsummu ([..] (*1) miljardi EUR). Jebkādas iepriekš nenoteiktas izmaksas ir uzskatāmas par iekļautām šajā cenā [..] (17).

NIAEP

*1

17

| (33) | Līgumā ir paredzēta atkāpšanās nauda (18), kas maksājama konkrētos apstākļos, [..]. |
| --- | --- |

(33)

Līgumā ir paredzēta atkāpšanās nauda (18), kas maksājama konkrētos apstākļos, [..].

18

| (34) | [..] |
| --- | --- |

(34)

[..]

| (35) | [..] |
| --- | --- |

(35)

[..]

2.5.3.   VALSTS UN LABUMA GUVĒJA ATTIECĪBAS

| (36) | Sākotnēji Ungārija bija paredzējusi, ka Paks II 100 % paliks meitasuzņēmums uzņēmumam MVM Hungarian Electricity Ltd, kas pieder Ungārijas valstij un pašvaldībām. Kopš 2014. gada novembra Paks II vairs nav MVM Hungarian Electricity Ltd meitasuzņēmums vai MVM grupas daļa, bet tā ir 100 % valstij tieši piederoša sabiedrība, kurai pašlaik nav tiesisku attiecību ar MVM grupu. |
| --- | --- |

(36)

Sākotnēji Ungārija bija paredzējusi, ka Paks II 100 % paliks meitasuzņēmums uzņēmumam MVM Hungarian Electricity Ltd, kas pieder Ungārijas valstij un pašvaldībām. Kopš 2014. gada novembra Paks II vairs nav MVM Hungarian Electricity Ltd meitasuzņēmums vai MVM grupas daļa, bet tā ir 100 % valstij tieši piederoša sabiedrība, kurai pašlaik nav tiesisku attiecību ar MVM grupu.

Paks II

MVM Hungarian Electricity Ltd

Paks II

MVM Hungarian Electricity Ltd

MVM

MVM

| (37) | Attiecībā uz Paks II darbību, jo īpaši elektroenerģijas pārdošanu, Ungārija norādīja, ka nav noslēgts atsevišķs līgums ar kādu atsevišķu piegādātāju par enerģijas iepirkšanu un ka šajā posmā tāds nav plānots. Ungārijas iestādes paredz, ka Paks II saražotā elektroenerģija tiks pārdota tirgū un elektroenerģijas patērētājiem saskaņā ar parasto tirgus praksi, pamatojoties uz bāzes slodzes elektroenerģijas pārdošanas līgumiem. Saskaņā ar Ungārijas iestāžu sacīto Paks II kā bāzes slodzes ražotājs tam paredzētajā darbības periodā būtu cenas noteicējs līdzīgi kā pašreizējie kodolenerģijas ražotāji Eiropā. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz Paks II darbību, jo īpaši elektroenerģijas pārdošanu, Ungārija norādīja, ka nav noslēgts atsevišķs līgums ar kādu atsevišķu piegādātāju par enerģijas iepirkšanu un ka šajā posmā tāds nav plānots. Ungārijas iestādes paredz, ka Paks II saražotā elektroenerģija tiks pārdota tirgū un elektroenerģijas patērētājiem saskaņā ar parasto tirgus praksi, pamatojoties uz bāzes slodzes elektroenerģijas pārdošanas līgumiem. Saskaņā ar Ungārijas iestāžu sacīto Paks II kā bāzes slodzes ražotājs tam paredzētajā darbības periodā būtu cenas noteicējs līdzīgi kā pašreizējie kodolenerģijas ražotāji Eiropā.

Paks II

Paks II

Paks II

| (38) | Paks II piederēs Pakšas II atomelektrostacija, un abu reaktoru būvniecības laikā to pilnīgi finansēs Ungārijas valsts. Ungārijas iestādes uzskata, ka šajā posmā Paks II nevajadzēs tieši uzņemties kādas parādsaistības. |
| --- | --- |

(38)

Paks II piederēs Pakšas II atomelektrostacija, un abu reaktoru būvniecības laikā to pilnīgi finansēs Ungārijas valsts. Ungārijas iestādes uzskata, ka šajā posmā Paks II nevajadzēs tieši uzņemties kādas parādsaistības.

Paks II

Paks II

| (39) | Ungārija nepārskaitīs līdzekļus, kas vajadzīgi, lai pārskaitītu Pakšas II atomelektrostacijas pirkuma cenu Paks II kontos. Lielāko daļu šo līdzekļu glabāsies Krievijas Attīstības un ārējās ekonomikas bankā (Vņešekonombank, Внешзкономбанк). Par katru paveikto nozīmīgo darbību Paks II iesniegs pieprasījumu Vņešekonombank, lai tā samaksātu 80 % izmaksājamās summas tieši AS NIAEP. Tā arī iesniegs pieprasījumu Ungārijas Valsts parāda pārvaldības aģentūrai, lai tā samaksātu atlikušos 20 %. |
| --- | --- |

(39)

Ungārija nepārskaitīs līdzekļus, kas vajadzīgi, lai pārskaitītu Pakšas II atomelektrostacijas pirkuma cenu Paks II kontos. Lielāko daļu šo līdzekļu glabāsies Krievijas Attīstības un ārējās ekonomikas bankā (Vņešekonombank, Внешзкономбанк). Par katru paveikto nozīmīgo darbību Paks II iesniegs pieprasījumu Vņešekonombank, lai tā samaksātu 80 % izmaksājamās summas tieši AS NIAEP. Tā arī iesniegs pieprasījumu Ungārijas Valsts parāda pārvaldības aģentūrai, lai tā samaksātu atlikušos 20 %.

Paks II

Vņešekonombank

Внешзкономбанк

Paks II

Vņešekonombank

NIAEP

| (40) | Paks II atlikušās finansiālās vajadzības būvniecības posmā tiks nodrošinātas, izmantojot pašu kapitālu no Ungārijas valsts budžeta. Sākotnēji piešķirtā summa būvniecības posmā būs līdz [..] miljardi EUR (starpība starp 12,5 miljardiem EUR, kas paredzēti SVN kodolprojektam, un faktisko Paks II AES pirkuma cenu, kas ir [..] miljardi EUR. Šo Ungārija uzskata par maksimālo ierobežojumu valsts līdzekļiem, kurus var izmantot Paks II atomelektrostacijas būvniecībai, vismaz bez papildu novērtējuma. Tomēr Ungārija apgalvo, ka gadījumā, ja pašu kapitāla vajadzības pārsniedz šo summu, tā ieguldīs vairāk, ja tajā laikā veiktajā novērtējumā tiks secināts, ka ir ekonomiski pamatoti tā rīkoties. |
| --- | --- |

(40)

Paks II atlikušās finansiālās vajadzības būvniecības posmā tiks nodrošinātas, izmantojot pašu kapitālu no Ungārijas valsts budžeta. Sākotnēji piešķirtā summa būvniecības posmā būs līdz [..] miljardi EUR (starpība starp 12,5 miljardiem EUR, kas paredzēti SVN kodolprojektam, un faktisko Paks II AES pirkuma cenu, kas ir [..] miljardi EUR. Šo Ungārija uzskata par maksimālo ierobežojumu valsts līdzekļiem, kurus var izmantot Paks II atomelektrostacijas būvniecībai, vismaz bez papildu novērtējuma. Tomēr Ungārija apgalvo, ka gadījumā, ja pašu kapitāla vajadzības pārsniedz šo summu, tā ieguldīs vairāk, ja tajā laikā veiktajā novērtējumā tiks secināts, ka ir ekonomiski pamatoti tā rīkoties.

Paks II

Paks II

Paks II

| (41) | Ungārija apgalvo, ka jutīguma analīzē par iespējamām Paks II papildu izmaksām būvniecības posmā tika secināts, ka, lai plānotais iekšējās atdeves koeficients samazinātos par 1 %, papildu izmaksas būtu jāreizina ar 10. Tāpēc Ungārija paredz, ka izmaksu pieauguma ietekme būs niecīga. |
| --- | --- |

(41)

Ungārija apgalvo, ka jutīguma analīzē par iespējamām Paks II papildu izmaksām būvniecības posmā tika secināts, ka, lai plānotais iekšējās atdeves koeficients samazinātos par 1 %, papildu izmaksas būtu jāreizina ar 10. Tāpēc Ungārija paredz, ka izmaksu pieauguma ietekme būs niecīga.

Paks II

2.6.   UNGĀRIJAS ELEKTROENERĢIJAS TIRGUS

UNGĀRIJAS ELEKTROENERĢIJAS TIRGUS

2.6.1.   UNGĀRIJAS ELEKTROENERĢIJAS TIRGUS APRAKSTS

| (42) | Pašreizējā Ungārijas elektroenerģijas tirgus struktūra izveidojās aptuveni 1995. gadā, kad vairums lielo elektrostaciju un sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju, kā arī sadales uzņēmumu tika privatizēti. Valsts saglabā galveno ietekmi nozarē ar valstij piederošās vertikāli integrētās enerģētikas uzņēmuma “MVM grupa” starpniecību. |
| --- | --- |

(42)

Pašreizējā Ungārijas elektroenerģijas tirgus struktūra izveidojās aptuveni 1995. gadā, kad vairums lielo elektrostaciju un sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju, kā arī sadales uzņēmumu tika privatizēti. Valsts saglabā galveno ietekmi nozarē ar valstij piederošās vertikāli integrētās enerģētikas uzņēmuma “MVM grupa” starpniecību.

MVM

| (43) | MAVIR pētījumā, kas minēts 20. apsvērumā, ir paskaidrots, ka kopš 2014. gada kopējais iekšzemes patēriņš ir palielinājies par 2,7 %, sasniedzot kopējo iekšzemes patēriņu 43,75 TWh apjomā 2015. gadā. No šā patēriņa iekšzemē saražoja 30,06 TWh jeb 68,72 % kopējās patērētās elektroenerģijas (skatīt 1. attēlu). Importēja 13,69 TWh, kas ir 31,28 % kopējā patēriņa. Kā ražotājs valstij piederošā MVM grupa aizņem būtisku daļu tirgus, pateicoties tās svarīgākajam ražošanas aktīvam Pakšas AES, kas nodrošināja 52,67 % iekšzemē saražotās elektroenerģijas 2015. gadā, kā redzams 1. attēlā. Mātras elektrostacija ir ar brūnoglēm kurināma elektrostacija, kas galvenokārt pieder RWE Power AG (50,92 %), savukārt MVM grupai pieder 26,15 % tās akciju. Citām lielākām (többi nagyerőmű) un mazākām (kiserőművek) elektrostacijām ir neliela nozīme kopējā ražošanas struktūrā Ungārijas tirgū. Turklāt MVM grupas vertikāli integrētajam vairumtirdzniecības uzņēmumam MVM Partner ir noteicošā ietekme elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgū (19).

  1. attēls


  Kopējā elektroenerģijas patēriņa sastāvs Ungārijā 2015. gadā













  Avots: | Ungārijas elektroenerģijas sistēmas ražošanas aktīvu attīstība vidējā un ilgtermiņā (Mavir, 2016. gads) (20). |
| --- | --- | --- |

(43)

MAVIR pētījumā, kas minēts 20. apsvērumā, ir paskaidrots, ka kopš 2014. gada kopējais iekšzemes patēriņš ir palielinājies par 2,7 %, sasniedzot kopējo iekšzemes patēriņu 43,75 TWh apjomā 2015. gadā. No šā patēriņa iekšzemē saražoja 30,06 TWh jeb 68,72 % kopējās patērētās elektroenerģijas (skatīt 1. attēlu). Importēja 13,69 TWh, kas ir 31,28 % kopējā patēriņa. Kā ražotājs valstij piederošā MVM grupa aizņem būtisku daļu tirgus, pateicoties tās svarīgākajam ražošanas aktīvam Pakšas AES, kas nodrošināja 52,67 % iekšzemē saražotās elektroenerģijas 2015. gadā, kā redzams 1. attēlā. Mātras elektrostacija ir ar brūnoglēm kurināma elektrostacija, kas galvenokārt pieder RWE Power AG (50,92 %), savukārt MVM grupai pieder 26,15 % tās akciju. Citām lielākām (többi nagyerőmű) un mazākām (kiserőművek) elektrostacijām ir neliela nozīme kopējā ražošanas struktūrā Ungārijas tirgū. Turklāt MVM grupas vertikāli integrētajam vairumtirdzniecības uzņēmumam MVM Partner ir noteicošā ietekme elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgū (19).

MAVIR

MVM

RWE Power AG

MVM

többi nagyerőmű

kiserőművek

MVM

MVM Partner

19

1. attēls

1. attēls

Kopējā elektroenerģijas patēriņa sastāvs Ungārijā 2015. gadā

Kopējā elektroenerģijas patēriņa sastāvs Ungārijā 2015. gadā

Image 1

Avots:

Avots:

Mavir

20

2. attēls

2. attēls

Bruto iekšzemē saražotā elektroenerģija Ungārijā 2015. gadā

Bruto iekšzemē saražotā elektroenerģija Ungārijā 2015. gadā

Image 2

| Avots: | Ungārijas elektroenerģijas sistēmas ražošanas aktīvu attīstība vidējā un ilgtermiņā (Mavir, 2016. gads). |
| --- | --- |

Avots:

Avots:

Mavir

| (44) | Ungārijā vairums vairumtirdzniecības kopējo darījumu ir veikti, pamatojoties uz divpusējiem enerģijas pirkuma līgumiem (EPL), kad ražotāji piekrīt pārdot minimālu iepriekš noteiktu apjomu vairumtirgotājiem, bet tirgotājiem ir pienākums nopirkt minimālu apjomu. EPL pārsvarā noslēdz saskaņā ar Eiropas Energotirgotāju federācijas noteiktajiem standartiem. |
| --- | --- |

(44)

Ungārijā vairums vairumtirdzniecības kopējo darījumu ir veikti, pamatojoties uz divpusējiem enerģijas pirkuma līgumiem (EPL), kad ražotāji piekrīt pārdot minimālu iepriekš noteiktu apjomu vairumtirgotājiem, bet tirgotājiem ir pienākums nopirkt minimālu apjomu. EPL pārsvarā noslēdz saskaņā ar Eiropas Energotirgotāju federācijas noteiktajiem standartiem.

| (45) | Ungārijas Elektroenerģijas birža (HUPX) sāka darboties 2010. gada jūlijā, kā PSO MAVIR meitasuzņēmums. Tā piedāvā nākamās dienas darījumus, kā arī fiziskus nākotnes darījumus. Nākamās dienas tirdzniecība sākas plkst. 11.00 katru dienu, pamatojoties uz piedāvājumiem un piesolītajām cenām katrai stundai nākamajā dienā. Tirdzniecība beidzas ne vēlāk kā plkst. 11.40. Fiziskus nākotnes darījumus var veikt pirmajās četrās nedēļās, pirmajos trīs mēnešos, pirmajos četros ceturkšņos un pirmajos trīs gados. Šādiem darījumiem ir īpaši paredzētas tirdzniecības dienas, kad piedāvājumi un piesolītās cenas tiek noteikti konkrētā laika intervālā. Kopš 2016. gada marta HUPX vienas dienas tirgū tiek tirgoti gan 15 minūšu produkti, gan vienas stundas bloki. Papildus organizētajiem nākamās dienas un vienas dienas tirgiem HUPX ir noslēgusi sadarbības līgumus ar diviem mākleru uzņēmumiem, kuri nodrošina ārpusbiržas tīrvērtes darījumus kopējiem klientiem. |
| --- | --- |

(45)

Ungārijas Elektroenerģijas birža (HUPX) sāka darboties 2010. gada jūlijā, kā PSO MAVIR meitasuzņēmums. Tā piedāvā nākamās dienas darījumus, kā arī fiziskus nākotnes darījumus. Nākamās dienas tirdzniecība sākas plkst. 11.00 katru dienu, pamatojoties uz piedāvājumiem un piesolītajām cenām katrai stundai nākamajā dienā. Tirdzniecība beidzas ne vēlāk kā plkst. 11.40. Fiziskus nākotnes darījumus var veikt pirmajās četrās nedēļās, pirmajos trīs mēnešos, pirmajos četros ceturkšņos un pirmajos trīs gados. Šādiem darījumiem ir īpaši paredzētas tirdzniecības dienas, kad piedāvājumi un piesolītās cenas tiek noteikti konkrētā laika intervālā. Kopš 2016. gada marta HUPX vienas dienas tirgū tiek tirgoti gan 15 minūšu produkti, gan vienas stundas bloki. Papildus organizētajiem nākamās dienas un vienas dienas tirgiem HUPX ir noslēgusi sadarbības līgumus ar diviem mākleru uzņēmumiem, kuri nodrošina ārpusbiržas tīrvērtes darījumus kopējiem klientiem.

HUPX

MAVIR

HUPX

HUPX

| (46) | Papildus nākamās dienas izsolēm, ko neorganizē HUPX, elektroenerģiju tirgo biržās, pamatojoties uz ES vai ārpusbiržas platformām, kā arī tiešos divpusējos darījumos (skatīt 44. apsvērumu). |
| --- | --- |

(46)

Papildus nākamās dienas izsolēm, ko neorganizē HUPX, elektroenerģiju tirgo biržās, pamatojoties uz ES vai ārpusbiržas platformām, kā arī tiešos divpusējos darījumos (skatīt 44. apsvērumu).

HUPX

| (47) | Kā redzams 1. attēlā 43. apsvērumā, Ungārija ir tīkla elektroenerģijas importētāja, un tās imports veido aptuveni 30 % Ungārijas elektroenerģijas patēriņa. Kā redzams 3. attēlā, vairumtirdzniecības elektroenerģijas cena ir bijusi augstākā Ungārijā saistītajā reģionā valsts kaimiņos (t. i., izņemot Poliju vai Slovēniju).

  3. attēls


  Mēneša vidējās nākamās dienas bāzes jaudas cenas CAE valstu reģionā (tostarp Ungārijā) un Vācijā (2010.–2016. gadā)













  Avots: | Eiropas Komisija. |
| --- | --- | --- |

(47)

Kā redzams 1. attēlā 43. apsvērumā, Ungārija ir tīkla elektroenerģijas importētāja, un tās imports veido aptuveni 30 % Ungārijas elektroenerģijas patēriņa. Kā redzams 3. attēlā, vairumtirdzniecības elektroenerģijas cena ir bijusi augstākā Ungārijā saistītajā reģionā valsts kaimiņos (t. i., izņemot Poliju vai Slovēniju).

3. attēls

3. attēls

Mēneša vidējās nākamās dienas bāzes jaudas cenas CAE valstu reģionā (tostarp Ungārijā) un Vācijā (2010.–2016. gadā)

Mēneša vidējās nākamās dienas bāzes jaudas cenas CAE valstu reģionā (tostarp Ungārijā) un Vācijā (2010.–2016. gadā)

Image 3

Avots:

Avots:

| (48) | Bāzes slodzes cenu īstermiņa prognozes reģionam liecina par tādu pašu tendenci, t. i., ka Ungārijas bāzes slodzes cenas būs augstākās reģionā (skatīt 4. attēlu).

  4. attēls


  Reģionālās bāzes slodzes nākotnes cenas 2017. gada janvārim–jūnijam













  Avots: | Eiropas Komisija (pamatojoties uz Centrāleiropas Elektroenerģijas biržas publicētajiem datiem; https://www.pxe.cz/Kurzovni-Listek/Oficialni-KL/). |
| --- | --- | --- |

(48)

Bāzes slodzes cenu īstermiņa prognozes reģionam liecina par tādu pašu tendenci, t. i., ka Ungārijas bāzes slodzes cenas būs augstākās reģionā (skatīt 4. attēlu).

4. attēls

4. attēls

Reģionālās bāzes slodzes nākotnes cenas 2017. gada janvārim–jūnijam

Reģionālās bāzes slodzes nākotnes cenas 2017. gada janvārim–jūnijam

Image 4

Avots:

Avots:

| (49) | Valsts ir labi saistīta ar kaimiņvalstīm – starpsavienojuma elektroenerģijas jauda bija 30 % 2014. gadā, kas pārsniedz 2020. gadam izvirzīto mērķi (21). 2014. gadā sāka darboties Čehijas–Slovākijas–Ungārijas–Rumānijas tirgus sasaiste, kas izraisīja HUPX likviditātes palielināšanos un cenas nestabilitātes samazināšanos. 5. attēlā ir apkopoti dati par elektroenerģijas apmaiņu ar kaimiņvalstīm 2014. gadā.

  5. attēls


  Elektroenerģijas apmaiņa starp Ungāriju un kaimiņvalstīm













  Avots: | Ungārijas Elektroenerģijas sistēmas dati (Mavir, 2014. gads). |
| --- | --- | --- |

(49)

Valsts ir labi saistīta ar kaimiņvalstīm – starpsavienojuma elektroenerģijas jauda bija 30 % 2014. gadā, kas pārsniedz 2020. gadam izvirzīto mērķi (21). 2014. gadā sāka darboties Čehijas–Slovākijas–Ungārijas–Rumānijas tirgus sasaiste, kas izraisīja HUPX likviditātes palielināšanos un cenas nestabilitātes samazināšanos. 5. attēlā ir apkopoti dati par elektroenerģijas apmaiņu ar kaimiņvalstīm 2014. gadā.

21

HUPX

5. attēls

5. attēls

Elektroenerģijas apmaiņa starp Ungāriju un kaimiņvalstīm

Elektroenerģijas apmaiņa starp Ungāriju un kaimiņvalstīm

Image 5

Avots:

Avots:

Mavir

2.6.2.   UNGĀRIJAS ELEKTROENERĢIJAS TIRGUS PLĀNOTĀS ATTĪSTĪBAS APRAKSTS

| (50) | Saskaņā ar 20. apsvērumā minēto pētījumu, ko veicis MAVIR (22), gandrīz visas elektroenerģijas ražošanas iekārtas, kurās izmanto ogles, pārtrauks darboties laikposmā no 2025. līdz 2030. gadam, bet Ungārijas gāzes aprīkojuma jauda samazināsies par 1 GW. Pamatojoties uz maksimālā pieprasījuma pieauguma aplēsēm, paredzams, ka līdz 2021. gadam iekšzemes enerģijas ražotāju pieejamā ražošanas jauda samazināsies zem maksimumslodzes. Tādējādi PSO lēš, ka līdz 2026. gadam Ungārijas tirgum būs vajadzīgi vismaz 5,3 GW papildu jaunas elektroenerģijas ražošanas jaudas un nedaudz vairāk par 7 GW līdz prognožu perioda beigām 2031. gadā. Tas ir atainots 6. attēlā, kur redzams, ka būs vajadzīgs būtisks daudzums uzstādītās jaudas, kas pārsniedz pieaugošo maksimumslodzi. Ungārija 2017. gada 16. janvārī iesniegtajos dokumentos paskaidroja, ka ir jānodrošina noteikts atlikušās jaudas līmenis atbilstoši nozares ENTSO-E TSO standarta praksei. Atlikusī jauda ir starpība starp iekšzemē droši pieejamā jaudas, valsts ražošanas jaudas un maksimumslodzes kopsummu un sistēmas pakalpojumu rezervi. Atlikusī jauda ir daļa valsts ražošanas jaudas, kas palikusi sistēmā, lai nodrošinātu plānoto eksportu, neparedzētās slodzes svārstības, sistēmas pakalpojumu rezervi un neplānotos pārtraukumus enerģijas padevē atsauces punktā.

  6. attēls


  Papildu jaudas prasības Ungārijas elektroenerģijas nozarē













  Avots: | Ungārijas elektroenerģijas sistēmas ražošanas aktīvu vidējā un ilgtermiņa attīstība (Mavir, 2016. gads). “Csúcsterhelés” ir “maksimumslodze”. |
| --- | --- | --- |

(50)

Saskaņā ar 20. apsvērumā minēto pētījumu, ko veicis MAVIR (22), gandrīz visas elektroenerģijas ražošanas iekārtas, kurās izmanto ogles, pārtrauks darboties laikposmā no 2025. līdz 2030. gadam, bet Ungārijas gāzes aprīkojuma jauda samazināsies par 1 GW. Pamatojoties uz maksimālā pieprasījuma pieauguma aplēsēm, paredzams, ka līdz 2021. gadam iekšzemes enerģijas ražotāju pieejamā ražošanas jauda samazināsies zem maksimumslodzes. Tādējādi PSO lēš, ka līdz 2026. gadam Ungārijas tirgum būs vajadzīgi vismaz 5,3 GW papildu jaunas elektroenerģijas ražošanas jaudas un nedaudz vairāk par 7 GW līdz prognožu perioda beigām 2031. gadā. Tas ir atainots 6. attēlā, kur redzams, ka būs vajadzīgs būtisks daudzums uzstādītās jaudas, kas pārsniedz pieaugošo maksimumslodzi. Ungārija 2017. gada 16. janvārī iesniegtajos dokumentos paskaidroja, ka ir jānodrošina noteikts atlikušās jaudas līmenis atbilstoši nozares ENTSO-E TSO standarta praksei. Atlikusī jauda ir starpība starp iekšzemē droši pieejamā jaudas, valsts ražošanas jaudas un maksimumslodzes kopsummu un sistēmas pakalpojumu rezervi. Atlikusī jauda ir daļa valsts ražošanas jaudas, kas palikusi sistēmā, lai nodrošinātu plānoto eksportu, neparedzētās slodzes svārstības, sistēmas pakalpojumu rezervi un neplānotos pārtraukumus enerģijas padevē atsauces punktā.

MAVIR

22

ENTSO-E TSO

6. attēls

6. attēls

Papildu jaudas prasības Ungārijas elektroenerģijas nozarē

Papildu jaudas prasības Ungārijas elektroenerģijas nozarē

Image 6

Avots:

Avots:

Mavir

Csúcsterhelés

| (51) | Ungārija norāda, ka neatkarīgi no apgalvojumiem par salīdzinoši lielo jaunas ražošanas jaudas pieprasījumu Platts Powervision dati liecina, ka faktiski tiek saražots salīdzinoši mazs jaunas jaudas apjoms, kā redzams 2. tabulā. Ungārija arī apgalvo, ka saskaņā ar Platt datiem 44 MW atkritumu pārstrādes elektrostacija ir vienīgā elektrostacija, ko pašlaik būvē Ungārijā. Ungārija arī paskaidro, ka, lai gan ieguldītājiem ir plāni būvēt lielākas (ar gāzi darbināmas) stacijas, neviens no šiem projektiem nav uzskatāms par apstiprinātu, jo ieguldītājiem vēl nav radušies būtiski neatgūstami izdevumi, piemēram, būvniecības izmaksas, kas liecinātu par apņemšanos tiešām īstenot projektu.

  2. tabula


  Plānotā jaunas jaudas būvniecība Ungārijas elektroenerģijas nozarē











  Plant | Plant Type | Primary Fuel | Nameplate MW | Online Year | Status |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dunaujvaros Chp | Waste | Biomass | 44 | 2016 | Under Constr |
| Szeged Ccgt | CC/Cogen | Natural Gas | 460 | 2017 | Advan Develop |
| Szeged Ccgt | CC/Cogen | Natural Gas | 460 | 2017 | Advan Develop |
| Csepel III | CC/Cogen | Natural Gas | 430 | 2018 | Advan Develop |
| Tolna | Wind | Wind | 260 | 2018 | Early Develop |
| Gyor Region | Wind | Wind | 300 | 2019 | Early Develop |
| Szazhalombatta — Dunai Refinery | CC | Natural Gas | 860 | 2020 | Advan Develop |
| Almasfuzito | Coal | Coal Generic | 435 | 2020 | Proposed |
| Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015. |

(51)

Ungārija norāda, ka neatkarīgi no apgalvojumiem par salīdzinoši lielo jaunas ražošanas jaudas pieprasījumu Platts Powervision dati liecina, ka faktiski tiek saražots salīdzinoši mazs jaunas jaudas apjoms, kā redzams 2. tabulā. Ungārija arī apgalvo, ka saskaņā ar Platt datiem 44 MW atkritumu pārstrādes elektrostacija ir vienīgā elektrostacija, ko pašlaik būvē Ungārijā. Ungārija arī paskaidro, ka, lai gan ieguldītājiem ir plāni būvēt lielākas (ar gāzi darbināmas) stacijas, neviens no šiem projektiem nav uzskatāms par apstiprinātu, jo ieguldītājiem vēl nav radušies būtiski neatgūstami izdevumi, piemēram, būvniecības izmaksas, kas liecinātu par apņemšanos tiešām īstenot projektu.

Platts Powervision

Platt

2. tabula

2. tabula

Plānotā jaunas jaudas būvniecība Ungārijas elektroenerģijas nozarē

Plānotā jaunas jaudas būvniecība Ungārijas elektroenerģijas nozarē

Plant

Plant Type

Primary Fuel

Nameplate MW

Online Year

Status

Dunaujvaros Chp

Waste

Biomass

44

2016

Under Constr

Szeged Ccgt

CC/Cogen

Natural Gas

460

2017

Advan Develop

Szeged Ccgt

CC/Cogen

Natural Gas

460

2017

Advan Develop

Csepel III

CC/Cogen

Natural Gas

430

2018

Advan Develop

Tolna

Wind

Wind

260

2018

Early Develop

Gyor Region

Wind

Wind

300

2019

Early Develop

Szazhalombatta — Dunai Refinery

CC

Natural Gas

860

2020

Advan Develop

Almasfuzito

Coal

Coal Generic

435

2020

Proposed

Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015.

Source:

2.7.   PAMATS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI

PAMATS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI

| (52) | Ungārija 2015. gada maijā paziņoja Komisijai par plāniem ieguldīt divu jaunu kodolreaktoru būvniecībā Pakšā, lai nodrošinātu tiesisko paļāvību, un apgalvoja, ka pasākums neietver nekādu valsts atbalstu, jo valsts darbojas kā tirgus ieguldītājs, kas vēlas gūt saprātīgu peļņu. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda bažas par to, ka saskaņā ar šajā posmā pieejamo informāciju pasākums varētu radīt valsts atbalstu LESD 107. panta izpratnē. Proti, Komisija pauda nopietnas bažas par to, vai pasākums radītu selektīvu priekšrocību Paks II, jo paziņošanas posmā Ungārija neapstrīdēja citu valsts atbalsta elementu esību. |
| --- | --- |

(52)

Ungārija 2015. gada maijā paziņoja Komisijai par plāniem ieguldīt divu jaunu kodolreaktoru būvniecībā Pakšā, lai nodrošinātu tiesisko paļāvību, un apgalvoja, ka pasākums neietver nekādu valsts atbalstu, jo valsts darbojas kā tirgus ieguldītājs, kas vēlas gūt saprātīgu peļņu. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda bažas par to, ka saskaņā ar šajā posmā pieejamo informāciju pasākums varētu radīt valsts atbalstu LESD 107. panta izpratnē. Proti, Komisija pauda nopietnas bažas par to, vai pasākums radītu selektīvu priekšrocību Paks II, jo paziņošanas posmā Ungārija neapstrīdēja citu valsts atbalsta elementu esību.

Paks II

| (53) | Pamatu bažām izraisīja rezultāti, kas gūti tirgus ekonomikas ieguldītāja principa (TEIP) pārbaudē, kurā novērtē, vai tirgus ieguldītājs būtu ieguldījis projektā ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem, kādi bija valsts ieguldītājam laikā, kad tika pieņemts lēmums veikt valsts ieguldījumu (23). TEIP pārbaude ir atzīta arī judikatūrā (24). |
| --- | --- |

(53)

Pamatu bažām izraisīja rezultāti, kas gūti tirgus ekonomikas ieguldītāja principa (TEIP) pārbaudē, kurā novērtē, vai tirgus ieguldītājs būtu ieguldījis projektā ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem, kādi bija valsts ieguldītājam laikā, kad tika pieņemts lēmums veikt valsts ieguldījumu (23). TEIP pārbaude ir atzīta arī judikatūrā (24).

23

24

| (54) | Oficiāli TEIP pārbaudes mērķis bija pamatot, vai paredzamā ieguldījumu iekšējās atdeves likme (IRR) būs lielāka nekā vidējās svērtās kapitāla cenas (WACC) tīrs tirgus etalons projektā, kurā plānoti ieguldījumi (25). Lai gan Ungārija ir aplēsusi, ka projekta IRR ir lielāka nekā WACC tīrais tirgus etalons, Komisija pauda bažas par to, vai WACC varētu būt lielāka. |
| --- | --- |

(54)

Oficiāli TEIP pārbaudes mērķis bija pamatot, vai paredzamā ieguldījumu iekšējās atdeves likme (IRR) būs lielāka nekā vidējās svērtās kapitāla cenas (WACC) tīrs tirgus etalons projektā, kurā plānoti ieguldījumi (25). Lai gan Ungārija ir aplēsusi, ka projekta IRR ir lielāka nekā WACC tīrais tirgus etalons, Komisija pauda bažas par to, vai WACC varētu būt lielāka.

IRR

WACC

25

IRR

WACC

WACC

| (55) | Ņemot vērā šaubas par valsts atbalsta esību, Komisija padziļināti pārbaudīja, vai iespējamie valsts atbalsta pasākumi ir uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu. Tomēr, tā kā Ungārijas iestādes uzskatīja, ka pasākums neietver valsts atbalstu, sākotnējā posmā Ungārijas iestādes neiesniedza nekādu pamatojumu tam, kāpēc pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Komisija arī pauda bažas par to, vai pasākums atbilst jomai, ko aptver Komisijas paziņojums “Pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam” (26), jo šīs pamatnostādnes neattiecas uz pasākumiem kodolenerģijas un radioaktīvo atkritumu jomā. Lai gan Komisija secināja, ka paziņotā pasākuma novērtējumam nav piemērojamas citas pamatnostādnes, Komisija arī secināja, ka tā var paziņot, ka pasākums ir tieši saderīgs saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja pasākuma mērķis ir palīdzēt sasniegt kopīgu interešu mērķi, tas ir vajadzīgs un samērīgs un kopīgā mērķa sasniegšanas pozitīvā ietekme pārsniedz negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību. |
| --- | --- |

(55)

Ņemot vērā šaubas par valsts atbalsta esību, Komisija padziļināti pārbaudīja, vai iespējamie valsts atbalsta pasākumi ir uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu. Tomēr, tā kā Ungārijas iestādes uzskatīja, ka pasākums neietver valsts atbalstu, sākotnējā posmā Ungārijas iestādes neiesniedza nekādu pamatojumu tam, kāpēc pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Komisija arī pauda bažas par to, vai pasākums atbilst jomai, ko aptver Komisijas paziņojums “Pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam” (26), jo šīs pamatnostādnes neattiecas uz pasākumiem kodolenerģijas un radioaktīvo atkritumu jomā. Lai gan Komisija secināja, ka paziņotā pasākuma novērtējumam nav piemērojamas citas pamatnostādnes, Komisija arī secināja, ka tā var paziņot, ka pasākums ir tieši saderīgs saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja pasākuma mērķis ir palīdzēt sasniegt kopīgu interešu mērķi, tas ir vajadzīgs un samērīgs un kopīgā mērķa sasniegšanas pozitīvā ietekme pārsniedz negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību.

26

| (56) | Komisija pauda bažas par to, vai pasākumu var uzskatīt par samērīgu, proti, vai pasākumā tika ieguldīts tikai tik daudz līdzekļu, kas nepieciešams, lai veiksmīgi uzbūvētu papildu elektroenerģijas ražošanas blokus, lai sasniegtu kopīgo mērķi. Labuma guvējs saņemtu ražošanas aktīvus bez īpaša riska saistībā ar pārfinansēšanas izmaksām, ar ko saskartos citi tirgus dalībnieki. Komisijai netika iesniegti pierādījumi par to, kā Ungārija novērstu šādu pārmērīgu kompensāciju. |
| --- | --- |

(56)

Komisija pauda bažas par to, vai pasākumu var uzskatīt par samērīgu, proti, vai pasākumā tika ieguldīts tikai tik daudz līdzekļu, kas nepieciešams, lai veiksmīgi uzbūvētu papildu elektroenerģijas ražošanas blokus, lai sasniegtu kopīgo mērķi. Labuma guvējs saņemtu ražošanas aktīvus bez īpaša riska saistībā ar pārfinansēšanas izmaksām, ar ko saskartos citi tirgus dalībnieki. Komisijai netika iesniegti pierādījumi par to, kā Ungārija novērstu šādu pārmērīgu kompensāciju.

| (57) | Komisija uzsvēra, ka Ungārijas elektroenerģijas ražošanas tirgum ir raksturīga salīdzinoši liela tirgus koncentrācija, kur pašreizējā Pakšas AES nodrošina aptuveni 50 % iekšzemē saražotās elektroenerģijas. Bez jaunas jaudas Pakšas AES un Paks II saražotā elektroenerģija nodrošinātu vēl lielāku daļu piegādes tirgus, kas varētu izkropļot Ungārijas elektroenerģijas tirgu. Ungārija nesniedza Komisijai sīki izklāstītus pierādījumus par to, kā tā nodrošinās pašreizējās un jaunās ražošanas jaudas pastāvīgu neatkarīgu darbību. |
| --- | --- |

(57)

Komisija uzsvēra, ka Ungārijas elektroenerģijas ražošanas tirgum ir raksturīga salīdzinoši liela tirgus koncentrācija, kur pašreizējā Pakšas AES nodrošina aptuveni 50 % iekšzemē saražotās elektroenerģijas. Bez jaunas jaudas Pakšas AES un Paks II saražotā elektroenerģija nodrošinātu vēl lielāku daļu piegādes tirgus, kas varētu izkropļot Ungārijas elektroenerģijas tirgu. Ungārija nesniedza Komisijai sīki izklāstītus pierādījumus par to, kā tā nodrošinās pašreizējās un jaunās ražošanas jaudas pastāvīgu neatkarīgu darbību.

Paks II

| (58) | Visbeidzot, Komisija norādīja, ka Ungārijas elektroenerģijas tirgus īpašo iezīmju dēļ Paks II darbība varētu radīt arī vairumtirdzniecības tirgus likviditātes risku, ierobežojot tirgū pieejamo piegādes piedāvājumu skaitu. Atkarībā no tā, kā jauno reaktoru saražotā elektroenerģija tiks pārdota tirgū, likviditāte var tikt būtiski ietekmēta, varētu rasties šķēršļi ienākšanai tirgū un konkurence varētu samazināties dažādos tirgus līmeņos. Ungārija nesniedza sīkākus paskaidrojumus par to, kā Paks II tirgotu elektroenerģiju un kā tiktu nodrošināta tirgus likviditāte. |
| --- | --- |

(58)

Visbeidzot, Komisija norādīja, ka Ungārijas elektroenerģijas tirgus īpašo iezīmju dēļ Paks II darbība varētu radīt arī vairumtirdzniecības tirgus likviditātes risku, ierobežojot tirgū pieejamo piegādes piedāvājumu skaitu. Atkarībā no tā, kā jauno reaktoru saražotā elektroenerģija tiks pārdota tirgū, likviditāte var tikt būtiski ietekmēta, varētu rasties šķēršļi ienākšanai tirgū un konkurence varētu samazināties dažādos tirgus līmeņos. Ungārija nesniedza sīkākus paskaidrojumus par to, kā Paks II tirgotu elektroenerģiju un kā tiktu nodrošināta tirgus likviditāte.

Paks II

Paks II

| (59) | Tāpēc Komisija pauda šaubas par to, vai pasākums varētu ietvert valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(59)

Tāpēc Komisija pauda šaubas par to, vai pasākums varētu ietvert valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (60) | Tā kā nebija pietiekami daudz pierādījumu, Komisija arī nevarēja izdarīt secinājumus par šāda pasākuma saderīgumu ar iekšējo tirgu atbilstoši 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Turklāt, pamatojoties uz Lēmumā par procedūras sākšanu paustajām bažām un nepietiekamiem pierādījumiem, ko tajā laikā iesniedza Ungārija, Komisija izpētīja vairākus aspektus saistībā ar bažām par konkurences kropļojumiem un iespējamību, ka Paks II varētu būt piešķirta pārmērīga kompensācija. |
| --- | --- |

(60)

Tā kā nebija pietiekami daudz pierādījumu, Komisija arī nevarēja izdarīt secinājumus par šāda pasākuma saderīgumu ar iekšējo tirgu atbilstoši 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Turklāt, pamatojoties uz Lēmumā par procedūras sākšanu paustajām bažām un nepietiekamiem pierādījumiem, ko tajā laikā iesniedza Ungārija, Komisija izpētīja vairākus aspektus saistībā ar bažām par konkurences kropļojumiem un iespējamību, ka Paks II varētu būt piešķirta pārmērīga kompensācija.

Paks II

| (61) | Saistībā ar 56. apsvērumā paustajām bažām par samērīgumu Komisija pārbaudīja, vai Paks II pēc atbalsta piešķiršanas varētu atkārtoti ieguldīt peļņu, ko tā nav samaksājusi valstij dividendēs, lai izveidotu vai iegādātos papildu ražošanas aktīvus un tādējādi stiprinātu savu pozīciju tirgū. |
| --- | --- |

(61)

Saistībā ar 56. apsvērumā paustajām bažām par samērīgumu Komisija pārbaudīja, vai Paks II pēc atbalsta piešķiršanas varētu atkārtoti ieguldīt peļņu, ko tā nav samaksājusi valstij dividendēs, lai izveidotu vai iegādātos papildu ražošanas aktīvus un tādējādi stiprinātu savu pozīciju tirgū.

Paks II

| (62) | Attiecībā uz 56. apsvērumā paustajām bažām par samērīgumu Komisija arī izpētīja Ungārijas plānoto dividenžu politiku, jo īpaši to, vai tā pieprasīs dividendes (pēc saviem ieskatiem atkarībā no Paks II gūtās peļņas) vai atstās peļņu Paks II. Komisija bažījās par to, vai Paks II varētu izmanto savu peļņu, lai to ieguldītu atkārtoti papildu ražošanas aktīvu izveidē vai iegādē, tādējādi vēl vairāk izkropļojot konkurenci. |
| --- | --- |

(62)

Attiecībā uz 56. apsvērumā paustajām bažām par samērīgumu Komisija arī izpētīja Ungārijas plānoto dividenžu politiku, jo īpaši to, vai tā pieprasīs dividendes (pēc saviem ieskatiem atkarībā no Paks II gūtās peļņas) vai atstās peļņu Paks II. Komisija bažījās par to, vai Paks II varētu izmanto savu peļņu, lai to ieguldītu atkārtoti papildu ražošanas aktīvu izveidē vai iegādē, tādējādi vēl vairāk izkropļojot konkurenci.

Paks II

Paks II

Paks II

| (63) | Kā norādīts 57. apsvērumā, ņemot vērā to, ka Ungārijas elektroenerģijas ražošanas tirgus koncentrācijas līmenis ir diezgan augsts un pašreizējā Pakšas AES (MVM grupa) nodrošina aptuveni 50 % iekšzemē saražotā apjoma, Komisijai bija bažas par to, vai Pakšas AES un Paks II būs nodalītas un vai tās varēs uzskatīt par neatkarīgām un nesaistītām. Komisija uzskatīja par nepietiekamu to, ka pašlaik Paks II ir neatkarīga no MVM grupas, jo paziņošanas posmā tā nesaņēma informāciju par to, vai Pakšas AES un Paks II turpinās darboties atsevišķi juridiski un strukturāli. Šādi precizējumi bija vajadzīgi, lai samazinātu tirgus koncentrācijas turpmākas palielināšanās risku. |
| --- | --- |

(63)

Kā norādīts 57. apsvērumā, ņemot vērā to, ka Ungārijas elektroenerģijas ražošanas tirgus koncentrācijas līmenis ir diezgan augsts un pašreizējā Pakšas AES (MVM grupa) nodrošina aptuveni 50 % iekšzemē saražotā apjoma, Komisijai bija bažas par to, vai Pakšas AES un Paks II būs nodalītas un vai tās varēs uzskatīt par neatkarīgām un nesaistītām. Komisija uzskatīja par nepietiekamu to, ka pašlaik Paks II ir neatkarīga no MVM grupas, jo paziņošanas posmā tā nesaņēma informāciju par to, vai Pakšas AES un Paks II turpinās darboties atsevišķi juridiski un strukturāli. Šādi precizējumi bija vajadzīgi, lai samazinātu tirgus koncentrācijas turpmākas palielināšanās risku.

MVM

Paks II

Paks II

MVM

Paks II

| (64) | Turklāt, kā paskaidrots 2.6. iedaļā, izplatītākie darījumi Ungārijas vairumtirdzniecības enerģētikas nozarē tiek veikti, pamatojoties uz divpusējiem EPL, un Ungārijas elektroenerģijas birža (HUPX) vēl nav sasniegusi piemērotu likviditātes līmeni. Tā kā Ungārijas paziņojumā nebija minētas plānotās metodes Paks II saražotās elektroenerģijas pārdošanai, Komisija izpētīja Paks II ietekmi uz Ungārijas pašreizējo likviditātes līmenis enerģijas vairumtirdzniecības nozarē. |
| --- | --- |

(64)

Turklāt, kā paskaidrots 2.6. iedaļā, izplatītākie darījumi Ungārijas vairumtirdzniecības enerģētikas nozarē tiek veikti, pamatojoties uz divpusējiem EPL, un Ungārijas elektroenerģijas birža (HUPX) vēl nav sasniegusi piemērotu likviditātes līmeni. Tā kā Ungārijas paziņojumā nebija minētas plānotās metodes Paks II saražotās elektroenerģijas pārdošanai, Komisija izpētīja Paks II ietekmi uz Ungārijas pašreizējo likviditātes līmenis enerģijas vairumtirdzniecības nozarē.

HUPX

Paks II

Paks II

| (65) | Saistībā ar 58. apsvērumā paustajām bažām par tirgus likviditāti Komisija vēlējās pārliecināties, vai tirgū ir pieejams plašs piegādes piedāvājumu loks, jo īpaši, ņemot vērā MVM Partner noteicošo ietekmi elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgū (27). Komisijai bija bažas par to, vai likviditātes līmenis varētu tikt būtiski ietekmēts un vai pakārtoto konkurentu izmaksas varētu palielināties, jo tiktu ierobežota to piekļuve svarīgam izejmateriālam (norobežošana no izejmateriāliem). Tas varētu notikt, ja Paks II saražoto elektroenerģiju pārdotu, galvenokārt pamatojoties uz ilgtermiņa līgumiem, tikai noteiktiem piegādātājiem, un tādējādi Paks II gūtu ietekmi ne tikai ražošanas tirgū, bet arī mazumtirdzniecības tirgū. |
| --- | --- |

(65)

Saistībā ar 58. apsvērumā paustajām bažām par tirgus likviditāti Komisija vēlējās pārliecināties, vai tirgū ir pieejams plašs piegādes piedāvājumu loks, jo īpaši, ņemot vērā MVM Partner noteicošo ietekmi elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgū (27). Komisijai bija bažas par to, vai likviditātes līmenis varētu tikt būtiski ietekmēts un vai pakārtoto konkurentu izmaksas varētu palielināties, jo tiktu ierobežota to piekļuve svarīgam izejmateriālam (norobežošana no izejmateriāliem). Tas varētu notikt, ja Paks II saražoto elektroenerģiju pārdotu, galvenokārt pamatojoties uz ilgtermiņa līgumiem, tikai noteiktiem piegādātājiem, un tādējādi Paks II gūtu ietekmi ne tikai ražošanas tirgū, bet arī mazumtirdzniecības tirgū.

MVM Partner

27

Paks II

Paks II

| (66) | Tāpēc Komisija lūdz papildu informāciju saistībā ar Paks II jaudas tirdzniecības stratēģiju, īpašu uzmanību pievēršot tam, vai, piedāvājot savu elektroenerģiju biržā vai kādā citā pārredzamā tirdzniecības platformā, Paks II nodrošinātu atbilstību godīgas konkurences noteikumiem. |
| --- | --- |

(66)

Tāpēc Komisija lūdz papildu informāciju saistībā ar Paks II jaudas tirdzniecības stratēģiju, īpašu uzmanību pievēršot tam, vai, piedāvājot savu elektroenerģiju biržā vai kādā citā pārredzamā tirdzniecības platformā, Paks II nodrošinātu atbilstību godīgas konkurences noteikumiem.

Paks II

Paks II

3.   UNGĀRIJAS VALDĪBAS NOSTĀJA

UNGĀRIJAS VALDĪBAS NOSTĀJA

3.1.   UNGĀRIJAS NOSTĀJA PAR ATBALSTA ESĪBU

UNGĀRIJAS NOSTĀJA PAR ATBALSTA ESĪBU

3.1.1.   EKONOMISKĀ PRIEKŠROCĪBA

| (67) | Paziņojumā Ungārija apgalvo, ka ieguldījums nav valsts atbalsts LESD 107. panta izpratnē, jo tas nepiešķir ekonomisku priekšrocību Paks II. Ungārija pamato šo apgalvojumu, norādot, ka ieguldījums Paks II atbilst TEIP pārbaudei (skatīt 53. un 54. apsvērumu). |
| --- | --- |

(67)

Paziņojumā Ungārija apgalvo, ka ieguldījums nav valsts atbalsts LESD 107. panta izpratnē, jo tas nepiešķir ekonomisku priekšrocību Paks II. Ungārija pamato šo apgalvojumu, norādot, ka ieguldījums Paks II atbilst TEIP pārbaudei (skatīt 53. un 54. apsvērumu).

Paks II

Paks II

| (68) | Proti, Ungārija apgalvo, ka TEIP pārbaude ir apmierinoša divējādi (28). Pirmkārt, projekta WACC ir zemāka nekā tā IRR. Otrkārt, tiek apgalvots, ka enerģijas ražošanas kopējās izlīdzinātās izmaksas (LCOE) ir pietiekami zemas, lai padarītu kodolenerģiju konkurētspējīgu salīdzinājumā ar citām ražošanas tehnoloģijām un piedāvātu saprātīgus ieņēmumus, ņemot vērā pašreizējās elektroenerģijas cenas (29). |
| --- | --- |

(68)

Proti, Ungārija apgalvo, ka TEIP pārbaude ir apmierinoša divējādi (28). Pirmkārt, projekta WACC ir zemāka nekā tā IRR. Otrkārt, tiek apgalvots, ka enerģijas ražošanas kopējās izlīdzinātās izmaksas (LCOE) ir pietiekami zemas, lai padarītu kodolenerģiju konkurētspējīgu salīdzinājumā ar citām ražošanas tehnoloģijām un piedāvātu saprātīgus ieņēmumus, ņemot vērā pašreizējās elektroenerģijas cenas (29).

28

WACC

IRR

LCOE

29

| (69) | Lai pamatotu savu nostāju, Ungārija iesniedza šādus pētījumus un pamatojošos dokumentus:






  a) | tirgus ekonomikas ieguldītāja principa (TEIP) pamatojošo analīzi (“TEIP pētījums”, 2015. gada 18. februāris); |
| --- | --- | --- |

(69)

Lai pamatotu savu nostāju, Ungārija iesniedza šādus pētījumus un pamatojošos dokumentus:

a)

tirgus ekonomikas ieguldītāja principa (TEIP) pamatojošo analīzi (“TEIP pētījums”, 2015. gada 18. februāris);

| b) | Paks II kodolenerģijas projekta ekonomisko analīzi (“ekonomikas pētījums”, 2015. gada 8. oktobris) (30); |
| --- | --- |

b)

Paks II kodolenerģijas projekta ekonomisko analīzi (“ekonomikas pētījums”, 2015. gada 8. oktobris) (30);

Paks II

30

| c) | vēstules ģenerāldirektora vietniekam valsts atbalsta jautājumos par Komisijas sākotnējo analīzi (paskaidrojošās vēstules):






  — | pirmo vēstuli (“pirmā paskaidrojošā vēstule”, 2015. gada 16. oktobris), |
| --- | --- | --- |

c)

vēstules ģenerāldirektora vietniekam valsts atbalsta jautājumos par Komisijas sākotnējo analīzi (paskaidrojošās vēstules):

—

pirmo vēstuli (“pirmā paskaidrojošā vēstule”, 2015. gada 16. oktobris),

| — | otro vēstuli (“otrā paskaidrojošā vēstule”, 2015. gada 29. oktobris); |
| --- | --- |

—

otro vēstuli (“otrā paskaidrojošā vēstule”, 2015. gada 29. oktobris);

| d) | dokumentus saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu (atbilde uz Lēmumu par procedūras sākšanu):






  — | vēstuli ģenerāldirektora vietniekam valsts atbalsta jautājumos pēc tam, kad Komisija 2015. gada 3. decembrī publicēja Lēmumu par procedūras sākšanu (“vēstule, ar kuru atzīst Lēmumu par procedūras sākšanu”), |
| --- | --- | --- |

d)

dokumentus saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu (atbilde uz Lēmumu par procedūras sākšanu):

—

vēstuli ģenerāldirektora vietniekam valsts atbalsta jautājumos pēc tam, kad Komisija 2015. gada 3. decembrī publicēja Lēmumu par procedūras sākšanu (“vēstule, ar kuru atzīst Lēmumu par procedūras sākšanu”),

| — | dokumentus, ko Ungārija 2016. gada 29. janvārī iesniedza Komisijai (“dokumenti saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu”); |
| --- | --- |

—

dokumentus, ko Ungārija 2016. gada 29. janvārī iesniedza Komisijai (“dokumenti saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu”);

| e) | Ungārijas valdības 2016. gada 7. aprīļa atbildi uz trešo personu piezīmēm par Lēmumu par procedūras sākšanu saistībā ar valsts atbalstu (“atbilde uz trešo personu piezīmēm”); |
| --- | --- |

e)

Ungārijas valdības 2016. gada 7. aprīļa atbildi uz trešo personu piezīmēm par Lēmumu par procedūras sākšanu saistībā ar valsts atbalstu (“atbilde uz trešo personu piezīmēm”);

| f) | 2016. gada 21. aprīļa atbildi uz 2016. gada 18. marta informācijas pieprasījumu (“papildu skaidrojumi”). |
| --- | --- |

f)

2016. gada 21. aprīļa atbildi uz 2016. gada 18. marta informācijas pieprasījumu (“papildu skaidrojumi”).

| (70) | Turklāt Ungārijas valdība iesniedza arī finanšu modeli, ko izmantoja, lai aprēķinātu projekta IRR rādītājus. Komisijai tika iesniegtas divas modeļa versijas:






  a) | sākotnējā 2015. gada 16. marta versija (“sākotnējais finanšu modelis”); |
| --- | --- | --- |

(70)

Turklāt Ungārijas valdība iesniedza arī finanšu modeli, ko izmantoja, lai aprēķinātu projekta IRR rādītājus. Komisijai tika iesniegtas divas modeļa versijas:

IRR

a)

sākotnējā 2015. gada 16. marta versija (“sākotnējais finanšu modelis”);

| b) | galīgā 2015. gada 16. oktobra versija (“finanšu modelis”). |
| --- | --- |

b)

galīgā 2015. gada 16. oktobra versija (“finanšu modelis”).

| (71) | Izņemot “Papildu skaidrojumus”, 69. apsvērumā minētie dokumenti ir par WACC un IRR aprēķināšanu, lai gan tajos sniegto datu detalizācijas pakāpe ir dažāda. Projekta IRR aprēķina, izmantojot finanšu modeli (31). LCOE pieeja ir apspriesta ekonomikas pētījumā un “Papildu skaidrojumos” (skatīt 69. apsvērumu). |
| --- | --- |

(71)

Izņemot “Papildu skaidrojumus”, 69. apsvērumā minētie dokumenti ir par WACC un IRR aprēķināšanu, lai gan tajos sniegto datu detalizācijas pakāpe ir dažāda. Projekta IRR aprēķina, izmantojot finanšu modeli (31). LCOE pieeja ir apspriesta ekonomikas pētījumā un “Papildu skaidrojumos” (skatīt 69. apsvērumu).

WACC

IRR

IRR

31

LCOE

| (72) | Saistībā ar Ungārijas analīzi 69.c)–69.f) apsvērumā minētajos dokumentos ir iekļauti TEIP pētījumā un pēc tam ekonomikas pētījumā norādīto rādītāju dažādi atjauninājumi. Proti, daži atjauninājumi ir notikuši pēc 2014. gada 9. decembra IIB līguma, t. i., sākotnējā ieguldījumu līguma, parakstīšanas. |
| --- | --- |

(72)

Saistībā ar Ungārijas analīzi 69.c)–69.f) apsvērumā minētajos dokumentos ir iekļauti TEIP pētījumā un pēc tam ekonomikas pētījumā norādīto rādītāju dažādi atjauninājumi. Proti, daži atjauninājumi ir notikuši pēc 2014. gada 9. decembra IIB līguma, t. i., sākotnējā ieguldījumu līguma, parakstīšanas.

| (73) | Lēmumā par procedūras sākšanu ir sniegts sīks Ungārijas nostājas novērtējums par katru svarīgo jautājumu, kas norādīts iepriekš iesniegtajos dokumentos līdz Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas dienai (32). Turpmāk šajā iedaļā ir sniegts Ungārijas nostājas izklāsts par svarīgākajiem jautājumiem, kas radušies pēc Lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas. Proti, tiek atsevišķi izklāstīta WACC un IRR, kā arī LCOE piemērošana. |
| --- | --- |

(73)

Lēmumā par procedūras sākšanu ir sniegts sīks Ungārijas nostājas novērtējums par katru svarīgo jautājumu, kas norādīts iepriekš iesniegtajos dokumentos līdz Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas dienai (32). Turpmāk šajā iedaļā ir sniegts Ungārijas nostājas izklāsts par svarīgākajiem jautājumiem, kas radušies pēc Lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas. Proti, tiek atsevišķi izklāstīta WACC un IRR, kā arī LCOE piemērošana.

32

WACC

IRR

LCOE

3.1.1.1.   
  Ungārijas nostāja par WACC

Ungārijas nostāja par WACC

| (74) | Savā atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu Ungārija atkārtoti norādīja aplēstās WACC6,2–7,7 % apmērā, kā minēts iepriekš iesniegtajos dokumentos. Tā arī atkārtoja savus iepriekšējos argumentos, ko tā minēja paskaidrojošajās vēstulēs, un norādīja, ka Komisija neizvērtēja šos argumentus Lēmumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(74)

Savā atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu Ungārija atkārtoti norādīja aplēstās WACC6,2–7,7 % apmērā, kā minēts iepriekš iesniegtajos dokumentos. Tā arī atkārtoja savus iepriekšējos argumentos, ko tā minēja paskaidrojošajās vēstulēs, un norādīja, ka Komisija neizvērtēja šos argumentus Lēmumā par procedūras sākšanu.

WACC

3.1.1.2.   
  Ungārijas nostāja par IRR

Ungārijas nostāja par IRR

| (75) | Šajā iedaļā izklāstīta Ungārijas nostāja saistībā ar IRR aprēķināšanu, kurā tika izmantots finanšu modelis, lai aprēķinātu turpmākās brīvo naudas līdzekļus plūsmas projektā un noteiktu tā IRR. Finanšu modeļa galvenie elementi ir šādi:






  1) | dažādas elektroenerģijas cenu ilgtermiņa prognozes; un |
| --- | --- | --- |

(75)

Šajā iedaļā izklāstīta Ungārijas nostāja saistībā ar IRR aprēķināšanu, kurā tika izmantots finanšu modelis, lai aprēķinātu turpmākās brīvo naudas līdzekļus plūsmas projektā un noteiktu tā IRR. Finanšu modeļa galvenie elementi ir šādi:

IRR

IRR

1)

dažādas elektroenerģijas cenu ilgtermiņa prognozes; un

| 2) | dažādi pieņēmumi par atomelektrostacijas darbību. |
| --- | --- |

2)

dažādi pieņēmumi par atomelektrostacijas darbību.

A.   Elektroenerģijas cenu prognozes

| (76) | Ungārijas valdības prognozētās cenas bija izskatītas Lēmumā par procedūras sākšanu. Savā atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu Ungārija kritizēja Komisiju par to, ka tā izmantoja tikai vienu publicēto cenas prognožu līkni (pamatojoties uz Starptautiskās enerģētikas aģentūras 2014. gada Pasaules enerģētikas pārskatu (IEA WEO 2014)), lai aprēķinātu projekta IRR (33). Proti, tā norādīja, ka visas ekonomikas pētījumā iekļautās cenu prognozes ir jāizmanto, lai novērtētu IRR. |
| --- | --- |

(76)

Ungārijas valdības prognozētās cenas bija izskatītas Lēmumā par procedūras sākšanu. Savā atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu Ungārija kritizēja Komisiju par to, ka tā izmantoja tikai vienu publicēto cenas prognožu līkni (pamatojoties uz Starptautiskās enerģētikas aģentūras 2014. gada Pasaules enerģētikas pārskatu (IEA WEO 2014)), lai aprēķinātu projekta IRR (33). Proti, tā norādīja, ka visas ekonomikas pētījumā iekļautās cenu prognozes ir jāizmanto, lai novērtētu IRR.

IEA WEO 2014

IRR

33

IRR

B.   Pieņēmumi par darbību

| (77) | Pieņēmumus par darbību finanšu modelim un IRR aprēķiniem iesniedza Paks II tehniskā komanda. Lai gan sākotnēji netika iesniegta sīkāka informācija, kas pamatotu šos pieņēmumus par darbību, Ungārija vēlāk iesniedza pamatojuma informāciju šiem pieņēmumiem savās atbildēs uz Komisijas informācijas pieprasījumiem. Galvenais dokuments šajā saistībā ir papildu skaidrojumi, kas tika iesniegti, atbildot uz informācijas pieprasījumu pēc Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas un trešo personu piezīmju iesniegšanas. |
| --- | --- |

(77)

Pieņēmumus par darbību finanšu modelim un IRR aprēķiniem iesniedza Paks II tehniskā komanda. Lai gan sākotnēji netika iesniegta sīkāka informācija, kas pamatotu šos pieņēmumus par darbību, Ungārija vēlāk iesniedza pamatojuma informāciju šiem pieņēmumiem savās atbildēs uz Komisijas informācijas pieprasījumiem. Galvenais dokuments šajā saistībā ir papildu skaidrojumi, kas tika iesniegti, atbildot uz informācijas pieprasījumu pēc Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas un trešo personu piezīmju iesniegšanas.

IRR

Paks II

C.   Projekta IRR

IRR

| (78) | Atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu Ungārija atkārtoti norādīja tās iepriekš veikto projekta IRR aprēķinu rezultātus, kas bija 8,6–12,0 %. |
| --- | --- |

(78)

Atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu Ungārija atkārtoti norādīja tās iepriekš veikto projekta IRR aprēķinu rezultātus, kas bija 8,6–12,0 %.

IRR

| (79) | Ungārija savā atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu kritizēja Komisijas novērtējumu par kavēšanās ietekmi uz projekta IRR (samazinājums par 0,9 % piecu gadu ilgas kavēšanās gadījumā). Rādītājs bija aprēķināts, pieņemot, ka darbības periodā notiek kavēšanās. Tomēr Ungārija apgalvoja, ka kavēšanās būvniecības periodā varētu palielināt projekta IRR, ja kavētos arī izmaksu rašanās. |
| --- | --- |

(79)

Ungārija savā atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu kritizēja Komisijas novērtējumu par kavēšanās ietekmi uz projekta IRR (samazinājums par 0,9 % piecu gadu ilgas kavēšanās gadījumā). Rādītājs bija aprēķināts, pieņemot, ka darbības periodā notiek kavēšanās. Tomēr Ungārija apgalvoja, ka kavēšanās būvniecības periodā varētu palielināt projekta IRR, ja kavētos arī izmaksu rašanās.

IRR

IRR

3.1.1.3.   
  Ungārijas nostāja par LCOE

Ungārijas nostāja par LCOE

| (80) | Šajā iedaļā izklāstīta Ungārijas nostāja par Paks II LCOE (34). |
| --- | --- |

(80)

Šajā iedaļā izklāstīta Ungārijas nostāja par Paks II LCOE (34).

Paks II LCOE

34

A.   Ekonomikas pētījums

| (81) | Ekonomikas pētījumā Ungārija apgalvoja, ka Paks II LCOE ir pietiekami zemas, lai padarītu to konkurētspējīgu ar citām ražošanas tehnoloģijām. Proti, pētījumā minētas trīs LCOE aplēses attiecībā uz kodolprojektu Ungārijā. Pirmās 70 EUR/MWh aplēses pamatā bija diskonta likme 7 % (tajā pašā ekonomikas pētījumā minētās WACC aplēses augšējā robežvērtība), un tā bija iegūta no ESAO/IEA/NEA kopējās 2015. gada publikācijas “Elektroenerģijas ražošanas plānotās izmaksas” (“ESAO/IEA/NEA 2015. gada publikācija”) (35). Otrās LCOE 50–63 EUR/MWh aplēses pamatā bija Aszodi et al. pētījums (2014. gads), kurā bija izmantota diskonta likme, pamatojoties uz Krievijas aizdevuma procentu likmi 4–5 % diapazonā (36). Trešā LCOE 58–120 EUR/MWh aplēse (2013. gada reālajās cenās) bija aprēķināta, izmantojot salīdzinošo analīzi, pamatojoties uz dažādu starptautisku aģentūru publicētajiem rādītājiem, kas piedāvā iespējamo LCOE diapazonu (37). Pētījumā tika secināts, ka Ungārijas atomelektrostacijas LCOE ir 50,5–57,4 EUR/MWh (2013. gada reālajās cenās), kur pēdējās divas vērtības bija aprēķinātas, pieņemot procentu likmi, kas vienāda ar pēdējiem diviem WACC diapazona robežskaitļiem (6,2 % un 7,0 %), kuri bija minēti tajā pašā ekonomikas pētījumā (38). Salīdzinājumā ar turpmākajām elektroenerģijas cenām, kas minētas tajā pašā ekonomikas pētījumā, Ungārijas atomelektrostacijas projektu var uzskatīt par ienesīgu, tāpēc Ungārija apgalvo, ka privāts ieguldītājs uzskatītu, ka būtu pamatoti īstenot šo projektu. |
| --- | --- |

(81)

Ekonomikas pētījumā Ungārija apgalvoja, ka Paks II LCOE ir pietiekami zemas, lai padarītu to konkurētspējīgu ar citām ražošanas tehnoloģijām. Proti, pētījumā minētas trīs LCOE aplēses attiecībā uz kodolprojektu Ungārijā. Pirmās 70 EUR/MWh aplēses pamatā bija diskonta likme 7 % (tajā pašā ekonomikas pētījumā minētās WACC aplēses augšējā robežvērtība), un tā bija iegūta no ESAO/IEA/NEA kopējās 2015. gada publikācijas “Elektroenerģijas ražošanas plānotās izmaksas” (“ESAO/IEA/NEA 2015. gada publikācija”) (35). Otrās LCOE 50–63 EUR/MWh aplēses pamatā bija Aszodi et al. pētījums (2014. gads), kurā bija izmantota diskonta likme, pamatojoties uz Krievijas aizdevuma procentu likmi 4–5 % diapazonā (36). Trešā LCOE 58–120 EUR/MWh aplēse (2013. gada reālajās cenās) bija aprēķināta, izmantojot salīdzinošo analīzi, pamatojoties uz dažādu starptautisku aģentūru publicētajiem rādītājiem, kas piedāvā iespējamo LCOE diapazonu (37). Pētījumā tika secināts, ka Ungārijas atomelektrostacijas LCOE ir 50,5–57,4 EUR/MWh (2013. gada reālajās cenās), kur pēdējās divas vērtības bija aprēķinātas, pieņemot procentu likmi, kas vienāda ar pēdējiem diviem WACC diapazona robežskaitļiem (6,2 % un 7,0 %), kuri bija minēti tajā pašā ekonomikas pētījumā (38). Salīdzinājumā ar turpmākajām elektroenerģijas cenām, kas minētas tajā pašā ekonomikas pētījumā, Ungārijas atomelektrostacijas projektu var uzskatīt par ienesīgu, tāpēc Ungārija apgalvo, ka privāts ieguldītājs uzskatītu, ka būtu pamatoti īstenot šo projektu.

Paks II LCOE

LCOE

WACC

IEA

NEA

IEA

NEA

35

LCOE

Aszodi et al.

36

LCOE

LCOE

37

LCOE

WACC

38

B.   Papildu skaidrojumi

| (82) | Atbildot uz Komisijas jautājumu par to, kā LCOE diapazonu 50,5–57,4 EUR/MWh ekonomikas pētījuma pēdējā secinājumā var saskaņot ar ESAO/IEA/NEA pētījumā minēto diapazonu 89–94 USD/MWh, Ungārija “Papildu skaidrojumos” paskaidroja, ka atšķirība radās dažādo ekonomikas pētījumā un ESAO/IEA/NEA pētījumā izmantoto pieņēmumu dēļ, t. i., atšķirībām pieņemtajā atomelektrostaciju jaudas faktorā (85 % pret 92 %) un nodošanas ekspluatācijā datumā (2020. gads pret 2025. gadu). |
| --- | --- |

(82)

Atbildot uz Komisijas jautājumu par to, kā LCOE diapazonu 50,5–57,4 EUR/MWh ekonomikas pētījuma pēdējā secinājumā var saskaņot ar ESAO/IEA/NEA pētījumā minēto diapazonu 89–94 USD/MWh, Ungārija “Papildu skaidrojumos” paskaidroja, ka atšķirība radās dažādo ekonomikas pētījumā un ESAO/IEA/NEA pētījumā izmantoto pieņēmumu dēļ, t. i., atšķirībām pieņemtajā atomelektrostaciju jaudas faktorā (85 % pret 92 %) un nodošanas ekspluatācijā datumā (2020. gads pret 2025. gadu).

LCOE

IEA

NEA

IEA

NEA

3.2.   UNGĀRIJAS NOSTĀJA PAR PASĀKUMA IESPĒJAMO SADERĪBU AR IEKŠĒJO TIRGU

UNGĀRIJAS NOSTĀJA PAR PASĀKUMA IESPĒJAMO SADERĪBU AR IEKŠĒJO TIRGU

| (83) | Lai gan atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu Ungārija uzsvēra, ka pasākums neietvēra valsts atbalstu, tā iesniedza piezīmes saistībā ar Komisijas bažām par pasākuma iespējamo saderību ar iekšējo tirgu, kas tika paustas Lēmumā par procedūras sākšanu, kad Komisija secināja, ka valsts atbalsts pastāv. |
| --- | --- |

(83)

Lai gan atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu Ungārija uzsvēra, ka pasākums neietvēra valsts atbalstu, tā iesniedza piezīmes saistībā ar Komisijas bažām par pasākuma iespējamo saderību ar iekšējo tirgu, kas tika paustas Lēmumā par procedūras sākšanu, kad Komisija secināja, ka valsts atbalsts pastāv.

3.2.1.   NOSTĀJA PAR KOPĪGU INTEREŠU MĒRĶI

| (84) | Savā atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu Ungārija izklāstīja vairākus politika apsvērumus, kurus tā uzskatīja par svarīgiem kopīgu interešu mērķa definēšanā, pamatojoties uz:






  a) | Ungārijas enerģētikas politiku; |
| --- | --- | --- |

(84)

Savā atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu Ungārija izklāstīja vairākus politika apsvērumus, kurus tā uzskatīja par svarīgiem kopīgu interešu mērķa definēšanā, pamatojoties uz:

a)

Ungārijas enerģētikas politiku;

| b) | Euratom līguma (39) mērķiem; |
| --- | --- |

b)

Euratom līguma (39) mērķiem;

Euratom

39

| c) | uzstādītās jaudas deficītu nākotnē; |
| --- | --- |

c)

uzstādītās jaudas deficītu nākotnē;

| d) | energoresursu dažādošanu; |
| --- | --- |

d)

energoresursu dažādošanu;

| e) | dekarbonizāciju; |
| --- | --- |

e)

dekarbonizāciju;

| f) | darbvietu izveidi; |
| --- | --- |

f)

darbvietu izveidi;

| g) | pieejamību. |
| --- | --- |

g)

pieejamību.

| (85) | Ungārija uzsvēra, ka, pamatojoties uz LESD 194. panta 2. punktu, katrai dalībvalstij ir suverēnas tiesības izvēlēties savu energoresursu struktūru, un tā atsaucas uz Valsts enerģētikas stratēģiju 2030. gadam (skatīt 20. apsvērumu), kurā ir noteikts, ka valsts vidēja termiņa stratēģijas virziens enerģētikas jomā ir kodolenerģija–ogļu izmantošana–videi nekaitīga enerģija. |
| --- | --- |

(85)

Ungārija uzsvēra, ka, pamatojoties uz LESD 194. panta 2. punktu, katrai dalībvalstij ir suverēnas tiesības izvēlēties savu energoresursu struktūru, un tā atsaucas uz Valsts enerģētikas stratēģiju 2030. gadam (skatīt 20. apsvērumu), kurā ir noteikts, ka valsts vidēja termiņa stratēģijas virziens enerģētikas jomā ir kodolenerģija–ogļu izmantošana–videi nekaitīga enerģija.

| (86) | Ungārija arī atsaucas uz Euratom līguma 2. panta c) punktu, kurā ir noteikts, ka Euratom kopiena veicina ieguldījumus un nodrošina tādu iekārtu uzstādīšanu, kas vajadzīgas, lai attīstītu kodolenerģiju Euratom kopienā. Ungārija uzsver, ka Euratom līguma noteikumi, kuri vieno visas tā parakstītājas dalībvalstis, jāuzskata par Savienības kopīgo mērķi. |
| --- | --- |

(86)

Ungārija arī atsaucas uz Euratom līguma 2. panta c) punktu, kurā ir noteikts, ka Euratom kopiena veicina ieguldījumus un nodrošina tādu iekārtu uzstādīšanu, kas vajadzīgas, lai attīstītu kodolenerģiju Euratom kopienā. Ungārija uzsver, ka Euratom līguma noteikumi, kuri vieno visas tā parakstītājas dalībvalstis, jāuzskata par Savienības kopīgo mērķi.

Euratom

Euratom

Euratom

Euratom

| (87) | Turklāt Ungārija paskaidro, ka PSO prognozē aptuveni 4 % lielu elektroenerģijas pieprasījuma pieaugumu līdz 2030. gadam galvenokārt ierosinātās Ungārijas transporta, ražošanas un apkures sistēmu elektrifikācijas dēļ. Tajā pašā PSO pētījumā ir secināts, ka daudzas Ungārijā pastāvošās vecās ogļu un gāzes stacijas kļūst novecojušas, un paredzams, ka tās tiks slēgtas līdz 2030. gadam. Pētījumā arī tika konstatēts, ka šajā laika posmā apritē tiks ieviesta tikai neliela jauna uzstādītā jauda. Tas izraisīs prognozēto pašreizējās jaudas samazinājumu par 32 %, un Ungārija apgalvo, ka Pakšas II būvniecība varēs labi novērst šo paredzamo ražošanas jaudas deficītu nākotnē. |
| --- | --- |

(87)

Turklāt Ungārija paskaidro, ka PSO prognozē aptuveni 4 % lielu elektroenerģijas pieprasījuma pieaugumu līdz 2030. gadam galvenokārt ierosinātās Ungārijas transporta, ražošanas un apkures sistēmu elektrifikācijas dēļ. Tajā pašā PSO pētījumā ir secināts, ka daudzas Ungārijā pastāvošās vecās ogļu un gāzes stacijas kļūst novecojušas, un paredzams, ka tās tiks slēgtas līdz 2030. gadam. Pētījumā arī tika konstatēts, ka šajā laika posmā apritē tiks ieviesta tikai neliela jauna uzstādītā jauda. Tas izraisīs prognozēto pašreizējās jaudas samazinājumu par 32 %, un Ungārija apgalvo, ka Pakšas II būvniecība varēs labi novērst šo paredzamo ražošanas jaudas deficītu nākotnē.

| (88) | Turklāt Ungārija uzsver, ka tās atkarība no ievestās gāzes ir lielāka nekā vidēji ES 28 valstīs. Vairāk nekā 95 % Ungārijā izlietotās gāzes ir ievesta, lielākoties no Krievijas. Tā apgalvo, ka bez kodolenerģijas energoresursu struktūrā Ungārijas atkarība no naftas un gāzes būtiski pieaugtu. Proti, tas notiktu pēc Pakšas AES pašreizējo iekārtu jaudas pakāpeniskas samazināšanas, jo papildu elektroenerģijas ražošanas blokiem būtu jāizmanto šī degviela, lai novērstu kopējās uzstādītajās jaudas deficītu valstī nākotnē, kā paskaidrots 50. apsvērumā. Attiecīgi Ungārija uzskata, ka pasākums veicinātu degvielas avotu dažādošanu energoresursu struktūrā un energoapgādes drošību valstī. |
| --- | --- |

(88)

Turklāt Ungārija uzsver, ka tās atkarība no ievestās gāzes ir lielāka nekā vidēji ES 28 valstīs. Vairāk nekā 95 % Ungārijā izlietotās gāzes ir ievesta, lielākoties no Krievijas. Tā apgalvo, ka bez kodolenerģijas energoresursu struktūrā Ungārijas atkarība no naftas un gāzes būtiski pieaugtu. Proti, tas notiktu pēc Pakšas AES pašreizējo iekārtu jaudas pakāpeniskas samazināšanas, jo papildu elektroenerģijas ražošanas blokiem būtu jāizmanto šī degviela, lai novērstu kopējās uzstādītajās jaudas deficītu valstī nākotnē, kā paskaidrots 50. apsvērumā. Attiecīgi Ungārija uzskata, ka pasākums veicinātu degvielas avotu dažādošanu energoresursu struktūrā un energoapgādes drošību valstī.

| (89) | Ungārija apgalvo, ka projekts veicinās Savienības mērķu 2020. gadam sasniegšanu attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu samazināšanu, jo kodolu skaldīšanu uzskata par energoresursu ar zemu oglekļa izmešu līmeni. Ungārijas iestādes uzskata, ka valsts topogrāfiskā un ģeogrāfiskā atrašanās vieta neļauj uzstādīt jūras vēja vai ūdens elektrostacijas. Atlikušās atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas iespējas ir ražošanā izmantot sauszemes vēju, sauli un biomasu, taču ar šādu tehnoloģiju izmantošanu nebūtu pietiekami, lai novērstu paredzamo jaudas iztrūkumu nākotnē, kas minēts 50. apsvērumā, ja netiks plānota papildu ražošana, izmantojot kodolenerģiju. Attiecīgi Ungārija apgalvo, ka projekts palīdz īstenot dekarbonizācijas mērķi. |
| --- | --- |

(89)

Ungārija apgalvo, ka projekts veicinās Savienības mērķu 2020. gadam sasniegšanu attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu samazināšanu, jo kodolu skaldīšanu uzskata par energoresursu ar zemu oglekļa izmešu līmeni. Ungārijas iestādes uzskata, ka valsts topogrāfiskā un ģeogrāfiskā atrašanās vieta neļauj uzstādīt jūras vēja vai ūdens elektrostacijas. Atlikušās atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas iespējas ir ražošanā izmantot sauszemes vēju, sauli un biomasu, taču ar šādu tehnoloģiju izmantošanu nebūtu pietiekami, lai novērstu paredzamo jaudas iztrūkumu nākotnē, kas minēts 50. apsvērumā, ja netiks plānota papildu ražošana, izmantojot kodolenerģiju. Attiecīgi Ungārija apgalvo, ka projekts palīdz īstenot dekarbonizācijas mērķi.

| (90) | Ungārijas iestādes apgalvo, ka projekts (gan būvniecības laikā, gan pēc tam) būtiski veicinās jaunu darbvietu izveidi. Tas būs īpaši svarīgi, ņemot vērā Pakšas II atomelektrostacijas atrašanās vietu, kas ir NUTS II reģionā, kurā IKP ir par 45 % zemāks nekā vidēji uz vienu iedzīvotāju ES. Būtībā Ungārija uzskata, ka projekta īstenošana veicinātu izaugsmi un būtiski palielinātu jaunu darbvietu skaitu vairākās nozarēs. |
| --- | --- |

(90)

Ungārijas iestādes apgalvo, ka projekts (gan būvniecības laikā, gan pēc tam) būtiski veicinās jaunu darbvietu izveidi. Tas būs īpaši svarīgi, ņemot vērā Pakšas II atomelektrostacijas atrašanās vietu, kas ir NUTS II reģionā, kurā IKP ir par 45 % zemāks nekā vidēji uz vienu iedzīvotāju ES. Būtībā Ungārija uzskata, ka projekta īstenošana veicinātu izaugsmi un būtiski palielinātu jaunu darbvietu skaitu vairākās nozarēs.

NUTS II

| (91) | Visbeidzot, Ungārija apgalvo, ka ieguldījumi jaunas kodolenerģijas ražošanas jaudā tieši pazeminās elektroenerģijas cenas rūpniecībai un patērētājiem, un tas atbilst ES mērķim par pakalpojumu pieejamību. Ungārija arī norāda, ka tas, ka Paks II darbības laikā tai netiks piešķirts atbalsts, pastiprina argumentu par pieejamību. |
| --- | --- |

(91)

Visbeidzot, Ungārija apgalvo, ka ieguldījumi jaunas kodolenerģijas ražošanas jaudā tieši pazeminās elektroenerģijas cenas rūpniecībai un patērētājiem, un tas atbilst ES mērķim par pakalpojumu pieejamību. Ungārija arī norāda, ka tas, ka Paks II darbības laikā tai netiks piešķirts atbalsts, pastiprina argumentu par pieejamību.

Paks II

3.2.2.   NOSTĀJA PAR PASĀKUMA NEPIECIEŠAMĪBU

| (92) | Ungārija paskaidro, ka, ņemot vērā pieaugošo enerģijas deficītu, ko piedzīvo Ungārija, ir vajadzīgi būtiski ieguldījumi ražošanas jaudā un šiem ieguldījumiem ir jābūt lielākiem, nekā tie ir projektos, kuri pašlaik tiek īstenoti vai izstrādāti. |
| --- | --- |

(92)

Ungārija paskaidro, ka, ņemot vērā pieaugošo enerģijas deficītu, ko piedzīvo Ungārija, ir vajadzīgi būtiski ieguldījumi ražošanas jaudā un šiem ieguldījumiem ir jābūt lielākiem, nekā tie ir projektos, kuri pašlaik tiek īstenoti vai izstrādāti.

| (93) | Šo iemeslu dēļ Ungārija ir piesaistījusi Nera Economic Consulting, lai analizētu elektroenerģijas tirgu attīstību Ungārijā un kaimiņvalstīs un definētu attiecīgo Paks II projekta tirgu, kad tā sāks darboties (“NERA pētījums”). Šis pētījums liecina, ka jauna 5. un 6. bloka būvniecība Paks II varētu būt komerciāli izdevīgāka par citiem ieguldījumiem enerģijas ražošanā, ņemot vērā Ungārijas tirgus apstākļus, piemēram, līdzīgo jaudu, ko nodrošina atvērtā cikla gāzturbīnas (ACGT) un kombinētā cikla gāzturbīnas (KCGT). Ungārija secina, ka tāpēc nav iespējams kāds hipotētisks scenārijs, kas izpildītu politikas mērķus. |
| --- | --- |

(93)

Šo iemeslu dēļ Ungārija ir piesaistījusi Nera Economic Consulting, lai analizētu elektroenerģijas tirgu attīstību Ungārijā un kaimiņvalstīs un definētu attiecīgo Paks II projekta tirgu, kad tā sāks darboties (“NERA pētījums”). Šis pētījums liecina, ka jauna 5. un 6. bloka būvniecība Paks II varētu būt komerciāli izdevīgāka par citiem ieguldījumiem enerģijas ražošanā, ņemot vērā Ungārijas tirgus apstākļus, piemēram, līdzīgo jaudu, ko nodrošina atvērtā cikla gāzturbīnas (ACGT) un kombinētā cikla gāzturbīnas (KCGT). Ungārija secina, ka tāpēc nav iespējams kāds hipotētisks scenārijs, kas izpildītu politikas mērķus.

Nera Economic Consulting

Paks II

NERA

Paks II

3.2.3.   NOSTĀJA PAR PASĀKUMA SAMĒRĪGUMU

| (94) | Ungārija atkārto, ka tā cer saņemt kompensāciju pilnā apmērā par ieguldījumiem Paks II atomelektrostacijā – gan no kapitāla vērtības palielināšanās, gan dividendēm. |
| --- | --- |

(94)

Ungārija atkārto, ka tā cer saņemt kompensāciju pilnā apmērā par ieguldījumiem Paks II atomelektrostacijā – gan no kapitāla vērtības palielināšanās, gan dividendēm.

Paks II

| (95) | Turklāt 2016. gada 28. jūlijā iesniegtajā dokumentā, apgalvojot, ka projekts neietver valsts atbalstu un atbilst TEIP, Ungārija sniedza papildu informāciju, atbildot uz Lēmuma par procedūras sākšanu 3.3.6. iedaļā paustajām bažām par samērīgumu, ja Komisija secinātu, ka paziņotajā projektā ir iesaistīts valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(95)

Turklāt 2016. gada 28. jūlijā iesniegtajā dokumentā, apgalvojot, ka projekts neietver valsts atbalstu un atbilst TEIP, Ungārija sniedza papildu informāciju, atbildot uz Lēmuma par procedūras sākšanu 3.3.6. iedaļā paustajām bažām par samērīgumu, ja Komisija secinātu, ka paziņotajā projektā ir iesaistīts valsts atbalsts.

| (96) | Iesniegtajā dokumentā Ungārija apgalvo, ka Paks II jāizmanto visa Paks II 5. un 6. bloka radītā peļņa tikai šādiem mērķiem:






  a) | Paks II projektam, kas ir definēts kā divu jaunu atomelektrostacijas bloku – 5. un 6. bloka – ar VVER reaktoriem izveide, finansēšana, būvniecība, nodošana ekspluatācijā, ekspluatācija un tehniskā apkope, renovācija, atkritumu apsaimniekošana un izņemšana no ekspluatācijas Pakšā, Ungārijā. Peļņu nedrīkst izmantot, lai finansētu ieguldījumus darbībās, kas nav iepriekš definētā projekta darbības jomā; |
| --- | --- | --- |

(96)

Iesniegtajā dokumentā Ungārija apgalvo, ka Paks II jāizmanto visa Paks II 5. un 6. bloka radītā peļņa tikai šādiem mērķiem:

Paks II

Paks II

a)

Paks II projektam, kas ir definēts kā divu jaunu atomelektrostacijas bloku – 5. un 6. bloka – ar VVER reaktoriem izveide, finansēšana, būvniecība, nodošana ekspluatācijā, ekspluatācija un tehniskā apkope, renovācija, atkritumu apsaimniekošana un izņemšana no ekspluatācijas Pakšā, Ungārijā. Peļņu nedrīkst izmantot, lai finansētu ieguldījumus darbībās, kas nav iepriekš definētā projekta darbības jomā;

Paks II

VVER

| b) | peļņas pārskaitīšanai Ungārijas valstij (piemēram, dividenžu veidā). |
| --- | --- |

b)

peļņas pārskaitīšanai Ungārijas valstij (piemēram, dividenžu veidā).

| (97) | Ungārija arī apstiprināja, ka Paks II ir jāatturas no (atkārtotiem) ieguldījumiem Paks II pašas jaudas palielināšanā vai darbmūža pagarināšanā, kā arī papildu ražošanas jaudas ieviešanā, izņemot Paks II 5. un 6. reaktorā. Ja šādi jauni ieguldījumi tiek veikti, Ungārijai par to ir jāziņo Komisijai, lai saņemtu atsevišķu valsts atbalsta apstiprinājumu. |
| --- | --- |

(97)

Ungārija arī apstiprināja, ka Paks II ir jāatturas no (atkārtotiem) ieguldījumiem Paks II pašas jaudas palielināšanā vai darbmūža pagarināšanā, kā arī papildu ražošanas jaudas ieviešanā, izņemot Paks II 5. un 6. reaktorā. Ja šādi jauni ieguldījumi tiek veikti, Ungārijai par to ir jāziņo Komisijai, lai saņemtu atsevišķu valsts atbalsta apstiprinājumu.

Paks II

Paks II

Paks II

3.2.4.   UNGĀRIJAS NOSTĀJA PAR PASĀKUMA IETEKMI UZ IEKŠĒJO TIRGU

| (98) | Ungārijas iestādes piedāvā, ka gadījumā, ja rastos kāda kropļojoša ietekme, to varētu ierobežot laikposmā, kurā pārklājas pakāpeniska jauda samazināšana pašreizējos Pakšas AES reaktoros un sāk darboties abi jaunie Paks II reaktori. Ungārija uzskata, ka nav pamatoti pieņemt, ka Pakšas AES darbmūžs varētu pārsniegt 50 gadus, tāpēc pārklāšanās periods varētu būt ļoti īss. |
| --- | --- |

(98)

Ungārijas iestādes piedāvā, ka gadījumā, ja rastos kāda kropļojoša ietekme, to varētu ierobežot laikposmā, kurā pārklājas pakāpeniska jauda samazināšana pašreizējos Pakšas AES reaktoros un sāk darboties abi jaunie Paks II reaktori. Ungārija uzskata, ka nav pamatoti pieņemt, ka Pakšas AES darbmūžs varētu pārsniegt 50 gadus, tāpēc pārklāšanās periods varētu būt ļoti īss.

Paks II

| (99) | Turklāt Ungārija uzskata, ka pārklāšanās periods ir vajadzīgs un pamatots, ņemot vērā to, ka Paks II ir jādarbojas jau tad, kad Pakšas AES darbība tuvosies pagarinātā darbmūža beigām, un ka Paks II izveidi un nodošanu ekspluatācijā var ietekmēt kavēšanās, ko izraisa jaunās atomelektrostacijas nodošanas ekspluatācijā tehniskā sarežģītība un tādi ārējie faktori, kurus puses nevar kontrolēt (piemēram, izmaiņas likumdošanā, drošības prasībās, tiesiskajā vidē). Ungārija arī norādīja, ka dažus blokus, kas aprīkoti ar VVER III un III+ paaudzes tehnoloģiju, ietekmē vai var ietekmēt kavēšanās plānotajos Paks II būvniecības termiņos, kā minēts turpmāk 3. tabulā.

  3. tabula


  Kopējā VVER III un III+ paaudzes bloku būvniecības kavēšanās









  Vieta (valsts) | Kavēšanās (gadi) | Statuss |
| --- | --- | --- | --- |
| Kudankulama – 1 (Indija) | +5,8 | Pabeigts |
| Kudankulama – 2 (Indija) | +7,0 | Turpinās |
| Novovoroneža II – 1 (Krievija) | +1,5 | Pabeigts |
| Novovoroneža II – 2 (Krievija) | +2,5 | Turpinās |
| Ļeņingrada II – 1 (Krievija) | +2,0 | Turpinās |
| Ļeņingrada II – 2 (Krievija) | +2,5 | Turpinās |
| Avots: | Ungārijas iestādes. |

(99)

Turklāt Ungārija uzskata, ka pārklāšanās periods ir vajadzīgs un pamatots, ņemot vērā to, ka Paks II ir jādarbojas jau tad, kad Pakšas AES darbība tuvosies pagarinātā darbmūža beigām, un ka Paks II izveidi un nodošanu ekspluatācijā var ietekmēt kavēšanās, ko izraisa jaunās atomelektrostacijas nodošanas ekspluatācijā tehniskā sarežģītība un tādi ārējie faktori, kurus puses nevar kontrolēt (piemēram, izmaiņas likumdošanā, drošības prasībās, tiesiskajā vidē). Ungārija arī norādīja, ka dažus blokus, kas aprīkoti ar VVER III un III+ paaudzes tehnoloģiju, ietekmē vai var ietekmēt kavēšanās plānotajos Paks II būvniecības termiņos, kā minēts turpmāk 3. tabulā.

Paks II

Paks II

VVER

Paks II

3. tabula

3. tabula

Kopējā VVER III un III+ paaudzes bloku būvniecības kavēšanās

Kopējā VVER

Vieta (valsts)

Vieta (valsts)

Kavēšanās (gadi)

Kavēšanās (gadi)

Statuss

Statuss

Kudankulama – 1 (Indija)

+5,8

Pabeigts

Kudankulama – 2 (Indija)

+7,0

Turpinās

Novovoroneža II – 1 (Krievija)

+1,5

Pabeigts

Novovoroneža II – 2 (Krievija)

+2,5

Turpinās

Ļeņingrada II – 1 (Krievija)

+2,0

Turpinās

Ļeņingrada II – 2 (Krievija)

+2,5

Turpinās

Avots:

Avots:

Ungārijas iestādes.

| (100) | Turklāt Ungārija uzsver, ka Pakšas AES un divu jauno reaktoru Paks II īpašnieki un operatori ir atsevišķas struktūras un MVM grupa nekādā veidā nav saistīta ar Paks II projektu vai Paks II. Tā arī apgalvo, ka, ja tiktu apsvērta Paks II un MVM grupas koncentrācija, šādai koncentrācijai būtu jāpiemēro uzņēmumu apvienošanās kontroles noteikumi. |
| --- | --- |

(100)

Turklāt Ungārija uzsver, ka Pakšas AES un divu jauno reaktoru Paks II īpašnieki un operatori ir atsevišķas struktūras un MVM grupa nekādā veidā nav saistīta ar Paks II projektu vai Paks II. Tā arī apgalvo, ka, ja tiktu apsvērta Paks II un MVM grupas koncentrācija, šādai koncentrācijai būtu jāpiemēro uzņēmumu apvienošanās kontroles noteikumi.

Paks II

MVM

Paks II

Paks II

Paks II

MVM

| (101) | Ungārija apgalvo, ka tas, ka abi uzņēmumi pieder valstij, prima facie nenozīmē, ka to komerciālā autonomija ir apšaubāma. Tieši pretēji, var pierādīt, ka uzņēmumi ir neatkarīgi viens no otra, jo tiem ir neatkarīgas lēmējvaras. |
| --- | --- |

(101)

Ungārija apgalvo, ka tas, ka abi uzņēmumi pieder valstij, prima facie nenozīmē, ka to komerciālā autonomija ir apšaubāma. Tieši pretēji, var pierādīt, ka uzņēmumi ir neatkarīgi viens no otra, jo tiem ir neatkarīgas lēmējvaras.

prima facie

| (102) | Ungārija apgalvo, ka MVM grupa un Paks II ir neatkarīgas un nesaistītas, pamatojoties uz šādiem faktiem:






  a) | tās pārvalda atšķirīgas valdības struktūras (MVM grupu pārvalda Valsts attīstības ministrija ar Ungārijas Valsts aktīvu pārvaldības korporācijas starpniecību, bet Paks II pārvalda premjerministra birojs); |
| --- | --- | --- |

(102)

Ungārija apgalvo, ka MVM grupa un Paks II ir neatkarīgas un nesaistītas, pamatojoties uz šādiem faktiem:

MVM

Paks II

a)

tās pārvalda atšķirīgas valdības struktūras (MVM grupu pārvalda Valsts attīstības ministrija ar Ungārijas Valsts aktīvu pārvaldības korporācijas starpniecību, bet Paks II pārvalda premjerministra birojs);

MVM

Paks II

| b) | abu uzņēmumu valdēs nav dalītu vai kopēju direktoru amatu; |
| --- | --- |

b)

abu uzņēmumu valdēs nav dalītu vai kopēju direktoru amatu;

| c) | pastāv aizsargpasākumi, lai nodrošinātu to, ka uzņēmumi neapmainās ar jutīgu un konfidenciālu informāciju; |
| --- | --- |

c)

pastāv aizsargpasākumi, lai nodrošinātu to, ka uzņēmumi neapmainās ar jutīgu un konfidenciālu informāciju;

| d) | katram uzņēmumam ir atsevišķa un nodalīta lēmējvara. |
| --- | --- |

d)

katram uzņēmumam ir atsevišķa un nodalīta lēmējvara.

| (103) | Ungārija kritizē Komisijas konstatējumus Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz aprēķinu par MVM grupas tirgus daļu Ungārijas elektroenerģijas piegādes tirgū. Ungārija apgalvo, ka tirgus daļa netika pārbaudīta salīdzinājumā ar citiem ražotājiem Ungārijas tirgū un MVM grupas tirgus daļa tika aprēķināta, ņemot vērā tikai iekšzemē saražoto elektroenerģiju, neskaitot importu. |
| --- | --- |

(103)

Ungārija kritizē Komisijas konstatējumus Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz aprēķinu par MVM grupas tirgus daļu Ungārijas elektroenerģijas piegādes tirgū. Ungārija apgalvo, ka tirgus daļa netika pārbaudīta salīdzinājumā ar citiem ražotājiem Ungārijas tirgū un MVM grupas tirgus daļa tika aprēķināta, ņemot vērā tikai iekšzemē saražoto elektroenerģiju, neskaitot importu.

MVM

MVM

| (104) | Pamatojoties uz NERA pētījumu, Ungārija apgalvo, ka jebkādi iespējamie konkurences kropļojumi ir jāinterpretē tirgus kontekstā, kas ir lielāks nekā Ungārijas valsts. NERA pētījuma tirgus novērtējumā ir ņemti vērā šādi ievaddati:






  a) | pašreizējā ražošanas jauda un tehniskās iespējas (piemēram, stimuli, sākuma izmaksas); |
| --- | --- | --- |

(104)

Pamatojoties uz NERA pētījumu, Ungārija apgalvo, ka jebkādi iespējamie konkurences kropļojumi ir jāinterpretē tirgus kontekstā, kas ir lielāks nekā Ungārijas valsts. NERA pētījuma tirgus novērtējumā ir ņemti vērā šādi ievaddati:

NERA

NERA

a)

pašreizējā ražošanas jauda un tehniskās iespējas (piemēram, stimuli, sākuma izmaksas);

| b) | plānotais ražošanas jaudas palielinājums (piemēram, elektrostacija, kas tiek būvēta, un jauni atjaunojamie energoresursi); |
| --- | --- |

b)

plānotais ražošanas jaudas palielinājums (piemēram, elektrostacija, kas tiek būvēta, un jauni atjaunojamie energoresursi);

| c) | plānotā pašreizējo bloku darbības izbeigšana (piemēram, saistībā ar Direktīvu par lielām sadedzināšanas iekārtām); |
| --- | --- |

c)

plānotā pašreizējo bloku darbības izbeigšana (piemēram, saistībā ar Direktīvu par lielām sadedzināšanas iekārtām);

| d) | starpsavienojuma jauda; |
| --- | --- |

d)

starpsavienojuma jauda;

| e) | ģeneratora degviela, CO2 un mainīgas ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas; |
| --- | --- |

e)

ģeneratora degviela, CO2 un mainīgas ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas;

2

| f) | fiksētas ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas, kas netiktu iekļautas bloka slēgšanas gadījumā; |
| --- | --- |

f)

fiksētas ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas, kas netiktu iekļautas bloka slēgšanas gadījumā;

| g) | jaunpienācēja izmaksas. |
| --- | --- |

g)

jaunpienācēja izmaksas.

| (105) | Pamats argumentam par to, ka novērtējamais tirgus neietver tikai Ungāriju, ir tas, ka no kaimiņvalstīm importētā elektroenerģija veidoja 31,4 % Ungārijā patērētās elektroenerģijas 2014. gadā. Ungārija arī apgalvo, ka šī lielā saikne ar kaimiņvalstīm vēl vairāk pastiprināsies, jo 2016. un 2021. gadā sāks darboties jauni starpsavienojumi ar Slovākiju (2 × 400 kV un 1 × 400 kV) un Slovēniju (1 × 400 kV). Ungārijas iesniegtajā 2017. gada 16. janvāra dokumentā ir norādīta sīkāka informācija par gaidāmajiem pārrobežu pārvades līniju projektiem, saskaņā ar kuriem līdz 2029. gadam tiks uzbūvēts jauns 2 × 400 kV starpsavienojums ar Slovākiju, bet līdz 2030. gadam viens 1 × 400 kV starpsavienojums ar Rumāniju. Plānotā kopējā starpsavienojumu importa un eksporta jauda ir norādīta 4. un 5. tabulā.

  4. tabula



  ENTSO-E prognozes par starpsavienojumu uzstādīto importa jaudu Ungārijā | Austria | Slovakia | Romania | Croatia | Serbia | Ukraine (*2) | Slovenia (*3) | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | 600 | 800 | 1 000 | 1 200 | 1 000 | 450 | 0 | 5 050 |
| 2016 | 720 | 1 040 | 1 080 | 1 360 | 920 | 450 | 400 | 5 970 |
| 2017 | 840 | 1 280 | 1 160 | 1 520 | 840 | 450 | 800 | 6 890 |
| 2018 | 960 | 1 520 | 1 240 | 1 680 | 760 | 450 | 1 200 | 7 810 |
| 2019 | 1 080 | 1 760 | 1 320 | 1 840 | 680 | 450 | 1 600 | 8 730 |
| 2020 | 1 200 | 2 000 | 1 400 | 2 000 | 600 | 450 | 2 000 | 9 650 |
| 2021 | 1 200 | 2 000 | 1 400 | 2 000 | 600 | 450 | 2 000 | 9 650 |
| ... | | | | | | | | |
| 2030 | 1 200 | 2 000 | 1 400 | 2 000 | 600 | 450 | 2 000 | 9 650 |
| Avots: NERA pētījums. |

(105)

Pamats argumentam par to, ka novērtējamais tirgus neietver tikai Ungāriju, ir tas, ka no kaimiņvalstīm importētā elektroenerģija veidoja 31,4 % Ungārijā patērētās elektroenerģijas 2014. gadā. Ungārija arī apgalvo, ka šī lielā saikne ar kaimiņvalstīm vēl vairāk pastiprināsies, jo 2016. un 2021. gadā sāks darboties jauni starpsavienojumi ar Slovākiju (2 × 400 kV un 1 × 400 kV) un Slovēniju (1 × 400 kV). Ungārijas iesniegtajā 2017. gada 16. janvāra dokumentā ir norādīta sīkāka informācija par gaidāmajiem pārrobežu pārvades līniju projektiem, saskaņā ar kuriem līdz 2029. gadam tiks uzbūvēts jauns 2 × 400 kV starpsavienojums ar Slovākiju, bet līdz 2030. gadam viens 1 × 400 kV starpsavienojums ar Rumāniju. Plānotā kopējā starpsavienojumu importa un eksporta jauda ir norādīta 4. un 5. tabulā.

4. tabula

4. tabula

ENTSO-E prognozes par starpsavienojumu uzstādīto importa jaudu Ungārijā

ENTSO-E

Austria

Slovakia

Romania

Croatia

Serbia

Ukraine (*2)

*2

Slovenia (*3)

*3

Total

2015

600

800

1 000

1 200

1 000

450

0

5 050

2016

720

1 040

1 080

1 360

920

450

400

5 970

2017

840

1 280

1 160

1 520

840

450

800

6 890

2018

960

1 520

1 240

1 680

760

450

1 200

7 810

2019

1 080

1 760

1 320

1 840

680

450

1 600

8 730

2020

1 200

2 000

1 400

2 000

600

450

2 000

9 650

2021

1 200

2 000

1 400

2 000

600

450

2 000

9 650

...

2030

1 200

2 000

1 400

2 000

600

450

2 000

9 650

Avots: NERA pētījums.

Avots:

5. tabula

5. tabula

ENTSO-E prognozes par starpsavienojumu uzstādīto eksporta jaudu Ungārijā

ENTSO-E

| | Austria | Slovakia | Romania | Croatia | Serbia | Ukraine (*4) | Slovenia (*5) | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | 600 | 800 | 1 000 | 1 200 | 1 000 | 450 | 0 | 5 050 |
| 2016 | 640 | 1 040 | 1 060 | 1 360 | 920 | 450 | 340 | 5 810 |
| 2017 | 680 | 1 280 | 1 120 | 1 520 | 840 | 450 | 680 | 6 570 |
| 2018 | 720 | 1 520 | 1 180 | 1 680 | 760 | 450 | 1 020 | 7 330 |
| 2019 | 760 | 1 760 | 1 240 | 1 840 | 680 | 450 | 1 360 | 8 090 |
| 2020 | 800 | 2 000 | 1 300 | 2 000 | 600 | 450 | 1 700 | 8 850 |
| 2021 | 800 | 2 000 | 1 300 | 2 000 | 600 | 450 | 1 700 | 8 850 |
| ... | | | | | | | | |
| 2030 | 800 | 2 000 | 1 300 | 2 000 | 600 | 450 | 1 700 | 8 850 |
| Avots: NERA pētījums. |

Austria

Slovakia

Romania

Croatia

Serbia

Ukraine (*4)

*4

Slovenia (*5)

*5

Total

2015

600

800

1 000

1 200

1 000

450

0

5 050

2016

640

1 040

1 060

1 360

920

450

340

5 810

2017

680

1 280

1 120

1 520

840

450

680

6 570

2018

720

1 520

1 180

1 680

760

450

1 020

7 330

2019

760

1 760

1 240

1 840

680

450

1 360

8 090

2020

800

2 000

1 300

2 000

600

450

1 700

8 850

2021

800

2 000

1 300

2 000

600

450

1 700

8 850

...

2030

800

2 000

1 300

2 000

600

450

1 700

8 850

Avots: NERA pētījums.

Avots:

| (106) | Pētījumā arī konstatēts veiksmīgs enerģijas piegādes tirgus savienojums ar Slovākiju, Čehijas Republiku un Rumāniju, kā arī ir minēta atsauce uz 2015. gada oktobrī publicētajiem ENTSO-E priekšlikumiem, kur Ungārija ir definēta kā daļa no Centrālās Eiropas un Austrumeiropas koordinētā jaudas aprēķina reģiona, ar kura vairākām valstīm tai vēl nav izveidots savienojums, tostarp Austriju, Vāciju un Poliju (40). Ungārija apgalvo, ka salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm Ungārija ir ļoti integrēts elektroenerģijas tirgus Eiropas Savienībā ar starpsavienojumu jaudu, kas ir aptuveni 75 % no kopējās uzstādītās iekšzemes ražošanas jaudas, t. i., aptuveni astoņas reizes lielāka nekā ES dalībvalstīm noteiktais mērķis līdz 2020. gadam un piecas reizes lielāka nekā ES dalībvalstīm noteiktais mērķis līdz 2030. gadam. Ungārija uzskata, ka tas ir pietiekams iemesls, lai apsvērtu iespējamos konkurences kropļojumus lielā mērogā. |
| --- | --- |

(106)

Pētījumā arī konstatēts veiksmīgs enerģijas piegādes tirgus savienojums ar Slovākiju, Čehijas Republiku un Rumāniju, kā arī ir minēta atsauce uz 2015. gada oktobrī publicētajiem ENTSO-E priekšlikumiem, kur Ungārija ir definēta kā daļa no Centrālās Eiropas un Austrumeiropas koordinētā jaudas aprēķina reģiona, ar kura vairākām valstīm tai vēl nav izveidots savienojums, tostarp Austriju, Vāciju un Poliju (40). Ungārija apgalvo, ka salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm Ungārija ir ļoti integrēts elektroenerģijas tirgus Eiropas Savienībā ar starpsavienojumu jaudu, kas ir aptuveni 75 % no kopējās uzstādītās iekšzemes ražošanas jaudas, t. i., aptuveni astoņas reizes lielāka nekā ES dalībvalstīm noteiktais mērķis līdz 2020. gadam un piecas reizes lielāka nekā ES dalībvalstīm noteiktais mērķis līdz 2030. gadam. Ungārija uzskata, ka tas ir pietiekams iemesls, lai apsvērtu iespējamos konkurences kropļojumus lielā mērogā.

ENTSO-E

40

| (107) | Attiecībā uz tehnoloģiju izvietojumu vai jaunām tehnoloģijām gan faktiskajā situācijā, gan Paks II neesības gadījumā NERA pētījumā ir paredzētas KCGT vai ACGT kā jaunas tehnoloģijas, lai gan tiek uzskatīts, ka ir maz ticama iespēja, ka citas tehnoloģijas, piemēram, atjaunojamie energoresursi, ogles un kodolenerģija, tiks ieviestas vai likvidētas, pamatojoties tikai uz ekonomiskiem apsvērumiem, ņemot vērā šādus iemeslus:






  a) | pašreizējie un iepriekšējie lēmumi par atjaunojamas energoresursu rūpnīcas būvniecību ir lielā mērā atkarīgi no valdības subsīdiju programmām, nevis tirgus cenām. Attiecīgi modeļi, kuri stimulē tirgus pamatprincipus, nevar noteikt, vai praksē tiks izveidota vai likvidēta atjaunojamo energoresursu elektrostacija; |
| --- | --- | --- |

(107)

Attiecībā uz tehnoloģiju izvietojumu vai jaunām tehnoloģijām gan faktiskajā situācijā, gan Paks II neesības gadījumā NERA pētījumā ir paredzētas KCGT vai ACGT kā jaunas tehnoloģijas, lai gan tiek uzskatīts, ka ir maz ticama iespēja, ka citas tehnoloģijas, piemēram, atjaunojamie energoresursi, ogles un kodolenerģija, tiks ieviestas vai likvidētas, pamatojoties tikai uz ekonomiskiem apsvērumiem, ņemot vērā šādus iemeslus:

Paks II

NERA

a)

pašreizējie un iepriekšējie lēmumi par atjaunojamas energoresursu rūpnīcas būvniecību ir lielā mērā atkarīgi no valdības subsīdiju programmām, nevis tirgus cenām. Attiecīgi modeļi, kuri stimulē tirgus pamatprincipus, nevar noteikt, vai praksē tiks izveidota vai likvidēta atjaunojamo energoresursu elektrostacija;

| b) | ar klimata pārmaiņām saistīto bažu dēļ pašlaik jaunu ogļu un brūnogļu elektrostaciju būvniecība ES bez emisijas samazinošām iekārtām ir ļoti problemātiska, un daudzi projekti tiek apstrīdēti aģentūras vai tiesas procesos. Tāpēc nav skaidrs, cik lielā mērā īstenojami ir jaunu elektrostaciju būvniecības projekti ES; |
| --- | --- |

b)

ar klimata pārmaiņām saistīto bažu dēļ pašlaik jaunu ogļu un brūnogļu elektrostaciju būvniecība ES bez emisijas samazinošām iekārtām ir ļoti problemātiska, un daudzi projekti tiek apstrīdēti aģentūras vai tiesas procesos. Tāpēc nav skaidrs, cik lielā mērā īstenojami ir jaunu elektrostaciju būvniecības projekti ES;

| c) | jaunas atomelektrostacijas izveide ES ir atkarīga arī no enerģētikas stratēģijas, kura ietver kodolenerģiju un kurai ir vajadzīga būtiska valdības un regulatīvo struktūru mijiedarbība plānošanas un atļauju izsniegšanas procesā. Atomelektrostacijas gadījumā plānošana un izveide ir daudz vērienīgāka nekā KCGT un ACGT gadījumā, un iznākums vairāk atkarīgs no valsts politikas un regulatīvās rīcības brīvības. Tāpēc ir pieņemts, ka netiek būvētas jaunas atomelektrostacijas, izņemot valstīs, kurās jau ir kodolenerģētikas politika, un tikai aktīvos projektos, kuri jau tiek īstenoti un/vai kuros jau ir noslēgti IIB līgumi. |
| --- | --- |

c)

jaunas atomelektrostacijas izveide ES ir atkarīga arī no enerģētikas stratēģijas, kura ietver kodolenerģiju un kurai ir vajadzīga būtiska valdības un regulatīvo struktūru mijiedarbība plānošanas un atļauju izsniegšanas procesā. Atomelektrostacijas gadījumā plānošana un izveide ir daudz vērienīgāka nekā KCGT un ACGT gadījumā, un iznākums vairāk atkarīgs no valsts politikas un regulatīvās rīcības brīvības. Tāpēc ir pieņemts, ka netiek būvētas jaunas atomelektrostacijas, izņemot valstīs, kurās jau ir kodolenerģētikas politika, un tikai aktīvos projektos, kuri jau tiek īstenoti un/vai kuros jau ir noslēgti IIB līgumi.

| (108) | NERA pētījums pierāda, ka faktiskajā situācijā (Paks II būvniecība) var izdarīt šādus secinājumus:






  a) | paredzams, ka Ungārijā līdz 2040. gadam būtiski pieaugs elektroenerģijas pieprasījums; |
| --- | --- | --- |

(108)

NERA pētījums pierāda, ka faktiskajā situācijā (Paks II būvniecība) var izdarīt šādus secinājumus:

NERA

Paks II

a)

paredzams, ka Ungārijā līdz 2040. gadam būtiski pieaugs elektroenerģijas pieprasījums;

| b) | pašlaik Ungārijā ir piegādes deficīts un tai ir jāieved liels apjoms elektroenerģijas. Deficīts vēl vairāk palielināsies laikposmā no 2015. gada līdz 2025. gadam; |
| --- | --- |

b)

pašlaik Ungārijā ir piegādes deficīts un tai ir jāieved liels apjoms elektroenerģijas. Deficīts vēl vairāk palielināsies laikposmā no 2015. gada līdz 2025. gadam;

| c) | lai gan 2025. gadā sāks darboties Paks II, Ungārija aizvien būs neto importētāja pārklāšanās periodā, kamēr darbosies pašreizējā Pakšas AES, un pēc tam tā kļūs arvien atkarīgāka no importa; |
| --- | --- |

c)

lai gan 2025. gadā sāks darboties Paks II, Ungārija aizvien būs neto importētāja pārklāšanās periodā, kamēr darbosies pašreizējā Pakšas AES, un pēc tam tā kļūs arvien atkarīgāka no importa;

Paks II

| d) | saskaņā ar ENTSO-E prognozēm atjaunojamo energoresursu apjoms Ungārijā palielinās faktiskā scenārija pirmajos gados, sasniedzot atjaunojamo energoresursu mērķi 2020 gadam – proti,10,9 % no Ungārijā patērētās elektroenerģijas –, kas ir noteikts Valsts atjaunojamo energoresursu plānā. |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar ENTSO-E prognozēm atjaunojamo energoresursu apjoms Ungārijā palielinās faktiskā scenārija pirmajos gados, sasniedzot atjaunojamo energoresursu mērķi 2020 gadam – proti,10,9 % no Ungārijā patērētās elektroenerģijas –, kas ir noteikts Valsts atjaunojamo energoresursu plānā.

ENTSO-E

7. attēls

7. attēls

Prognozētā katras tehnoloģijas saražotā enerģija un pieprasījums valstī līdz 2040. gadam (faktiskais scenārijs)

Prognozētā katras tehnoloģijas saražotā enerģija un pieprasījums valstī līdz 2040. gadam (faktiskais scenārijs)

| Avots: | NERA pētījums. |
| --- | --- |

Avots:

Avots:

NERA

| (109) | Kā paskaidrots iepriekš 93. apsvērumā, NERA pētījumā ir vairākkārt atkārtots, ka tad, ja netiks būvēta Paks II, līdzīgu jaudu, kas ir komerciāli izdevīgāka salīdzinājumā ir citiem ieguldījumiem enerģijas ražošanā, pamatojoties uz Ungārijas tirgus apstākļiem, nodrošinātu ACGT un KCGT. NERA pētījumā ir norādīts, ka pat tad, ja Ungārijā lielākā daļa Paks II elektrostacijas jaudas tiktu aizstāta ar jaunu gāzes jaudu, Ungārija aizvien būtu lielā mērā atkarīga no ievestās elektroenerģijas visā modelētajā periodā atbilstīgi hipotētiskam scenārijam par gāzes izmantošanu (skatīt 8. attēlu).

  8. attēls


  Prognozētā katras tehnoloģijas saražotā enerģija un pieprasījums valstī līdz 2040. gadam (hipotētisks scenārijs)











  Avots: | NERA pētījums. |
| --- | --- | --- |

(109)

Kā paskaidrots iepriekš 93. apsvērumā, NERA pētījumā ir vairākkārt atkārtots, ka tad, ja netiks būvēta Paks II, līdzīgu jaudu, kas ir komerciāli izdevīgāka salīdzinājumā ir citiem ieguldījumiem enerģijas ražošanā, pamatojoties uz Ungārijas tirgus apstākļiem, nodrošinātu ACGT un KCGT. NERA pētījumā ir norādīts, ka pat tad, ja Ungārijā lielākā daļa Paks II elektrostacijas jaudas tiktu aizstāta ar jaunu gāzes jaudu, Ungārija aizvien būtu lielā mērā atkarīga no ievestās elektroenerģijas visā modelētajā periodā atbilstīgi hipotētiskam scenārijam par gāzes izmantošanu (skatīt 8. attēlu).

NERA

Paks II

NERA

Paks II

8. attēls

8. attēls

Prognozētā katras tehnoloģijas saražotā enerģija un pieprasījums valstī līdz 2040. gadam (hipotētisks scenārijs)

Prognozētā katras tehnoloģijas saražotā enerģija un pieprasījums valstī līdz 2040. gadam (hipotētisks scenārijs)

Avots:

Avots:

NERA

| (110) | Turklāt Ungārija apgalvo, ka, tā kā ir liela konverģence starp tirgus cenām kaimiņvalstīs un Ungārijā, konkurenti varētu ierobežot savus riskus, tirgojot elektroenerģiju kaimiņvalstīs, un ka tiem pat nav nepieciešamības tirgot Ungārijas elektroenerģiju tieši. Pamatojoties uz NERA pētījumā modelēto situāciju, Ungārija uzskata, ka bāzes slodzes cena reģionālajā tirgū paliktu nemainīga hipotētiskā scenārijā (skatīt 9. attēlu).

  9. attēls


  Atšķirības starp Ungārijas bāzes slodzes cenām faktiskā un hipotētiskā scenārijā











  Avots: | NERA pētījums. |
| --- | --- | --- |

(110)

Turklāt Ungārija apgalvo, ka, tā kā ir liela konverģence starp tirgus cenām kaimiņvalstīs un Ungārijā, konkurenti varētu ierobežot savus riskus, tirgojot elektroenerģiju kaimiņvalstīs, un ka tiem pat nav nepieciešamības tirgot Ungārijas elektroenerģiju tieši. Pamatojoties uz NERA pētījumā modelēto situāciju, Ungārija uzskata, ka bāzes slodzes cena reģionālajā tirgū paliktu nemainīga hipotētiskā scenārijā (skatīt 9. attēlu).

NERA

9. attēls

9. attēls

Atšķirības starp Ungārijas bāzes slodzes cenām faktiskā un hipotētiskā scenārijā

Atšķirības starp Ungārijas bāzes slodzes cenām faktiskā un hipotētiskā scenārijā

Avots:

Avots:

NERA

| (111) | Ungārija apgalvo, ka tā ir novērtējusi Paks II iespējamo ietekmi plašākā tirgus kontekstā. Pamatojoties uz NERA pētījumu, tā apgalvo, ka, tā kā Slovākija ir mazākais no kaimiņvalstu tirgiem, ar kuriem Ungārijai pašlaik ir tirgu sasaiste, Paks II iespējamo ietekmi vislabāk varētu novērtēt tieši šajā valstī. Tā apgalvo, ka Paks II klātbūtne šajā saistītajā tirgū būtu aptuveni 20 % apjomā līdz 2040. gadam. |
| --- | --- |

(111)

Ungārija apgalvo, ka tā ir novērtējusi Paks II iespējamo ietekmi plašākā tirgus kontekstā. Pamatojoties uz NERA pētījumu, tā apgalvo, ka, tā kā Slovākija ir mazākais no kaimiņvalstu tirgiem, ar kuriem Ungārijai pašlaik ir tirgu sasaiste, Paks II iespējamo ietekmi vislabāk varētu novērtēt tieši šajā valstī. Tā apgalvo, ka Paks II klātbūtne šajā saistītajā tirgū būtu aptuveni 20 % apjomā līdz 2040. gadam.

Paks II

NERA

Paks II

Paks II

| (112) | NERA pētījumā ir aplūkots arī plašāks saistītais tirgus (Ungārija + Slovākija + Rumānija), norādot, ka šie ir tiešie kaimiņvalstu tirgi, ar kuriem Ungārijai pašlaik ir tirgu sasaiste. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Ungārija norāda, ka pat MVM grupas un Paks II apvienotā tirgus daļa (no 10 % līdz 20 %) saistītajā Ungārijas + Slovākijas + Rumānijas tirgū būtu daudz mazāka par robežvērtību, kas liecinātu par iespējamu ietekmi (skatīt 10. attēlu).

  10. attēls



  MVM grupas un Paks II kopējā tirgus daļa pēc saražotās enerģijas (MWh) Ungārijas + Slovākijas + Rumānijas tirgū











  Avots: | NERA pētījums. |
| --- | --- | --- |

(112)

NERA pētījumā ir aplūkots arī plašāks saistītais tirgus (Ungārija + Slovākija + Rumānija), norādot, ka šie ir tiešie kaimiņvalstu tirgi, ar kuriem Ungārijai pašlaik ir tirgu sasaiste. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Ungārija norāda, ka pat MVM grupas un Paks II apvienotā tirgus daļa (no 10 % līdz 20 %) saistītajā Ungārijas + Slovākijas + Rumānijas tirgū būtu daudz mazāka par robežvērtību, kas liecinātu par iespējamu ietekmi (skatīt 10. attēlu).

NERA

MVM

Paks II

10. attēls

10. attēls

MVM grupas un Paks II kopējā tirgus daļa pēc saražotās enerģijas (MWh) Ungārijas + Slovākijas + Rumānijas tirgū

MVM

Paks II

Avots:

Avots:

NERA

| (113) | Turklāt Ungārija uzsver, ka gan vasarā, gan ziemā cenu noteicošā tehnoloģija būtu ar brūnoglēm un oglēm darbinātas elektrostacijas, kuru robežizmaksas būtu lielākas nekā Paks II, kas nozīmē, ka ir paredzams, ka Paks II būtu cenas ņēmējs, nevis cenas noteicējs arī Pakšas AES un Paks II pārklāšanās periodā, kad iespēja, ka kodolenerģija būs cenu noteicošā tehnoloģija, būs mazāka par 5 % visās stundās (skatīt 11. attēlu).

  11. attēls


  Cenu noteicošā degviela Ungārijas enerģijas tirgū











  Avots: | NERA pētījums. |
| --- | --- | --- |

(113)

Turklāt Ungārija uzsver, ka gan vasarā, gan ziemā cenu noteicošā tehnoloģija būtu ar brūnoglēm un oglēm darbinātas elektrostacijas, kuru robežizmaksas būtu lielākas nekā Paks II, kas nozīmē, ka ir paredzams, ka Paks II būtu cenas ņēmējs, nevis cenas noteicējs arī Pakšas AES un Paks II pārklāšanās periodā, kad iespēja, ka kodolenerģija būs cenu noteicošā tehnoloģija, būs mazāka par 5 % visās stundās (skatīt 11. attēlu).

Paks II

Paks II

Paks II

11. attēls

11. attēls

Cenu noteicošā degviela Ungārijas enerģijas tirgū

Cenu noteicošā degviela Ungārijas enerģijas tirgū

Avots:

Avots:

NERA

| (114) | Iebilstot pret Lēmuma par procedūras sākšanu 144. apsvērumā minētajiem Komisijas secinājumiem, Ungārija arī norāda, ka Pakšas II atomelektrostacija neierobežos piegādes piedāvājumu skaitu un tādējādi neapdraudēs vairumtirdzniecības tirgus likviditāti. Tā apgalvo, ka jaunajai elektrostacijai kā atsevišķai ražošanas iekārtai ir jāuzlabo likviditāte un jādažādo ražošanas piegāde. Ungārija arī norāda, ka Paks II pašlaik nav klientu bāzes, kurai pārdot enerģiju tieši, netirgojoties tirgū. |
| --- | --- |

(114)

Iebilstot pret Lēmuma par procedūras sākšanu 144. apsvērumā minētajiem Komisijas secinājumiem, Ungārija arī norāda, ka Pakšas II atomelektrostacija neierobežos piegādes piedāvājumu skaitu un tādējādi neapdraudēs vairumtirdzniecības tirgus likviditāti. Tā apgalvo, ka jaunajai elektrostacijai kā atsevišķai ražošanas iekārtai ir jāuzlabo likviditāte un jādažādo ražošanas piegāde. Ungārija arī norāda, ka Paks II pašlaik nav klientu bāzes, kurai pārdot enerģiju tieši, netirgojoties tirgū.

Paks II

| (115) | Ungārija atsaucas uz vairākiem Apvienotās Karalistes argumentiem Hinkley Point C lietā (41) par iespējamiem konkurences kropļojumiem un norāda, ka tie attiektos arī uz Paks II. Šie argumenti ir šādi:






  a) | pasākums saglabātu labuma guvēja atkarību no tirgus apstākļiem un dotu tam stimulu konkurēt elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgū. Ungārija uzstāj uz šo argumentu un piebilst, ka tas nesniegtu Paks II darbības atbalstu cenas starpības līgumu (CSL) veidā; |
| --- | --- | --- |

(115)

Ungārija atsaucas uz vairākiem Apvienotās Karalistes argumentiem Hinkley Point C lietā (41) par iespējamiem konkurences kropļojumiem un norāda, ka tie attiektos arī uz Paks II. Šie argumenti ir šādi:

Hinkley Point C

41

Paks II

a)

pasākums saglabātu labuma guvēja atkarību no tirgus apstākļiem un dotu tam stimulu konkurēt elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgū. Ungārija uzstāj uz šo argumentu un piebilst, ka tas nesniegtu Paks II darbības atbalstu cenas starpības līgumu (CSL) veidā;

Paks II

| b) | šim pasākumam nebūtu būtiskas ietekmes uz plūsmām starpsavienojumos un stimuliem ieguldīt šajos starpsavienojumos ar kaimiņvalstīm. Ungārija atkārtoti norāda, ka Ungārijas elektroenerģijas tirgus jau ir tirgus ar labiem starpsavienojumiem un ka pašlaik tiek izstrādāti četri starpsavienojumu projekti; |
| --- | --- |

b)

šim pasākumam nebūtu būtiskas ietekmes uz plūsmām starpsavienojumos un stimuliem ieguldīt šajos starpsavienojumos ar kaimiņvalstīm. Ungārija atkārtoti norāda, ka Ungārijas elektroenerģijas tirgus jau ir tirgus ar labiem starpsavienojumiem un ka pašlaik tiek izstrādāti četri starpsavienojumu projekti;

| c) | pasākums neietekmētu cenu atšķirības starp Ungārijas un kaimiņvalstu tirgiem, kuri pašlaik ir savienoti ar starpsavienojumiem. |
| --- | --- |

c)

pasākums neietekmētu cenu atšķirības starp Ungārijas un kaimiņvalstu tirgiem, kuri pašlaik ir savienoti ar starpsavienojumiem.

| (116) | Turklāt Ungārija 2016. gada 28. jūlijā iesniegtajā dokumentā norādīja papildu informāciju, lai novērstu bažas, ko Komisija pauda Lēmuma par procedūras sākšanu 3.3.7. iedaļā, par pasākuma kropļojošās ietekmes uz iekšējo tirgu vispārīgu izlīdzināšanu, ja Komisija secinātu, ka pasākums ietver valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(116)

Turklāt Ungārija 2016. gada 28. jūlijā iesniegtajā dokumentā norādīja papildu informāciju, lai novērstu bažas, ko Komisija pauda Lēmuma par procedūras sākšanu 3.3.7. iedaļā, par pasākuma kropļojošās ietekmes uz iekšējo tirgu vispārīgu izlīdzināšanu, ja Komisija secinātu, ka pasākums ietver valsts atbalstu.

| (117) | Šajā dokumentā Ungārija apgalvo, ka Paks II, tās tiesībpārņēmēji un saistītie uzņēmumi ir pilnīgi tiesiski un strukturāli nodalīti, pakļauti neatkarīgai lēmējvarai Jurisdikcijas paziņojuma par apvienošanos (42) 52. un 53. punkta izpratnē un tiek uzturēti, pārvaldīti un vadīti neatkarīgi un nesaistīti ar MVM grupu un visiem tās uzņēmumiem, tiesībpārņēmējiem un saistītajiem uzņēmumiem, kā arī citiem valsts kontrolētiem uzņēmumiem, kuri darbojas enerģijas ražošanā, vairumtirdzniecībā vai mazumtirdzniecībā. |
| --- | --- |

(117)

Šajā dokumentā Ungārija apgalvo, ka Paks II, tās tiesībpārņēmēji un saistītie uzņēmumi ir pilnīgi tiesiski un strukturāli nodalīti, pakļauti neatkarīgai lēmējvarai Jurisdikcijas paziņojuma par apvienošanos (42) 52. un 53. punkta izpratnē un tiek uzturēti, pārvaldīti un vadīti neatkarīgi un nesaistīti ar MVM grupu un visiem tās uzņēmumiem, tiesībpārņēmējiem un saistītajiem uzņēmumiem, kā arī citiem valsts kontrolētiem uzņēmumiem, kuri darbojas enerģijas ražošanā, vairumtirdzniecībā vai mazumtirdzniecībā.

Paks II

42

MVM

| (118) | Turklāt attiecībā uz Pakšas II saražotās elektroenerģijas pārdošanu tajā pašā dokumentā Ungārija pierāda, ka Paks II saražotās jaudas tirdzniecības stratēģija būs godīgas konkurences komerciāla, peļņu optimizējoša stratēģija, kas tiks īstenota, pamatojoties komerciāliem tirdzniecības darījumiem, kas noslēgti, pamatojoties uz piedāvājumiem, par kuriem vienojas pārredzamā tirdzniecības platformā vai biržā. Ungārija arī uzskata, ka Paks II saražotās enerģijas (izņemot Paks II pašas patēriņam paredzētās enerģijas) tirdzniecības stratēģija ir jāizstrādā šādi:






  a) | 1. līmenis: Paks II ir jāpārdod vismaz 30 % no kopējās saražotās elektroenerģijas Ungārijas Elektroenerģijas biržas (HUPX) nākamās dienas, tās pašas dienas un nākotnes tirgū. Var izmantot arī citas līdzīgas elektroenerģijas biržas, pamatojoties uz vienošanos ar Komisijas dienestiem vai piekrišanu, ko tie dod vai atsaka divu nedēļu laikā pēc Ungārijas iestāžu pieprasījuma iesniegšanas; |
| --- | --- | --- |

(118)

Turklāt attiecībā uz Pakšas II saražotās elektroenerģijas pārdošanu tajā pašā dokumentā Ungārija pierāda, ka Paks II saražotās jaudas tirdzniecības stratēģija būs godīgas konkurences komerciāla, peļņu optimizējoša stratēģija, kas tiks īstenota, pamatojoties komerciāliem tirdzniecības darījumiem, kas noslēgti, pamatojoties uz piedāvājumiem, par kuriem vienojas pārredzamā tirdzniecības platformā vai biržā. Ungārija arī uzskata, ka Paks II saražotās enerģijas (izņemot Paks II pašas patēriņam paredzētās enerģijas) tirdzniecības stratēģija ir jāizstrādā šādi:

Paks II

Paks II

Paks II

a)

1. līmenis: Paks II ir jāpārdod vismaz 30 % no kopējās saražotās elektroenerģijas Ungārijas Elektroenerģijas biržas (HUPX) nākamās dienas, tās pašas dienas un nākotnes tirgū. Var izmantot arī citas līdzīgas elektroenerģijas biržas, pamatojoties uz vienošanos ar Komisijas dienestiem vai piekrišanu, ko tie dod vai atsaka divu nedēļu laikā pēc Ungārijas iestāžu pieprasījuma iesniegšanas;

Paks II

HUPX

| b) | 2. līmenis: atlikusī daļa Paks II saražotās kopējās elektroenerģijas ir jāpārdod ar objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem noteikumiem izsolēs. Ungārijas elektroenerģijas regulatoram ir jāizstrādā šādu izsoļu noteikumi līdzīgi izsoļu prasībām, ko paredz MVM Partner (Ungārijas regulatora Lēmums 741/2011). Ungārija apstiprina, ka Ungārijas enerģijas regulatoram ir jāuzrauga arī šo izsoļu norise. Ungārija arī apstiprināja, ka 2. līmenī paredzēto izsoļu platforma ir jāvada Paks II, un ir jānodrošina, ka piedāvājumi ir vienlīdz pieejami visiem licencētajiem vai reģistrētajiem tirgotājiem ar vieniem un tiem pašiem tirgus noteikumiem. Ungārija uzstāj, ka piedāvājumu apstiprināšanas sistēmai ir jābūt pārbaudāmai un pārredzamai un iegādātajai elektroenerģijai nedrīkst noteikt nekādus ierobežojumus attiecībā uz tās galīgo izmantošanu. |
| --- | --- |

b)

2. līmenis: atlikusī daļa Paks II saražotās kopējās elektroenerģijas ir jāpārdod ar objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem noteikumiem izsolēs. Ungārijas elektroenerģijas regulatoram ir jāizstrādā šādu izsoļu noteikumi līdzīgi izsoļu prasībām, ko paredz MVM Partner (Ungārijas regulatora Lēmums 741/2011). Ungārija apstiprina, ka Ungārijas enerģijas regulatoram ir jāuzrauga arī šo izsoļu norise. Ungārija arī apstiprināja, ka 2. līmenī paredzēto izsoļu platforma ir jāvada Paks II, un ir jānodrošina, ka piedāvājumi ir vienlīdz pieejami visiem licencētajiem vai reģistrētajiem tirgotājiem ar vieniem un tiem pašiem tirgus noteikumiem. Ungārija uzstāj, ka piedāvājumu apstiprināšanas sistēmai ir jābūt pārbaudāmai un pārredzamai un iegādātajai elektroenerģijai nedrīkst noteikt nekādus ierobežojumus attiecībā uz tās galīgo izmantošanu.

Paks II

MVM Partner

Paks II

3.3.   CITAS UNGĀRIJAS IZTEIKTĀS PIEZĪMES, ATBILDOT UZ LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

CITAS UNGĀRIJAS IZTEIKTĀS PIEZĪMES, ATBILDOT UZ LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

| (119) | Ungārija norāda, ka, ciktāl projekts atbilst Euratom līguma (piemēram, 41. panta un II pielikuma, 52.–66. panta un 103. panta) darbības jomai, Ungārijas valdība neuzskata, ka uz to attiecas LESD, un jo īpaši LESD 107. un 108. pantā, minētie noteikumi par valsts atbalstu. Tā norāda, ka Euratom līgums ir lex specialis attiecībā pret LESD. Tāpēc, ja LESD paredzētās pilnvaras kavētu īstenot Euratom līgumā paredzētās pilnvaras, Euratom līguma noteikumi būtu noteicošie. Lai pamatotu šādu apgalvojumu, Ungārija atsaucas uz Komisijas lēmumu saistībā ar Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH darbību (43). |
| --- | --- |

(119)

Ungārija norāda, ka, ciktāl projekts atbilst Euratom līguma (piemēram, 41. panta un II pielikuma, 52.–66. panta un 103. panta) darbības jomai, Ungārijas valdība neuzskata, ka uz to attiecas LESD, un jo īpaši LESD 107. un 108. pantā, minētie noteikumi par valsts atbalstu. Tā norāda, ka Euratom līgums ir lex specialis attiecībā pret LESD. Tāpēc, ja LESD paredzētās pilnvaras kavētu īstenot Euratom līgumā paredzētās pilnvaras, Euratom līguma noteikumi būtu noteicošie. Lai pamatotu šādu apgalvojumu, Ungārija atsaucas uz Komisijas lēmumu saistībā ar Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH darbību (43).

Euratom

Euratom

lex specialis

Euratom

Euratom

Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH

43

| (120) | Ungārija norāda, ka, lai gan Euratom līgumā nav paredzēts konkrēts noteikumu kopums attiecībā uz valsts atbalstu, Euratom līguma 6. panta d) punktā un 70. pantā ir noteikts, ka nav vispārīga valsts atbalsta aizlieguma un īpašos gadījumos dalībvalstu subsīdijas ir ieteicamas. |
| --- | --- |

(120)

Ungārija norāda, ka, lai gan Euratom līgumā nav paredzēts konkrēts noteikumu kopums attiecībā uz valsts atbalstu, Euratom līguma 6. panta d) punktā un 70. pantā ir noteikts, ka nav vispārīga valsts atbalsta aizlieguma un īpašos gadījumos dalībvalstu subsīdijas ir ieteicamas.

Euratom

Euratom

| (121) | Ungārija uzsver, ka projekta finansēšanai kodolenerģijas nozarē ir jāpiemēro ziņošanas pienākums Euratom līguma 43. panta izpratnē. Tā arī apgalvo, ka saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1209/2000 (44) attiecīgajai dalībvalstij ir jāiesniedz dati par finansēšanas metodēm jebkura jauna projekta gadījumā. Ungārija apgalvo, ka tā ir iesniegusi visu vajadzīgo informāciju saskaņā ar Euratom līguma 41. un 43. pantu, un, tā kā Eiropas Apgādes aģentūra apstiprināja vienošanos par degvielas piegādi (45) 2015. gada aprīlī, Ungārija uzskata, ka Komisija tagad nevarētu apgalvot, ka projekta finansēšana ir nelikumīga. |
| --- | --- |

(121)

Ungārija uzsver, ka projekta finansēšanai kodolenerģijas nozarē ir jāpiemēro ziņošanas pienākums Euratom līguma 43. panta izpratnē. Tā arī apgalvo, ka saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1209/2000 (44) attiecīgajai dalībvalstij ir jāiesniedz dati par finansēšanas metodēm jebkura jauna projekta gadījumā. Ungārija apgalvo, ka tā ir iesniegusi visu vajadzīgo informāciju saskaņā ar Euratom līguma 41. un 43. pantu, un, tā kā Eiropas Apgādes aģentūra apstiprināja vienošanos par degvielas piegādi (45) 2015. gada aprīlī, Ungārija uzskata, ka Komisija tagad nevarētu apgalvot, ka projekta finansēšana ir nelikumīga.

Euratom

44

Euratom

45

| (122) | Ungārija salīdzina Euratom līgumu ar EOTK līgumu, jo tie abi saistīti kādu nozari, un tā apgalvo, ka EOTK līgumā ir tālejošs valsts atbalsta aizliegums, kas praktiski saskaņoja LESD 107. pantu ar EOTK līguma 67. un 95. pantu. Ungārija norāda, ka, piemērojot LESD paredzētos noteikumus par valsts atbalstu, Komisija sagroza regulatīvo mērķi, kuru vēlējās sasniegt tie, kas izstrādāja Euratom līgumu, kurā nav konkrētu noteikumu par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(122)

Ungārija salīdzina Euratom līgumu ar EOTK līgumu, jo tie abi saistīti kādu nozari, un tā apgalvo, ka EOTK līgumā ir tālejošs valsts atbalsta aizliegums, kas praktiski saskaņoja LESD 107. pantu ar EOTK līguma 67. un 95. pantu. Ungārija norāda, ka, piemērojot LESD paredzētos noteikumus par valsts atbalstu, Komisija sagroza regulatīvo mērķi, kuru vēlējās sasniegt tie, kas izstrādāja Euratom līgumu, kurā nav konkrētu noteikumu par valsts atbalstu.

Euratom

Euratom

| (123) | Ungārija arī norāda, ka nevienā citā gadījumā, kad tika veikti ieguldījumi pašu kapitālā, būvējot atomelektrostaciju Savienībā, Komisija neveica izmeklēšanu par valsts atbalstu, tostarp Flamanvilles vai Hanhikivi gadījumā. Ungārija uzskata, ka attiecībā uz ieguldījumiem Hinkley Point C tika veikta rūpīga pārbaude saistībā ar valsts atbalstu tikai īpašo finansiālo īpatnību dēļ (tādu kā valsts kredīta garantija un CSL), kas nebija citu ieguldījumu gadījumā Eiropā. |
| --- | --- |

(123)

Ungārija arī norāda, ka nevienā citā gadījumā, kad tika veikti ieguldījumi pašu kapitālā, būvējot atomelektrostaciju Savienībā, Komisija neveica izmeklēšanu par valsts atbalstu, tostarp Flamanvilles vai Hanhikivi gadījumā. Ungārija uzskata, ka attiecībā uz ieguldījumiem Hinkley Point C tika veikta rūpīga pārbaude saistībā ar valsts atbalstu tikai īpašo finansiālo īpatnību dēļ (tādu kā valsts kredīta garantija un CSL), kas nebija citu ieguldījumu gadījumā Eiropā.

Hinkley Point C

4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

4.1.   PIEZĪMES PAR ATBALSTA ESĪBU

PIEZĪMES PAR ATBALSTA ESĪBU

| (124) | Piezīmēs, kuras Komisija saņēma no turpmāk minētajām trešām personām, bija ietverta kvantitatīva informācija un analīze saistībā ar pasākumu esību:






  — | Ungārijas Eiropas Parlamenta (EP) deputāta Benedek Jávor dokuments (“
  Jávor dokuments”), |
| --- | --- | --- |

(124)

Piezīmēs, kuras Komisija saņēma no turpmāk minētajām trešām personām, bija ietverta kvantitatīva informācija un analīze saistībā ar pasākumu esību:

—

Ungārijas Eiropas Parlamenta (EP) deputāta Benedek Jávor dokuments (“
  Jávor dokuments”),

Benedek Jávor

Jávor

| — | Green Peace dokuments (“
  GP dokuments”), tostarp pētījums, ko veikuši tā padomnieki ekonomikas jautājumos Candole Partners (“
  Candole pētījums”) (46), |
| --- | --- |

—

Green Peace dokuments (“
  GP dokuments”), tostarp pētījums, ko veikuši tā padomnieki ekonomikas jautājumos Candole Partners (“
  Candole pētījums”) (46),

Green Peace

GP

Candole Partners

Candole

46

| — | EnergiaKlub dokuments (“
  EK dokuments”), tostarp Balazs Felsmann veiktais pētījums (“
  Felsmann pētījums”) (47). |
| --- | --- |

—

EnergiaKlub dokuments (“
  EK dokuments”), tostarp Balazs Felsmann veiktais pētījums (“
  Felsmann pētījums”) (47).

EnergiaKlub

EK

Balazs Felsmann

Felsmann

47

Jávor dokuments

Jávor

| (125) | Jávor dokumentā uzmanība ir pievērsta īpašnieka izmaksām, kas nav iekļautas IIB līgumā (skatīt šā lēmuma 2.5.2. iedaļu), un apgalvojumiem, ka šīs izmaksas var būt novērtētas pārāk zemu. Proti, dokumentā ir iekļauti šādi apgalvojumi:






  a) | tā kā Paks II IIB līgums tika sagatavots, pamatojoties uz Ļeņingradskaja dizainu (48), ir pamatoti uzskatīt, ka būs vajadzīgi papildu ieguldījumi drošības sistēmā vismaz 1 miljarda EUR apmērā; |
| --- | --- | --- |

(125)

Jávor dokumentā uzmanība ir pievērsta īpašnieka izmaksām, kas nav iekļautas IIB līgumā (skatīt šā lēmuma 2.5.2. iedaļu), un apgalvojumiem, ka šīs izmaksas var būt novērtētas pārāk zemu. Proti, dokumentā ir iekļauti šādi apgalvojumi:

Jávor

a)

tā kā Paks II IIB līgums tika sagatavots, pamatojoties uz Ļeņingradskaja dizainu (48), ir pamatoti uzskatīt, ka būs vajadzīgi papildu ieguldījumi drošības sistēmā vismaz 1 miljarda EUR apmērā;

Paks II

Ļeņingradskaja

48

| b) | tiešas dzesēšanas ar saldūdeni sistēma ir nepietiekama, lai atdzesētu ūdeni, ja karstās vasaras dienās paralēli darbosies Pakšas AES un Paks II. Tas radītu papildu slogu videi, un tam būtu vajadzīgi ieguldījumi efektīvākā dzesēšanas tornī, kura pamatā būtu dzesēšanas sistēma, kas ir par aptuveni 40 % dārgāka nekā tiešās dzesēšanas sistēma; |
| --- | --- |

b)

tiešas dzesēšanas ar saldūdeni sistēma ir nepietiekama, lai atdzesētu ūdeni, ja karstās vasaras dienās paralēli darbosies Pakšas AES un Paks II. Tas radītu papildu slogu videi, un tam būtu vajadzīgi ieguldījumi efektīvākā dzesēšanas tornī, kura pamatā būtu dzesēšanas sistēma, kas ir par aptuveni 40 % dārgāka nekā tiešās dzesēšanas sistēma;

Paks II

| c) | summa, ko plānots noguldīt Centrālajā kodolenerģijas fondā, šķiet, nebūs pietiekama, lai uzglabātu radioaktīvos atkritumus un pārtrauktu ekspluatāciju. Proti, pagaidu uzglabāšana, galīgā kodolatkritumu glabātavā un ekspluatācijas pārtraukšana maksātu attiecīgi vismaz 150 miljonus EUR, 1,54 miljardus EUR un 1,734 miljardus EUR. |
| --- | --- |

c)

summa, ko plānots noguldīt Centrālajā kodolenerģijas fondā, šķiet, nebūs pietiekama, lai uzglabātu radioaktīvos atkritumus un pārtrauktu ekspluatāciju. Proti, pagaidu uzglabāšana, galīgā kodolatkritumu glabātavā un ekspluatācijas pārtraukšana maksātu attiecīgi vismaz 150 miljonus EUR, 1,54 miljardus EUR un 1,734 miljardus EUR.

| d) | Energosistēmas atjaunināšana, kas vajadzīga, lai integrētu jaunos atomelektrostacijas blokus, tostarp ieguldījumi gan 400 kV kabeļu sistēmā, gan papildus 120 kV augstsprieguma kabeļos, kopā var izmaksāt 1,6 miljardus EUR; |
| --- | --- |

d)

Energosistēmas atjaunināšana, kas vajadzīga, lai integrētu jaunos atomelektrostacijas blokus, tostarp ieguldījumi gan 400 kV kabeļu sistēmā, gan papildus 120 kV augstsprieguma kabeļos, kopā var izmaksāt 1,6 miljardus EUR;

| e) | ieguldījumi, kas vajadzīgi, lai izpildītu jaunākos noteikumus par energosistēmām, tostarp attiecībā uz hidroakumulācijas elektrostaciju un papildu ražošanas iekārtas, kas uztur drošības rezerves, kuras paredz likums, un kas ir vienādas ar lielāko valsts elektroenerģijas ražošanas iekārtu, maksātu 1,2 miljardus EUR; |
| --- | --- |

e)

ieguldījumi, kas vajadzīgi, lai izpildītu jaunākos noteikumus par energosistēmām, tostarp attiecībā uz hidroakumulācijas elektrostaciju un papildu ražošanas iekārtas, kas uztur drošības rezerves, kuras paredz likums, un kas ir vienādas ar lielāko valsts elektroenerģijas ražošanas iekārtu, maksātu 1,2 miljardus EUR;

| f) | izmaksas, kas rastos, samazinot darbību vienā no divām kaimiņos esošajām atomelektrostacijām, lai līdzsvarotu sistēmu, varētu veidot aptuveni 1,2 miljardus EUR lielas kopējās finansiālās izmaksas; |
| --- | --- |

f)

izmaksas, kas rastos, samazinot darbību vienā no divām kaimiņos esošajām atomelektrostacijām, lai līdzsvarotu sistēmu, varētu veidot aptuveni 1,2 miljardus EUR lielas kopējās finansiālās izmaksas;

| g) | dažādi nodokļi un nodevas, kas nav iekļautas IIB līgumā, varētu veidot vēl 1,8 miljardus EUR. |
| --- | --- |

g)

dažādi nodokļi un nodevas, kas nav iekļautas IIB līgumā, varētu veidot vēl 1,8 miljardus EUR.

| (126) | Dokumentā ir apgalvots, ka 125. apsvērumā minētās izmaksu pozīcijas ir jāpieskaita projekta izmaksām, kas savukārt būtiski samazinātu projekta IRR. Tajā ir arī norādīts, ka kavēšanās un īsāks stacijas darbmūžs vēl vairāk samazinātu projekta IRR. |
| --- | --- |

(126)

Dokumentā ir apgalvots, ka 125. apsvērumā minētās izmaksu pozīcijas ir jāpieskaita projekta izmaksām, kas savukārt būtiski samazinātu projekta IRR. Tajā ir arī norādīts, ka kavēšanās un īsāks stacijas darbmūžs vēl vairāk samazinātu projekta IRR.

IRR

IRR

Candole pētījums

Candole

| (127) | Candole pētījumā ir izmantoti ekonomikas pētījumā iekļautie pieņēmumi un informācija un aplūkota Paks II projekta ilgtspēja. Proti, tajā ir apgalvots, ka ekonomikas pētījumā izmantotās cenu prognozes varētu būt pārāk optimistiskas un reālākas cenu prognozes padarītu projektu nerentablu pat tad, ja būtu apstiprināti ekonomikas pētījumā iekļautie pieņēmumi par darbību. |
| --- | --- |

(127)

Candole pētījumā ir izmantoti ekonomikas pētījumā iekļautie pieņēmumi un informācija un aplūkota Paks II projekta ilgtspēja. Proti, tajā ir apgalvots, ka ekonomikas pētījumā izmantotās cenu prognozes varētu būt pārāk optimistiskas un reālākas cenu prognozes padarītu projektu nerentablu pat tad, ja būtu apstiprināti ekonomikas pētījumā iekļautie pieņēmumi par darbību.

Candole

Paks II

| (128) | Lai uzskatāmi to pierādītu, Candole pētījumā ir izveidojuši paši savas ilgtermiņa elektroenerģijas cenas. Proti, ir prognozētas nākotnes ilgtermiņa cenas, izmantojot ogļu, naftas un gāzes cenu prognozes no Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2015. gada Pasaules enerģētikas pārskata (IEA WEO 2015), un aprēķinātas ražošanas robežizmaksas dažādu veidu ģeneratoriem (49). Turklāt tajā ir ietverta arī atsevišķa prognoze dažādiem nākotnes scenārijiem, kuri ir apsvērti IEA WEO 2015. gada publikācijā, tas ir, i) “jaunas politikas scenārijs”, kas atbilst politikas un īstenošanas pasākumiem, kuri ietekmē enerģijas tirgus un kuri tika īstenoti dažus mēnešus, pirms presē nonāca IEA WEO 2015. gada publikācija, kā arī attiecīgajām politikas iecerēm; ii) “pašreizējās politikas scenārijs”, kas atbilst politikai, kura ieviesta dažus mēnešus, pirms Candole pētījums nonāca presē, un iii) “zemas naftas cenas scenārijs”, kas pēta ilgtspējīgu zemāku cenu (zemāku naftas cenu dēļ) ietekmi uz energosistēmu (50). Nākamā diagrammā ir attēlotas ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognozes katram no trim scenārijiem.

  12. attēls


  Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh)













  Avots: | Candole Partners. |
| --- | --- | --- |

(128)

Lai uzskatāmi to pierādītu, Candole pētījumā ir izveidojuši paši savas ilgtermiņa elektroenerģijas cenas. Proti, ir prognozētas nākotnes ilgtermiņa cenas, izmantojot ogļu, naftas un gāzes cenu prognozes no Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2015. gada Pasaules enerģētikas pārskata (IEA WEO 2015), un aprēķinātas ražošanas robežizmaksas dažādu veidu ģeneratoriem (49). Turklāt tajā ir ietverta arī atsevišķa prognoze dažādiem nākotnes scenārijiem, kuri ir apsvērti IEA WEO 2015. gada publikācijā, tas ir, i) “jaunas politikas scenārijs”, kas atbilst politikas un īstenošanas pasākumiem, kuri ietekmē enerģijas tirgus un kuri tika īstenoti dažus mēnešus, pirms presē nonāca IEA WEO 2015. gada publikācija, kā arī attiecīgajām politikas iecerēm; ii) “pašreizējās politikas scenārijs”, kas atbilst politikai, kura ieviesta dažus mēnešus, pirms Candole pētījums nonāca presē, un iii) “zemas naftas cenas scenārijs”, kas pēta ilgtspējīgu zemāku cenu (zemāku naftas cenu dēļ) ietekmi uz energosistēmu (50). Nākamā diagrammā ir attēlotas ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognozes katram no trim scenārijiem.

Candole

IEA WEO 2015

49

IEA WEO

IEA WEO

Candole

50

12. attēls

12. attēls

Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh)

Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh)

Image 12

Avots:

Avots:

Candole Partners

| (129) | Attēlā parādīts, ka pašreizējās politikas scenārijā ir nedaudz augstākas elektroenerģijas nākotnes cenas, savukārt zemas naftas cenas scenārijā ir būtiski zemākas elektroenerģijas nākotnes cenas nekā jaunās politikas scenārijā, kas izmantots Ungārijas iesniegtajos dokumentos. |
| --- | --- |

(129)

Attēlā parādīts, ka pašreizējās politikas scenārijā ir nedaudz augstākas elektroenerģijas nākotnes cenas, savukārt zemas naftas cenas scenārijā ir būtiski zemākas elektroenerģijas nākotnes cenas nekā jaunās politikas scenārijā, kas izmantots Ungārijas iesniegtajos dokumentos.

| (130) | Papildus prognozēm 12. attēlā Candole pētījumā ir salīdzinātas IEA WEO 2015 zemās naftas cenas scenārijā paredzētās ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognozes ar Vācijas un Ungārijas elektroenerģijas biržās tirgotiem nākotnes līgumiem (2016. gada februārī). Šīs līknes ir redzamas nākamajā 13. attēlā.

  13. attēls


  Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh)













  Avots: | Candole Partners. |
| --- | --- | --- |

(130)

Papildus prognozēm 12. attēlā Candole pētījumā ir salīdzinātas IEA WEO 2015 zemās naftas cenas scenārijā paredzētās ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognozes ar Vācijas un Ungārijas elektroenerģijas biržās tirgotiem nākotnes līgumiem (2016. gada februārī). Šīs līknes ir redzamas nākamajā 13. attēlā.

Candole

IEA WEO 2015

13. attēls

13. attēls

Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh)

Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh)

Image 13

Avots:

Avots:

Candole Partners

| (131) | Attēlā ir redzams, ka līdz 2022. gadam, kad varēs tirgot Vācijas un Austrijas līgumus, Vācijas nākotnes līgumu cenas ir zemākas par IEA WEO 2015 zemās naftas cenas scenārijā paredzētajām cenu prognozēm. Tas pats attiecas uz nākotnes līgumiem Ungārijas biržā, ko var tirgot līdz 2019. gadam (51). |
| --- | --- |

(131)

Attēlā ir redzams, ka līdz 2022. gadam, kad varēs tirgot Vācijas un Austrijas līgumus, Vācijas nākotnes līgumu cenas ir zemākas par IEA WEO 2015 zemās naftas cenas scenārijā paredzētajām cenu prognozēm. Tas pats attiecas uz nākotnes līgumiem Ungārijas biržā, ko var tirgot līdz 2019. gadam (51).

IEA WEO 2015

51

| (132) | Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Candole pētījumā ir apgalvots, ka ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu gadījumā, kā norādīts ekonomikas pētījumā, Paks II projekts radītu zaudējumus pat tad, ja ekonomikas pētījumā minētie darbības apsvērumi būtu apstiprināti (52). |
| --- | --- |

(132)

Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Candole pētījumā ir apgalvots, ka ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu gadījumā, kā norādīts ekonomikas pētījumā, Paks II projekts radītu zaudējumus pat tad, ja ekonomikas pētījumā minētie darbības apsvērumi būtu apstiprināti (52).

Candole

Paks II

52

EK dokuments

EK

| (133) | EK dokumentā ir norādītas iespējamās nepilnības Komisijas Lēmumā par procedūras sākšanu, kā arī problemātiskie punkti Ungārijas ekonomikas pētījumā. Tajā arī uzsvērti daži riski, ar kuriem varētu saskarties projekta gaitā. Visbeidzot, tajā ir ietverts Felsmann pētījums kā Paks II dzīvotspējas kvantitatīvā analīze. Pētījumā ir aprēķināta Paks II projekta neto pašreizējā vērtība, izmantojot Pakšas AES pašreizējās ekspluatācijas izmaksas, un konstatēts, ka vairumā aplūkoto scenāriju projekts radītu zaudējumus. |
| --- | --- |

(133)

EK dokumentā ir norādītas iespējamās nepilnības Komisijas Lēmumā par procedūras sākšanu, kā arī problemātiskie punkti Ungārijas ekonomikas pētījumā. Tajā arī uzsvērti daži riski, ar kuriem varētu saskarties projekta gaitā. Visbeidzot, tajā ir ietverts Felsmann pētījums kā Paks II dzīvotspējas kvantitatīvā analīze. Pētījumā ir aprēķināta Paks II projekta neto pašreizējā vērtība, izmantojot Pakšas AES pašreizējās ekspluatācijas izmaksas, un konstatēts, ka vairumā aplūkoto scenāriju projekts radītu zaudējumus.

EK

Felsmann

Paks II

Paks II

| (134) | Saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu EK dokumentā ir norādīts, ka Lēmumā par procedūras sākšanu izklāstītajā novērtējumā nav iekļautas vai vispār nebija ņemtas vērā dažas izmaksu pozīcijas. Piemēram, tajā ir apgalvots, ka nav skaidrs, cik lielā mērā IIB līgumā ir iekļautas iespējamās papildu izmaksas saistībā ar kodoldrošību, energosistēmas attīstīšanas izmaksas, kas būs vajadzīgas, integrējot abus jaunos Paks II reaktorus sistēmā vai būvējot jaunu piemērotu dzesēšanas sistēmu. Dokumentā arī paustas bažas par to, vai sākotnējo pētījumu, atļauju, paziņojumu izmaksas ir atainotas precīzi. |
| --- | --- |

(134)

Saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu EK dokumentā ir norādīts, ka Lēmumā par procedūras sākšanu izklāstītajā novērtējumā nav iekļautas vai vispār nebija ņemtas vērā dažas izmaksu pozīcijas. Piemēram, tajā ir apgalvots, ka nav skaidrs, cik lielā mērā IIB līgumā ir iekļautas iespējamās papildu izmaksas saistībā ar kodoldrošību, energosistēmas attīstīšanas izmaksas, kas būs vajadzīgas, integrējot abus jaunos Paks II reaktorus sistēmā vai būvējot jaunu piemērotu dzesēšanas sistēmu. Dokumentā arī paustas bažas par to, vai sākotnējo pētījumu, atļauju, paziņojumu izmaksas ir atainotas precīzi.

EK

Paks II

| (135) | Turklāt dokumentā apgalvots, ka 2,1–2,7 EUR/MWh izmaksas par atkritumiem un ekspluatācijas pārtraukšanu varētu būt pārāk zemas, jo pašreizējā Pakšas AES šīs izmaksas ir 4,5 EUR/MWh. Turklāt tajā uzsvērta arī projekta negatīvā ietekme uz centrālās valdības budžetu nākotnē, kas, kā apgalvots, varētu būt pretrunā Savienības statistiskās uzskaites sistēmai un parāda palielināšanas noteikumam (53). Visbeidzot, dokumentā uzsvērts korupcijas risks, kas lielākoties saistīts ar projekta apjomu un piegādātāja un īpašnieka informētības priekšrocību (54). |
| --- | --- |

(135)

Turklāt dokumentā apgalvots, ka 2,1–2,7 EUR/MWh izmaksas par atkritumiem un ekspluatācijas pārtraukšanu varētu būt pārāk zemas, jo pašreizējā Pakšas AES šīs izmaksas ir 4,5 EUR/MWh. Turklāt tajā uzsvērta arī projekta negatīvā ietekme uz centrālās valdības budžetu nākotnē, kas, kā apgalvots, varētu būt pretrunā Savienības statistiskās uzskaites sistēmai un parāda palielināšanas noteikumam (53). Visbeidzot, dokumentā uzsvērts korupcijas risks, kas lielākoties saistīts ar projekta apjomu un piegādātāja un īpašnieka informētības priekšrocību (54).

53

54

| (136) | Saistībā ar Ungārijas veikto ekonomikas pētījumu dokumentā apšaubīts aprēķinos izmantotais lielais slodzes koeficients (92 %), jo īpaši Pakšas AES un Paks II paralēlās darbības periodā, zema pieprasījuma periodos, kā arī pētījumā izmantoto cenu prognožu ticamība. |
| --- | --- |

(136)

Saistībā ar Ungārijas veikto ekonomikas pētījumu dokumentā apšaubīts aprēķinos izmantotais lielais slodzes koeficients (92 %), jo īpaši Pakšas AES un Paks II paralēlās darbības periodā, zema pieprasījuma periodos, kā arī pētījumā izmantoto cenu prognožu ticamība.

Paks II

| (137) | Saistībā ar dažādiem projekta riskiem EK dokumentā uzsvērts iespējamā projekta kavēšanās un izmaksu pārsniegumu ietekme, kā arī vajadzība saņemt valsts papildu atbalstu projekta darbmūža laikā. |
| --- | --- |

(137)

Saistībā ar dažādiem projekta riskiem EK dokumentā uzsvērts iespējamā projekta kavēšanās un izmaksu pārsniegumu ietekme, kā arī vajadzība saņemt valsts papildu atbalstu projekta darbmūža laikā.

EK

| (138) | Lai apstiprinātu bažas par Paks II projekta dzīvotspēju, EK dokumentā ir dota atsauce uz Felsmann pētījumu. Šajā pētījumā ir aprēķināta Paks II projekta neto pašreizējā vērtība, izmantojot pašreizējās Pakšas AES ekspluatācijas izmaksas (kas ietver lielu stacijas kapitālo remontu vidējā termiņā) un vairākus alternatīvus izmantojuma rādītājus (t. i., 75 %, 85 % un 92 %) ar dažām prognozētajām elektroenerģijas cenām, pamatojoties uz publiski pieejamiem starptautiskiem avotiem (piemēram, ASV Enerģētikas informācijas pārvaldi un Apvienotās Karalistes Valsts energosistēmu). Pētījumā konstatēts, ka vairumā aplūkoto scenāriju projekts radītu zaudējumus, kas liecina par valsts atbalsta esību. |
| --- | --- |

(138)

Lai apstiprinātu bažas par Paks II projekta dzīvotspēju, EK dokumentā ir dota atsauce uz Felsmann pētījumu. Šajā pētījumā ir aprēķināta Paks II projekta neto pašreizējā vērtība, izmantojot pašreizējās Pakšas AES ekspluatācijas izmaksas (kas ietver lielu stacijas kapitālo remontu vidējā termiņā) un vairākus alternatīvus izmantojuma rādītājus (t. i., 75 %, 85 % un 92 %) ar dažām prognozētajām elektroenerģijas cenām, pamatojoties uz publiski pieejamiem starptautiskiem avotiem (piemēram, ASV Enerģētikas informācijas pārvaldi un Apvienotās Karalistes Valsts energosistēmu). Pētījumā konstatēts, ka vairumā aplūkoto scenāriju projekts radītu zaudējumus, kas liecina par valsts atbalsta esību.

Paks II

EK

Felsmann

Paks II

Austrijas valdība

Austrijas valdība

| (139) | Austrija apgalvo, ka atomelektrostaciju būvniecība un ekspluatācija ir nerentabla, ņemot vērā visas saistītās izmaksas, kas rodas saskaņā ar principu “maksā piesārņotājs”. Austrija uzskata, ka TEIP princips nav ņemts vērā saistībā ar Ungārijas ieguldījumiem Paks II. Austrija apgalvo, ka nav pierādījumu tam, ka ekonomikas pētījumi, ko Ungārija iesniedza Komisijai, ir veikti ar pienācīgu rūpību, vai tam, ka aprēķinos izmantotajās izmaksās ir iekļautas visas iespējamās izmaksas atbilstoši principam “maksā piesārņotājs”. |
| --- | --- |

(139)

Austrija apgalvo, ka atomelektrostaciju būvniecība un ekspluatācija ir nerentabla, ņemot vērā visas saistītās izmaksas, kas rodas saskaņā ar principu “maksā piesārņotājs”. Austrija uzskata, ka TEIP princips nav ņemts vērā saistībā ar Ungārijas ieguldījumiem Paks II. Austrija apgalvo, ka nav pierādījumu tam, ka ekonomikas pētījumi, ko Ungārija iesniedza Komisijai, ir veikti ar pienācīgu rūpību, vai tam, ka aprēķinos izmantotajās izmaksās ir iekļautas visas iespējamās izmaksas atbilstoši principam “maksā piesārņotājs”.

Paks II

| (140) | Austrija arī apgalvo, ka pārējie nosacījumi par valsts atbalsta esību ir izpildīti. |
| --- | --- |

(140)

Austrija arī apgalvo, ka pārējie nosacījumi par valsts atbalsta esību ir izpildīti.

Citi iesniegtie dokumenti par atbalsta esību

Citi iesniegtie dokumenti par atbalsta esību

| (141) | Paks II apgalvoja, ka Lēmumā par procedūras sākšanu bija nepareizi izmantota vienas cenu prognozes līkne, jo īpaši, ņemot vērā projekta ilgumu. Dažos apsvērumos ir arī norādīts, ka Komisija nepareizi izmanto pašreizējās Pakšas AES ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas (“E&U izmaksas”), lai pamatotu jaunā III+ paaudzes 5. un 6. bloka E&U izmaksas. Turklāt Paks II uzsver, ka sākotnējais lēmums par ieguldījumiem tika pieņemts IIB līguma parakstīšanas laikā un šādas saistības tika uzņemtas vienīgi attiecībā uz izdevumu veidošanās posmu, jo Paks II galīgās saistības attiecība uz būvniecības perioda izdevumiem rodas noteiktā brīdī nākotnē. Paks II apgalvo, ka līdz šim brīdim nākotnē uzņēmums var pieņemt lēmumu neturpināt projektu, ja ārējo tirgu pārmaiņu dēļ mainās projekta ekonomiskie apsvērumi, tomēr šī iespēja ir diezgan maz ticama. Paks II arī atsaucas uz Rothschild & Co sagatavoto ziņojumu Ungārijas valdībai (“Rothschild pētījums”) (55), kurā secināts, ka IRR diapazons varētu sasniegt 12 %, kas ir daudz lielāks diapazons nekā 6,7–9 %, uz kuru atsaucas Komisija Lēmumā par procedūras sākšanu. Visbeidzot, Paks II norāda, ka Komisijas aprēķinātie WACC un IRR diapazoni pārklājas un tāpēc paredzams, ka projekts nodrošinās atbilstošu atlīdzību. |
| --- | --- |

(141)

Paks II apgalvoja, ka Lēmumā par procedūras sākšanu bija nepareizi izmantota vienas cenu prognozes līkne, jo īpaši, ņemot vērā projekta ilgumu. Dažos apsvērumos ir arī norādīts, ka Komisija nepareizi izmanto pašreizējās Pakšas AES ekspluatācijas un uzturēšanas izmaksas (“E&U izmaksas”), lai pamatotu jaunā III+ paaudzes 5. un 6. bloka E&U izmaksas. Turklāt Paks II uzsver, ka sākotnējais lēmums par ieguldījumiem tika pieņemts IIB līguma parakstīšanas laikā un šādas saistības tika uzņemtas vienīgi attiecībā uz izdevumu veidošanās posmu, jo Paks II galīgās saistības attiecība uz būvniecības perioda izdevumiem rodas noteiktā brīdī nākotnē. Paks II apgalvo, ka līdz šim brīdim nākotnē uzņēmums var pieņemt lēmumu neturpināt projektu, ja ārējo tirgu pārmaiņu dēļ mainās projekta ekonomiskie apsvērumi, tomēr šī iespēja ir diezgan maz ticama. Paks II arī atsaucas uz Rothschild & Co sagatavoto ziņojumu Ungārijas valdībai (“Rothschild pētījums”) (55), kurā secināts, ka IRR diapazons varētu sasniegt 12 %, kas ir daudz lielāks diapazons nekā 6,7–9 %, uz kuru atsaucas Komisija Lēmumā par procedūras sākšanu. Visbeidzot, Paks II norāda, ka Komisijas aprēķinātie WACC un IRR diapazoni pārklājas un tāpēc paredzams, ka projekts nodrošinās atbilstošu atlīdzību.

Paks II

Paks II

Paks II

Paks II

Paks II

Rothschild & Co

Rothschild

55

IRR

Paks II

WACC

IRR

| (142) | Enersense grupa apgalvo, ka Komisijas izmantotā WACC formula nav precīza, jo, to nosakot, Komisija izmantoja pārāk konservatīvus koeficientus. Tā uzskata, ka piemērotas parāda izmaksas, kas jāizmanto TEIP novērtējuma WACC elementā, ir 4,5 % pirms nodokļa atskaitīšanas vai 3,6 % pēc nodokļu atskaitīšanas ar minimāliem plānotiem pielāgojumiem laika gaitā. Tā apgalvo, ka, tā kā Krievijas piegādātājs nodrošina aptuveni 80 % līgumcenas finansējuma, ienākums no ieguldījumiem jānosaka, izmantojot 80 % sviru, lai atainotu ieguldīto līdzekļu avotu atbilstoši citām atomelektrostacijām. Enersense grupa norāda, ka, pieņemot pašu kapitāla izmaksas 11 % apmērā un parāda izmaksas 3,6 % apmērā pēc nodokļu samaksas un piemērojot 80 % samazinājumu, pamatojoties uz sviru, WACC jābūt 5,1 %. Turklāt tā apgalvo, ka tā pieaugtu līdz 6,2 %, ja samazinājums, pamatojoties uz sviru, būtu 65 %. Nobeigumā tā norāda, ka ienākums no ieguldījumiem būtiski uzlabotos, izmantojot tirgus līmeņa parāda izmaksas un sviras koeficientu. |
| --- | --- |

(142)

Enersense grupa apgalvo, ka Komisijas izmantotā WACC formula nav precīza, jo, to nosakot, Komisija izmantoja pārāk konservatīvus koeficientus. Tā uzskata, ka piemērotas parāda izmaksas, kas jāizmanto TEIP novērtējuma WACC elementā, ir 4,5 % pirms nodokļa atskaitīšanas vai 3,6 % pēc nodokļu atskaitīšanas ar minimāliem plānotiem pielāgojumiem laika gaitā. Tā apgalvo, ka, tā kā Krievijas piegādātājs nodrošina aptuveni 80 % līgumcenas finansējuma, ienākums no ieguldījumiem jānosaka, izmantojot 80 % sviru, lai atainotu ieguldīto līdzekļu avotu atbilstoši citām atomelektrostacijām. Enersense grupa norāda, ka, pieņemot pašu kapitāla izmaksas 11 % apmērā un parāda izmaksas 3,6 % apmērā pēc nodokļu samaksas un piemērojot 80 % samazinājumu, pamatojoties uz sviru, WACC jābūt 5,1 %. Turklāt tā apgalvo, ka tā pieaugtu līdz 6,2 %, ja samazinājums, pamatojoties uz sviru, būtu 65 %. Nobeigumā tā norāda, ka ienākums no ieguldījumiem būtiski uzlabotos, izmantojot tirgus līmeņa parāda izmaksas un sviras koeficientu.

Enersense

WACC

WACC

Enersense

WACC

| (143) | Turklāt ieinteresētās personas apgalvoja, ka WACC būtiski samazinās, tiklīdz elektrostacija tiek pievienota energosistēmai, savukārt uzņēmuma vērtība palielinās. Tāpēc elektrostaciju daļēji vai pilnīgi varētu pārdot par cenu, kas salīdzināma ar citu pašreiz ekspluatēto atomelektrostaciju cenu. Tās apgalvoja, ka Komisijas aprēķini Lēmumā par procedūras sākšanu neataino šādu ieguldījumu elastību. |
| --- | --- |

(143)

Turklāt ieinteresētās personas apgalvoja, ka WACC būtiski samazinās, tiklīdz elektrostacija tiek pievienota energosistēmai, savukārt uzņēmuma vērtība palielinās. Tāpēc elektrostaciju daļēji vai pilnīgi varētu pārdot par cenu, kas salīdzināma ar citu pašreiz ekspluatēto atomelektrostaciju cenu. Tās apgalvoja, ka Komisijas aprēķini Lēmumā par procedūras sākšanu neataino šādu ieguldījumu elastību.

WACC

| (144) | Komisija arī saņēma apsvērumus par to, cik svarīgi ir pilnīgi novērtēt un ietvert valsts energoresursu struktūrā iespējamās izmaksas, kas rastos kodoltehnoloģiju izslēgšanas gadījumā, ņemot vērā būtiskās izmaiņas pašreizējā jaudas ražošanas portfelī. Saskaņā ar šiem apsvērumiem papildus “ienākuma no ieguldījumiem” vai “diskonta naudas plūsmas” modelim ir svarīgi ņemt vērā, ka Paks II projekts ir tāds būtisks ieguldījums pastāvošā nozarē, kas rada reālu vērtību, nevis vienkārši iespēju veidot “ieguldījumu portfeli” vai izmantot īstermiņa spekulāciju. Tās apgalvo, ka šīs iezīmes ir jāataino arī Komisijas aprēķinos attiecībā uz projekta dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(144)

Komisija arī saņēma apsvērumus par to, cik svarīgi ir pilnīgi novērtēt un ietvert valsts energoresursu struktūrā iespējamās izmaksas, kas rastos kodoltehnoloģiju izslēgšanas gadījumā, ņemot vērā būtiskās izmaiņas pašreizējā jaudas ražošanas portfelī. Saskaņā ar šiem apsvērumiem papildus “ienākuma no ieguldījumiem” vai “diskonta naudas plūsmas” modelim ir svarīgi ņemt vērā, ka Paks II projekts ir tāds būtisks ieguldījums pastāvošā nozarē, kas rada reālu vērtību, nevis vienkārši iespēju veidot “ieguldījumu portfeli” vai izmantot īstermiņa spekulāciju. Tās apgalvo, ka šīs iezīmes ir jāataino arī Komisijas aprēķinos attiecībā uz projekta dzīvotspēju.

Paks II

| (145) | Vairāki apsvērumi attiecas uz Rothschild pētījuma secinājumu, ka projekts var būt dzīvotspējīgs, pamatojoties vienīgi uz tirgus noteikumiem, pat tad, ja tā pamatā ir ļoti pesimistiski pieņēmumi. Dažas arī apgalvo, ka galvenie pieņēmumi attiecībā uz elektroenerģijas cenām nākotnē ir diezgan mēreni un ka pēc 2025. gada šīs cenas varētu palielināties. Pamatojoties uz to, Paks II negūtu priekšrocību. |
| --- | --- |

(145)

Vairāki apsvērumi attiecas uz Rothschild pētījuma secinājumu, ka projekts var būt dzīvotspējīgs, pamatojoties vienīgi uz tirgus noteikumiem, pat tad, ja tā pamatā ir ļoti pesimistiski pieņēmumi. Dažas arī apgalvo, ka galvenie pieņēmumi attiecībā uz elektroenerģijas cenām nākotnē ir diezgan mēreni un ka pēc 2025. gada šīs cenas varētu palielināties. Pamatojoties uz to, Paks II negūtu priekšrocību.

Rothschild

Paks II

| (146) | Saskaņā ar dažiem apsvērumiem tas, ka projekts tiek īstenots, pamatojoties uz darbgatavu IIB līgumu, tas varētu būt interesants ikvienam tirgus ekonomikas ieguldītājam, un tāpēc arī Ungārija veiktu ieguldījumus atbilstoši tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

(146)

Saskaņā ar dažiem apsvērumiem tas, ka projekts tiek īstenots, pamatojoties uz darbgatavu IIB līgumu, tas varētu būt interesants ikvienam tirgus ekonomikas ieguldītājam, un tāpēc arī Ungārija veiktu ieguldījumus atbilstoši tirgus noteikumiem.

4.2.   PIEZĪMES PAR PASĀKUMA IESPĒJAMO SADERĪBU AR IEKŠĒJO TIRGU

PIEZĪMES PAR PASĀKUMA IESPĒJAMO SADERĪBU AR IEKŠĒJO TIRGU

4.2.1.   PIEZĪMES PAR KOPĪGU INTEREŠU MĒRĶI

| (147) | Austrija, IG Windkraft, Oekostorm AG un citas trešās personas apgalvo, ka jaunu atomelektrostaciju būvniecības un ekspluatācijas subsidēšana nav saderīga ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktā paredzētajiem principiem. Kodolenerģija nav jauna, inovatīva vai ilgtspējīga elektroenerģijas ražošanas tehnoloģija, kas palīdzētu sasniegt Savienības mērķi palielināt atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju saražotās enerģijas daudzumu. Tāpēc projekts nedrīkst saņemt pagaidu atbalstu, kamēr tas nav sasniedzis briedumu tirgū. |
| --- | --- |

(147)

Austrija, IG Windkraft, Oekostorm AG un citas trešās personas apgalvo, ka jaunu atomelektrostaciju būvniecības un ekspluatācijas subsidēšana nav saderīga ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktā paredzētajiem principiem. Kodolenerģija nav jauna, inovatīva vai ilgtspējīga elektroenerģijas ražošanas tehnoloģija, kas palīdzētu sasniegt Savienības mērķi palielināt atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju saražotās enerģijas daudzumu. Tāpēc projekts nedrīkst saņemt pagaidu atbalstu, kamēr tas nav sasniedzis briedumu tirgū.

IG Windkraft

Oekostorm AG

| (148) | Austrija apgalvo, ka Euratom līguma 2. panta c) punkts un 40. pants nedod iespēju jaunu ieguldījumu veicināšanu kodolenerģijā uzskatīt par kopīgu interešu mērķi, jo LESD 107. panta 3. punkta jēdzienu “kopīgas intereses” nevar skaidrot, pamatojoties uz Euratom līgumu. Turklāt šāds mērķis būtu pretrunā citiem Savienības mērķiem saskaņā ar LESD, proti, 191. pantā paredzētajam piesardzības principam, un programmā “Apvārsnis 2020” paredzētajam ilgtspējas principam (56). |
| --- | --- |

(148)

Austrija apgalvo, ka Euratom līguma 2. panta c) punkts un 40. pants nedod iespēju jaunu ieguldījumu veicināšanu kodolenerģijā uzskatīt par kopīgu interešu mērķi, jo LESD 107. panta 3. punkta jēdzienu “kopīgas intereses” nevar skaidrot, pamatojoties uz Euratom līgumu. Turklāt šāds mērķis būtu pretrunā citiem Savienības mērķiem saskaņā ar LESD, proti, 191. pantā paredzētajam piesardzības principam, un programmā “Apvārsnis 2020” paredzētajam ilgtspējas principam (56).

Euratom

Euratom

56

| (149) | Saskaņā ar vairākiem iesniegtajiem dokumentiem projekts palīdzētu sasniegt Eiropas mēroga mērķus saistībā ar kodoliekārtu izvietošanu, kā arī kodolpētniecību, kas atzīti arī Euratom līgumā. |
| --- | --- |

(149)

Saskaņā ar vairākiem iesniegtajiem dokumentiem projekts palīdzētu sasniegt Eiropas mēroga mērķus saistībā ar kodoliekārtu izvietošanu, kā arī kodolpētniecību, kas atzīti arī Euratom līgumā.

Euratom

| (150) | Daudzos apsvērumos apgalvots, ka Komisijai būtu jāatzīst, ka kodolenerģija, kas ir tīrs, mazoglekļa enerģijas avots, ir Savienības kopīgais mērķis, kas attaisno ieguldījumus. |
| --- | --- |

(150)

Daudzos apsvērumos apgalvots, ka Komisijai būtu jāatzīst, ka kodolenerģija, kas ir tīrs, mazoglekļa enerģijas avots, ir Savienības kopīgais mērķis, kas attaisno ieguldījumus.

| (151) | Dažos apsvērumos ir atsauce uz LESD 194. panta 2. punktu, kas ļauj dalībvalstīm noteikt savu enerģijas ražošanas struktūru. Apsvērumos ir norādīts, ka Ungārijas plānotā enerģijas ražošanas struktūra ir valsts enerģētikas stratēģijas daļa un atbilst virzībai “kodolenerģija–ogļu izmantošana–videi nekaitīga enerģija”. Pamatojoties uz šo, ieguldījumi varētu būt attaisnojami. |
| --- | --- |

(151)

Dažos apsvērumos ir atsauce uz LESD 194. panta 2. punktu, kas ļauj dalībvalstīm noteikt savu enerģijas ražošanas struktūru. Apsvērumos ir norādīts, ka Ungārijas plānotā enerģijas ražošanas struktūra ir valsts enerģētikas stratēģijas daļa un atbilst virzībai “kodolenerģija–ogļu izmantošana–videi nekaitīga enerģija”. Pamatojoties uz šo, ieguldījumi varētu būt attaisnojami.

| (152) | Komisija saņēma arī piezīmes, kurās norādīts, ka kodolenerģija ir ļoti drošs un uzticams ilgtermiņa enerģijas avots Savienības enerģijas ražošanas struktūrā. Šajā piezīmēs ir apgalvots, ka no kodolresursiem, kuru veiktspēja parasti ir augsta (85–90 %), saražotā elektroenerģija būtiski veicinātu piegādes drošību ilgtermiņā. Citas ieinteresētās personas norādīja, ka, tā kā pēc 2030. gada ir paredzams liels uzstādītās jaudas deficīts, jo pakāpeniski tiks samazināta pašreizējo Pakšas AES bloku jauda, un saistībā ar atkarību no importētās elektroenerģijas, projekts būtu teicama izvēle, lai garantētu piegādes drošību Ungārijā un samazinātu tās atkarību no degvielas. |
| --- | --- |

(152)

Komisija saņēma arī piezīmes, kurās norādīts, ka kodolenerģija ir ļoti drošs un uzticams ilgtermiņa enerģijas avots Savienības enerģijas ražošanas struktūrā. Šajā piezīmēs ir apgalvots, ka no kodolresursiem, kuru veiktspēja parasti ir augsta (85–90 %), saražotā elektroenerģija būtiski veicinātu piegādes drošību ilgtermiņā. Citas ieinteresētās personas norādīja, ka, tā kā pēc 2030. gada ir paredzams liels uzstādītās jaudas deficīts, jo pakāpeniski tiks samazināta pašreizējo Pakšas AES bloku jauda, un saistībā ar atkarību no importētās elektroenerģijas, projekts būtu teicama izvēle, lai garantētu piegādes drošību Ungārijā un samazinātu tās atkarību no degvielas.

| (153) | Komisijai tika iesniegti argumenti tam, ka projekta pabeigšana veicinātu reģiona izaugsmi galvenokārt tāpēc, ka tiktu izveidotas jaunas darbvietas. Turklāt dažos apsvērumos ir norādīts, ka dažāda lieluma uzņēmumiem Savienībā ir ļoti laba iespēja piedalīties projekta pabeigšanā, tādējādi atbalstot piegādes ķēdi. Šajos apsvērumos ir teikts, ka šāda plānotā izaugsme atbilst kopīgām interesēm, kas varētu attaisnot projekta pabeigšanu. |
| --- | --- |

(153)

Komisijai tika iesniegti argumenti tam, ka projekta pabeigšana veicinātu reģiona izaugsmi galvenokārt tāpēc, ka tiktu izveidotas jaunas darbvietas. Turklāt dažos apsvērumos ir norādīts, ka dažāda lieluma uzņēmumiem Savienībā ir ļoti laba iespēja piedalīties projekta pabeigšanā, tādējādi atbalstot piegādes ķēdi. Šajos apsvērumos ir teikts, ka šāda plānotā izaugsme atbilst kopīgām interesēm, kas varētu attaisnot projekta pabeigšanu.

4.2.2.   PIEZĪMES PAR PASĀKUMA PIEMĒROTĪBU

| (154) | IG Windkraft un Energiaklub apgalvo, ka pasākums ir nepiemērots, ņemot vērā projekta dārdzību salīdzinājumā ar iespējamām alternatīvām, kas nākotnē varētu novērst uzstādītās jaudas deficītu elektroenerģijas jomā. Ja līdzīga apmēra subsīdija tiktu ieguldīta citos elektroenerģijas avotos, piemēram, atjaunojamo energoresursu tehnoloģijās, varētu nodrošināt daudz lielāku gadā saražotās elektroenerģijas apmēru. |
| --- | --- |

(154)

IG Windkraft un Energiaklub apgalvo, ka pasākums ir nepiemērots, ņemot vērā projekta dārdzību salīdzinājumā ar iespējamām alternatīvām, kas nākotnē varētu novērst uzstādītās jaudas deficītu elektroenerģijas jomā. Ja līdzīga apmēra subsīdija tiktu ieguldīta citos elektroenerģijas avotos, piemēram, atjaunojamo energoresursu tehnoloģijās, varētu nodrošināt daudz lielāku gadā saražotās elektroenerģijas apmēru.

IG Windkraft

Energiaklub

4.2.3.   PIEZĪMES PAR PASĀKUMA NEPIECIEŠAMĪBU UN STIMULĒJOŠO IETEKMI

| (155) | Austrija apgalvo, ka tirgus nepilnību iespējamības novērtēšanai Komisija ir noteikusi neatbilstošo tirgu, t. i., kodolenerģijas tirgu Ungārijā. Austrija norāda, ka pareizais atbilstošais tirgus būtu liberalizēts Savienības iekšējais elektroenerģijas tirgus. Austrija arī uzskata, ka iekšējā elektroenerģijas tirgū nav nepilnību attiecībā uz elektroenerģijas ražošanas un piegādi. Tieši pretēji, elektroenerģijas cenas pazeminātos – daļēji tāpēc, ka ražošanas jauda būtu pietiekama. Turklāt Ungārija ir labi savienota ar kaimiņos esošo dalībvalstu energosistēmām. |
| --- | --- |

(155)

Austrija apgalvo, ka tirgus nepilnību iespējamības novērtēšanai Komisija ir noteikusi neatbilstošo tirgu, t. i., kodolenerģijas tirgu Ungārijā. Austrija norāda, ka pareizais atbilstošais tirgus būtu liberalizēts Savienības iekšējais elektroenerģijas tirgus. Austrija arī uzskata, ka iekšējā elektroenerģijas tirgū nav nepilnību attiecībā uz elektroenerģijas ražošanas un piegādi. Tieši pretēji, elektroenerģijas cenas pazeminātos – daļēji tāpēc, ka ražošanas jauda būtu pietiekama. Turklāt Ungārija ir labi savienota ar kaimiņos esošo dalībvalstu energosistēmām.

| (156) | Austrija un IG Windkraft uzskata, ka atomelektrostacijas nevar būt piemērots līdzeklis, kā Ungārijai atrisināt piegādes drošības jautājumu. Tās uzskata, ka videi nekaitīgāki, elastīgāki un lētāki energoresursi mazās, decentralizētās elektrostacijās būtu piemērotāki. Austrija arī uzskata, ka atomelektrostacijas ir jutīgas pret siltuma viļņiem dzesēšanas prasību dēļ, un dalībvalstis ir gandrīz 100 % atkarīgas no importētās urāna rūdas. |
| --- | --- |

(156)

Austrija un IG Windkraft uzskata, ka atomelektrostacijas nevar būt piemērots līdzeklis, kā Ungārijai atrisināt piegādes drošības jautājumu. Tās uzskata, ka videi nekaitīgāki, elastīgāki un lētāki energoresursi mazās, decentralizētās elektrostacijās būtu piemērotāki. Austrija arī uzskata, ka atomelektrostacijas ir jutīgas pret siltuma viļņiem dzesēšanas prasību dēļ, un dalībvalstis ir gandrīz 100 % atkarīgas no importētās urāna rūdas.

IG Windkraft

| (157) | Trešās personas arī apgalvo, ka tirgus pats nodrošinātu jaunas ražošanas jaudas radīšanu elektroenerģijas ražošanas nozarē. Tas, ka Ungārija ir atkarīga no elektroenerģijas importa, nerada tirgus nepilnību, jo īpaši ne tādu nepilnību, kuru varētu novērst ar jaunu atomelektrostaciju. Iesniegtās piezīmes apliecina, ka lētākas elektroenerģijas imports no citām dalībvalstīm ir normāla un pieņemama tirgus darbības ietekme, nevis tirgus nepilnība. Tas vienkārši liecina par spēju pirkt preces par zemāko tirgus cenu. Saskaņā ar saņemtajām piezīmē enerģijas cenas nosaka daudzi faktori, tostarp preču cenas, piedāvājums un pieprasījums. Proti, Eiropā elektroenerģijas cenu samazināšanās būtu reakcija uz hronisku saražotās jaudas pārpalikumu. Tā kā to varētu uzskatīt par efektīvi funkcionējoša tirgus reakciju, nevar apgalvot, ka tirgus elektroenerģijas cenu samazināšanās importa dēļ būtu tirgus nepilnība, kas attaisnotu jaunas kodoljaudas radīšanu. |
| --- | --- |

(157)

Trešās personas arī apgalvo, ka tirgus pats nodrošinātu jaunas ražošanas jaudas radīšanu elektroenerģijas ražošanas nozarē. Tas, ka Ungārija ir atkarīga no elektroenerģijas importa, nerada tirgus nepilnību, jo īpaši ne tādu nepilnību, kuru varētu novērst ar jaunu atomelektrostaciju. Iesniegtās piezīmes apliecina, ka lētākas elektroenerģijas imports no citām dalībvalstīm ir normāla un pieņemama tirgus darbības ietekme, nevis tirgus nepilnība. Tas vienkārši liecina par spēju pirkt preces par zemāko tirgus cenu. Saskaņā ar saņemtajām piezīmē enerģijas cenas nosaka daudzi faktori, tostarp preču cenas, piedāvājums un pieprasījums. Proti, Eiropā elektroenerģijas cenu samazināšanās būtu reakcija uz hronisku saražotās jaudas pārpalikumu. Tā kā to varētu uzskatīt par efektīvi funkcionējoša tirgus reakciju, nevar apgalvot, ka tirgus elektroenerģijas cenu samazināšanās importa dēļ būtu tirgus nepilnība, kas attaisnotu jaunas kodoljaudas radīšanu.

| (158) | Saskaņā ar saņemtajām piezīmēm pat tad, ja elektroenerģijas ražošanas tirgū būtu nepilnība, Ungārijai ir pārredzami un nediskriminējoši jāapsver citas iespējas. |
| --- | --- |

(158)

Saskaņā ar saņemtajām piezīmēm pat tad, ja elektroenerģijas ražošanas tirgū būtu nepilnība, Ungārijai ir pārredzami un nediskriminējoši jāapsver citas iespējas.

| (159) | Citi apsvērumi liecina, ka, lai gan ir labi zināmas ar ieguldījumiem kodolenerģijā saistītās problēmas, tostarp lieli avansa kapitāla ieguldījumi un sabiedriskā un politiskā atbalsta nepieciešamība, šo grūtību atzīšana nav uzskatāma par līdzvērtīgu konstatējumam, ka kodolenerģijas attīstība ir saistīta ar tirgus nepilnību. Tajos pašos apsvērumos ir uzsvērts, ka, lai gan Komisija secināja, ka bija tirgus nepilnība Hinkley Point C lietā, nedrīkst pieņemt, ka visi ieguldījumi kodolenerģijā ir iespējami vienīgi ar subsīdiju shēmām vai ka ir pamats uzskatīt, ka pastāv vispārēja kodolenerģijas tirgus nepilnība. |
| --- | --- |

(159)

Citi apsvērumi liecina, ka, lai gan ir labi zināmas ar ieguldījumiem kodolenerģijā saistītās problēmas, tostarp lieli avansa kapitāla ieguldījumi un sabiedriskā un politiskā atbalsta nepieciešamība, šo grūtību atzīšana nav uzskatāma par līdzvērtīgu konstatējumam, ka kodolenerģijas attīstība ir saistīta ar tirgus nepilnību. Tajos pašos apsvērumos ir uzsvērts, ka, lai gan Komisija secināja, ka bija tirgus nepilnība Hinkley Point C lietā, nedrīkst pieņemt, ka visi ieguldījumi kodolenerģijā ir iespējami vienīgi ar subsīdiju shēmām vai ka ir pamats uzskatīt, ka pastāv vispārēja kodolenerģijas tirgus nepilnība.

Hinkley Point C

4.2.4.   PIEZĪMES PAR PASĀKUMA SAMĒRĪGUMU

| (160) | Austrija apgalvo, ka valsts atbalstam vienmēr ir jābūt ierobežotam līdz vajadzīgajam minimumam. Šajā gadījumā, ja ierosinātā projekta būvniecība tiek veikta bez uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus, nevar noteikt, vai projekta kopējās izmaksas būs ierobežotas līdz vajadzīgajam minimumam. |
| --- | --- |

(160)

Austrija apgalvo, ka valsts atbalstam vienmēr ir jābūt ierobežotam līdz vajadzīgajam minimumam. Šajā gadījumā, ja ierosinātā projekta būvniecība tiek veikta bez uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus, nevar noteikt, vai projekta kopējās izmaksas būs ierobežotas līdz vajadzīgajam minimumam.

| (161) | Energiaklub apgalvo, ka Ungārijas iestādes nenoskaidroja to, kāds ir minimālais finansiālā atbalsta līmenis, lai projekts būtu īstenojams. Tā vietā Ungārijas iestādes centās pilnīgi finansēt projektu, iespējams, arī ekspluatācijas izmaksas. Energiaklub arī uzsver, ka saskaņā ar Ungārijas iesniegtajiem aprēķiniem valsts atbalsts neietvertu tikai ieguldījumu īstenošanu, bet to piešķirtu arī projekta darbības izmaksām, un tas varētu izraisīt Paks II pārmērīgu kompensāciju. |
| --- | --- |

(161)

Energiaklub apgalvo, ka Ungārijas iestādes nenoskaidroja to, kāds ir minimālais finansiālā atbalsta līmenis, lai projekts būtu īstenojams. Tā vietā Ungārijas iestādes centās pilnīgi finansēt projektu, iespējams, arī ekspluatācijas izmaksas. Energiaklub arī uzsver, ka saskaņā ar Ungārijas iesniegtajiem aprēķiniem valsts atbalsts neietvertu tikai ieguldījumu īstenošanu, bet to piešķirtu arī projekta darbības izmaksām, un tas varētu izraisīt Paks II pārmērīgu kompensāciju.

Energiaklub

Energiaklub

Paks II

4.2.5.   PIEZĪMES PAR PASĀKUMA IETEKMI UZ IEKŠĒJO TIRGU

| (162) | Austrija apgalvo, ka valsts atbalsts tehnoloģijai, kas pati par sevi nav rentabla liberalizētā elektroenerģijas iekšējā tirgū, izraisa pārmērīgus konkurences kropļojumus. Turklāt tas var kavēt jaunu, ilgtspējīgu un izmaksu ziņā efektīvu tirgus dalībnieku ienākšanu tirgū vai izspiest šos tirgus dalībniekus no tirgus. Austrija apgalvo, ka AES tiek izmantotas, lai aptvertu lielu bāzes slodzes jaudu, un ka šai jaudai ir prioritāte, kad to pieslēdz energosistēmai, jo AES var mainīt savu jaudu tikai nedaudz. Lai gan to būvniecības un ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksas ir lielas, to ekspluatācijas izmaksas ir mazas, kas ļauj tām būt saimnieciski izdevīgām. |
| --- | --- |

(162)

Austrija apgalvo, ka valsts atbalsts tehnoloģijai, kas pati par sevi nav rentabla liberalizētā elektroenerģijas iekšējā tirgū, izraisa pārmērīgus konkurences kropļojumus. Turklāt tas var kavēt jaunu, ilgtspējīgu un izmaksu ziņā efektīvu tirgus dalībnieku ienākšanu tirgū vai izspiest šos tirgus dalībniekus no tirgus. Austrija apgalvo, ka AES tiek izmantotas, lai aptvertu lielu bāzes slodzes jaudu, un ka šai jaudai ir prioritāte, kad to pieslēdz energosistēmai, jo AES var mainīt savu jaudu tikai nedaudz. Lai gan to būvniecības un ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksas ir lielas, to ekspluatācijas izmaksas ir mazas, kas ļauj tām būt saimnieciski izdevīgām.

| (163) | Austrijas iestādes un IG Windkraft apgalvo, ka jaunu AES būvniecība radīs būtisku tirgus ietekmi elektrostaciju operatoriem Pakšā, palielinot tirgus koncentrāciju un, iespējams, izraisot ļaunprātīgu dominējošā stāvokļa izmantošanu saskaņā ar LESD 102. pantu. |
| --- | --- |

(163)

Austrijas iestādes un IG Windkraft apgalvo, ka jaunu AES būvniecība radīs būtisku tirgus ietekmi elektrostaciju operatoriem Pakšā, palielinot tirgus koncentrāciju un, iespējams, izraisot ļaunprātīgu dominējošā stāvokļa izmantošanu saskaņā ar LESD 102. pantu.

IG Windkraft

| (164) | MVM grupa un Paks II apgalvo, ka pēc tam, kad MVM grupa pārdeva valstij 100 % Paks II akciju, abi uzņēmumi kļuva pilnīgi neatkarīgi viens no otra. Tie norāda, ka MVM grupa ne tieši, ne kādā citā veidā nekontrolē Paks II pārvaldību un ekspluatāciju. Tie arī uzsver, ka MVM grupa un Paks II ir divi atsevišķi elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi – kā jebkuri citi konkurenti – un nav iemesla uzskatīt, ka notiek darbību koordinēšana vai ka abi uzņēmumi varētu apvienoties. Turklāt MVM grupa apgalvo, ka tās stratēģija ietver iespējamus ieguldījumus, kas nākotnē varētu konkurēt ar Paks II. |
| --- | --- |

(164)

MVM grupa un Paks II apgalvo, ka pēc tam, kad MVM grupa pārdeva valstij 100 % Paks II akciju, abi uzņēmumi kļuva pilnīgi neatkarīgi viens no otra. Tie norāda, ka MVM grupa ne tieši, ne kādā citā veidā nekontrolē Paks II pārvaldību un ekspluatāciju. Tie arī uzsver, ka MVM grupa un Paks II ir divi atsevišķi elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi – kā jebkuri citi konkurenti – un nav iemesla uzskatīt, ka notiek darbību koordinēšana vai ka abi uzņēmumi varētu apvienoties. Turklāt MVM grupa apgalvo, ka tās stratēģija ietver iespējamus ieguldījumus, kas nākotnē varētu konkurēt ar Paks II.

MVM

Paks II

MVM

Paks II

MVM

Paks II

MVM

Paks II

MVM

Paks II

| (165) | Paks II apgalvo, ka projekts ir paredzēts kā Pakšas AES pašreizējo četru bloku jaudas aizstājējs. Paredzams, ka pašreizējo bloku jauda tiks pakāpeniski samazināta līdz 21. gs. 30. gadu vidum, savukārt jaunais 5. un 6. bloks (Paks II projekts) nedarbosies līdz 21. gs. 20. gadu vidum. Paks II apgalvo, ka tāpēc tirgus daļu novērtējums un apgalvojumi par dominējošo stāvokli ir nepamatoti un tos pašlaik nevar apsvērt. |
| --- | --- |

(165)

Paks II apgalvo, ka projekts ir paredzēts kā Pakšas AES pašreizējo četru bloku jaudas aizstājējs. Paredzams, ka pašreizējo bloku jauda tiks pakāpeniski samazināta līdz 21. gs. 30. gadu vidum, savukārt jaunais 5. un 6. bloks (Paks II projekts) nedarbosies līdz 21. gs. 20. gadu vidum. Paks II apgalvo, ka tāpēc tirgus daļu novērtējums un apgalvojumi par dominējošo stāvokli ir nepamatoti un tos pašlaik nevar apsvērt.

Paks II

Paks II

Paks II

| (166) | Vairākas ieinteresētās personas uzsvēra, ka aplūkojamais enerģijas tirgus būtu lielāks nekā atsevišķas valsts teritorija, kur ir vairāki starptautiski konkurenti, ņemot vērā Ungārijā ievestās elektroenerģijas lielo apmēru un valsts ļoti labo starpsavienojumu līmeni ar kaimiņvalstīm. |
| --- | --- |

(166)

Vairākas ieinteresētās personas uzsvēra, ka aplūkojamais enerģijas tirgus būtu lielāks nekā atsevišķas valsts teritorija, kur ir vairāki starptautiski konkurenti, ņemot vērā Ungārijā ievestās elektroenerģijas lielo apmēru un valsts ļoti labo starpsavienojumu līmeni ar kaimiņvalstīm.

| (167) | Dažas personas skaidri apgalvo, ka projektam varētu būt pazeminoša ietekme uz reģionālajiem elektroenerģijas tirgiem, piemēram, Vāciju, kuru bāzes slodzes gada cena varētu samazināties par 0,6 % līdz 2025. gadam, par 1,1 % līdz 2030. gadam un par 1,2 % līdz 2040. gadam. No otras puses, dažas personas apgalvo, ka atjaunojamo energoresursu iekārtas Vācijā radītu mazākus ieņēmumus Paks II jauno reaktoru dēļ un ka palielinātos slogs uz nodokļu maksātājiem, lai varētu finansēt Vācijas atjaunojamo energoresursu atbalsta shēmas, savukārt “pelēkās elektroenerģijas” piegādātāji varētu ietaupīt līdz 1,02 % līdz 2030. gadam. |
| --- | --- |

(167)

Dažas personas skaidri apgalvo, ka projektam varētu būt pazeminoša ietekme uz reģionālajiem elektroenerģijas tirgiem, piemēram, Vāciju, kuru bāzes slodzes gada cena varētu samazināties par 0,6 % līdz 2025. gadam, par 1,1 % līdz 2030. gadam un par 1,2 % līdz 2040. gadam. No otras puses, dažas personas apgalvo, ka atjaunojamo energoresursu iekārtas Vācijā radītu mazākus ieņēmumus Paks II jauno reaktoru dēļ un ka palielinātos slogs uz nodokļu maksātājiem, lai varētu finansēt Vācijas atjaunojamo energoresursu atbalsta shēmas, savukārt “pelēkās elektroenerģijas” piegādātāji varētu ietaupīt līdz 1,02 % līdz 2030. gadam.

Paks II

4.3.   IEINTERESĒTO PERSONU PAPILDU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PAPILDU PIEZĪMES

| (168) | Vairākos apsvērumos ir uzsvērts, ka Ungārijas sabiedrībai netika sniegta visa informācija par projektu. Tajos arī apgalvots, ka lēmums par Paks II ir tehniski nepamatots, jo netika veikta priekšizpēte par to, kā vienāda apjoma ieguldījumi energoefektivitātes pasākumos un atjaunojamo energoresursu enerģijā palīdzētu nodrošināt piegādi. Tāpēc šajos apsvērumos ir minēts, ka projektu nevar turpināt, jo nav plašas sabiedrības un profesionāļu iesaistes. |
| --- | --- |

(168)

Vairākos apsvērumos ir uzsvērts, ka Ungārijas sabiedrībai netika sniegta visa informācija par projektu. Tajos arī apgalvots, ka lēmums par Paks II ir tehniski nepamatots, jo netika veikta priekšizpēte par to, kā vienāda apjoma ieguldījumi energoefektivitātes pasākumos un atjaunojamo energoresursu enerģijā palīdzētu nodrošināt piegādi. Tāpēc šajos apsvērumos ir minēts, ka projektu nevar turpināt, jo nav plašas sabiedrības un profesionāļu iesaistes.

Paks II

| (169) | Dažos iesniegtajos dokumentos ir norādes uz iespējamo atomelektrostaciju radīto apdraudējumu. Dažos apsvērumos ir paustas bažas par Ungārijas un Paks II spēju tikt galā ar negadījumiem kodoldrošības jomā, tostarp garantēt kodolatkritumu drošu likvidēšanu. |
| --- | --- |

(169)

Dažos iesniegtajos dokumentos ir norādes uz iespējamo atomelektrostaciju radīto apdraudējumu. Dažos apsvērumos ir paustas bažas par Ungārijas un Paks II spēju tikt galā ar negadījumiem kodoldrošības jomā, tostarp garantēt kodolatkritumu drošu likvidēšanu.

Paks II

| (170) | Dažos apsvērumos ir uzsvērts tas, ka jauno ražošanas bloku būvnieks netiek izraudzīts konkursā, un tas, kā tiek uzskatīts, ir pretrunā Eiropas tiesību aktiem. Turklāt EP deputāts B. Jávor apgalvo, ka iespējamais Savienības publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpums ir neraksturīgs un cieši saistīts ar pasākumu, jo viņš uzskata, ka Krievija nepiešķirtu aizdevumu Ungārijai Paks II projektam, nenodrošinot Rosatom ieguldījumus, kas nebūtu iespējams, ja piemērotu Savienības publiskā iepirkuma noteikumus. Viņš secina, ka novērtējumā par to, vai Krievijas aizdevuma izmantošana ir nelikumīgs valsts atbalsts, ir jāizskata arī jautājums par izvairīšanos no publiskā iepirkuma noteikumiem, jo šie aspekti pēc būtības ir saistīti un to ietekme ir jāvērtē kopā. |
| --- | --- |

(170)

Dažos apsvērumos ir uzsvērts tas, ka jauno ražošanas bloku būvnieks netiek izraudzīts konkursā, un tas, kā tiek uzskatīts, ir pretrunā Eiropas tiesību aktiem. Turklāt EP deputāts B. Jávor apgalvo, ka iespējamais Savienības publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpums ir neraksturīgs un cieši saistīts ar pasākumu, jo viņš uzskata, ka Krievija nepiešķirtu aizdevumu Ungārijai Paks II projektam, nenodrošinot Rosatom ieguldījumus, kas nebūtu iespējams, ja piemērotu Savienības publiskā iepirkuma noteikumus. Viņš secina, ka novērtējumā par to, vai Krievijas aizdevuma izmantošana ir nelikumīgs valsts atbalsts, ir jāizskata arī jautājums par izvairīšanos no publiskā iepirkuma noteikumiem, jo šie aspekti pēc būtības ir saistīti un to ietekme ir jāvērtē kopā.

B. Jávor

Paks II

Rosatom

| (171) | Vairākās iesniegtajās piezīmēs bija iebildumi pret to, ka projekts tiek īstenots, izmantojot Krievijas aizdevumu. Tajos apgalvots, ka tas veicinās degvielas un finansiālu atkarību, vienlaikus pārkāpjot ES Enerģētiskās drošības stratēģiju, jo samazinās Savienības tirgus dalībnieku iespējas veidot Savienības energotīklu un infrastruktūru. |
| --- | --- |

(171)

Vairākās iesniegtajās piezīmēs bija iebildumi pret to, ka projekts tiek īstenots, izmantojot Krievijas aizdevumu. Tajos apgalvots, ka tas veicinās degvielas un finansiālu atkarību, vienlaikus pārkāpjot ES Enerģētiskās drošības stratēģiju, jo samazinās Savienības tirgus dalībnieku iespējas veidot Savienības energotīklu un infrastruktūru.

| (172) | Dažas ieinteresētās personas uzskata, ka, ja Ungārija pieņēma lēmumu, ka tai ir vajadzīga jauna elektroenerģijas jauda nākotnei, tai bija jāizpilda Eiropas Parlamenta un padomes Direktīvas 2009/72/EK 8. pants (57). Šajā gadījumā nebija konkursa procedūras vai līdzvērtīgas procedūras, kas garantētu pārredzamību un nediskriminējošu jaunas jaudas nodrošināšanu. Tādējādi tās uzskata, ka ieguldījumu veikšana Paks II varētu būt Savienības tiesību aktu pārkāpums. |
| --- | --- |

(172)

Dažas ieinteresētās personas uzskata, ka, ja Ungārija pieņēma lēmumu, ka tai ir vajadzīga jauna elektroenerģijas jauda nākotnei, tai bija jāizpilda Eiropas Parlamenta un padomes Direktīvas 2009/72/EK 8. pants (57). Šajā gadījumā nebija konkursa procedūras vai līdzvērtīgas procedūras, kas garantētu pārredzamību un nediskriminējošu jaunas jaudas nodrošināšanu. Tādējādi tās uzskata, ka ieguldījumu veikšana Paks II varētu būt Savienības tiesību aktu pārkāpums.

57

Paks II

| (173) | Dažas personas uzskata, ka saskaņā ar Kopienas Pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai (58) valsts atbalsta izmantošana nav atbilstoša gadījumos, kad tas atbrīvotu piesārņotāju no pienākuma atlīdzināt radītā piesārņojuma izmaksas. |
| --- | --- |

(173)

Dažas personas uzskata, ka saskaņā ar Kopienas Pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai (58) valsts atbalsta izmantošana nav atbilstoša gadījumos, kad tas atbrīvotu piesārņotāju no pienākuma atlīdzināt radītā piesārņojuma izmaksas.

58

4.4.   UNGĀRIJAS ATBILDE UZ IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

UNGĀRIJAS ATBILDE UZ IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

| (174) | Ungārija 2016. gada 8. aprīlī iesniedza atbildi uz trešo personu piezīmēm par Lēmumu par procedūras sākšanu (“atbilde uz trešo personu piezīmēm”). |
| --- | --- |

(174)

Ungārija 2016. gada 8. aprīlī iesniedza atbildi uz trešo personu piezīmēm par Lēmumu par procedūras sākšanu (“atbilde uz trešo personu piezīmēm”).

| (175) | Proti, Ungārija pilnīgi nepiekrīt no Austrijas valdības, Greenpeace Energy, Energiaklub un EP deputāta Benedek Jávor saņemtajām piezīmēm, kurās trešās personas apgalvo, ka izmaksas, kas saistītas ar drošības un vides noteikumiem, parāda finansēšanu, apdrošināšanu, drošību, atkritumu likvidēšanu, ekspluatācijas pārtraukšanu, pārvadu savienojumu un ieguldījumiem modernizācijā, nebija iekļautas Ungārijas analīzē, un norāda, ka šīs personas bija nepareizi informētas un to apgalvojumi ir nepamatoti. |
| --- | --- |

(175)

Proti, Ungārija pilnīgi nepiekrīt no Austrijas valdības, Greenpeace Energy, Energiaklub un EP deputāta Benedek Jávor saņemtajām piezīmēm, kurās trešās personas apgalvo, ka izmaksas, kas saistītas ar drošības un vides noteikumiem, parāda finansēšanu, apdrošināšanu, drošību, atkritumu likvidēšanu, ekspluatācijas pārtraukšanu, pārvadu savienojumu un ieguldījumiem modernizācijā, nebija iekļautas Ungārijas analīzē, un norāda, ka šīs personas bija nepareizi informētas un to apgalvojumi ir nepamatoti.

Greenpeace Energy

Energiaklub

Benedek Jávor

| (176) | Atbildē ir iekļauts sīki izklāstīts EP deputāta Benedek Jávor iesniegto piezīmju atspēkojums. Proti, Ungārija norāda, ka:






  — | izmaksas, kas saistītas ar visiem vajadzīgajiem ieguldījumiem drošībā, ir iekļautas IIB līgumā, |
| --- | --- | --- |

(176)

Atbildē ir iekļauts sīki izklāstīts EP deputāta Benedek Jávor iesniegto piezīmju atspēkojums. Proti, Ungārija norāda, ka:

Benedek Jávor

—

izmaksas, kas saistītas ar visiem vajadzīgajiem ieguldījumiem drošībā, ir iekļautas IIB līgumā,

| — | tiešās dzesēšanas sistēmas izvēles pamatā ir projekta ietekmes uz vidi novērtējums, |
| --- | --- |

—

tiešās dzesēšanas sistēmas izvēles pamatā ir projekta ietekmes uz vidi novērtējums,

| — | ar atkritumu apsaimniekošanu un ekspluatācijas pārtraukšanu saistītās izmaksas aprēķināja Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas aģentūra, pamatojoties uz 1996. gada Likumu CXVI par kodolenerģiju, |
| --- | --- |

—

ar atkritumu apsaimniekošanu un ekspluatācijas pārtraukšanu saistītās izmaksas aprēķināja Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas aģentūra, pamatojoties uz 1996. gada Likumu CXVI par kodolenerģiju,

| — | izmaksas, kas saistītas ar Paks II pieslēgšanu energosistēmai, ir iekļautas projekta finanšu analīzē, |
| --- | --- |

—

izmaksas, kas saistītas ar Paks II pieslēgšanu energosistēmai, ir iekļautas projekta finanšu analīzē,

Paks II

| — | zema pieprasījuma stundās netiks samazināta ne Pakšas AES, ne Paks II darbība, jo Paks II ir jāaizstāj vecāka pašreizējā ražošanas jauda, kas pakāpeniski tiks samazināta, |
| --- | --- |

—

zema pieprasījuma stundās netiks samazināta ne Pakšas AES, ne Paks II darbība, jo Paks II ir jāaizstāj vecāka pašreizējā ražošanas jauda, kas pakāpeniski tiks samazināta,

Paks II

Paks II

| — | tā kā tiek izmantota mūsdienīga III+ paaudzes tehnoloģija, var droši pieņemt, ka Paks II darbības laikā tās izmantošanas koeficients būs salīdzinoši augsts (90 + %), |
| --- | --- |

—

tā kā tiek izmantota mūsdienīga III+ paaudzes tehnoloģija, var droši pieņemt, ka Paks II darbības laikā tās izmantošanas koeficients būs salīdzinoši augsts (90 + %),

Paks II

| — | 60 gadu ekspluatācijas periods ir starptautiski plaši pieņemts, jo tas ir standarta pieņēmums pat attiecībā uz zemākas kvalitātes III paaudzes stacijām, |
| --- | --- |

—

60 gadu ekspluatācijas periods ir starptautiski plaši pieņemts, jo tas ir standarta pieņēmums pat attiecībā uz zemākas kvalitātes III paaudzes stacijām,

| — | projektam nav ietekmes uz PVN, un, tā kā lielu daļu pakalpojumu nodrošinās ES vietējie piegādātāji, muitas nodevu pieņēmumi/aprēķini ir kļūdaini. |
| --- | --- |

—

projektam nav ietekmes uz PVN, un, tā kā lielu daļu pakalpojumu nodrošinās ES vietējie piegādātāji, muitas nodevu pieņēmumi/aprēķini ir kļūdaini.

| (177) | Ungārija apgalvo, ka tā veica vērienīgu jutīguma analīzi, lai novērtētu tādu pieņēmumu un mainīgo lielumu ietekmi uz darījumdarbību kā elektrostacijas darbmūžs, E&U izmaksas, atkritumu apsaimniekošanas un ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksas, slodzes koeficienti, makroekonomiskie faktori, piemēram, ārvalstu valūtas kurss un inflācija, dažādi tirgus cenas scenāriji, kavēšanās u. c., un šī jutīguma analīze pilnīgi pamato Ungārijas secinājumu, ka pasākums nebūtu valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(177)

Ungārija apgalvo, ka tā veica vērienīgu jutīguma analīzi, lai novērtētu tādu pieņēmumu un mainīgo lielumu ietekmi uz darījumdarbību kā elektrostacijas darbmūžs, E&U izmaksas, atkritumu apsaimniekošanas un ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksas, slodzes koeficienti, makroekonomiskie faktori, piemēram, ārvalstu valūtas kurss un inflācija, dažādi tirgus cenas scenāriji, kavēšanās u. c., un šī jutīguma analīze pilnīgi pamato Ungārijas secinājumu, ka pasākums nebūtu valsts atbalsts.

| (178) | Attiecībā uz saņemtajiem apsvērumiem par pasākuma iespējamo saderību Ungārija atkārtoti norāda vairākus argumentus saistībā ar enerģijas ražošanas struktūras brīvu izvēli un dažādošanu, aizstājējas jaudas nepieciešamību, dekarbonizāciju, darbvietu izveidi, pieejamību un pieprasīto palielinošo ietekmi. |
| --- | --- |

(178)

Attiecībā uz saņemtajiem apsvērumiem par pasākuma iespējamo saderību Ungārija atkārtoti norāda vairākus argumentus saistībā ar enerģijas ražošanas struktūras brīvu izvēli un dažādošanu, aizstājējas jaudas nepieciešamību, dekarbonizāciju, darbvietu izveidi, pieejamību un pieprasīto palielinošo ietekmi.

| (179) | Ungārija norāda, ka Austrijas valdības arguments par to, ka Euratom līguma mērķis par “kodolenerģētikas attīstību Kopienā” jau ir sasniegts un ka to nevar izmantot, lai pamatotu kopīgās intereses LESD 107. panta 3. punkta izpratnē, jo Eiropā jau ir uzbūvētas vairākas tehniski attīstītas atomelektrostacijas, ir kļūdains. Ungārija uzskata, ka argumentā ir sajaukts mērķis attīstīt kodolenerģijas ražošanu ar jēdzienu “tehnoloģija”, jo mērķis nevar būt statisks. Ungārija apgalvo, ka Euratom līgums turpina būt Savienības konstitucionālās uzbūves daļa un tas nav atcelts. Visbeidzot, Ungārija uzsver, ka Austrija un Greenpeace neminēja nevienu judikatūru, kas liecinātu, ka kopīgo interešu mērķim ir noteikts termiņš vai ka tas būtu ierobežots laikā. |
| --- | --- |

(179)

Ungārija norāda, ka Austrijas valdības arguments par to, ka Euratom līguma mērķis par “kodolenerģētikas attīstību Kopienā” jau ir sasniegts un ka to nevar izmantot, lai pamatotu kopīgās intereses LESD 107. panta 3. punkta izpratnē, jo Eiropā jau ir uzbūvētas vairākas tehniski attīstītas atomelektrostacijas, ir kļūdains. Ungārija uzskata, ka argumentā ir sajaukts mērķis attīstīt kodolenerģijas ražošanu ar jēdzienu “tehnoloģija”, jo mērķis nevar būt statisks. Ungārija apgalvo, ka Euratom līgums turpina būt Savienības konstitucionālās uzbūves daļa un tas nav atcelts. Visbeidzot, Ungārija uzsver, ka Austrija un Greenpeace neminēja nevienu judikatūru, kas liecinātu, ka kopīgo interešu mērķim ir noteikts termiņš vai ka tas būtu ierobežots laikā.

Euratom

Euratom

Greenpeace

| (180) | Attiecībā uz enerģijas ražošanas struktūras dažādošanu Ungārija atspēko Austrijas un Austrijas Vēja enerģijas asociācijas apgalvojumus par Savienības mēroga atkarību no urāna un uzsver, ka urāns ir plaši pieejams no dažādiem svarīgiem neapgūtiem avotiem. Tā arī apgalvo, ka tikai fakts, ka resurss ir ierobežots, nenozīmē, ka tā izmantošana ir neilgtspējīga, un atsaucas uz Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) enerģijas jomas ekonomistes Loreta Stankeviciute piezīmēm (59), ka kodolenerģijai salīdzinājumā ar citiem enerģijas veidiem ir daudz labu ilgtspējas rādītāju. |
| --- | --- |

(180)

Attiecībā uz enerģijas ražošanas struktūras dažādošanu Ungārija atspēko Austrijas un Austrijas Vēja enerģijas asociācijas apgalvojumus par Savienības mēroga atkarību no urāna un uzsver, ka urāns ir plaši pieejams no dažādiem svarīgiem neapgūtiem avotiem. Tā arī apgalvo, ka tikai fakts, ka resurss ir ierobežots, nenozīmē, ka tā izmantošana ir neilgtspējīga, un atsaucas uz Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) enerģijas jomas ekonomistes Loreta Stankeviciute piezīmēm (59), ka kodolenerģijai salīdzinājumā ar citiem enerģijas veidiem ir daudz labu ilgtspējas rādītāju.

Loreta Stankeviciute

59

| (181) | Ungārija uzsver, ka daži no minētajiem argumentiem saistībā ar dekarbonizācijas nepieciešamību, izmantojot kodolresursu enerģiju, ir derīgi, jo atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju izmaksas ir augstas, un tās var ražot enerģiju nepārtraukti. Tā arī apgalvo, ka fiksēti atjaunojamo energoresursu subsidētie tarifi ir neatbilstoši brīviem tirgus nosacījumiem, un citē Greenpeace, kas apgalvoja, ka fiksētas cenas elektroenerģijas pirkuma līgumi nebūs tik izdevīgi zemāku tirgus cenu scenārijos, lai gan Paks II netirgos savu elektroenerģiju šādi. |
| --- | --- |

(181)

Ungārija uzsver, ka daži no minētajiem argumentiem saistībā ar dekarbonizācijas nepieciešamību, izmantojot kodolresursu enerģiju, ir derīgi, jo atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju izmaksas ir augstas, un tās var ražot enerģiju nepārtraukti. Tā arī apgalvo, ka fiksēti atjaunojamo energoresursu subsidētie tarifi ir neatbilstoši brīviem tirgus nosacījumiem, un citē Greenpeace, kas apgalvoja, ka fiksētas cenas elektroenerģijas pirkuma līgumi nebūs tik izdevīgi zemāku tirgus cenu scenārijos, lai gan Paks II netirgos savu elektroenerģiju šādi.

Greenpeace

Paks II

| (182) | Ungārija norāda vairākus avotus, kuros apgalvots, ka pasākums pārmērīgi nekropļos konkurenci, un uzsver, ka Komisijai nebija šaubu par pasākuma saderību ar iekšējo tirgus (kā uzskata Greenpeace), bet bija jautājums par atbalsta esību. |
| --- | --- |

(182)

Ungārija norāda vairākus avotus, kuros apgalvots, ka pasākums pārmērīgi nekropļos konkurenci, un uzsver, ka Komisijai nebija šaubu par pasākuma saderību ar iekšējo tirgus (kā uzskata Greenpeace), bet bija jautājums par atbalsta esību.

Greenpeace

| (183) | Šajā saistībā (iespējamie konkurences kropļojumi) Ungārija arī atspēko Greenpeace argumentus par to, ka tā noteiks fiksētu tarifu (līdzīgi kā Hinkley Point C), lai veicinātu Paks II darbību ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(183)

Šajā saistībā (iespējamie konkurences kropļojumi) Ungārija arī atspēko Greenpeace argumentus par to, ka tā noteiks fiksētu tarifu (līdzīgi kā Hinkley Point C), lai veicinātu Paks II darbību ilgtermiņā.

Greenpeace

Hinkley Point C

Paks II

| (184) | Ungārija apstrīd apsvērumus, kuros apgalvots, ka projekts izspiestu ieguldījumus atjaunojamos energoresursos Ungārijā un kaimiņvalstīs. Tā apgalvo, ka valsts enerģētikas stratēģija ietver gan atjaunojamos energoresursus, gan kodolresursus un ka uzstādītās jaudas deficītu nākotnē nevar novērst vienīgi ar kodolenerģiju. Tāpēc papildu kodoljauda nekavētu atjaunojamo energoresursu enerģijas attīstību. Ungārija norāda, ka Greenpeace iesniegtajā dokumentā iekļautajā Energy Brainpool veiktā tirgus analīzē tiek pieņemts, ka atjaunojamos energoresursus izmantos saskaņā ar Ungārijas valsts mērķi atjaunojamo energoresursu jomā. |
| --- | --- |

(184)

Ungārija apstrīd apsvērumus, kuros apgalvots, ka projekts izspiestu ieguldījumus atjaunojamos energoresursos Ungārijā un kaimiņvalstīs. Tā apgalvo, ka valsts enerģētikas stratēģija ietver gan atjaunojamos energoresursus, gan kodolresursus un ka uzstādītās jaudas deficītu nākotnē nevar novērst vienīgi ar kodolenerģiju. Tāpēc papildu kodoljauda nekavētu atjaunojamo energoresursu enerģijas attīstību. Ungārija norāda, ka Greenpeace iesniegtajā dokumentā iekļautajā Energy Brainpool veiktā tirgus analīzē tiek pieņemts, ka atjaunojamos energoresursus izmantos saskaņā ar Ungārijas valsts mērķi atjaunojamo energoresursu jomā.

Greenpeace

Energy Brainpool

| (185) | Ungārija atkārto MVM grupas iesniegto viedokli par to, ka nav plānota MVM grupas un Paks II apvienošanās, tāpēc nenotiks tirgus koncentrēšanās. Tā arī atkārto MVM grupas apgalvojumu par to, ka MVM grupas darījumdarbības stratēģijā ir ietverti iespējami ieguldījumi, kuri nākotnē varētu konkurēt ar Paks II. |
| --- | --- |

(185)

Ungārija atkārto MVM grupas iesniegto viedokli par to, ka nav plānota MVM grupas un Paks II apvienošanās, tāpēc nenotiks tirgus koncentrēšanās. Tā arī atkārto MVM grupas apgalvojumu par to, ka MVM grupas darījumdarbības stratēģijā ir ietverti iespējami ieguldījumi, kuri nākotnē varētu konkurēt ar Paks II.

MVM

MVM

Paks II

MVM

MVM

Paks II

| (186) | Ungārija arī atkārto iesniegtajos dokumentos norādīto, ka ļoti daudzo starpsavienojumu dēļ aplūkojamais tirgus ir jāinterpretē plašāk, nevis jāietver tikai Ungārijas valsts. Tādā gadījumā pasākuma ietekme būtu niecīga. Ungārija arī apstrīd metodiku analīzē, ko veica Energy Brainpool Greenpeace vārdā, par projekta iespējamo ietekmi uz reģionālajiem elektroenerģijas tirgiem, piemēram, Vācijā. Tā apgalvo, ka izmantotā pieeja ietver projekta ietekmes novērtējumu vienīgi iekšzemē, neņemot vērā enerģijas importa nozīmi Ungārijā, un tā ir ekstrapolēta attiecībā uz Vāciju, pamatojoties uz netiešu pieņēmumu, ka ietekme uz Vācijas elektroenerģijas tirgu būtu tāda pati kā uz Ungāriju. Ungārija arī norāda, ka analīzē ir trūkumi, jo tajā ir ņemts vērā pašreizējais starpsavienojumu jaudas līmenis, nepievēršot uzmanību turpmākiem starpsavienojumiem, kas veido daļu Savienības mērķu. |
| --- | --- |

(186)

Ungārija arī atkārto iesniegtajos dokumentos norādīto, ka ļoti daudzo starpsavienojumu dēļ aplūkojamais tirgus ir jāinterpretē plašāk, nevis jāietver tikai Ungārijas valsts. Tādā gadījumā pasākuma ietekme būtu niecīga. Ungārija arī apstrīd metodiku analīzē, ko veica Energy Brainpool Greenpeace vārdā, par projekta iespējamo ietekmi uz reģionālajiem elektroenerģijas tirgiem, piemēram, Vācijā. Tā apgalvo, ka izmantotā pieeja ietver projekta ietekmes novērtējumu vienīgi iekšzemē, neņemot vērā enerģijas importa nozīmi Ungārijā, un tā ir ekstrapolēta attiecībā uz Vāciju, pamatojoties uz netiešu pieņēmumu, ka ietekme uz Vācijas elektroenerģijas tirgu būtu tāda pati kā uz Ungāriju. Ungārija arī norāda, ka analīzē ir trūkumi, jo tajā ir ņemts vērā pašreizējais starpsavienojumu jaudas līmenis, nepievēršot uzmanību turpmākiem starpsavienojumiem, kas veido daļu Savienības mērķu.

Energy Brainpool Greenpeace

| (187) | Attiecībā uz apsvērumiem par drošības jautājumiem Ungārija apgalvo, ka valstij ir plašas zināšanas un pieredze, kas iegūta darbā par pašreizējiem četriem kodolblokiem. Tā arī norāda, ka Ungārijas Kodolenerģijas iestāde (kas izdod licences kodolstacijām) jau labi pārzina VVER tehnoloģiju un ir izstrādājusi divgadīgu iekšējo mācību programmu par šo tehnoloģiju. Programmā ir iesaistīti regulatīvās iestādes darbinieki ar labu akadēmisko un praktisko pieredzi, un viņi nodrošinās jauno darbinieku apmācību un pilnveidi saistībā ar regulatora uzdevumiem un pienākumiem. |
| --- | --- |

(187)

Attiecībā uz apsvērumiem par drošības jautājumiem Ungārija apgalvo, ka valstij ir plašas zināšanas un pieredze, kas iegūta darbā par pašreizējiem četriem kodolblokiem. Tā arī norāda, ka Ungārijas Kodolenerģijas iestāde (kas izdod licences kodolstacijām) jau labi pārzina VVER tehnoloģiju un ir izstrādājusi divgadīgu iekšējo mācību programmu par šo tehnoloģiju. Programmā ir iesaistīti regulatīvās iestādes darbinieki ar labu akadēmisko un praktisko pieredzi, un viņi nodrošinās jauno darbinieku apmācību un pilnveidi saistībā ar regulatora uzdevumiem un pienākumiem.

VVER

| (188) | Turklāt Ungārija uzsver, ka gan vides iestāde, gan regulators ir neatkarīgi viens no otra un tas garantē labu un objektīvu drošības struktūru. Ungārija arī norāda, ka svarīgākās projekta tehniskās prasības attiecībā uz kodoldrošību tika izstrādātas, apvienojot Ungārijas tiesību aktu prasības, Eiropas prasības sabiedriskajiem pakalpojumiem, SAEA un Rietumeiropas Kodolregulatoru asociācijas ieteikumus drošībai, kā arī pēc Fukušimas negadījuma gūtās mācības. |
| --- | --- |

(188)

Turklāt Ungārija uzsver, ka gan vides iestāde, gan regulators ir neatkarīgi viens no otra un tas garantē labu un objektīvu drošības struktūru. Ungārija arī norāda, ka svarīgākās projekta tehniskās prasības attiecībā uz kodoldrošību tika izstrādātas, apvienojot Ungārijas tiesību aktu prasības, Eiropas prasības sabiedriskajiem pakalpojumiem, SAEA un Rietumeiropas Kodolregulatoru asociācijas ieteikumus drošībai, kā arī pēc Fukušimas negadījuma gūtās mācības.

| (189) | Atbildot uz apsvērumiem par acīmredzami nepietiekamu pārredzamību projekta gatavošanas laikā, Ungārija paskaidroja, ka tā nodrošināja pārredzamību, jo īstenoja Parlamenta lēmumu pieņemšanas procesu. Parlamenta process nodrošināja visām ieinteresētajām personām un iestādēm, tostarp Komisijai, iespēju piekļūt visai atbilstošajai informācijai. Procesā tika publicēti visi neatkarīgo ekspertu ziņojumi, tostarp projekta ekonomiskā analīze, un visi ietekmes uz vidi novērtējuma materiāli bija pieejami daudzās valodās. |
| --- | --- |

(189)

Atbildot uz apsvērumiem par acīmredzami nepietiekamu pārredzamību projekta gatavošanas laikā, Ungārija paskaidroja, ka tā nodrošināja pārredzamību, jo īstenoja Parlamenta lēmumu pieņemšanas procesu. Parlamenta process nodrošināja visām ieinteresētajām personām un iestādēm, tostarp Komisijai, iespēju piekļūt visai atbilstošajai informācijai. Procesā tika publicēti visi neatkarīgo ekspertu ziņojumi, tostarp projekta ekonomiskā analīze, un visi ietekmes uz vidi novērtējuma materiāli bija pieejami daudzās valodās.

| (190) | Ungārija arī atsaucas uz sabiedrisko apspriešanu no 2015. gada 17. marta līdz 4. maijam, kur par projektu atbildīgais valdības komisārs pievērsās Paks II būvniecības un ekspluatācijas iespējamai ietekmei uz vidi. Ungārija arī paziņoja visām tās kaimiņvalstīm (ES un ārpus ES, proti, trešām valstīm) par projektu un organizēja deviņas projekta sabiedriskās apspriešanas vairākās valstīs. |
| --- | --- |

(190)

Ungārija arī atsaucas uz sabiedrisko apspriešanu no 2015. gada 17. marta līdz 4. maijam, kur par projektu atbildīgais valdības komisārs pievērsās Paks II būvniecības un ekspluatācijas iespējamai ietekmei uz vidi. Ungārija arī paziņoja visām tās kaimiņvalstīm (ES un ārpus ES, proti, trešām valstīm) par projektu un organizēja deviņas projekta sabiedriskās apspriešanas vairākās valstīs.

Paks II

| (191) | Saistībā ar apsvērumiem, kuros apgalvots, ka projekta pabeigšana pārkāpj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES (60) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/25/ES (61), Ungārijas iestādes paskaidro, ka SVN un īstenošanas līgumi neietilpst LESD un Direktīvu 2014/24/ES un 2014/25/ES darbības jomā. Papildus tā norādīja, ka pat tad, ja LESD būtu piemērojams, SVN un īstenošanas līgumi ir Direktīvas 2014/25/ES 22. pantā minētie starptautisko līgumu izņēmumi vai šīs direktīvas 50. panta c) punktā minētais tehniskais izņēmums un tāpēc tie ir jāatbrīvo no Savienības publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanas. Ungārija paskaidro, ka SVN ir noteiktas skaidras procedūras īstenošanas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai, tostarp īpašas prasības uzņēmumu izvēlei un apakšlīgumu parakstīšanas tiesību piešķiršanai. |
| --- | --- |

(191)

Saistībā ar apsvērumiem, kuros apgalvots, ka projekta pabeigšana pārkāpj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES (60) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/25/ES (61), Ungārijas iestādes paskaidro, ka SVN un īstenošanas līgumi neietilpst LESD un Direktīvu 2014/24/ES un 2014/25/ES darbības jomā. Papildus tā norādīja, ka pat tad, ja LESD būtu piemērojams, SVN un īstenošanas līgumi ir Direktīvas 2014/25/ES 22. pantā minētie starptautisko līgumu izņēmumi vai šīs direktīvas 50. panta c) punktā minētais tehniskais izņēmums un tāpēc tie ir jāatbrīvo no Savienības publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanas. Ungārija paskaidro, ka SVN ir noteiktas skaidras procedūras īstenošanas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai, tostarp īpašas prasības uzņēmumu izvēlei un apakšlīgumu parakstīšanas tiesību piešķiršanai.

60

61

| (192) | Ungārija arī atspēko apsvērumus, kuros apgalvots, ka tiek pārkāpts Direktīvas 2009/72/EK 8. pants Ungārija apgalvo, ka minētā direktīva nav piemērojama šim projektam, jo uz to attiecas vienīgi Euratom līgums, kas prevalē pār LESD un jebkura ar to saistīta sekundārā akta noteikumiem. Ungārijas iestādes arī uzsver, ka tās uzskata, ka Direktīvas 2009/72/EK noteikumi par jaudas piedāvājumu nav piemērojami, jo projektā nav valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(192)

Ungārija arī atspēko apsvērumus, kuros apgalvots, ka tiek pārkāpts Direktīvas 2009/72/EK 8. pants Ungārija apgalvo, ka minētā direktīva nav piemērojama šim projektam, jo uz to attiecas vienīgi Euratom līgums, kas prevalē pār LESD un jebkura ar to saistīta sekundārā akta noteikumiem. Ungārijas iestādes arī uzsver, ka tās uzskata, ka Direktīvas 2009/72/EK noteikumi par jaudas piedāvājumu nav piemērojami, jo projektā nav valsts atbalsta.

Euratom

| (193) | Visbeidzot, Ungārija atsaucas uz Eiropas Savienības Tiesas judikatūru (62), kurā ir noteikts, ka Savienības tiesību aktu pārkāpuma esību vai neesību nevar ņemt vērā valsts atbalsta lietas izmeklēšanā. Tāpēc Ungārija uzskata, ka jebkurš iespējamais Elektroenerģijas direktīvas pārkāpums ir jāpārbauda ārpus oficiālā valsts atbalsta izmeklēšanas procesa. Ungārija arī atsaucas uz Komisijas lēmumu par valsts atbalstu Hinkley Point C, kurā norādīts, ka konkrētu iepirkuma procedūru vietā var tikt izmantotas vienlīdz pārredzamas un nediskriminējošas procedūras Direktīvas 2009/72/EK 8. panta izpratnē. Ungārija uzskata, ka apakšlīgumu slēgšanas tiesību piešķiršana notiktu saskaņā ar nediskriminēšanas un pārredzamības principu. |
| --- | --- |

(193)

Visbeidzot, Ungārija atsaucas uz Eiropas Savienības Tiesas judikatūru (62), kurā ir noteikts, ka Savienības tiesību aktu pārkāpuma esību vai neesību nevar ņemt vērā valsts atbalsta lietas izmeklēšanā. Tāpēc Ungārija uzskata, ka jebkurš iespējamais Elektroenerģijas direktīvas pārkāpums ir jāpārbauda ārpus oficiālā valsts atbalsta izmeklēšanas procesa. Ungārija arī atsaucas uz Komisijas lēmumu par valsts atbalstu Hinkley Point C, kurā norādīts, ka konkrētu iepirkuma procedūru vietā var tikt izmantotas vienlīdz pārredzamas un nediskriminējošas procedūras Direktīvas 2009/72/EK 8. panta izpratnē. Ungārija uzskata, ka apakšlīgumu slēgšanas tiesību piešķiršana notiktu saskaņā ar nediskriminēšanas un pārredzamības principu.

62

Hinkley Point C

4.5.   UNGĀRIJAS PAPILDU PIEZĪMES PAR KOMISIJAI IESNIEGTAJIEM APSVĒRUMIEM

UNGĀRIJAS PAPILDU PIEZĪMES PAR KOMISIJAI IESNIEGTAJIEM APSVĒRUMIEM

| (194) | Ungārija savā atbildē uz Komisijai iesniegtajiem apsvērumiem apgalvo, ka pašas Komisijas paziņojumā par kodoljomas pārskata programmu (PINC) (63) ir norādīts, ka laikposmā no 2015. gada līdz 2050. gadam būtu jāiegulda miljardiem euro (aptuveni no 650 miljardiem EUR līdz 760 miljardiem EUR), lai nākotnē garantētu drošu enerģijas piegādi Savienībā. |
| --- | --- |

(194)

Ungārija savā atbildē uz Komisijai iesniegtajiem apsvērumiem apgalvo, ka pašas Komisijas paziņojumā par kodoljomas pārskata programmu (PINC) (63) ir norādīts, ka laikposmā no 2015. gada līdz 2050. gadam būtu jāiegulda miljardiem euro (aptuveni no 650 miljardiem EUR līdz 760 miljardiem EUR), lai nākotnē garantētu drošu enerģijas piegādi Savienībā.

PINC

63

5.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

5.1.   ATBALSTA ESĪBA

ATBALSTA ESĪBA

| (195) | Pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ja ir izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi. Pirmkārt, pasākums jāfinansē valstij vai izmantojot valsts līdzekļus. Otrkārt, pasākumam jāsniedz priekšrocība atbalsta saņēmējam. Treškārt, pasākumam ir jārada priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai saimnieciskām darbībām (t. i., jābūt selektivitātei). Ceturtkārt, pasākumam ir jābūt spējīgam ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(195)

Pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ja ir izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi. Pirmkārt, pasākums jāfinansē valstij vai izmantojot valsts līdzekļus. Otrkārt, pasākumam jāsniedz priekšrocība atbalsta saņēmējam. Treškārt, pasākumam ir jārada priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai saimnieciskām darbībām (t. i., jābūt selektivitātei). Ceturtkārt, pasākumam ir jābūt spējīgam ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū.

| (196) | Lēmuma par procedūras sākšanu 3.1. iedaļā Komisija sākotnēji konstatēja, ka pasākums varētu radīt ekonomisku priekšrocību Paks II, ka tas varētu ietvert valsts atbalstu, jo ir piešķirts no Ungārijas valsts līdzekļiem, pasākums būtu selektīvs un ka tas varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Komisijai nav nekāda iemesla mainīt savu novērtējumu attiecībā uz šiem oficiālās izmeklēšanas aspektiem. |
| --- | --- |

(196)

Lēmuma par procedūras sākšanu 3.1. iedaļā Komisija sākotnēji konstatēja, ka pasākums varētu radīt ekonomisku priekšrocību Paks II, ka tas varētu ietvert valsts atbalstu, jo ir piešķirts no Ungārijas valsts līdzekļiem, pasākums būtu selektīvs un ka tas varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Komisijai nav nekāda iemesla mainīt savu novērtējumu attiecībā uz šiem oficiālās izmeklēšanas aspektiem.

Paks II

5.1.1.   EKONOMISKA PRIEKŠROCĪBA

| (197) | Komisija izvērtēja, vai pasākums radītu ekonomisku priekšrocību Paks II, kas būtu īpašnieks un operators diviem jauniem atomelektrostacijas blokiem, kurus pilnīgi finansē Ungārijas valsts. Komisija arī izvērtēja, vai varētu izslēgt ekonomisko priekšrocību esību Paks II gadījumā, ja Ungārijas valsts ieguldījumi būtu tirgus pamatoti ieguldījumi ar mērķi gūt peļņu. |
| --- | --- |

(197)

Komisija izvērtēja, vai pasākums radītu ekonomisku priekšrocību Paks II, kas būtu īpašnieks un operators diviem jauniem atomelektrostacijas blokiem, kurus pilnīgi finansē Ungārijas valsts. Komisija arī izvērtēja, vai varētu izslēgt ekonomisko priekšrocību esību Paks II gadījumā, ja Ungārijas valsts ieguldījumi būtu tirgus pamatoti ieguldījumi ar mērķi gūt peļņu.

Paks II

Paks II

| (198) | Savā novērtējumā Komisija piekrīt Ungārijai par TEIP pārbaudes izmantošanu, lai noteiktu, vai konkrētie ieguldījumi būtu tirgus ieguldījumi. Šajā pārbaudē tiek vērtēts, vai tirgus ieguldītājs būtu ieguldījis projektā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā publiskais ieguldītājs laikā, kad tika pieņemts lēmums veikt ieguldījumus (skatīt arī 53. un 54. apsvērumu). |
| --- | --- |

(198)

Savā novērtējumā Komisija piekrīt Ungārijai par TEIP pārbaudes izmantošanu, lai noteiktu, vai konkrētie ieguldījumi būtu tirgus ieguldījumi. Šajā pārbaudē tiek vērtēts, vai tirgus ieguldītājs būtu ieguldījis projektā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā publiskais ieguldītājs laikā, kad tika pieņemts lēmums veikt ieguldījumus (skatīt arī 53. un 54. apsvērumu).

| (199) | Šajā pārbaudē tiek atzīta ekonomiskās priekšrocības esība un tādējādi arī valsts atbalsta esība tādā gadījumā, ja paredzamā ieguldījumu IRR ir zemāka nekā tirgus standarta WACC tam pašam projektam, jo racionāls privāts ieguldītājs neieguldītu ar šādiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(199)

Šajā pārbaudē tiek atzīta ekonomiskās priekšrocības esība un tādējādi arī valsts atbalsta esība tādā gadījumā, ja paredzamā ieguldījumu IRR ir zemāka nekā tirgus standarta WACC tam pašam projektam, jo racionāls privāts ieguldītājs neieguldītu ar šādiem nosacījumiem.

IRR

WACC

| (200) | TEIP analīze paredz, ka IRR un WACC aplēsēs izmantotajiem pierādījumiem ir jābūt par to laiku, kad tika pieņemts lēmums veikt ieguldījumus, lai reproducētu informāciju, kas bija pieejama ieguldītājiem tajā laikā. Komisija noskaidroja laika grafiku lēmumu pieņemšanas procesam par Paks II projektu, lai noteiktu, kāda informācija bija un būtu pieejama ieguldītājiem laikā, kad tika pieņemts lēmums turpināt projektu (64). |
| --- | --- |

(200)

TEIP analīze paredz, ka IRR un WACC aplēsēs izmantotajiem pierādījumiem ir jābūt par to laiku, kad tika pieņemts lēmums veikt ieguldījumus, lai reproducētu informāciju, kas bija pieejama ieguldītājiem tajā laikā. Komisija noskaidroja laika grafiku lēmumu pieņemšanas procesam par Paks II projektu, lai noteiktu, kāda informācija bija un būtu pieejama ieguldītājiem laikā, kad tika pieņemts lēmums turpināt projektu (64).

IRR

WACC

Paks II

64

| (201) | Šā lēmuma pieņemšanas dienā Paks II vēl nebija neatsaucami pabeigusi divu jauno reaktoru būvniecības darbus (65) [..]. Tāpēc Komisija uzskata, ka 2017. gada februārī pieejamie dati (turpmāk “2017. gada dati”) būtu atbilstošākie TEIP novērtējumam, un tie tiks izmantoti pamatscenārijā. |
| --- | --- |

(201)

Šā lēmuma pieņemšanas dienā Paks II vēl nebija neatsaucami pabeigusi divu jauno reaktoru būvniecības darbus (65) [..]. Tāpēc Komisija uzskata, ka 2017. gada februārī pieejamie dati (turpmāk “2017. gada dati”) būtu atbilstošākie TEIP novērtējumam, un tie tiks izmantoti pamatscenārijā.

Paks II

65

| (202) | Tomēr sarunas par Paks II sākās divus gadus iepriekš. Lai veiktu TEIP pārbaudes rezultātu noturīguma pārbaudi, Komisija arī veica atsevišķu novērtējumu dienā, kad tika pieņemts sākotnējais lēmums par ieguldījumiem, t. i., laikā, kad tika parakstīts IIB līgums, proti, 2014. gada 9. decembrī (turpmāk “2014. gada dati”). Komisija paskaidro, ka tās pašas analīzes rezultāti, taču attiecībā uz agrāku laiku, t. i., sākotnējo ieguldījumu dienu, atbilst rezultātam, ko ieguva, izmantojot 2017. gada datus. |
| --- | --- |

(202)

Tomēr sarunas par Paks II sākās divus gadus iepriekš. Lai veiktu TEIP pārbaudes rezultātu noturīguma pārbaudi, Komisija arī veica atsevišķu novērtējumu dienā, kad tika pieņemts sākotnējais lēmums par ieguldījumiem, t. i., laikā, kad tika parakstīts IIB līgums, proti, 2014. gada 9. decembrī (turpmāk “2014. gada dati”). Komisija paskaidro, ka tās pašas analīzes rezultāti, taču attiecībā uz agrāku laiku, t. i., sākotnējo ieguldījumu dienu, atbilst rezultātam, ko ieguva, izmantojot 2017. gada datus.

Paks II

| (203) | Lai novērtētu, vai TEIP pārbaude ir veikta, Komisija aprēķināja teorētisko WACC ieguldījumiem ar līdzīgu riska profilu tam, kāds ir Paks II. Pēc tam Komisija salīdzināja šo aprēķināto tirgus WACC ar projekta WACC vispirms pamatscenārijā, izmantojot 2017. gada datus, un pēc tam noturīguma pārbaudē, izmantojot 2014. gada datus, kas ir svarīgi sākotnējam lēmumam par ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(203)

Lai novērtētu, vai TEIP pārbaude ir veikta, Komisija aprēķināja teorētisko WACC ieguldījumiem ar līdzīgu riska profilu tam, kāds ir Paks II. Pēc tam Komisija salīdzināja šo aprēķināto tirgus WACC ar projekta WACC vispirms pamatscenārijā, izmantojot 2017. gada datus, un pēc tam noturīguma pārbaudē, izmantojot 2014. gada datus, kas ir svarīgi sākotnējam lēmumam par ieguldījumiem.

WACC

Paks II

WACC

WACC

5.1.1.1.   
  Komisijas WACC novērtējums

Komisijas WACC novērtējums

| (204) | Lai aprēķinātu WACC, Komisija izmanto divas metodes, ko izmantoja arī Ungārija, t. i., standarta augšupējo pieeju, ar kuru konstruē teorētisko WACC, nosakot visus tās komponentus, un salīdzinošo analīzi, kurā izmantotas atsauces vērtības, kas varētu būt svarīgas un salīdzināmas Paks II gadījumā. Lai gan tika izmantotas identiskas metodes, Komisijas iegūtais iznākums atšķiras no Ungārijas secinājumiem, jo Komisija apšaubīja dažu Ungārijas izmantoto parametru vērtības un atsauces vērtības un atspēkoja to derīgumu. Pārējie parametri un atsauces vērtības ir pieņemti, un ir izmantotas nominālvērtības, kā ierosināja Ungārija. Savā novērtējumā Komisija sniegs pierādījumus ikvienai vērtībai, kas varētu atšķirties no Ungārijas priekšlikuma. |
| --- | --- |

(204)

Lai aprēķinātu WACC, Komisija izmanto divas metodes, ko izmantoja arī Ungārija, t. i., standarta augšupējo pieeju, ar kuru konstruē teorētisko WACC, nosakot visus tās komponentus, un salīdzinošo analīzi, kurā izmantotas atsauces vērtības, kas varētu būt svarīgas un salīdzināmas Paks II gadījumā. Lai gan tika izmantotas identiskas metodes, Komisijas iegūtais iznākums atšķiras no Ungārijas secinājumiem, jo Komisija apšaubīja dažu Ungārijas izmantoto parametru vērtības un atsauces vērtības un atspēkoja to derīgumu. Pārējie parametri un atsauces vērtības ir pieņemti, un ir izmantotas nominālvērtības, kā ierosināja Ungārija. Savā novērtējumā Komisija sniegs pierādījumus ikvienai vērtībai, kas varētu atšķirties no Ungārijas priekšlikuma.

WACC

WACC

Paks II

| (205) | Abās Komisijas novērtējumā izmantotajās metodēs pamatscenārijam tika izmantoti 2017. gada dati, bet noturīguma pārbaudē – 2014. gada dati. |
| --- | --- |

(205)

Abās Komisijas novērtējumā izmantotajās metodēs pamatscenārijam tika izmantoti 2017. gada dati, bet noturīguma pārbaudē – 2014. gada dati.

| (206) | Ņemot vērā finanšu aplēšu salīdzinoši lielo nenoteiktību, Komisija piedāvā teorētiskā tirgus etalona WACC diapazonu, kas būtu jāizmanto TEIP pārbaudē. |
| --- | --- |

(206)

Ņemot vērā finanšu aplēšu salīdzinoši lielo nenoteiktību, Komisija piedāvā teorētiskā tirgus etalona WACC diapazonu, kas būtu jāizmanto TEIP pārbaudē.

WACC

| (207) | Abās metodēs Komisija izmantoja mērķa nominālvērtību, pamatojoties uz saistību/pašu kapitāla vidējo attiecību darbmūža laikā 40–50 % apmērā, ko ierosināja Ungārija TEIP pētījumā un ekonomikas pētījumā kā atbilstošu ticamiem etaloniem. Šajā lēmumā atsauce uz saistību/pašu kapitāla attiecību nozīmē attiecību starp projekta parādu un kopējo kapitālu. Turklāt Komisija arī piekrita Ungārijas uzņēmumu ienākuma nodokļa likmei 19 % apmērā. |
| --- | --- |

(207)

Abās metodēs Komisija izmantoja mērķa nominālvērtību, pamatojoties uz saistību/pašu kapitāla vidējo attiecību darbmūža laikā 40–50 % apmērā, ko ierosināja Ungārija TEIP pētījumā un ekonomikas pētījumā kā atbilstošu ticamiem etaloniem. Šajā lēmumā atsauce uz saistību/pašu kapitāla attiecību nozīmē attiecību starp projekta parādu un kopējo kapitālu. Turklāt Komisija arī piekrita Ungārijas uzņēmumu ienākuma nodokļa likmei 19 % apmērā.

| (208) | Pirms sava novērtējuma sniegšanas Komisija norādīja uz turpmāk minētajām nepilnībām Ungārijas piedāvātajā galīgajā WACC etalonā.






  a) | Diapazoni, ko ieguva, izmantojot abas metodes, nebija pilnīgi atbilstoši. Intervāls [5,9–8,4 %], kas iegūts salīdzinošajā analīzē ekonomikas pētījumā, ir plašāks nekā tas [6,2–7,0 %], ko ieguva ar augšupējo pieeju tajā pašā pētījumā, tostarp daudz augstākas vērtības. Ungārija nepierāda, kāpēc precīzākā WACC apakškopa ir jāierobežo līdz [6,2–7,0 %], kas pārklājas vienīgi ar salīdzinošā vērtējuma apakšējo daļu. |
| --- | --- | --- |

(208)

Pirms sava novērtējuma sniegšanas Komisija norādīja uz turpmāk minētajām nepilnībām Ungārijas piedāvātajā galīgajā WACC etalonā.

WACC

a)

Diapazoni, ko ieguva, izmantojot abas metodes, nebija pilnīgi atbilstoši. Intervāls [5,9–8,4 %], kas iegūts salīdzinošajā analīzē ekonomikas pētījumā, ir plašāks nekā tas [6,2–7,0 %], ko ieguva ar augšupējo pieeju tajā pašā pētījumā, tostarp daudz augstākas vērtības. Ungārija nepierāda, kāpēc precīzākā WACC apakškopa ir jāierobežo līdz [6,2–7,0 %], kas pārklājas vienīgi ar salīdzinošā vērtējuma apakšējo daļu.

WACC

| b) | Turklāt dažādu Ungārijas TEIP pētījuma un ekonomikas pētījuma salīdzinošajā analīzē iekļauto mainīgo lielumu vērtības neatbilst attiecīgajām mainīgo lielumu vērtībā augšupējā pieejā tajos pašos pētījumos (66). |
| --- | --- |

b)

Turklāt dažādu Ungārijas TEIP pētījuma un ekonomikas pētījuma salīdzinošajā analīzē iekļauto mainīgo lielumu vērtības neatbilst attiecīgajām mainīgo lielumu vērtībā augšupējā pieejā tajos pašos pētījumos (66).

66

| c) | Attiecībā uz augšupējo pieeju Komisija galvenokārt atspēko trīs Ungārijas izmantotos parametrus, proti, pašu kapitāla riska prēmiju, bezriska likmi un parāda prēmiju. Pirmkārt, nav pamatojuma tam, kāpēc pašu kapitāla tirgus vēsturiskie rezultāti pēdējos desmit gados (kas izmantoti TEIP pētījumā un ekonomikas pētījumā) ir atbilstošs etalons Ungārijas pašu kapitāla riska prēmijai. Argumenti vēsturiskās riska prēmijas neizmantošanai ir saistīti ar tirgus apstākļiem pēc 2008. gada krīzes, kas ir pretrunā periodiem pirms krīzes (67). Otrkārt, bezriska likme, ko Ungārija iesniedza otrajā paskaidrojošajā vēstulē (pirms Lēmuma par procedūras sākšanu), tiek salīdzināta ar HUF izteiktiem 15 gadu Ungārijas valsts obligāciju ienākumiem 3,8 % apmērā, kas bija spēkā 2014. gada novembrī un decembrī. Turklāt Komisija uzskata, ka, tā kā Ungārijas valsts obligāciju ienākumi būtiski atšķiras, saprātīgāk būtu aprēķināt vidējos ienākumus, pamatojoties uz datiem par ikmēneša ienākumiem, kas bija pieejami par visu kalendāro gadu pirms lēmuma par ieguldījumiem pieņemšanas. Treškārt, Ungārija izmanto ESAO EUR tirgus procentu bāzes likmi (CIRR) 18 gadus ilgam projektam par Paks II parāda prēmijas aizstājēju. Tomēr, kā norāda Ungārija TEIP pētījumā, EASO CIRR ir aprēķināta, pamatojoties uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem kodolenerģijas projektu finansēšanai var izmantot eksporta kredītus un ar tirdzniecību saistītu atbalstu. Iespējamā valsts atbalsta aspekts eksporta kredītos var izkropļot parāda prēmijas tirgus etalonu. |
| --- | --- |

c)

Attiecībā uz augšupējo pieeju Komisija galvenokārt atspēko trīs Ungārijas izmantotos parametrus, proti, pašu kapitāla riska prēmiju, bezriska likmi un parāda prēmiju. Pirmkārt, nav pamatojuma tam, kāpēc pašu kapitāla tirgus vēsturiskie rezultāti pēdējos desmit gados (kas izmantoti TEIP pētījumā un ekonomikas pētījumā) ir atbilstošs etalons Ungārijas pašu kapitāla riska prēmijai. Argumenti vēsturiskās riska prēmijas neizmantošanai ir saistīti ar tirgus apstākļiem pēc 2008. gada krīzes, kas ir pretrunā periodiem pirms krīzes (67). Otrkārt, bezriska likme, ko Ungārija iesniedza otrajā paskaidrojošajā vēstulē (pirms Lēmuma par procedūras sākšanu), tiek salīdzināta ar HUF izteiktiem 15 gadu Ungārijas valsts obligāciju ienākumiem 3,8 % apmērā, kas bija spēkā 2014. gada novembrī un decembrī. Turklāt Komisija uzskata, ka, tā kā Ungārijas valsts obligāciju ienākumi būtiski atšķiras, saprātīgāk būtu aprēķināt vidējos ienākumus, pamatojoties uz datiem par ikmēneša ienākumiem, kas bija pieejami par visu kalendāro gadu pirms lēmuma par ieguldījumiem pieņemšanas. Treškārt, Ungārija izmanto ESAO EUR tirgus procentu bāzes likmi (CIRR) 18 gadus ilgam projektam par Paks II parāda prēmijas aizstājēju. Tomēr, kā norāda Ungārija TEIP pētījumā, EASO CIRR ir aprēķināta, pamatojoties uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem kodolenerģijas projektu finansēšanai var izmantot eksporta kredītus un ar tirdzniecību saistītu atbalstu. Iespējamā valsts atbalsta aspekts eksporta kredītos var izkropļot parāda prēmijas tirgus etalonu.

67

CIRR

Paks II

CIRR

| d) | Turklāt Ungārija nav sīki iztirzājusi aplēšu noturību. Atomelektrostaciju radītais papildu risks nav ne skaidri sadalīts reizinātājos aplēsēs, ne izmantots jutīguma analīzē. Tas ir svarīgi, jo kodolenerģijas ražošana var radīt dažādus lielus riskus salīdzinājumā ar citām elektroenerģijas ražošanas tehnoloģijām (68), (69). |
| --- | --- |

d)

Turklāt Ungārija nav sīki iztirzājusi aplēšu noturību. Atomelektrostaciju radītais papildu risks nav ne skaidri sadalīts reizinātājos aplēsēs, ne izmantots jutīguma analīzē. Tas ir svarīgi, jo kodolenerģijas ražošana var radīt dažādus lielus riskus salīdzinājumā ar citām elektroenerģijas ražošanas tehnoloģijām (68), (69).

68

69

Pirmā metode – augšupēja pieeja

Pirmā metode – augšupēja pieeja

| (209) | Augšupējā pieejā ir izmantota standarta WACC formula (ko izmantoja arī Ungārija), un tiek aprēķināti tās parametri:





  kur D un E apzīmē parāda un pašu kapitāla vērtību, Rd
  un Re
  apzīmē attiecīgi parāda un pašu kapitāla izmaksas, savukārt t ir uzņēmumu ienākuma nodokļa likme, kas Ungārijā ir 19 %. Formulas pamatā ir tās parametru paredzamās vērtības. Rd
  un Re
  ir parāda un pašu kapitāla izmaksas laikā, kad tika pieņemti lēmumi par ieguldījumiem, nevis vēsturiskās izmaksas. |
| --- | --- |

(209)

Augšupējā pieejā ir izmantota standarta WACC formula (ko izmantoja arī Ungārija), un tiek aprēķināti tās parametri:

WACC

Image 14

kur D un E apzīmē parāda un pašu kapitāla vērtību, Rd
  un Re
  apzīmē attiecīgi parāda un pašu kapitāla izmaksas, savukārt t ir uzņēmumu ienākuma nodokļa likme, kas Ungārijā ir 19 %. Formulas pamatā ir tās parametru paredzamās vērtības. Rd
  un Re
  ir parāda un pašu kapitāla izmaksas laikā, kad tika pieņemti lēmumi par ieguldījumiem, nevis vēsturiskās izmaksas.

D

E

Rd

Re

t

Rd

Re

| (210) | Savukārt parāda izmaksas tiks noteiktas, izmantojot šādu formulu (ko izmantoja arī Ungārija):





  kur Rf
  apzīmē bezriska likmi tirgū, bet (Rd
   –Rf
  ) apzīmē obligāciju prēmiju tirgū. |
| --- | --- |

(210)

Savukārt parāda izmaksas tiks noteiktas, izmantojot šādu formulu (ko izmantoja arī Ungārija):

Image 15

kur Rf
  apzīmē bezriska likmi tirgū, bet (Rd
   –Rf
  ) apzīmē obligāciju prēmiju tirgū.

Rf

Rd

Rf

| (211) | Savukārt pašu kapitāla izmaksas tiks noteiktas, izmantojot standarta CAPM formulu (ko izmantoja arī Ungārija) (70):





  kur Rf
  apzīmē bezriska likmi tirgū, apzīmē pašu kapitāla tirgus riska prēmiju, bet β (beta) ir ļoti specifiska, nedažādojama projekta riska mērs. |
| --- | --- |

(211)

Savukārt pašu kapitāla izmaksas tiks noteiktas, izmantojot standarta CAPM formulu (ko izmantoja arī Ungārija) (70):

CAPM

70

Image 16

kur Rf
  apzīmē bezriska likmi tirgū, apzīmē pašu kapitāla tirgus riska prēmiju, bet β (beta) ir ļoti specifiska, nedažādojama projekta riska mērs.

Rf

β

| (212) | Komisija apstiprina šādas WACC aprēķināšanai izmantoto parametru vērtības:






  — | lai aizstātu bezriska likmi, Komisija izmanto HUF izteiktu 15 gadu Ungārijas valsts obligāciju procentu likmi, jo šīm Ungārijas valdības izdotajām obligācijām bija garākais termiņš. Mēneša likmes svārstīgums bija ļoti liels laikā, kad tika pieņemts lēmums par ieguldījumiem Paks II. Tāpēc, izvēloties izmantot tādu vērtību, kas atbilst tikai vienam mēnesim, varētu iegūt rezultātu, kas nebūtu noturīgs. Tas neatainotu tāda vērienīga lēmuma reālo situāciju un sarežģītību, kad ieguldītājiem bija vajadzīgs visaptverošs informācijas kopums. Tāpēc Komisija izmanto vidējo vērtību 12 kalendārajos mēnešos pirms aplūkojamā laika brīža pretēji Ungārijai, kas izvēlējās procentu likmi mēnesim tieši pirms lēmuma par ieguldījumiem (71), |
| --- | --- | --- |

(212)

Komisija apstiprina šādas WACC aprēķināšanai izmantoto parametru vērtības:

WACC

—

lai aizstātu bezriska likmi, Komisija izmanto HUF izteiktu 15 gadu Ungārijas valsts obligāciju procentu likmi, jo šīm Ungārijas valdības izdotajām obligācijām bija garākais termiņš. Mēneša likmes svārstīgums bija ļoti liels laikā, kad tika pieņemts lēmums par ieguldījumiem Paks II. Tāpēc, izvēloties izmantot tādu vērtību, kas atbilst tikai vienam mēnesim, varētu iegūt rezultātu, kas nebūtu noturīgs. Tas neatainotu tāda vērienīga lēmuma reālo situāciju un sarežģītību, kad ieguldītājiem bija vajadzīgs visaptverošs informācijas kopums. Tāpēc Komisija izmanto vidējo vērtību 12 kalendārajos mēnešos pirms aplūkojamā laika brīža pretēji Ungārijai, kas izvēlējās procentu likmi mēnesim tieši pirms lēmuma par ieguldījumiem (71),

Paks II

71

| — | 208.c) apsvērumā ir paskaidroti iemesli, kāpēc Ungārijas izmantotās vēsturiskās tirgus (pašu kapitāla) riska prēmijas ir neatbilstošas, un šo iemeslu dēļ Komisija aprēķināja pašu kapitāla riska prēmiju kā pašu kapitāla riska prēmiju aritmētisko vidējo, pamatojoties uz diviem finanšu un darījumdarbības pasaulē vispāratzītiem avotiem:






  — | galvenais datu avots ir Ņujorkas Universitātes profesora Aswath Damodaran globālā pašu kapitāla riska prēmiju datubāze (“
  Damodaran riska prēmiju datubāze”) (72), |
| --- | --- | --- |

—

208.c) apsvērumā ir paskaidroti iemesli, kāpēc Ungārijas izmantotās vēsturiskās tirgus (pašu kapitāla) riska prēmijas ir neatbilstošas, un šo iemeslu dēļ Komisija aprēķināja pašu kapitāla riska prēmiju kā pašu kapitāla riska prēmiju aritmētisko vidējo, pamatojoties uz diviem finanšu un darījumdarbības pasaulē vispāratzītiem avotiem:

—

galvenais datu avots ir Ņujorkas Universitātes profesora Aswath Damodaran globālā pašu kapitāla riska prēmiju datubāze (“
  Damodaran riska prēmiju datubāze”) (72),

Aswath Damodaran

Damodaran

72

| — | otrā datubāze ir Navarras Universitātes IESE Darījumdarbības skolas profesora Fernandez tirgus riska prēmiju datubāze (73). |
| --- | --- |

—

otrā datubāze ir Navarras Universitātes IESE Darījumdarbības skolas profesora Fernandez tirgus riska prēmiju datubāze (73).

IESE

Fernandez

73

Konstatējumi ir apkopoti 6. tabulā.

6. tabula

6. tabula

Pašu kapitāla riska prēmija – Ungārija

Pašu kapitāla riska prēmija – Ungārija

| | 2014. gada decembris | 2017. gada februāris |
| --- | --- | --- |
| Damodaran pašu kapitāla riska prēmija | 8,84 | 8,05 |
| Fernandez pašu kapitāla riska prēmija | 8,30 | 8,10 |
| Vidējā pašu kapitāla riska prēmija | 8,57 | 8,08 |

2014. gada decembris

2017. gada februāris

Damodaran pašu kapitāla riska prēmija

Damodaran

8,84

8,05

Fernandez pašu kapitāla riska prēmija

Fernandez

8,30

8,10

Vidējā pašu kapitāla riska prēmija

8,57

8,08

| — | Beta aprēķinam Komisija izmanto Ungārijas iesniegtajā TEIP dokumentā piedāvāto nominālvērtību, proti, 0,92
   (74). |
| --- | --- |

—

Beta aprēķinam Komisija izmanto Ungārijas iesniegtajā TEIP dokumentā piedāvāto nominālvērtību, proti, 0,92
   (74).

74

| — | Parāda izmaksas pirms nodokļa atskaitīšanas būtu Ungārijas bezriska likme (vidējā vērtība 12 kalendārajos mēnešos pirms aplūkojamā laika brīža) plus komerciālā parāda riska prēmija papildus valsts obligāciju 2,26 %, kas ir valsts parāda riska prēmijas mērs (75). |
| --- | --- |

—

Parāda izmaksas pirms nodokļa atskaitīšanas būtu Ungārijas bezriska likme (vidējā vērtība 12 kalendārajos mēnešos pirms aplūkojamā laika brīža) plus komerciālā parāda riska prēmija papildus valsts obligāciju 2,26 %, kas ir valsts parāda riska prēmijas mērs (75).

75

| — | Tika pieņemtas divas projekta saistību/pašu kapitāla attiecības vērtības, proti, 50 % un 40 %, kā piedāvāja Ungārija gan TEIP pētījumā, gan ekonomikas pētījumā. |
| --- | --- |

—

Tika pieņemtas divas projekta saistību/pašu kapitāla attiecības vērtības, proti, 50 % un 40 %, kā piedāvāja Ungārija gan TEIP pētījumā, gan ekonomikas pētījumā.

| (213) | 212. apsvērumā minētie WACC rādītāji un iegūtie WACC diapazoni ir apkopoti 7. tabulā. Atsevišķā kolonnā ir norādīts katrs laikposms, kas attiecas uz novērtējumu.

  7. tabula



  WACC aprēķins augšupējā pieejā








  Ievaddati | 2014. gada decembris | 2017. gada februāris |
| --- | --- | --- | --- |
| Ungārijas bezriska likme | 5,30  % | 3,45  % |
| Pašu kapitāla riska prēmija, Ungārija | 8,57  % | 8,08  % |
| Beta | 0,92 | 0,92 |
| Ieņēmumi no pašu kapitāla | 13,19  % | 10,88  % |
| Komerciālā parāda riska prēmija papildus ieņēmumiem no Ungārijas valsts obligācijām | 2,26  % | 2,26  % |
| Ieņēmumi no parāda pirms nodokļa atskaitīšanas | 7,56  % | 5,71  % |
| Uzņēmumu ienākuma nodokļa likme | 19 % | 19 % |
| Ieņēmumi no parāda pēc nodokļa atskaitīšanas | 6,12  % | 4,63  % |
| Saistību/pašu kapitāla attiecība (D/(D+E)) – I scenārijs | 50 % | 50 % |
| Saistību/pašu kapitāla attiecība (D/(D+E)) – II scenārijs | 40 % | 40 % |
| WACC ar I saistību/pašu kapitāla attiecību | 9,66  % | 7,75  % |
| WACC ar II saistību/pašu kapitāla attiecību | 10,36  % | 8,38  % |
| WACC diapazons | 9,66 –10,36  % | 7,75 –8,38  % |

(213)

212. apsvērumā minētie WACC rādītāji un iegūtie WACC diapazoni ir apkopoti 7. tabulā. Atsevišķā kolonnā ir norādīts katrs laikposms, kas attiecas uz novērtējumu.

WACC

WACC

7. tabula

7. tabula

WACC aprēķins augšupējā pieejā

WACC

Ievaddati

2014. gada decembris

2017. gada februāris

Ungārijas bezriska likme

5,30  %

3,45  %

Pašu kapitāla riska prēmija, Ungārija

8,57  %

8,08  %

Beta

0,92

0,92

Ieņēmumi no pašu kapitāla

13,19  %

10,88  %

Komerciālā parāda riska prēmija papildus ieņēmumiem no Ungārijas valsts obligācijām

2,26  %

2,26  %

Ieņēmumi no parāda pirms nodokļa atskaitīšanas

7,56  %

5,71  %

Uzņēmumu ienākuma nodokļa likme

19 %

19 %

Ieņēmumi no parāda pēc nodokļa atskaitīšanas

6,12  %

4,63  %

Saistību/pašu kapitāla attiecība (D/(D+E)) – I scenārijs

50 %

50 %

Saistību/pašu kapitāla attiecība (D/(D+E)) – II scenārijs

40 %

40 %

WACC ar I saistību/pašu kapitāla attiecību

WACC

9,66  %

7,75  %

WACC ar II saistību/pašu kapitāla attiecību

WACC

10,36  %

8,38  %

WACC diapazons

WACC

9,66 –10,36  %

7,75 –8,38  %

| (214) | 7. tabulā minētie WACC elementi paredz, ka WACC diapazons ir [9,66–10,36 %] 2014. gada decembrim un [7,75–8,38 %] 2017. gada februārim (76). Tomēr jānorāda, ka vienīgais nozarei raksturīgais rādītājs šajos aprēķinos ir rūpniecības beta (0,92). Tāpēc ir maz ticams, ka ar kodolenerģijas projektiem saistītā lielā riska prēmiju iekļautu pilnā apmērā (skatīt 68. zemsvītras piezīmi), un būtu jāaplūko faktiskā riska zemāka robežvērtība. |
| --- | --- |

(214)

7. tabulā minētie WACC elementi paredz, ka WACC diapazons ir [9,66–10,36 %] 2014. gada decembrim un [7,75–8,38 %] 2017. gada februārim (76). Tomēr jānorāda, ka vienīgais nozarei raksturīgais rādītājs šajos aprēķinos ir rūpniecības beta (0,92). Tāpēc ir maz ticams, ka ar kodolenerģijas projektiem saistītā lielā riska prēmiju iekļautu pilnā apmērā (skatīt 68. zemsvītras piezīmi), un būtu jāaplūko faktiskā riska zemāka robežvērtība.

WACC

WACC

76

Otrā metode – salīdzinošā vērtēšana

Otrā metode – salīdzinošā vērtēšana

| (215) | Komisija piekrīt Ungārijai, ka alternatīva iespēja, kā noskaidrot atbilstošo tirgus WACC diapazonu, būtu salīdzināt to ar atsauces vērtībām, kas ir salīdzināmas Paks II projekta gadījumā. Tomēr a) apsvērumā minēto iemeslu dēļ Komisija uzskatīja, ka Ungārijas iestāžu norādītās atsauces vērtības un diapazoni nav pietiekami noturīgi. Tāpēc Komisija ir veikusi pati savu salīdzinošo analīzi, kurā ir iegūts nozarei un valstij raksturīgs WACC etalons, pamatojoties uz Damodaran datubāzi (77) (78), izmantojot gan 2017. gada, gan 2014. gada datus. |
| --- | --- |

(215)

Komisija piekrīt Ungārijai, ka alternatīva iespēja, kā noskaidrot atbilstošo tirgus WACC diapazonu, būtu salīdzināt to ar atsauces vērtībām, kas ir salīdzināmas Paks II projekta gadījumā. Tomēr a) apsvērumā minēto iemeslu dēļ Komisija uzskatīja, ka Ungārijas iestāžu norādītās atsauces vērtības un diapazoni nav pietiekami noturīgi. Tāpēc Komisija ir veikusi pati savu salīdzinošo analīzi, kurā ir iegūts nozarei un valstij raksturīgs WACC etalons, pamatojoties uz Damodaran datubāzi (77) (78), izmantojot gan 2017. gada, gan 2014. gada datus.

WACC

Paks II

WACC

Damodaran

77

78

| (216) | Proti, šai pieejai ir šādi trīs posmi (rādītāji visiem trim posmiem ir aprēķināti atsevišķi gan 2014. gada decembrim, gan 2017. gada februārim):






  a) | pirmajā posmā ir izmantota Damodaran nozares līmeņa WACC datubāze Rietumeiropai, lai noteiktu parāda un pašu kapitāla izmaksas nozarēm, kuras varētu uzskatīt par labām aizstājējvērtībām kodolenerģijas ražošanas nozarei (79).
  Attiecībā uz kodolenerģijas ražošanas nozari izmantotās aizstājējvērtības ietver “Videi nekaitīgo un atjaunojamo energoresursu”, “Enerģētikas” un “Sabiedrisko pakalpojumu (vispārīgi)” nozari 2017. gada datubāzē un “Enerģētikas” un “Sabiedrisko pakalpojumu (vispārīgi)” nozari 2014. gada datubāzē (80). Jebkuri parāda un pašu kapitāla izmaksu rādītāji, kas aprēķināti, pamatojoties uz šīm nozarēm, var tikt uzskatīti par konservatīvām aplēsēm Pakšas atomelektrstacijai divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, Damodaran datubāzē nav nodalīti regulētie un neregulētie segmenti šajās nozarēs. Paks II ir neregulētajā segmentā, kas ietver augstāku risku un tāpēc augstākas parāda un pašu kapitāla izmaksas nekā regulētiem uzņēmumiem tajā pašā nozarē. Otrkārt, atomelektrostacijas to lielā izmēra un mēroga dēļ ir riskantākas nekā vidējs elektroenerģijas ražošanas vai sabiedrisko pakalpojumu uzņēmums (81).
  8. tabulā ir minētas parāda un pašu kapitāla izmaksas pirms nodokļa atskaitīšanas, kas iegūtas tieši no Damodaran WACC datubāzes Rietumeiropai, kā arī nozares līmeņa beta vērtības (82). Tabulā arī iekļauts šo nozaru vidējais starpnozaru rādītājs (83).

  8. tabula


  Nozares līmeņa parāda un pašu kapitāla izmaksas (pirms nodokļa atskaitīšanas) Rietumeiropai











  Gads | Izmaksas | Videi nekaitīgie un atjaunojamie energoresursi | Enerģētika | Sabiedriskie pakalpojumi (vispārīgi) | Ražošana un sabiedriskie pakalpojumi (vidēji) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Parāds | — | 5,90  % | 5,40  % | 5,65  % |
| Pašu kapitāls | — | 9,92  % | 9,84  % | 9,88  % |
| β | — | 1,09 | 1,08 | |
| 2017 | Parāds | 4,41  % | 3,96  % | 3,96  % | 4,11  % |
| Pašu kapitāls | 9,31  % | 9,82  % | 9,82  % | 9,65  % |
| β | 1,01 | 1,08 | 1,08 | |

(216)

Proti, šai pieejai ir šādi trīs posmi (rādītāji visiem trim posmiem ir aprēķināti atsevišķi gan 2014. gada decembrim, gan 2017. gada februārim):

a)

pirmajā posmā ir izmantota Damodaran nozares līmeņa WACC datubāze Rietumeiropai, lai noteiktu parāda un pašu kapitāla izmaksas nozarēm, kuras varētu uzskatīt par labām aizstājējvērtībām kodolenerģijas ražošanas nozarei (79).

Damodaran

WACC

79

Attiecībā uz kodolenerģijas ražošanas nozari izmantotās aizstājējvērtības ietver “Videi nekaitīgo un atjaunojamo energoresursu”, “Enerģētikas” un “Sabiedrisko pakalpojumu (vispārīgi)” nozari 2017. gada datubāzē un “Enerģētikas” un “Sabiedrisko pakalpojumu (vispārīgi)” nozari 2014. gada datubāzē (80). Jebkuri parāda un pašu kapitāla izmaksu rādītāji, kas aprēķināti, pamatojoties uz šīm nozarēm, var tikt uzskatīti par konservatīvām aplēsēm Pakšas atomelektrstacijai divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, Damodaran datubāzē nav nodalīti regulētie un neregulētie segmenti šajās nozarēs. Paks II ir neregulētajā segmentā, kas ietver augstāku risku un tāpēc augstākas parāda un pašu kapitāla izmaksas nekā regulētiem uzņēmumiem tajā pašā nozarē. Otrkārt, atomelektrostacijas to lielā izmēra un mēroga dēļ ir riskantākas nekā vidējs elektroenerģijas ražošanas vai sabiedrisko pakalpojumu uzņēmums (81).

80

Damodaran

Paks II

81

8. tabulā ir minētas parāda un pašu kapitāla izmaksas pirms nodokļa atskaitīšanas, kas iegūtas tieši no Damodaran WACC datubāzes Rietumeiropai, kā arī nozares līmeņa beta vērtības (82). Tabulā arī iekļauts šo nozaru vidējais starpnozaru rādītājs (83).

Damodaran WACC

82

83

8. tabula

8. tabula

Nozares līmeņa parāda un pašu kapitāla izmaksas (pirms nodokļa atskaitīšanas) Rietumeiropai

Nozares līmeņa parāda un pašu kapitāla izmaksas (pirms nodokļa atskaitīšanas) Rietumeiropai

Gads

Izmaksas

Videi nekaitīgie un atjaunojamie energoresursi

Enerģētika

Sabiedriskie pakalpojumi (vispārīgi)

Ražošana un sabiedriskie pakalpojumi (vidēji)

2014

Parāds

—

5,90  %

5,40  %

5,65  %

Pašu kapitāls

—

9,92  %

9,84  %

9,88  %

β

—

1,09

1,08

2017

Parāds

4,41  %

3,96  %

3,96  %

4,11  %

Pašu kapitāls

9,31  %

9,82  %

9,82  %

9,65  %

β

1,01

1,08

1,08

| b) | Otrajā posmā ir izmantota Damodaran riska prēmiju datubāze, lai aprēķinātu vidējo parāda un pašu kapitāla riska prēmiju, kas vajadzīga Ungārijai salīdzinājumā ar citām Rietumeiropas valstīm “Attīstītās Eiropas” apakšgrupā (skatīt 77. zemsvītras piezīmi), kā minēts 9. tabulā, kurā ir 8. tabulā minēto nozaru un nozares līmeņa WACC datubāzē iekļautie uzņēmumi (84). Tā tiks pieskaitīta pirmajā posmā noteiktajiem parāda un pašu kapitāla rādītājiem, kā minēts a) apakšpunktā.

  9. tabula


  Ungārijas riska prēmija










  (%) |
| --- | --- |
| Gads | Riska prēmija | Attīstītā Eiropa | Ungārija | Starpība |
| 2014 | Valsts riska prēmija (obligācijas) | 0,99 | 2,56 | 1,57 |
| Valsts riska prēmija (pašu kapitāls) | 1,48 | 3,84 | 2,36 |
| 2017 | Valsts riska prēmija (obligācijas) | 1,06 | 1,92 | 0,86 |
| Valsts riska prēmija (pašu kapitāls) | 1,30 | 2,36 | 1,06 |

b)

Otrajā posmā ir izmantota Damodaran riska prēmiju datubāze, lai aprēķinātu vidējo parāda un pašu kapitāla riska prēmiju, kas vajadzīga Ungārijai salīdzinājumā ar citām Rietumeiropas valstīm “Attīstītās Eiropas” apakšgrupā (skatīt 77. zemsvītras piezīmi), kā minēts 9. tabulā, kurā ir 8. tabulā minēto nozaru un nozares līmeņa WACC datubāzē iekļautie uzņēmumi (84). Tā tiks pieskaitīta pirmajā posmā noteiktajiem parāda un pašu kapitāla rādītājiem, kā minēts a) apakšpunktā.

Damodaran

WACC

84

9. tabula

9. tabula

Ungārijas riska prēmija

Ungārijas riska prēmija

(%)

Gads

Riska prēmija

Attīstītā Eiropa

Ungārija

Starpība

2014

Valsts riska prēmija (obligācijas)

0,99

2,56

1,57

Valsts riska prēmija (pašu kapitāls)

1,48

3,84

2,36

2017

Valsts riska prēmija (obligācijas)

1,06

1,92

0,86

Valsts riska prēmija (pašu kapitāls)

1,30

2,36

1,06

| c) | Trešajā posmā attiecīgā Ungārijas valsts riska prēmija, kas noteikta b) apakšpunktā, ir pieskaitīta a) apakšpunktā iegūtajām parāda un pašu kapitāla izmaksām, iegūstot Ungārijas parāda un pašu kapitāla izmaksas (85). Attiecīgi WACC ir iegūta Ungārijas iestāžu piedāvātajai divu līmeņu saistību / pašu kapitāla attiecībai. 10. tabulā ir apkopoti rezultāti.

  10. tabula


  Ungārijas parāda, pašu kapitāla un WACC
   (*6) izmaksas












  (%) |
| --- | --- |
| Gads | Izmaksas | D/
  (D+E) | Videi nekaitīgie un atjaunojamie energoresursi | Enerģētika | Sabiedriskie pakalpojumi (vispārīgi) | Ražošana un sabiedriskie pakalpojumi (vidēji) |
| 2014 | Parāds pirms nodokļa atskaitīšanas | | | 7,47 | 6,97 | 7,22 |
| Parāds pēc nodokļa atskaitīšanas | | | 6,05 | 5,65 | 5,85 |
| Pašu kapitāls | | | 12,50 | 12,40 | 12,45 |
| WACC | 50 | | 9,28 | 9,02 | 9,15 |
| WACC | 40 | | 9,92 | 9,70 | 9,81 |
| 2017 | Parāds pirms nodokļa atskaitīšanas | | 5,27 | 4,82 | 4,82 | 4,97 |
| Parāds pēc nodokļa atskaitīšanas | | 4,27 | 3,91 | 3,91 | 4,03 |
| Pašu kapitāls | | 10,38 | 10,97 | 10,97 | 10,77 |
| WACC | 50 | 7,32 | 7,44 | 7,44 | 7,40 |
| WACC | 40 | 7,93 | 8,15 | 8,14 | 8,07 |

c)

Trešajā posmā attiecīgā Ungārijas valsts riska prēmija, kas noteikta b) apakšpunktā, ir pieskaitīta a) apakšpunktā iegūtajām parāda un pašu kapitāla izmaksām, iegūstot Ungārijas parāda un pašu kapitāla izmaksas (85). Attiecīgi WACC ir iegūta Ungārijas iestāžu piedāvātajai divu līmeņu saistību / pašu kapitāla attiecībai. 10. tabulā ir apkopoti rezultāti.

85

WACC

10. tabula

10. tabula

Ungārijas parāda, pašu kapitāla un WACC
   (*6) izmaksas

Ungārijas parāda, pašu kapitāla un WACC

*6

(%)

Gads

Izmaksas

D/

(D+E)

Videi nekaitīgie un atjaunojamie energoresursi

Enerģētika

Sabiedriskie pakalpojumi (vispārīgi)

Ražošana un sabiedriskie pakalpojumi (vidēji)

2014

Parāds pirms nodokļa atskaitīšanas

7,47

6,97

7,22

Parāds pēc nodokļa atskaitīšanas

6,05

5,65

5,85

Pašu kapitāls

12,50

12,40

12,45

WACC

50

9,28

9,02

9,15

WACC

40

9,92

9,70

9,81

2017

Parāds pirms nodokļa atskaitīšanas

5,27

4,82

4,82

4,97

Parāds pēc nodokļa atskaitīšanas

4,27

3,91

3,91

4,03

Pašu kapitāls

10,38

10,97

10,97

10,77

WACC

50

7,32

7,44

7,44

7,40

WACC

40

7,93

8,15

8,14

8,07

| (217) | Ar šo metodi Paks II projekta WACC ir diapazonā no 9,15 līdz 9,81 % attiecībā uz sākotnējo 2014. gada decembra lēmumu par ieguldījumiem un diapazonā no 7,40 līdz 8,07 % attiecībā uz 2017. gada februāri. Šā diapazona pamatā ir saistību/pašu kapitāla attiecība 40–50 % apmērā, kā noteikts TEIP pētījumā. Jānorāda arī, ka 2014. gada WACC apakšējā robeža 9,15 % apmērā varētu būt jākoriģē uz augšu, ja būtu pieejami 2014. gada dati par “Videi nekaitīgiem un atjaunojamiem energoresursiem”. Arī atomelektrostaciju papildu riska prēmijas iekļaušana (skatīt 68. zemsvītras piezīmi) palielinātu diapazonus. |
| --- | --- |

(217)

Ar šo metodi Paks II projekta WACC ir diapazonā no 9,15 līdz 9,81 % attiecībā uz sākotnējo 2014. gada decembra lēmumu par ieguldījumiem un diapazonā no 7,40 līdz 8,07 % attiecībā uz 2017. gada februāri. Šā diapazona pamatā ir saistību/pašu kapitāla attiecība 40–50 % apmērā, kā noteikts TEIP pētījumā. Jānorāda arī, ka 2014. gada WACC apakšējā robeža 9,15 % apmērā varētu būt jākoriģē uz augšu, ja būtu pieejami 2014. gada dati par “Videi nekaitīgiem un atjaunojamiem energoresursiem”. Arī atomelektrostaciju papildu riska prēmijas iekļaušana (skatīt 68. zemsvītras piezīmi) palielinātu diapazonus.

Paks II

WACC

WACC

Secinājums par WACC

Secinājums par WACC

| (218) | As abām metodēm, ko izmantoja, lai aplēstu WACC tirgus līmeņa etalonu, tiek iegūti intervāli, kuri pārklājas. Kopumā 2017. gada vērtības ir vidēji zemākas nekā 2014. gada vērtības, atainojot galvenokārt Ungārijas bezriska likmes tirgus novērtējumu. Attiecīgie intervāli ir apkopoti 11. tabulā.

  11. tabula


  Kopsavilkums par WACC









  (%) |
| --- | --- |
| | 2014. gada decembris | 2017. gada februāris |
| Augšupēja pieeja | 9,66 –10,36 | 7,75 –8,38 |
| Salīdzinošā pieeja | 9,15 –9,81 | 7,40 –8,07 |
| Vispārējais diapazons | 9,15 –10,36 | 7,40 –8,38 |
| Vidējais punkts | 9,76 | 7,89 |

(218)

As abām metodēm, ko izmantoja, lai aplēstu WACC tirgus līmeņa etalonu, tiek iegūti intervāli, kuri pārklājas. Kopumā 2017. gada vērtības ir vidēji zemākas nekā 2014. gada vērtības, atainojot galvenokārt Ungārijas bezriska likmes tirgus novērtējumu. Attiecīgie intervāli ir apkopoti 11. tabulā.

WACC

11. tabula

11. tabula

Kopsavilkums par WACC

Kopsavilkums par WACC

(%)

2014. gada decembris

2017. gada februāris

Augšupēja pieeja

9,66 –10,36

7,75 –8,38

Salīdzinošā pieeja

9,15 –9,81

7,40 –8,07

Vispārējais diapazons

9,15 –10,36

7,40 –8,38

Vidējais punkts

9,76

7,89

| (219) | 11. tabulā ir iekļauti WACC rādītāji diapazonā no 9,15 % līdz 10,36 % attiecībā uz 2014. gada decembra sākotnējo lēmumu un rādītājs diapazonā no 7,40 % līdz 8,38 % attiecībā uz 2017. gada februāri. Visas šīs WACC vērtības ir uzskatāmas par konservatīvām, jo tajās nav iekļauta atomelektrostaciju projektu iespējamā riska prēmija (86). |
| --- | --- |

(219)

11. tabulā ir iekļauti WACC rādītāji diapazonā no 9,15 % līdz 10,36 % attiecībā uz 2014. gada decembra sākotnējo lēmumu un rādītājs diapazonā no 7,40 % līdz 8,38 % attiecībā uz 2017. gada februāri. Visas šīs WACC vērtības ir uzskatāmas par konservatīvām, jo tajās nav iekļauta atomelektrostaciju projektu iespējamā riska prēmija (86).

WACC

WACC

86

5.1.1.2.   
  Komisijas novērtējums par projekta IRR

Komisijas novērtējums par projekta IRR

| (220) | Savā novērtējumā par IRR Komisija izmantoja Ungārijas iesniegto finanšu modeli. Proti, Komisija pieņēma finanšu modelī izmantoto metodi, kā arī modeļa ievaddatus, izņemot elektroenerģijas cenas prognozi, centrālā scenārija gadījumā. Tomēr Komisija norāda:






  a) | IRR vērtība ir ļoti jutīga pret aprēķinam izvēlētās cenas prognozi. Piemēram, piemērojot 2014. gada novembra EUR/USD valūtas kursu (87), nevis 2015. gada oktobra valūtas kursu (Ungārijas valdības izvēle), lai iegūtu 2014. gada EUR IEA cenas prognozi (kuras pamatā bija prognozes dati no IEA WEO 2014), projekta IRR samazinās par vairāk nekā 0,8 %. Tāpēc ir vajadzīga IRR aprēķina pamatā esošās cenas prognozes atkārtota novērtēšana; |
| --- | --- | --- |

(220)

Savā novērtējumā par IRR Komisija izmantoja Ungārijas iesniegto finanšu modeli. Proti, Komisija pieņēma finanšu modelī izmantoto metodi, kā arī modeļa ievaddatus, izņemot elektroenerģijas cenas prognozi, centrālā scenārija gadījumā. Tomēr Komisija norāda:

IRR

a)

IRR vērtība ir ļoti jutīga pret aprēķinam izvēlētās cenas prognozi. Piemēram, piemērojot 2014. gada novembra EUR/USD valūtas kursu (87), nevis 2015. gada oktobra valūtas kursu (Ungārijas valdības izvēle), lai iegūtu 2014. gada EUR IEA cenas prognozi (kuras pamatā bija prognozes dati no IEA WEO 2014), projekta IRR samazinās par vairāk nekā 0,8 %. Tāpēc ir vajadzīga IRR aprēķina pamatā esošās cenas prognozes atkārtota novērtēšana;

IRR

87

IEA

IEA WEO 2014

IRR

IRR

| b) | IRR ir jutīga arī pret i) atomelektrostacijas bloku slodzes koeficientu (vai izmantošanas koeficientu), ii) dažādām ar projektu saistītām izmaksu pozīcijām, tostarp abu īpašnieku izmaksām būvniecības periodā, kā arī turpmākajām E&U izmaksām ekspluatācijas periodā, un iii) iespējamu būvniecības kavēšanos. Šo faktoru izmaiņu ietekme ir rūpīgi jānovērtē, t. i., vairāk nekā tikai mazās nobīdes, ko Ungārija pārbaudīja finanšu modelī, jutīguma analīzē, veicot galveno rezultātu noturīguma pārbaudi. |
| --- | --- |

b)

IRR ir jutīga arī pret i) atomelektrostacijas bloku slodzes koeficientu (vai izmantošanas koeficientu), ii) dažādām ar projektu saistītām izmaksu pozīcijām, tostarp abu īpašnieku izmaksām būvniecības periodā, kā arī turpmākajām E&U izmaksām ekspluatācijas periodā, un iii) iespējamu būvniecības kavēšanos. Šo faktoru izmaiņu ietekme ir rūpīgi jānovērtē, t. i., vairāk nekā tikai mazās nobīdes, ko Ungārija pārbaudīja finanšu modelī, jutīguma analīzē, veicot galveno rezultātu noturīguma pārbaudi.

IRR

| (221) | Tāpēc, lai nodrošinātu precīzākus projekta IRR aplēšu rezultātus, kā arī lai papildinātu jutīguma analīzi un noturīguma pārbaudes, Komisija veica dažus precizējumus IRR aprēķinos izmantotajos komponentos. Proti, Komisija pārskatīja un papildināja Ungārijas iesniegtās cenas prognozes. Turklāt papildus izmaksām un slodzes koeficientam, ko Ungārija piedāvāja centrālajā scenārijā finanšu modelī, Komisija arī iekļāva ieinteresēto personu iesniegto informāciju, lai uzlabotu rezultātu precizitāti. Visbeidzot, Komisija veica rūpīgu rezultātu jutīguma pārbaudi, simulējot pārmaiņas visos attiecīgajos modeļa parametros. |
| --- | --- |

(221)

Tāpēc, lai nodrošinātu precīzākus projekta IRR aplēšu rezultātus, kā arī lai papildinātu jutīguma analīzi un noturīguma pārbaudes, Komisija veica dažus precizējumus IRR aprēķinos izmantotajos komponentos. Proti, Komisija pārskatīja un papildināja Ungārijas iesniegtās cenas prognozes. Turklāt papildus izmaksām un slodzes koeficientam, ko Ungārija piedāvāja centrālajā scenārijā finanšu modelī, Komisija arī iekļāva ieinteresēto personu iesniegto informāciju, lai uzlabotu rezultātu precizitāti. Visbeidzot, Komisija veica rūpīgu rezultātu jutīguma pārbaudi, simulējot pārmaiņas visos attiecīgajos modeļa parametros.

IRR

IRR

| (222) | Līdzīgi kā WACC gadījumā attiecīgie IRR diapazoni tika aprēķināti, gan pamatojoties uz 2017. gada februārī pieejamo informāciju (2017. gada datiem), gan informāciju, kas bija pieejama 2014. gada 9. decembrī, kad tika pieņemts sākotnējais lēmums par ieguldījumiem (2014. gada datiem). |
| --- | --- |

(222)

Līdzīgi kā WACC gadījumā attiecīgie IRR diapazoni tika aprēķināti, gan pamatojoties uz 2017. gada februārī pieejamo informāciju (2017. gada datiem), gan informāciju, kas bija pieejama 2014. gada 9. decembrī, kad tika pieņemts sākotnējais lēmums par ieguldījumiem (2014. gada datiem).

WACC

IRR

Cenas prognozes

Cenas prognozes

| (223) | Komisijas cenas prognožu novērtējuma sākuma punkti ir cenas prognožu līknes, kas redzamas Ungārijas iesniegtā ekonomikas pētījuma 16. attēlā, kopā ar cenas prognozi, kuras pamatā ir IEA WEO (2014), ko Komisija izmantoja Lēmumā par procedūras sākšanu. Lai aptvertu visu Paks II bloku paredzamo ekspluatācijas periodu, Komisija paplašināja šīs diagrammas, iekļaujot vienīgi tās, kas aptver attiecīgi periodus līdz 2030. un 2040. gadam, saglabājot prognozētos cenu līmeņus nemainīgus ekspluatācijas pārtraukšanas (t. i., 2030. un 2040. gada) vērtību līmenī. Šīs cenu prognozes ir atainotas 14. attēlā.

  14. attēls


  Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh) (88)














  Avots: | ekonomikas pētījums un finanšu modelis (skatīt 69. apsvērumu). |
| --- | --- | --- |

(223)

Komisijas cenas prognožu novērtējuma sākuma punkti ir cenas prognožu līknes, kas redzamas Ungārijas iesniegtā ekonomikas pētījuma 16. attēlā, kopā ar cenas prognozi, kuras pamatā ir IEA WEO (2014), ko Komisija izmantoja Lēmumā par procedūras sākšanu. Lai aptvertu visu Paks II bloku paredzamo ekspluatācijas periodu, Komisija paplašināja šīs diagrammas, iekļaujot vienīgi tās, kas aptver attiecīgi periodus līdz 2030. un 2040. gadam, saglabājot prognozētos cenu līmeņus nemainīgus ekspluatācijas pārtraukšanas (t. i., 2030. un 2040. gada) vērtību līmenī. Šīs cenu prognozes ir atainotas 14. attēlā.

IEA WEO

Paks II

14. attēls

14. attēls

Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh) (88)

Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh) (88

Image 17

Avots:

Avots:

| (224) | 14. attēlā redzamo D līkni Komisija izmantoja Lēmumā par procedūras sākšanu, lai aprēķinātu projekta IRR. Turklāt H līkne apzīmē BMWi (Vācijas Ekonomikas ministrijas) 2014. gada tirgus pētījuma prognozi, I līkne apzīmē 2014. gada BMWi atsauces scenārija prognozi, J līkne apzīmē IEA WEO (2014) elektroenerģijas cenas prognozi, kur USD izteiktie rādītāji ir pārvērsti EUR izteiktos rādītājos pēc 2015. gada septembra aptuvenā EUR/USD valūtas kursa 0,9 (89). Ungārijas iesniegtā IRR aprēķina pamatā pēc būtības ir šī H, I un J līkne. |
| --- | --- |

(224)

14. attēlā redzamo D līkni Komisija izmantoja Lēmumā par procedūras sākšanu, lai aprēķinātu projekta IRR. Turklāt H līkne apzīmē BMWi (Vācijas Ekonomikas ministrijas) 2014. gada tirgus pētījuma prognozi, I līkne apzīmē 2014. gada BMWi atsauces scenārija prognozi, J līkne apzīmē IEA WEO (2014) elektroenerģijas cenas prognozi, kur USD izteiktie rādītāji ir pārvērsti EUR izteiktos rādītājos pēc 2015. gada septembra aptuvenā EUR/USD valūtas kursa 0,9 (89). Ungārijas iesniegtā IRR aprēķina pamatā pēc būtības ir šī H, I un J līkne.

IRR

BMWi

BMWi

IEA WEO

89

IRR

| (225) | Komisija veica turpmāk minētās korekcijas 14. attēlā iekļautajās līknēs. J līkne tika koriģēta, pamatojoties uz vidējo EUR/USD valūtas kursu, kas bija pieejams 2014. gada novembrī, kad tika publicētas IEA WEO (2014) USD izteiktās prognozes. Tajā laikā vidējais EUR/USD valūtas kurss iepriekšējos trīs mēnešos bija 0,79. Arī 15. attēlā iekļautā L līkne tika koriģēta (90). |
| --- | --- |

(225)

Komisija veica turpmāk minētās korekcijas 14. attēlā iekļautajās līknēs. J līkne tika koriģēta, pamatojoties uz vidējo EUR/USD valūtas kursu, kas bija pieejams 2014. gada novembrī, kad tika publicētas IEA WEO (2014) USD izteiktās prognozes. Tajā laikā vidējais EUR/USD valūtas kurss iepriekšējos trīs mēnešos bija 0,79. Arī 15. attēlā iekļautā L līkne tika koriģēta (90).

IEA WEO

90

| (226) | Turklāt, lai precīzi aplēstu IRR 2017. gada februārim, Komisija ieskicē cenas prognozes, kas iekļautas Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2016. gada Pasaules enerģētikas pārskatā (IEA WEO 2016), kurš tika publicēts 2016. gada 16. novembrī (91). Tā kā sākotnējie rādītāji bija doti USD, Komisija izmantoja trīs mēnešu (2016. gada augusta vidus – 2016. gada novembra vidus) vidējo EUR/USD valūtas kursu 0,9, kas bija svarīgs šajā publikācijas dienā, lai konstruētu EUR rādītājus (92) (93). M līkne 15. attēlā ataino šo cenas prognozi.

  15. attēls


  Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh) (94)














  Avots: | ekonomikas pētījums un finanšu modelis (skatīt 69. apsvērumu), kā arī Komisijas aprēķini. |
| --- | --- | --- |

(226)

Turklāt, lai precīzi aplēstu IRR 2017. gada februārim, Komisija ieskicē cenas prognozes, kas iekļautas Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2016. gada Pasaules enerģētikas pārskatā (IEA WEO 2016), kurš tika publicēts 2016. gada 16. novembrī (91). Tā kā sākotnējie rādītāji bija doti USD, Komisija izmantoja trīs mēnešu (2016. gada augusta vidus – 2016. gada novembra vidus) vidējo EUR/USD valūtas kursu 0,9, kas bija svarīgs šajā publikācijas dienā, lai konstruētu EUR rādītājus (92) (93). M līkne 15. attēlā ataino šo cenas prognozi.

IRR

IEA WEO 2016

91

92

93

15. attēls

15. attēls

Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh) (94)

Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh) (94

Image 18

Avots:

Avots:

| (227) | Šis rādītājs liecina par divām lietām. Pirmkārt, piemērojot pareizo valūtas kursu, lai pārvērstu USD vērtības EUR vērtībās, cenas prognoze Eiropai IEA WEO 2014 kļūst aptuveni par 12 % zemāka (L līkne atrodas zem J līknes). Otrkārt, 2016. gada novembrī publicētā IEA WEO cenas prognoze ir vidēji par 20 % zemāka nekā cenas prognoze, kas tika iekļauta tajā pašā publikācijā divus gadus iepriekš (L līkne un M līkne). To varētu saistīt ar elektroenerģijas cenām, kuras samazinājās 2014. un 2016. gadā, un vajadzīgajām prognožu korekcijām (95). Attiecīgi ikvienā novērtējumā attiecībā uz 2016. gada prognozi un ikvienu attiecīgo IRR aprēķinu ir jāņem vērā šis cenas prognožu samazinājums un lielākā uzmanība jāpievērš M līknei 15. attēlā (96). |
| --- | --- |

(227)

Šis rādītājs liecina par divām lietām. Pirmkārt, piemērojot pareizo valūtas kursu, lai pārvērstu USD vērtības EUR vērtībās, cenas prognoze Eiropai IEA WEO 2014 kļūst aptuveni par 12 % zemāka (L līkne atrodas zem J līknes). Otrkārt, 2016. gada novembrī publicētā IEA WEO cenas prognoze ir vidēji par 20 % zemāka nekā cenas prognoze, kas tika iekļauta tajā pašā publikācijā divus gadus iepriekš (L līkne un M līkne). To varētu saistīt ar elektroenerģijas cenām, kuras samazinājās 2014. un 2016. gadā, un vajadzīgajām prognožu korekcijām (95). Attiecīgi ikvienā novērtējumā attiecībā uz 2016. gada prognozi un ikvienu attiecīgo IRR aprēķinu ir jāņem vērā šis cenas prognožu samazinājums un lielākā uzmanība jāpievērš M līknei 15. attēlā (96).

IEA WEO 2014

IEA WEO

95

IRR

96

| (228) | Saistībā ar cenas prognozēm, kuru pamatā ir IEA WEO, ir jāņem vērā, ka to pamatā bija “Jaunās politikas scenārija” novērtējums (97). Visaptverošā novērtējumā ir jāiekļauj arī citi IEA WEO aplūkotie scenāriji, piemēram, “Pašreizējās politikas scenārijs” un “Zemas naftas cenas scenārijs”, kā tas bija izdarīts Candole pētījumā saistībā ar IEA WEO 2015 cenu prognozēm (98). Tas ir svarīgi, jo tad, ja izvēlas atšķirīgus politikas virzienus, cenas prognozes noteikšanas veidi atšķiras, kā redzams 12. attēlā un atveidots 16. attēlā.

  16. attēls


  Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh)













  Avots: | Candole Partners. |
| --- | --- | --- |

(228)

Saistībā ar cenas prognozēm, kuru pamatā ir IEA WEO, ir jāņem vērā, ka to pamatā bija “Jaunās politikas scenārija” novērtējums (97). Visaptverošā novērtējumā ir jāiekļauj arī citi IEA WEO aplūkotie scenāriji, piemēram, “Pašreizējās politikas scenārijs” un “Zemas naftas cenas scenārijs”, kā tas bija izdarīts Candole pētījumā saistībā ar IEA WEO 2015 cenu prognozēm (98). Tas ir svarīgi, jo tad, ja izvēlas atšķirīgus politikas virzienus, cenas prognozes noteikšanas veidi atšķiras, kā redzams 12. attēlā un atveidots 16. attēlā.

IEA WEO

97

IEA WEO

Candole

IEA WEO 2015

98

16. attēls

16. attēls

Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh)

Ilgtermiņa elektroenerģijas cenu prognožu līknes (EUR/MWh)

Image 19

Avots:

Avots:

Candole Partners

| (229) | Bāzes, augstā un zemā līkne 16. attēlā atbilst attiecīgi jaunas politikas scenārijam, pašreizējās politikas scenārijam un zemas naftas cenas politikas scenārijam IEA WEO 2015 (skatīt arī 128. apsvērumu). 16. attēlā redzams, ka pašreizējās politikas scenārijā ir nākotnē prognozētas nedaudz augstākas elektroenerģijas cenas nekā jaunas politikas scenārijā, savukārt zemas naftas cenas scenārijā ir nākotnē prognozētas būtiski zemākas elektroenerģijas cenas nekā centrālajā jaunas politikas scenārijā (prognozes izdarītas 2015. gadā). Tas ir jāņem vērā Paks II projekta IRR aprēķina visaptverošā jutīguma analīzē (99). |
| --- | --- |

(229)

Bāzes, augstā un zemā līkne 16. attēlā atbilst attiecīgi jaunas politikas scenārijam, pašreizējās politikas scenārijam un zemas naftas cenas politikas scenārijam IEA WEO 2015 (skatīt arī 128. apsvērumu). 16. attēlā redzams, ka pašreizējās politikas scenārijā ir nākotnē prognozētas nedaudz augstākas elektroenerģijas cenas nekā jaunas politikas scenārijā, savukārt zemas naftas cenas scenārijā ir nākotnē prognozētas būtiski zemākas elektroenerģijas cenas nekā centrālajā jaunas politikas scenārijā (prognozes izdarītas 2015. gadā). Tas ir jāņem vērā Paks II projekta IRR aprēķina visaptverošā jutīguma analīzē (99).

IEA WEO 2015

Paks II

IRR

99

| (230) | Turklāt, lai precīzi interpretētu un novērtētu dažādu iestāžu sagatavotos ilgtermiņa cenas prognozes rādītājus, šiem rādītājiem ir jābūt saistītiem ar elektroenerģijas biržās parakstītu nākotnes elektroenerģijas līgumu cenām pat tad, ja tās attiecas uz daudz īsākiem periodiem, nekā redzams 12. attēlā. 13. attēlā redzamās cenu līknes, kurās salīdzinātas Vācijas un Ungārijas nākotnes līgumu cenas ar zemākajā IEA WEO cenas prognozēm (kas atbilst zemas naftas cenas scenārijam), liecina, ka pat jaunākās IEA WEO 2015 cenas prognozes var būt pārāk optimistiskas, jo nākotnes elektroenerģijas cenas var būt novērtētas pārāk augstu. Tas ir jāņem vērā, arī nosakot Paks II projekta IRR, kā arī jebkurā pamatojošā jutīguma analīzē. |
| --- | --- |

(230)

Turklāt, lai precīzi interpretētu un novērtētu dažādu iestāžu sagatavotos ilgtermiņa cenas prognozes rādītājus, šiem rādītājiem ir jābūt saistītiem ar elektroenerģijas biržās parakstītu nākotnes elektroenerģijas līgumu cenām pat tad, ja tās attiecas uz daudz īsākiem periodiem, nekā redzams 12. attēlā. 13. attēlā redzamās cenu līknes, kurās salīdzinātas Vācijas un Ungārijas nākotnes līgumu cenas ar zemākajā IEA WEO cenas prognozēm (kas atbilst zemas naftas cenas scenārijam), liecina, ka pat jaunākās IEA WEO 2015 cenas prognozes var būt pārāk optimistiskas, jo nākotnes elektroenerģijas cenas var būt novērtētas pārāk augstu. Tas ir jāņem vērā, arī nosakot Paks II projekta IRR, kā arī jebkurā pamatojošā jutīguma analīzē.

IEA WEO

IEA WEO 2015

Paks II

IRR

Slodzes koeficients, dažādas izmaksu pozīcijas un kavēšanās

Slodzes koeficients, dažādas izmaksu pozīcijas un kavēšanās

| (231) | Lielā izmēra, būvniecības darbu sarežģītības un ilglaicīgas ekspluatācijas dēļ atomelektrostacijas ir pakļautas slodzes koeficienta, būvniecības laika un dažādu izmaksu pozīciju nenoteiktībai. Tam savukārt ir būtiska ietekme uz projekta IRR. |
| --- | --- |

(231)

Lielā izmēra, būvniecības darbu sarežģītības un ilglaicīgas ekspluatācijas dēļ atomelektrostacijas ir pakļautas slodzes koeficienta, būvniecības laika un dažādu izmaksu pozīciju nenoteiktībai. Tam savukārt ir būtiska ietekme uz projekta IRR.

IRR

| (232) | Ir grūti novērtēt šo nenoteiktību, jo Paks II ir III+ paaudzes atomelektrostacija, kādu ekspluatācijā pašlaik nav (100). Tāpēc jebkāda veida salīdzinājums ir hipotētisks. III un III+ paaudzes tehnoloģiskās atšķirības ir pietiekami lielas, lai apgalvotu, ka 231. apsvērumā minētā nenoteiktība neattiecas uz Paks II. |
| --- | --- |

(232)

Ir grūti novērtēt šo nenoteiktību, jo Paks II ir III+ paaudzes atomelektrostacija, kādu ekspluatācijā pašlaik nav (100). Tāpēc jebkāda veida salīdzinājums ir hipotētisks. III un III+ paaudzes tehnoloģiskās atšķirības ir pietiekami lielas, lai apgalvotu, ka 231. apsvērumā minētā nenoteiktība neattiecas uz Paks II.

Paks II

100

Paks II

Slodzes koeficients

Slodzes koeficients

| (233) | Ungārijas valdības IRR aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka Paks II vidējais slodzes koeficients ir [90–95] % (*7). Tas ir daudz lielāks rādītājs nekā vidējais gada slodzes koeficients 72 % apmērā visām atomelektrostacijām pasaulē, kā minēts The World Nuclear Industry – Status Report 2015 (“Pasaules kodolrūpniecība – atskaite par 2015. gada situāciju”) (WNISR2015) (101). Savukārt IEA WEO 2014 par kodolenerģiju ir norādīts, ka laikposmā no 1980. gada līdz 2010. gadam vidējais jaudas koeficients reaktoriem pasaulē palielinājās no 56 % līdz 79 %. Tas ir rezultāts labākai plānošanai, kas būtiski saīsināja dīkstāves periodus plānotajiem apkopes darbiem un degvielas uzpildei. Reaktoros ar labāko sniegumu tika sasniegti jaudas koeficienti līdz aptuveni 95 %. Tomēr, stacijām novecojot, var būt grūti sasniegt tik augstu līmeni, jo pārbaudes un komponentu testēšana ir jāveic biežāk (102). |
| --- | --- |

(233)

Ungārijas valdības IRR aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka Paks II vidējais slodzes koeficients ir [90–95] % (*7). Tas ir daudz lielāks rādītājs nekā vidējais gada slodzes koeficients 72 % apmērā visām atomelektrostacijām pasaulē, kā minēts The World Nuclear Industry – Status Report 2015 (“Pasaules kodolrūpniecība – atskaite par 2015. gada situāciju”) (WNISR2015) (101). Savukārt IEA WEO 2014 par kodolenerģiju ir norādīts, ka laikposmā no 1980. gada līdz 2010. gadam vidējais jaudas koeficients reaktoriem pasaulē palielinājās no 56 % līdz 79 %. Tas ir rezultāts labākai plānošanai, kas būtiski saīsināja dīkstāves periodus plānotajiem apkopes darbiem un degvielas uzpildei. Reaktoros ar labāko sniegumu tika sasniegti jaudas koeficienti līdz aptuveni 95 %. Tomēr, stacijām novecojot, var būt grūti sasniegt tik augstu līmeni, jo pārbaudes un komponentu testēšana ir jāveic biežāk (102).

IRR

Paks II

*7

The World Nuclear Industry – Status Report 2015

WNISR2015

101

IEA WEO 2014

102

| (234) | Jānorāda, ka tik augsta līmeņa rādītājus var viegli apdraudēt negadījumi stacijas darbmūža laikā. Piemēram, negadījums 2003. gadā Pakšas AES otrajā blokā samazināja vidējo slodzes koeficientu 1990.–2015. gadam par gandrīz pieciem procentpunktiem no 85,3 % līdz 80,7 %. |
| --- | --- |

(234)

Jānorāda, ka tik augsta līmeņa rādītājus var viegli apdraudēt negadījumi stacijas darbmūža laikā. Piemēram, negadījums 2003. gadā Pakšas AES otrajā blokā samazināja vidējo slodzes koeficientu 1990.–2015. gadam par gandrīz pieciem procentpunktiem no 85,3 % līdz 80,7 %.

| (235) | Cita problēma, uzturot Paks II abu jauno reaktoru slodzes koeficientu virs 90 %, ir tāda, ka tos ir plānots ekspluatēt vienlaikus ar dažiem Pakšas AES blokiem. Tā kā abas atomelektrostacijas atrodas tuvu Donavai, ietekmes uz vidi dēļ vasaras karstajās dienās var būt jāsamazina ražošana vienā no stacijām. Tā kā ir pieņemts, ka abi jaunie Paks II reaktori darbosies pastāvīgi ar augstu slodzes koeficientu, tas samazinātu Pakšas AES ražošanas un ieņēmumus, – tās ir ekonomiskās izmaksas, kas jāņem vērā, novērtējot Paks II projekta dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(235)

Cita problēma, uzturot Paks II abu jauno reaktoru slodzes koeficientu virs 90 %, ir tāda, ka tos ir plānots ekspluatēt vienlaikus ar dažiem Pakšas AES blokiem. Tā kā abas atomelektrostacijas atrodas tuvu Donavai, ietekmes uz vidi dēļ vasaras karstajās dienās var būt jāsamazina ražošana vienā no stacijām. Tā kā ir pieņemts, ka abi jaunie Paks II reaktori darbosies pastāvīgi ar augstu slodzes koeficientu, tas samazinātu Pakšas AES ražošanas un ieņēmumus, – tās ir ekonomiskās izmaksas, kas jāņem vērā, novērtējot Paks II projekta dzīvotspēju.

Paks II

Paks II

Paks II

Izmaksas

Izmaksas

| (236) | Izmaksas ilgtermiņa projekta darbmūžā var būtiski atšķirties no prognozētās ilgtermiņa vērtības, kas norādīta projekta sākotnējā darījumdarbības plānā. Raksturīgākie iemesli tam ir visu attiecīgo izmaksu pozīciju neiekļaušana darījumdarbības plānā vai pārāk optimistisku pieņēmumu un izmaksu aplēšu izmantošana. |
| --- | --- |

(236)

Izmaksas ilgtermiņa projekta darbmūžā var būtiski atšķirties no prognozētās ilgtermiņa vērtības, kas norādīta projekta sākotnējā darījumdarbības plānā. Raksturīgākie iemesli tam ir visu attiecīgo izmaksu pozīciju neiekļaušana darījumdarbības plānā vai pārāk optimistisku pieņēmumu un izmaksu aplēšu izmantošana.

| (237) | Šo projektu sarežģītības dēļ atomelektrostaciju būvniecības faktiskās izmaksas bieži ir augstākas, nekā plānots. Piemēram, AREVA EPR III+ paaudzes atomelektrostaciju būvniecības izmaksas Francijā un Somijā bija gandrīz trīs reizes augstākas nekā būvniecības projektā iekļautās sākotnējās izmaksas (103). Arī Ķīnā un ASV uzbūvēto Westinghouse AP1000 reaktoru gadījumā bija būtisks izmaksu pārsniegums par aptuveni 20 % vai vairāk, un Rosatom AES-2006 atomelektrostacija Baltkrievijā būvniecības izmaksas bija gandrīz divreiz augstākas nekā sākotnēji plānotās būvniecības izmaksas (104). |
| --- | --- |

(237)

Šo projektu sarežģītības dēļ atomelektrostaciju būvniecības faktiskās izmaksas bieži ir augstākas, nekā plānots. Piemēram, AREVA EPR III+ paaudzes atomelektrostaciju būvniecības izmaksas Francijā un Somijā bija gandrīz trīs reizes augstākas nekā būvniecības projektā iekļautās sākotnējās izmaksas (103). Arī Ķīnā un ASV uzbūvēto Westinghouse AP1000 reaktoru gadījumā bija būtisks izmaksu pārsniegums par aptuveni 20 % vai vairāk, un Rosatom AES-2006 atomelektrostacija Baltkrievijā būvniecības izmaksas bija gandrīz divreiz augstākas nekā sākotnēji plānotās būvniecības izmaksas (104).

AREVA EPR

103

Westinghouse AP

Rosatom AES-2006

104

| (238) | Lai gan pēc būtības fiksētas cenas darbgatavi līgumi var garantēt īpašniekam aizsardzību pret pieaugošām būvniecības izmaksām, tajos bieži nav iekļautas visas jauno reaktoru izmaksas. Attiecīgi īpašnieka izmaksas, tostarp nepieciešamo atļauju iegūšanas izmaksas, ar pieslēgumu energotīklam saistītās izmaksas, atkritumu apsaimniekošanas izmaksas un ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksas, kā arī vides izmaksas nav fiksētas un var pieaugt. Savukārt piegādātājs var pieņemt lēmumu neuzņemties papildu izmaksas virs noteikta līmeņa un uzskatīt, ka izmaksu pieaugums ir īpašnieka pieprasīto pārmaiņu dēļ. Šāds strīds var nonākt līdz šķīrējtiesai un tiesai, tādējādi vēl vairāk palielinot ar ieguldījumu saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

(238)

Lai gan pēc būtības fiksētas cenas darbgatavi līgumi var garantēt īpašniekam aizsardzību pret pieaugošām būvniecības izmaksām, tajos bieži nav iekļautas visas jauno reaktoru izmaksas. Attiecīgi īpašnieka izmaksas, tostarp nepieciešamo atļauju iegūšanas izmaksas, ar pieslēgumu energotīklam saistītās izmaksas, atkritumu apsaimniekošanas izmaksas un ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksas, kā arī vides izmaksas nav fiksētas un var pieaugt. Savukārt piegādātājs var pieņemt lēmumu neuzņemties papildu izmaksas virs noteikta līmeņa un uzskatīt, ka izmaksu pieaugums ir īpašnieka pieprasīto pārmaiņu dēļ. Šāds strīds var nonākt līdz šķīrējtiesai un tiesai, tādējādi vēl vairāk palielinot ar ieguldījumu saistītās izmaksas.

| (239) | Šķiet, ka Pakšas II atomelektrostacijas darījumdarbības plānā arī ir iekļauti daži pieņēmumi par izmaksām, kas uzskatāmi par optimistiskiem. Ieinteresēto personu iesniegtie dokumenti liecina, ka provizoriskie rādītāji var būt pārāk optimistiski attiecībā uz šādām pozīcijām:






  — | atomelektrostacijas dzesēšana: finanšu modelī ir izmantota dzesēšanas sistēma ar saldūdeni, ko atbalsta Ungārija, nevis dārgāku dzesēšanas sistēmu, kuras pamatā ir dzesēšanas tornis, ko EP deputāts B. Jávor uzskata par nepieciešamu; projekta ietekmes uz vidi novērtējuma pētījumā (IVNP) nav iekļauta abu sistēmu sīka kvantitatīva izmaksu un ieguvumu analīze. Abu staciju paralēlās darbības periodā tomēr var būt jāuzstāda dārgākais dzesēšanas tornis (105), |
| --- | --- | --- |

(239)

Šķiet, ka Pakšas II atomelektrostacijas darījumdarbības plānā arī ir iekļauti daži pieņēmumi par izmaksām, kas uzskatāmi par optimistiskiem. Ieinteresēto personu iesniegtie dokumenti liecina, ka provizoriskie rādītāji var būt pārāk optimistiski attiecībā uz šādām pozīcijām:

—

atomelektrostacijas dzesēšana: finanšu modelī ir izmantota dzesēšanas sistēma ar saldūdeni, ko atbalsta Ungārija, nevis dārgāku dzesēšanas sistēmu, kuras pamatā ir dzesēšanas tornis, ko EP deputāts B. Jávor uzskata par nepieciešamu; projekta ietekmes uz vidi novērtējuma pētījumā (IVNP) nav iekļauta abu sistēmu sīka kvantitatīva izmaksu un ieguvumu analīze. Abu staciju paralēlās darbības periodā tomēr var būt jāuzstāda dārgākais dzesēšanas tornis (105),

B. Jávor

105

| — | pieslēgums energosistēmai: finanšu modelī ir iekļauts kopējais rādītājs [43 000 – 51 000] (*8) miljoni HUF jeb [124–155] miljoni (*8) EUR, kas ir tālu no EP deputāta B. Jávor iesniegtā rādītāja 1,6 miljardu EUR apmērā; neviena persona neiesniedza sīku informāciju par to, kā šie cipari tika aprēķināti, |
| --- | --- |

—

pieslēgums energosistēmai: finanšu modelī ir iekļauts kopējais rādītājs [43 000 – 51 000] (*8) miljoni HUF jeb [124–155] miljoni (*8) EUR, kas ir tālu no EP deputāta B. Jávor iesniegtā rādītāja 1,6 miljardu EUR apmērā; neviena persona neiesniedza sīku informāciju par to, kā šie cipari tika aprēķināti,

*8

*8

B. Jávor

| — | rezerves izmaksas: finanšu modelī nav iekļauta pozīcija, ko varētu attiecināt uz izmaksām saistībā ar Paks II atomelektrostacijas ietekmi uz Ungārijas elektroenerģijas sistēmu, piemēram, papildu rezerves prasības; papildu rezerves būs vajadzīgas saskaņā ar likumu atsevišķu Paks II bloku lielā izmēra dēļ, kā norāda EP deputāts B. Jávor, |
| --- | --- |

—

rezerves izmaksas: finanšu modelī nav iekļauta pozīcija, ko varētu attiecināt uz izmaksām saistībā ar Paks II atomelektrostacijas ietekmi uz Ungārijas elektroenerģijas sistēmu, piemēram, papildu rezerves prasības; papildu rezerves būs vajadzīgas saskaņā ar likumu atsevišķu Paks II bloku lielā izmēra dēļ, kā norāda EP deputāts B. Jávor,

Paks II

Paks II

B. Jávor

| — | apdrošināšanas izmaksas: liela mēroga negadījumu, ko var izraisīt atomelektrostacijas, proti, neprojektēto negadījumu (NN), apdrošināšana var izmaksāt vairāk nekā [15 000–20 000] (*8) miljonus HUF jeb [45–60] (*8) miljonus EUR, kā redzams finanšu modelī (106), |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas izmaksas: liela mēroga negadījumu, ko var izraisīt atomelektrostacijas, proti, neprojektēto negadījumu (NN), apdrošināšana var izmaksāt vairāk nekā [15 000–20 000] (*8) miljonus HUF jeb [45–60] (*8) miljonus EUR, kā redzams finanšu modelī (106),

*8

*8

106

| — | uzturēšanas izmaksas: atomelektrostacijas darbmūža laikā nav plānotas lielas renovācijas izmaksas; renovācijas izmaksas varētu būt vajadzīgas citu atomelektrostacijas elementu pāragras novecošanās dēļ vai negadījumu vai avāriju dēļ stacijas darbmūža laikā (107). |
| --- | --- |

—

uzturēšanas izmaksas: atomelektrostacijas darbmūža laikā nav plānotas lielas renovācijas izmaksas; renovācijas izmaksas varētu būt vajadzīgas citu atomelektrostacijas elementu pāragras novecošanās dēļ vai negadījumu vai avāriju dēļ stacijas darbmūža laikā (107).

107

| (240) | Komisija norāda, ka jebkādas nobīdes no rādītājiem, ko Ungārija bija iekļāvusi Paks II darījumdarbības plānā (finanšu modelī), pamatojoties uz 239. apsvērumā minētajām bažām, izraisītu projekta IRR samazināšanos (108). |
| --- | --- |

(240)

Komisija norāda, ka jebkādas nobīdes no rādītājiem, ko Ungārija bija iekļāvusi Paks II darījumdarbības plānā (finanšu modelī), pamatojoties uz 239. apsvērumā minētajām bažām, izraisītu projekta IRR samazināšanos (108).

Paks II

IRR

108

Iespējamā kavēšanās

Iespējamā kavēšanās

| (241) | Atomelektrostacijas būvniecība var kavēties, un tas pagarina būvniecības laiku (109). Būvniecības kavēšanās galvenie iemesli ir projekta izstrādes problēmas, kvalificēta darbaspēka trūkums, nepietiekamas speciālās zināšanas, problēmas piegādes ķēdē, slikta plānošana un iepriekš nepieredzētas problēmas (110) (111). |
| --- | --- |

(241)

Atomelektrostacijas būvniecība var kavēties, un tas pagarina būvniecības laiku (109). Būvniecības kavēšanās galvenie iemesli ir projekta izstrādes problēmas, kvalificēta darbaspēka trūkums, nepietiekamas speciālās zināšanas, problēmas piegādes ķēdē, slikta plānošana un iepriekš nepieredzētas problēmas (110) (111).

109

110

111

| (242) | Attiecībā uz kavēšanos būvniecības periodā – pirmās divas III+ paaudzes elektrostacijas, kuras tika nodotas ekspluatācijā un uzbūvētas, bija Oikiluoto-3 stacija Somijā (būvniecība sākās 2005. gadā) un Flamanvilles elektrostacija Francijā (būvniecība sākās 2007. gadā), un katrā no tām bija kavēšanās par vairāk nekā pieciem gadiem (112). Abas elektrostacijas ir Areva EPR modeļi. |
| --- | --- |

(242)

Attiecībā uz kavēšanos būvniecības periodā – pirmās divas III+ paaudzes elektrostacijas, kuras tika nodotas ekspluatācijā un uzbūvētas, bija Oikiluoto-3 stacija Somijā (būvniecība sākās 2005. gadā) un Flamanvilles elektrostacija Francijā (būvniecība sākās 2007. gadā), un katrā no tām bija kavēšanās par vairāk nekā pieciem gadiem (112). Abas elektrostacijas ir Areva EPR modeļi.

Oikiluoto-3

112

Areva EPR

| (243) | Rosatom AES četros III+ paaudzes 2006. gada projektos Krievijā, kuru būvniecība sākās laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam, arī notika kavēšanās, kā izklāstīts 3. tabulā 99. apsvērumā. Piemēram, Sanktpēterburgā Ļeņingradas elektrostacijas II posmā viena no diviem V-491 blokiem (kura nodošana ekspluatācijā sākotnēji bija plānota 2013. gada oktobrī) (Paks II projekts) būvniecība tika pārtraukta, kad 2011. gada 17. jūlijā sabruka ierobežojošā tērauda struktūra (113), tāpēc tagad ir plānots to nodot ekspluatācijā 2017. gada vidū, savukārt otru bloku bija plānots nodot ekspluatācijā līdz 2016. gadam, bet tagad to ir plānots izdarīt tikai 2018. gadā (114). Vēl viena bloka būvniecība Nemanā, Kaļiņingradā, tika pārtraukta 2013. gadā (115). |
| --- | --- |

(243)

Rosatom AES četros III+ paaudzes 2006. gada projektos Krievijā, kuru būvniecība sākās laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam, arī notika kavēšanās, kā izklāstīts 3. tabulā 99. apsvērumā. Piemēram, Sanktpēterburgā Ļeņingradas elektrostacijas II posmā viena no diviem V-491 blokiem (kura nodošana ekspluatācijā sākotnēji bija plānota 2013. gada oktobrī) (Paks II projekts) būvniecība tika pārtraukta, kad 2011. gada 17. jūlijā sabruka ierobežojošā tērauda struktūra (113), tāpēc tagad ir plānots to nodot ekspluatācijā 2017. gada vidū, savukārt otru bloku bija plānots nodot ekspluatācijā līdz 2016. gadam, bet tagad to ir plānots izdarīt tikai 2018. gadā (114). Vēl viena bloka būvniecība Nemanā, Kaļiņingradā, tika pārtraukta 2013. gadā (115).

Rosatom

Paks II

113

114

115

| (244) | Tādējādi III+ paaudzes elektrostaciju būvniecības jaunākā vēsture liecina, ka būvniecības kavēšanās nav nekas neparasts (116). Tas savukārt ietekmē IRR. Šo ietekmi var zināmā mērā mazināt, paredzot kaitējuma kompensāciju noteiktos apstākļos. |
| --- | --- |

(244)

Tādējādi III+ paaudzes elektrostaciju būvniecības jaunākā vēsture liecina, ka būvniecības kavēšanās nav nekas neparasts (116). Tas savukārt ietekmē IRR. Šo ietekmi var zināmā mērā mazināt, paredzot kaitējuma kompensāciju noteiktos apstākļos.

116

IRR

IRR aprēķināšana

IRR

| (245) | Komisija izmantoja Ungārijas iesniegto finanšu modeli, lai aprēķinātu attiecīgo IRR vērtību diapazonus 2014. gada decembrim un 2017. februārim. Proti, Komisija:






  — | paļāvās uz izmaksu rādītājiem, ko Ungārijas valdība bija iekļāvusi finanšu modelī kā sākumpunktu, |
| --- | --- | --- |

(245)

Komisija izmantoja Ungārijas iesniegto finanšu modeli, lai aprēķinātu attiecīgo IRR vērtību diapazonus 2014. gada decembrim un 2017. februārim. Proti, Komisija:

IRR

—

paļāvās uz izmaksu rādītājiem, ko Ungārijas valdība bija iekļāvusi finanšu modelī kā sākumpunktu,

| — | atjaunināja finanšu modelī iekļautās cenas prognožu līknes saskaņā ar apakšiedaļā par cenas prognozēm apspriestajām norādēm (skatīt 223.–230. apsvērumu) – H, I un L cenas prognozes līkne tika izmantota, lai aprēķinātu IRR 2014. gada decembrim, bet M cenas prognozes līkne tika izmantota, lai aprēķinātu IRR 2017. gada februārim, |
| --- | --- |

—

atjaunināja finanšu modelī iekļautās cenas prognožu līknes saskaņā ar apakšiedaļā par cenas prognozēm apspriestajām norādēm (skatīt 223.–230. apsvērumu) – H, I un L cenas prognozes līkne tika izmantota, lai aprēķinātu IRR 2014. gada decembrim, bet M cenas prognozes līkne tika izmantota, lai aprēķinātu IRR 2017. gada februārim,

IRR

IRR

| — | veica jutīguma analīzi, pamatojoties uz Montekarlo gadījumu, lai iegūtu IRR attiecīgos diapazonus 2014. gada decembrim un 2017. gada februārim (117). |
| --- | --- |

—

veica jutīguma analīzi, pamatojoties uz Montekarlo gadījumu, lai iegūtu IRR attiecīgos diapazonus 2014. gada decembrim un 2017. gada februārim (117).

IRR

117

| (246) | Jutīguma analīze, kuras pamatā ir Montekarlo gadījums, tika izmantota, lai aplēstu IRR nobīdes no centrālās vērtības pēc nelielām pārmaiņām dažādos modeļa ievaddatos. Tika pieņemtas šādas nobīdes no Ungārijas ievadvērtībām:






  — | nelielas simetriskas nobīdes nākotnes inflācijas, ārvalstu valūtas kursa, ekspluatācijas izmaksu, degvielas izmaksu, uzturēšanas kapitālizdevumu, atkritumu apsaimniekošanas un ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu, paredzamā darbmūža un izmantotās cenas prognozes līknes dēļ (118), |
| --- | --- | --- |

(246)

Jutīguma analīze, kuras pamatā ir Montekarlo gadījums, tika izmantota, lai aplēstu IRR nobīdes no centrālās vērtības pēc nelielām pārmaiņām dažādos modeļa ievaddatos. Tika pieņemtas šādas nobīdes no Ungārijas ievadvērtībām:

IRR

—

nelielas simetriskas nobīdes nākotnes inflācijas, ārvalstu valūtas kursa, ekspluatācijas izmaksu, degvielas izmaksu, uzturēšanas kapitālizdevumu, atkritumu apsaimniekošanas un ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu, paredzamā darbmūža un izmantotās cenas prognozes līknes dēļ (118),

118

| — | mazas asimetriskas nobīdes no turpmākiem dīkstāves laika rādītājiem – lejupējas nobīdes ierobežo pilnīgs (100 %) jaudas izlietojums, un tās ir mazākas nekā augšupējas nobīdes no pamatvērtības [5–10] % (**) (t. i., [90–95] % (**) jaudas izlietojums) (119), |
| --- | --- |

—

mazas asimetriskas nobīdes no turpmākiem dīkstāves laika rādītājiem – lejupējas nobīdes ierobežo pilnīgs (100 %) jaudas izlietojums, un tās ir mazākas nekā augšupējas nobīdes no pamatvērtības [5–10] % (**) (t. i., [90–95] % (**) jaudas izlietojums) (119),

**

**

119

| — | projekta kavēšanās nebija iekļauta Montekarlo analīzē, jo finanšu modelī kavēšanās nebija aplūkota pilnīgi (skatīt 249. apsvērumu). |
| --- | --- |

—

projekta kavēšanās nebija iekļauta Montekarlo analīzē, jo finanšu modelī kavēšanās nebija aplūkota pilnīgi (skatīt 249. apsvērumu).

17. un 18. attēlā ir atainots projekta IRR vērtību sadalījums divos novērtējuma periodos. Katrā gadījumā iznākuma pamatā ir 10 000 simulāciju (120).

IRR

120

| (247) | 2014. gada decembrī aplēstās IRR sadalījums ir centrēts ap 8,79 %, savukārt 90 % aprēķināto IRR vērtību ir intervālā [8,20 %; 9,36 %].

  17. attēls



  IRR vērtības 2014. gada decembrī













  Avots: | Komisijas aprēķini. |
| --- | --- | --- |

(247)

2014. gada decembrī aplēstās IRR sadalījums ir centrēts ap 8,79 %, savukārt 90 % aprēķināto IRR vērtību ir intervālā [8,20 %; 9,36 %].

IRR

IRR

17. attēls

17. attēls

IRR vērtības 2014. gada decembrī

IRR

Image 20

Avots:

Avots:

| (248) | 2017. gada februārī aplēstās IRR sadalījums ir centrēts ap 7,35 %, savukārt 90 % aprēķināto IRR vērtību ir intervālā [6,79 %; 7,90 %] (121).

  18. attēls



  IRR vērtības 2017. gada februārī













  Avots: | Komisijas aprēķini. |
| --- | --- | --- |

(248)

2017. gada februārī aplēstās IRR sadalījums ir centrēts ap 7,35 %, savukārt 90 % aprēķināto IRR vērtību ir intervālā [6,79 %; 7,90 %] (121).

IRR

IRR

121

18. attēls

18. attēls

IRR vērtības 2017. gada februārī

IRR

Image 21

Avots:

Avots:

| (249) | Jānorāda, ka iespējamās kavēšanās ietekme nav iekļauta IRR aprēķinos, kas ir pamatā 17. un 18. attēlam. Galvenokārt tas ir tāpēc, ka finanšu modelī kavēšanās ir aplūkota nepilnīgi. Proti, finanšu modelī ir pieļauta šāda kavēšanās:






  — | kavēšanās, kas notikusi vēl pirms būvniecības darbu sākšanas (finanšu modelī atzīmēta kā “būvniecības laikā”), |
| --- | --- | --- |

(249)

Jānorāda, ka iespējamās kavēšanās ietekme nav iekļauta IRR aprēķinos, kas ir pamatā 17. un 18. attēlam. Galvenokārt tas ir tāpēc, ka finanšu modelī kavēšanās ir aplūkota nepilnīgi. Proti, finanšu modelī ir pieļauta šāda kavēšanās:

IRR

—

kavēšanās, kas notikusi vēl pirms būvniecības darbu sākšanas (finanšu modelī atzīmēta kā “būvniecības laikā”),

| — | kavēšanās pēc tam, kad būvniecības darbi ir pabeigti (finanšu modelī atzīmēta kā “izdevumi pēc līguma izpildes”). |
| --- | --- |

—

kavēšanās pēc tam, kad būvniecības darbi ir pabeigti (finanšu modelī atzīmēta kā “izdevumi pēc līguma izpildes”).

| (250) | Komisija norāda, ka šie finanšu modelī iekļautie kavēšanās scenāriji ir pamata scenāriji un tos nevar izmantot, lai pienācīgi modelētu biežāk sastopamās kavēšanās reālo ietekmi, piemēram, kad dažāda ilguma kavēšanās notiek dažādos būvniecības perioda posmos (122). |
| --- | --- |

(250)

Komisija norāda, ka šie finanšu modelī iekļautie kavēšanās scenāriji ir pamata scenāriji un tos nevar izmantot, lai pienācīgi modelētu biežāk sastopamās kavēšanās reālo ietekmi, piemēram, kad dažāda ilguma kavēšanās notiek dažādos būvniecības perioda posmos (122).

122

| (251) | IRR diapazoni diviem attiecīgajiem laika brīžiem novērtējumā ir apkopoti 12. tabulā. Aplēstā IRR ir zemāka 2017. gada februārī, jo laikposmā no 2014. gada līdz 2017. gadam samazinājās elektroenerģijas cenas prognoze. Tomēr abas aplēses var uzskatīt par konservatīvām, ņemot vērā to, ka dažus kvalitatīvus elementus, kas minēti 238. un 239. apsvērumā, kā arī Ungārijas iestāžu aplēšu trūkumus nevar kvantitatīvi iekļaut finanšu modelī.

  12. tabula



  IRR kopsavilkums








  (%) |
| --- | --- |
| | 2014. gada decembris | 2017. gada februāris |
| Diapazons | 8,20 –9,36 | 6,79 –7,90 |
| Vidējais punkts | 8,79 | 7,35 |

(251)

IRR diapazoni diviem attiecīgajiem laika brīžiem novērtējumā ir apkopoti 12. tabulā. Aplēstā IRR ir zemāka 2017. gada februārī, jo laikposmā no 2014. gada līdz 2017. gadam samazinājās elektroenerģijas cenas prognoze. Tomēr abas aplēses var uzskatīt par konservatīvām, ņemot vērā to, ka dažus kvalitatīvus elementus, kas minēti 238. un 239. apsvērumā, kā arī Ungārijas iestāžu aplēšu trūkumus nevar kvantitatīvi iekļaut finanšu modelī.

IRR

IRR

12. tabula

12. tabula

IRR kopsavilkums

IRR

(%)

2014. gada decembris

2017. gada februāris

Diapazons

8,20 –9,36

6,79 –7,90

Vidējais punkts

8,79

7,35

5.1.1.3.   
  Komisijas LCOE novērtējums

Komisijas LCOE novērtējums

| (252) | Lai garantētu pilnīgumu un atainotu visu Ungārijas iesniegto informāciju (skatīt 69., 81. un 82. apsvērumu), Komisija arī īsumā aplūkoja Paks II ekonomisko dzīvotspēju, izmantojot LCOE mēru (skatīt 3.1.1.3. iedaļu). |
| --- | --- |

(252)

Lai garantētu pilnīgumu un atainotu visu Ungārijas iesniegto informāciju (skatīt 69., 81. un 82. apsvērumu), Komisija arī īsumā aplūkoja Paks II ekonomisko dzīvotspēju, izmantojot LCOE mēru (skatīt 3.1.1.3. iedaļu).

Paks II

LCOE

| (253) | Novērtējot Ungārijas atomelektrostacijas, piemēram, Paks II, LCOE, Komisija izmantoja ESAO/IEA/NEA 2015. gada pētījumu (skatīt 81. apsvērumu) kā sākumpunktu. Šajā pētījumā ir aplēsts, ka Ungārijas atomelektrostacijas LCOE ir 80,95 EUR/MWh, ja procentu likme ir 7 %, un 112,45 EUR/MWh, ja procentu likme ir 10 %, bet slodzes koeficients ir 85 % (123). Tā kā šie rādītāji bija publicēti 2015. gada augustā, tos var izmantot vienīgi 2017. gada LOEC, nevis 2014. gada LOEC novērtējumā. |
| --- | --- |

(253)

Novērtējot Ungārijas atomelektrostacijas, piemēram, Paks II, LCOE, Komisija izmantoja ESAO/IEA/NEA 2015. gada pētījumu (skatīt 81. apsvērumu) kā sākumpunktu. Šajā pētījumā ir aplēsts, ka Ungārijas atomelektrostacijas LCOE ir 80,95 EUR/MWh, ja procentu likme ir 7 %, un 112,45 EUR/MWh, ja procentu likme ir 10 %, bet slodzes koeficients ir 85 % (123). Tā kā šie rādītāji bija publicēti 2015. gada augustā, tos var izmantot vienīgi 2017. gada LOEC, nevis 2014. gada LOEC novērtējumā.

Paks II

LCOE

/IEA

NE

LCOE

123

LOEC

LOEC

| (254) | Komisija norāda, ka, palielinot slodzes koeficientu līdz [90–95] % (*9), kas ir centrālais rādītājs Ungārijas iesniegtajos dokumentos, LCOE rādītāji iepriekšējā apsvērumā mainās attiecīgi uz 74 EUR/MWh un 103 EUR/MWh (124). |
| --- | --- |

(254)

Komisija norāda, ka, palielinot slodzes koeficientu līdz [90–95] % (*9), kas ir centrālais rādītājs Ungārijas iesniegtajos dokumentos, LCOE rādītāji iepriekšējā apsvērumā mainās attiecīgi uz 74 EUR/MWh un 103 EUR/MWh (124).

*9

LCOE

124

| (255) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka Ungārijas atomelektrostacijas LCOE ir lielāks nekā 74 EUR/MWh, kas savukārt ir lielāks nekā 2015. gadā aprēķinātā cenas prognoze 73 EUR/MWh apmērā vai 2016. gadā aprēķinātā cenas prognoze 68 EUR/MWh apmērā (125). |
| --- | --- |

(255)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka Ungārijas atomelektrostacijas LCOE ir lielāks nekā 74 EUR/MWh, kas savukārt ir lielāks nekā 2015. gadā aprēķinātā cenas prognoze 73 EUR/MWh apmērā vai 2016. gadā aprēķinātā cenas prognoze 68 EUR/MWh apmērā (125).

LCOE

125

5.1.1.4.   
  Secinājumi par ekonomisko priekšrocību

Secinājumi par ekonomisko priekšrocību

| (256) | Komisija izmanto 5.1.1.1. un 5.1.1.2. iedaļā iegūtās WACC un IRR, lai novērtētu, vai TEIP ir izpildīts. 13. tabulā ir apkopota attiecīgā informācija abos laika brīžos.

  13. tabula



  WACC un IRR salīdzinājums








  (%) |
| --- | --- |
| | 2014. gada decembris | 2017. gada februāris |
| WACC diapazons | 9,15 –10,36 | 7,40 –8,35 |
| IRR diapazons | 8,20 –9,36 | 6,79 –7,90 |
| WACC vidējais punkts | 9,76 | 7,88 |
| IRR centrālā vērtība | 8,79 | 7,35 |
| Simulētās IRR procenti, kad IRR < min (WACC) | 85 | 55 |

(256)

Komisija izmanto 5.1.1.1. un 5.1.1.2. iedaļā iegūtās WACC un IRR, lai novērtētu, vai TEIP ir izpildīts. 13. tabulā ir apkopota attiecīgā informācija abos laika brīžos.

WACC

IRR

13. tabula

13. tabula

WACC un IRR salīdzinājums

WACC

IRR

(%)

2014. gada decembris

2017. gada februāris

WACC diapazons

WACC

9,15 –10,36

7,40 –8,35

IRR diapazons

IRR

8,20 –9,36

6,79 –7,90

WACC vidējais punkts

WACC

9,76

7,88

IRR centrālā vērtība

IRR

8,79

7,35

Simulētās IRR procenti, kad IRR < min (WACC)

IRR

IRR

WACC

85

55

| (257) | 13. tabulā ir dots ieskats par šādiem svarīgākajiem aspektiem:






  — | IRR centrālā vērtība ir būtiski zemāka par WACC diapazona vidējo punktu (8,79 % pret 9,66 % un 7,35 % pret 7,88 %) abos periodos, |
| --- | --- | --- |

(257)

13. tabulā ir dots ieskats par šādiem svarīgākajiem aspektiem:

—

IRR centrālā vērtība ir būtiski zemāka par WACC diapazona vidējo punktu (8,79 % pret 9,66 % un 7,35 % pret 7,88 %) abos periodos,

IRR

WACC

| — | IRR centrālā vērtība ir vēl zemāka nekā WACC diapazona apakšējā robeža (8,79 % pret 9,15 % un 7,35 % pret 7,40 %) abos periodos, |
| --- | --- |

—

IRR centrālā vērtība ir vēl zemāka nekā WACC diapazona apakšējā robeža (8,79 % pret 9,15 % un 7,35 % pret 7,40 %) abos periodos,

IRR

WACC

| — | IRR ir zemākas par attiecīgo WACC diapazonu vairumā gadījumā, proti, aplēstās IRR vērtības no Montekarlo simulācijas ir zemākas par WACC diapazona apakšējo robežu vairumā gadījumu (85 % 2014. gada decembrī un 55 % 2017. gada februārī) (126)
   (127). |
| --- | --- |

—

IRR ir zemākas par attiecīgo WACC diapazonu vairumā gadījumā, proti, aplēstās IRR vērtības no Montekarlo simulācijas ir zemākas par WACC diapazona apakšējo robežu vairumā gadījumu (85 % 2014. gada decembrī un 55 % 2017. gada februārī) (126)
   (127).

IRR

WACC

IRR

WACC

126

127

| (258) | Komisija uzsver, ka šie rezultāti ir konservatīvi, ņemot vērā to, ka:






  — | Komisijai nav līdzekļu, lai precīzi novērtētu papildu izmaksu iespējamību, jo īpaši tādā apmērā, kāds minēts ieinteresēto personu iesniegtajās piezīmēs pēc Lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas; Montekarlo simulācijās iekļauto izmaksu variāciju apmērs bija daudz mazāks nekā piezīmēs minēto izmaksu apmērs, |
| --- | --- | --- |

(258)

Komisija uzsver, ka šie rezultāti ir konservatīvi, ņemot vērā to, ka:

—

Komisijai nav līdzekļu, lai precīzi novērtētu papildu izmaksu iespējamību, jo īpaši tādā apmērā, kāds minēts ieinteresēto personu iesniegtajās piezīmēs pēc Lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas; Montekarlo simulācijās iekļauto izmaksu variāciju apmērs bija daudz mazāks nekā piezīmēs minēto izmaksu apmērs,

| — | cenas prognozes zemas nākotnes naftas cenas scenārijā, kas bija minētas Komisijas saņemtajās piezīmēs, nebija iekļautas jutīguma analīzē, kā arī nebija veiktas korekcijas, ņemot vērā elektroenerģijas biržās noslēgto elektroenerģijas nākotnes līgumu cenu atšķirības no aplūkojamām cenas prognozēm, |
| --- | --- |

—

cenas prognozes zemas nākotnes naftas cenas scenārijā, kas bija minētas Komisijas saņemtajās piezīmēs, nebija iekļautas jutīguma analīzē, kā arī nebija veiktas korekcijas, ņemot vērā elektroenerģijas biržās noslēgto elektroenerģijas nākotnes līgumu cenu atšķirības no aplūkojamām cenas prognozēm,

| — | nebija iekļauta atomelektrostaciju riska prēmija, kas pārsniegtu standarta riska prēmiju enerģijas ražošanai un sabiedriskajiem pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

nebija iekļauta atomelektrostaciju riska prēmija, kas pārsniegtu standarta riska prēmiju enerģijas ražošanai un sabiedriskajiem pakalpojumiem,

| — | attiecībā uz 2014. gadu WACC salīdzinošajā analīzē nebija pieejamas WACC aplēses “Videi nekaitīgo un atjaunojamo energoresursu” nozarē. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz 2014. gadu WACC salīdzinošajā analīzē nebija pieejamas WACC aplēses “Videi nekaitīgo un atjaunojamo energoresursu” nozarē.

WACC

WACC

Tas liecina, ka realitātē ir ļoti iespējams, ka atšķirības starp IRR un WACC vērtībām katrā no laika brīžiem varētu būt vēl lielākas.

IRR

WACC

| (259) | Turklāt aprēķinus, kas ir pamatā projekta IRR aplēsēm, apvienojumā ar aplēstajām WACC vērtībām, var izmantot arī, lai noteiktu neto pašreizējo vērtību (NPV) kopējiem zaudējumiem, kas varētu uzkrāties projekta laikā, ja to finansētu tirgus ekonomikas ieguldītājs. Proti, paredzams, ka projektā būs zaudējumi 600 miljonu EUR apmjomā pamatscenārijā, kad tirgus WACC ir 7,88 %, bet IRR ir 7,35 %, kas ir 2017. gada datu vidējās vērtības (128). |
| --- | --- |

(259)

Turklāt aprēķinus, kas ir pamatā projekta IRR aplēsēm, apvienojumā ar aplēstajām WACC vērtībām, var izmantot arī, lai noteiktu neto pašreizējo vērtību (NPV) kopējiem zaudējumiem, kas varētu uzkrāties projekta laikā, ja to finansētu tirgus ekonomikas ieguldītājs. Proti, paredzams, ka projektā būs zaudējumi 600 miljonu EUR apmjomā pamatscenārijā, kad tirgus WACC ir 7,88 %, bet IRR ir 7,35 %, kas ir 2017. gada datu vidējās vērtības (128).

IRR

WACC

WACC

IRR

128

| (260) | Turklāt papildus WACC un IRR salīdzinājumam īsā LCOE analīze arī apstiprināja, ka prognozētās cenas neatlīdzinātu Paks II enerģijas ražošanas kopējās izlīdzinātās izmaksas. |
| --- | --- |

(260)

Turklāt papildus WACC un IRR salīdzinājumam īsā LCOE analīze arī apstiprināja, ka prognozētās cenas neatlīdzinātu Paks II enerģijas ražošanas kopējās izlīdzinātās izmaksas.

WACC

IRR

LCOE

Paks II

| (261) | Pamatojoties uz šiem rezultātiem, Komisija secina, ka projekts neradītu pietiekamu peļņu, lai atlīdzinātu tāda privātā ieguldītāja izmaksas, kas saņemtu finansējumu vienīgi par tirgus cenām. Lai gan 2017. gada februāra dati ir piemērotākie TEIP pārbaudes veikšanai, šo datu analīzes rezultāti ir spēkā vienīgi tad, ja analīze ir veikta, izmantojot datus, kas bija pieejami 2014. gada decembrī, kad tika pieņemts sākotnējais lēmums par ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(261)

Pamatojoties uz šiem rezultātiem, Komisija secina, ka projekts neradītu pietiekamu peļņu, lai atlīdzinātu tāda privātā ieguldītāja izmaksas, kas saņemtu finansējumu vienīgi par tirgus cenām. Lai gan 2017. gada februāra dati ir piemērotākie TEIP pārbaudes veikšanai, šo datu analīzes rezultāti ir spēkā vienīgi tad, ja analīze ir veikta, izmantojot datus, kas bija pieejami 2014. gada decembrī, kad tika pieņemts sākotnējais lēmums par ieguldījumiem.

| (262) | Pamatojoties uz veikto salīdzinājumu, Komisija secina, ka privātais ieguldītājs neveiktu ieguldījumu projektā ar tādiem pašiem nosacījumiem. Tāpēc, tā kā Paks II gūst visu labumu no jauna aktīva ar ekonomisku vērtību, Komisija secina, ka pasākums rada ekonomisku priekšrocību Paks II. |
| --- | --- |

(262)

Pamatojoties uz veikto salīdzinājumu, Komisija secina, ka privātais ieguldītājs neveiktu ieguldījumu projektā ar tādiem pašiem nosacījumiem. Tāpēc, tā kā Paks II gūst visu labumu no jauna aktīva ar ekonomisku vērtību, Komisija secina, ka pasākums rada ekonomisku priekšrocību Paks II.

Paks II

Paks II

5.1.2.   VALSTS LĪDZEKĻU PIEŠĶIRŠANA UN ATTIECINĀMĪBA

| (263) | Kā paskaidrots Lēmumā par procedūras sākšanu, Ungārija finansēs projekta būvniecību no valsts līdzekļiem, tostarp 80 % no Krievijas Federācijas aizdevuma un 20 % no Ungārijas pašas līdzekļiem. Ungārija tieši finansēs visus ieguldījumus, kas ir vajadzīgi, lai nodotu ekspluatācijā, projektētu un uzbūvētu 5. un 6. energobloku, kā minēts SVN par finansējumu. Tāpēc Komisija secina, ka pasākums ietvers Ungārijas valsts līdzekļu piešķiršanu. |
| --- | --- |

(263)

Kā paskaidrots Lēmumā par procedūras sākšanu, Ungārija finansēs projekta būvniecību no valsts līdzekļiem, tostarp 80 % no Krievijas Federācijas aizdevuma un 20 % no Ungārijas pašas līdzekļiem. Ungārija tieši finansēs visus ieguldījumus, kas ir vajadzīgi, lai nodotu ekspluatācijā, projektētu un uzbūvētu 5. un 6. energobloku, kā minēts SVN par finansējumu. Tāpēc Komisija secina, ka pasākums ietvers Ungārijas valsts līdzekļu piešķiršanu.

| (264) | Komisija arī atgādina, ka pasākums ir attiecināms uz Ungārijas valsti, jo Ungārija ir pieņēmusi lēmumu veikt ieguldījumu projektā, un tā lems par vajadzīgo līdzekļu piešķiršanu IBB līguma pirkuma cenas samaksai un abu jauno Paks II reaktoru pašu kapitāla finansēšanai. |
| --- | --- |

(264)

Komisija arī atgādina, ka pasākums ir attiecināms uz Ungārijas valsti, jo Ungārija ir pieņēmusi lēmumu veikt ieguldījumu projektā, un tā lems par vajadzīgo līdzekļu piešķiršanu IBB līguma pirkuma cenas samaksai un abu jauno Paks II reaktoru pašu kapitāla finansēšanai.

Paks II

5.1.3.   SELEKTIVITĀTE

| (265) | Pasākums ir uzskatāms par selektīvu, ja tas ir labvēlīgs tikai dažiem uzņēmumiem vai dažu preču ražošanai. Komisija atkārto, ka pasākums ir selektīvs, jo tas attiecas tikai uz vienu uzņēmumu, jo Ungārija izraudzījās Paks II saskaņā ar valdības rezolūciju 1429/2014 (VII. 31.), jo Ungārijas pilnvarotā organizācija būs jauno kodolenerģijas ražošanas bloku īpašnieks un operators. Tāpēc priekšrocība ir uzskatāma par selektīvu. |
| --- | --- |

(265)

Pasākums ir uzskatāms par selektīvu, ja tas ir labvēlīgs tikai dažiem uzņēmumiem vai dažu preču ražošanai. Komisija atkārto, ka pasākums ir selektīvs, jo tas attiecas tikai uz vienu uzņēmumu, jo Ungārija izraudzījās Paks II saskaņā ar valdības rezolūciju 1429/2014 (VII. 31.), jo Ungārijas pilnvarotā organizācija būs jauno kodolenerģijas ražošanas bloku īpašnieks un operators. Tāpēc priekšrocība ir uzskatāma par selektīvu.

Paks II

5.1.4.   IETEKME UZ TIRDZNIECĪBU UN KONKURENCES KROPĻOŠANA

| (266) | Kā Komisija norādīja Lēmumā par procedūras sākšanu, elektroenerģijas tirgus Savienībā ir liberalizēts un elektroenerģijas ražotāji ir iesaistīti tirdzniecībā starp dalībvalstīm. Turklāt Ungārijas elektroenerģijas infrastruktūra ir salīdzinoši spēcīga, ar noturīgiem starpsavienojumiem (veido 30 % iekšzemes uzstādītās jaudas) ar kaimiņos esošām dalībvalstīm. Lai gan Ungārija ir neto importētāja, 5. attēls 49. apsvērumā liecina, ka Ungārija arī eksportē elektroenerģiju ne tikai uz savienoto Čehijas–Slovākijas–Ungārijas–Rumānijas nākamās dienas tirgu (darbojas kopš 2014. gada), bet arī uz Austriju un Horvātiju. |
| --- | --- |

(266)

Kā Komisija norādīja Lēmumā par procedūras sākšanu, elektroenerģijas tirgus Savienībā ir liberalizēts un elektroenerģijas ražotāji ir iesaistīti tirdzniecībā starp dalībvalstīm. Turklāt Ungārijas elektroenerģijas infrastruktūra ir salīdzinoši spēcīga, ar noturīgiem starpsavienojumiem (veido 30 % iekšzemes uzstādītās jaudas) ar kaimiņos esošām dalībvalstīm. Lai gan Ungārija ir neto importētāja, 5. attēls 49. apsvērumā liecina, ka Ungārija arī eksportē elektroenerģiju ne tikai uz savienoto Čehijas–Slovākijas–Ungārijas–Rumānijas nākamās dienas tirgu (darbojas kopš 2014. gada), bet arī uz Austriju un Horvātiju.

| (267) | Paziņotais pasākums ļautu attīstīt nozīmīgu jaudu, ko citādi varētu nodrošināt citi tirgus dalībnieki – gan no Ungārijas, gan citām dalībvalstīm – ar privātiem ieguldījumi un izmantojot alternatīvas tehnoloģijas. Turklāt, tā kā elektroenerģija tiek tirgota pāri robežām, jebkura selektīva priekšrocība uzņēmumam var ietekmēt tirdzniecību Savienībā. |
| --- | --- |

(267)

Paziņotais pasākums ļautu attīstīt nozīmīgu jaudu, ko citādi varētu nodrošināt citi tirgus dalībnieki – gan no Ungārijas, gan citām dalībvalstīm – ar privātiem ieguldījumi un izmantojot alternatīvas tehnoloģijas. Turklāt, tā kā elektroenerģija tiek tirgota pāri robežām, jebkura selektīva priekšrocība uzņēmumam var ietekmēt tirdzniecību Savienībā.

| (268) | Tāpēc Komisija atkārto, ka pasākums draud izkropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(268)

Tāpēc Komisija atkārto, ka pasākums draud izkropļot konkurenci.

5.1.5.   SECINĀJUMS PAR ATBALSTA ESĪBU

| (269) | Ņemot vērā to, ka Komisija secina, ka pasākums rada ekonomisku priekšrocību Paks II un ka pastāv citi valsts atbalsta elementi, Komisija secina, ka projektā Ungārijas valsts piešķir atbalstu Paks II, kas ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(269)

Ņemot vērā to, ka Komisija secina, ka pasākums rada ekonomisku priekšrocību Paks II un ka pastāv citi valsts atbalsta elementi, Komisija secina, ka projektā Ungārijas valsts piešķir atbalstu Paks II, kas ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

Paks II

Paks II

5.2.   ATBALSTA LIKUMĪBA

ATBALSTA LIKUMĪBA

| (270) | Komisija saglabā Lēmumā par procedūras sākšanu (116. apsvērumā) izteikto pārliecību par to, ka, lai gan jau ir parakstīti vairāki līgumi un ir pieņemts sākotnējais lēmums par ieguldījumiem, vēl ir jāpieņem galīgais lēmums par ieguldījumiem, saskaņā ar kuru Paks II neatgriezeniski sāks abu jauno reaktoru būvniecības darbus, un vēl nav veikts neviens maksājums saskaņā ar IBB līgumu. Tāpēc, paziņojot par pasākumu pirms tā īstenošanas, Ungārija ir izpildījusi LESD 108. panta 3. punktā paredzēto nogaidīšanas pienākumu. |
| --- | --- |

(270)

Komisija saglabā Lēmumā par procedūras sākšanu (116. apsvērumā) izteikto pārliecību par to, ka, lai gan jau ir parakstīti vairāki līgumi un ir pieņemts sākotnējais lēmums par ieguldījumiem, vēl ir jāpieņem galīgais lēmums par ieguldījumiem, saskaņā ar kuru Paks II neatgriezeniski sāks abu jauno reaktoru būvniecības darbus, un vēl nav veikts neviens maksājums saskaņā ar IBB līgumu. Tāpēc, paziņojot par pasākumu pirms tā īstenošanas, Ungārija ir izpildījusi LESD 108. panta 3. punktā paredzēto nogaidīšanas pienākumu.

Paks II

5.3.   SADERĪBA

SADERĪBA

| (271) | Tā kā ir secināts, ka pasākums ir valsts atbalsts, Komisija papildus pārbaudīja, vai pasākums ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(271)

Tā kā ir secināts, ka pasākums ir valsts atbalsts, Komisija papildus pārbaudīja, vai pasākums ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (272) | Komisija norāda, ka Ungārija uzskata, ka pasākums nav valsts atbalsts, tomēr, atbildot uz Lēmumu par procedūras sākšanu un trešo personu apsvērumiem, ko Komisija saņēma pēc Lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas (skatīt 3.2. iedaļu), tā iesniedza argumentus par pasākuma saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(272)

Komisija norāda, ka Ungārija uzskata, ka pasākums nav valsts atbalsts, tomēr, atbildot uz Lēmumu par procedūras sākšanu un trešo personu apsvērumiem, ko Komisija saņēma pēc Lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas (skatīt 3.2. iedaļu), tā iesniedza argumentus par pasākuma saderību ar iekšējo tirgu.

5.3.1.   NOVĒRTĒJUMA JURIDISKAIS PAMATS

| (273) | Kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 3.3.1. iedaļā, Komisija var paziņot, ka pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja pasākums palīdz sasniegt kopīgu mērķi, tas ir vajadzīgs un samērīgs šā mērķa sasniegšanai un tam nav negatīvas ietekmes uz tirgus nosacījumiem tādā apmērā, kas ir pretrunā kopīgam mērķim. |
| --- | --- |

(273)

Kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 3.3.1. iedaļā, Komisija var paziņot, ka pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja pasākums palīdz sasniegt kopīgu mērķi, tas ir vajadzīgs un samērīgs šā mērķa sasniegšanai un tam nav negatīvas ietekmes uz tirgus nosacījumiem tādā apmērā, kas ir pretrunā kopīgam mērķim.

| (274) | Pasākumam ir jāizpilda šādi nosacījumi: i) tas palīdz veicināt saimnieciskās darbības vai tautsaimniecības jomu attīstību saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu; ii) tas paredzēts tāda būtiska uzlabojuma radīšanai, ko tirgus pats par sevi nevarētu sasniegt (piemēram, novērst tirgus nepilnības); iii) ierosinātais pasākums ir samērīgs politikas instruments kopīgu interešu mērķa sasniegšanai; iv) tam ir stimulējoša ietekme; v) tas ir samērīgs ar vajadzībām, kas ir tā izmantošanas pamatā; un vi) tas nepamatoti nekropļo konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(274)

Pasākumam ir jāizpilda šādi nosacījumi: i) tas palīdz veicināt saimnieciskās darbības vai tautsaimniecības jomu attīstību saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu; ii) tas paredzēts tāda būtiska uzlabojuma radīšanai, ko tirgus pats par sevi nevarētu sasniegt (piemēram, novērst tirgus nepilnības); iii) ierosinātais pasākums ir samērīgs politikas instruments kopīgu interešu mērķa sasniegšanai; iv) tam ir stimulējoša ietekme; v) tas ir samērīgs ar vajadzībām, kas ir tā izmantošanas pamatā; un vi) tas nepamatoti nekropļo konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (275) | Savā atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu Ungārijas iestādes apgalvoja, ka valsts atbalsta noteikumi, jo īpaši vispārīgais aizliegums piešķirt valsts atbalstu, neattiecas uz pasākumiem, kuriem piemēro Euratom līgumu. |
| --- | --- |

(275)

Savā atbildē uz Lēmumu par procedūras sākšanu Ungārijas iestādes apgalvoja, ka valsts atbalsta noteikumi, jo īpaši vispārīgais aizliegums piešķirt valsts atbalstu, neattiecas uz pasākumiem, kuriem piemēro Euratom līgumu.

Euratom

| (276) | Komisija atzīst, ka aplūkojamie ieguldījumi ir rūpnieciska darbība, uz ko attiecas Euratom līguma darbības jomā (skatīt II pielikumu), tomēr tas nenozīmē, ka LESD 107. un 108. pants nav attiecināms, vērtējot šādas darbības finansēšanas metodi. |
| --- | --- |

(276)

Komisija atzīst, ka aplūkojamie ieguldījumi ir rūpnieciska darbība, uz ko attiecas Euratom līguma darbības jomā (skatīt II pielikumu), tomēr tas nenozīmē, ka LESD 107. un 108. pants nav attiecināms, vērtējot šādas darbības finansēšanas metodi.

Euratom

| (277) | Patiesībā, lai gan Euratom līguma 2. panta c) punkts paredz pienākumu Savienībai veicināt ieguldījumus kodolenerģijas jomā, bet Euratom līguma 40. pants uzliek pienākumu Savienībai publicēt pārskata programmas, lai veicinātu ieguldījumu kodolenerģijā attīstību, Euratom līgums neparedz īpašus noteikumus dalībvalstij attiecībā uz šādu ieguldījumu finansēšanas kontroli. Saskaņā ar Euratom līguma 106.a panta 3. punktu LESD noteikumi nedrīkst paredzēt atkāpes no Euratom līguma noteikumiem. |
| --- | --- |

(277)

Patiesībā, lai gan Euratom līguma 2. panta c) punkts paredz pienākumu Savienībai veicināt ieguldījumus kodolenerģijas jomā, bet Euratom līguma 40. pants uzliek pienākumu Savienībai publicēt pārskata programmas, lai veicinātu ieguldījumu kodolenerģijā attīstību, Euratom līgums neparedz īpašus noteikumus dalībvalstij attiecībā uz šādu ieguldījumu finansēšanas kontroli. Saskaņā ar Euratom līguma 106.a panta 3. punktu LESD noteikumi nedrīkst paredzēt atkāpes no Euratom līguma noteikumiem.

Euratom

Euratom

Euratom

Euratom

Euratom

| (278) | Patiesībā LESD 107. un 108. panta noteikumi neparedz atkāpi ne no viena Euratom līguma noteikuma, jo Euratom līgumā nav paredzēti atšķirīgi valsts atbalsta kontroles noteikumi, turklāt valsts atbalsta kontrole, ko Komisija veic saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu, netraucē pildīt Euratom līgumā paredzēto uzdevumu veicināt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā. |
| --- | --- |

(278)

Patiesībā LESD 107. un 108. panta noteikumi neparedz atkāpi ne no viena Euratom līguma noteikuma, jo Euratom līgumā nav paredzēti atšķirīgi valsts atbalsta kontroles noteikumi, turklāt valsts atbalsta kontrole, ko Komisija veic saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu, netraucē pildīt Euratom līgumā paredzēto uzdevumu veicināt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā.

Euratom

Euratom

Euratom

5.3.2.   ATBILSTĪBA SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTIEM, KAS NAV VALSTS ATBALSTA NOTEIKUMI

| (279) | Vairākas ieinteresētās personas izteica piezīmes par pasākuma atbilstību Direktīvai 2014/24/ES un 2014/25/ES (jo īpaši Direktīvai 2014/25/ES nozares īpašo noteikumu dēļ) un Direktīvas 2009/72/EK (Elektroenerģijas direktīvas) 8. pantam. Tāpēc Komisija ir izvērtējusi, cik lielā mērā (iespējamā) neatbilstība Direktīvu 2014/24/ES un 2014/25/ES, kā arī Direktīvas 2009/72/EK 8. panta noteikumiem par abu jauno Paks II reaktoru būvniecības tiesību tiešu piešķiršanu uzņēmumam varētu ietekmē valsts atbalsta novērtējumu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(279)

Vairākas ieinteresētās personas izteica piezīmes par pasākuma atbilstību Direktīvai 2014/24/ES un 2014/25/ES (jo īpaši Direktīvai 2014/25/ES nozares īpašo noteikumu dēļ) un Direktīvas 2009/72/EK (Elektroenerģijas direktīvas) 8. pantam. Tāpēc Komisija ir izvērtējusi, cik lielā mērā (iespējamā) neatbilstība Direktīvu 2014/24/ES un 2014/25/ES, kā arī Direktīvas 2009/72/EK 8. panta noteikumiem par abu jauno Paks II reaktoru būvniecības tiesību tiešu piešķiršanu uzņēmumam varētu ietekmē valsts atbalsta novērtējumu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

Paks II

| (280) | Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru “Komisijai, kad tā piemēro procedūru valsts atbalsta jomā, atbilstoši Līguma vispārējai sistēmai ir jāievēro saskanība starp tiesību normām, kas reglamentē valsts atbalstu, un īpašām tiesību normām, kas nav pirmās minētās, un tādējādi jāizvērtē konkrētā atbalsta saderība ar šīm īpašajām tiesību normām Tomēr šāds pienākums Komisijai pastāv tikai attiecībā uz atbalsta aspektiem, kas ir tik cieši saistīti ar atbalsta priekšmetu, ka tos nav iespējams izvērtēt atsevišķi. (..) Komisijas pienākums valsts atbalsta procedūras gaitā ieņemt galīgo nostāju – lai kāda būtu saistība starp atbalsta aspektu un konkrētā atbalsta priekšmetu – par to, vai ir vai nav pārkāptas Savienības tiesību normas, kas nav LESD 107. un 108. pants, (..), nonāktu pretrunā, pirmkārt, procesuālajām normām un garantijām – kas daļēji ir ļoti atšķirīgas un rada atšķirīgas juridiskas sekas – kuras ir raksturīgas šo normu piemērošanas kontrolei īpaši paredzētajām procedūrām, un, otrkārt, administratīvo procedūru un tiesību aizsardzības līdzekļu autonomijas principam. (..) Tātad, ja konkrētā atbalsta aspekts ir cieši saistīts ar atbalsta priekšmetu, tā atbilstību tiesību normām, kas nav normas par valsts atbalstu, Komisija izvērtēs LESD 108. pantā paredzētās procedūras ietvaros un šīs novērtēšanas rezultātā konkrētais atbalsts var tikt atzīts par nesaderīgu ar iekšējo tirgu. Savukārt, ja konkrētais aspekts var tikt nodalīts no atbalsta priekšmeta, Komisijai LESD 108. pantā paredzētās procedūras ietvaros nav pienākuma izvērtēt tā atbilstību tiesību normām, kas nav normas par valsts atbalstu” (129). |
| --- | --- |

(280)

Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru “Komisijai, kad tā piemēro procedūru valsts atbalsta jomā, atbilstoši Līguma vispārējai sistēmai ir jāievēro saskanība starp tiesību normām, kas reglamentē valsts atbalstu, un īpašām tiesību normām, kas nav pirmās minētās, un tādējādi jāizvērtē konkrētā atbalsta saderība ar šīm īpašajām tiesību normām Tomēr šāds pienākums Komisijai pastāv tikai attiecībā uz atbalsta aspektiem, kas ir tik cieši saistīti ar atbalsta priekšmetu, ka tos nav iespējams izvērtēt atsevišķi. (..) Komisijas pienākums valsts atbalsta procedūras gaitā ieņemt galīgo nostāju – lai kāda būtu saistība starp atbalsta aspektu un konkrētā atbalsta priekšmetu – par to, vai ir vai nav pārkāptas Savienības tiesību normas, kas nav LESD 107. un 108. pants, (..), nonāktu pretrunā, pirmkārt, procesuālajām normām un garantijām – kas daļēji ir ļoti atšķirīgas un rada atšķirīgas juridiskas sekas – kuras ir raksturīgas šo normu piemērošanas kontrolei īpaši paredzētajām procedūrām, un, otrkārt, administratīvo procedūru un tiesību aizsardzības līdzekļu autonomijas principam. (..) Tātad, ja konkrētā atbalsta aspekts ir cieši saistīts ar atbalsta priekšmetu, tā atbilstību tiesību normām, kas nav normas par valsts atbalstu, Komisija izvērtēs LESD 108. pantā paredzētās procedūras ietvaros un šīs novērtēšanas rezultātā konkrētais atbalsts var tikt atzīts par nesaderīgu ar iekšējo tirgu. Savukārt, ja konkrētais aspekts var tikt nodalīts no atbalsta priekšmeta, Komisijai LESD 108. pantā paredzētās procedūras ietvaros nav pienākuma izvērtēt tā atbilstību tiesību normām, kas nav normas par valsts atbalstu” (129).

129

| (281) | Ņemot vērā iepriekš minēto, paziņotā pasākuma saderības novērtējumu var ietekmēt iespējamā neatbilstība Direktīvai 2014/25/ES, ja tas rada papildu kropļojumus konkurencei un tirdzniecībai elektroenerģijas tirgū (tirgū, kurā darbosies atbalsta saņēmējs Paks II). |
| --- | --- |

(281)

Ņemot vērā iepriekš minēto, paziņotā pasākuma saderības novērtējumu var ietekmēt iespējamā neatbilstība Direktīvai 2014/25/ES, ja tas rada papildu kropļojumus konkurencei un tirdzniecībai elektroenerģijas tirgū (tirgū, kurā darbosies atbalsta saņēmējs Paks II).

Paks II

| (282) | Šajā saistībā Komisija norāda, ka Direktīva 2014/25/ES ir svarīga attiecībā uz abu jauno reaktoru būvniecības darbu veikšanas tiesību tiešu piešķiršanu vienam konkrētam uzņēmumam. Šajā gadījumā, lai gan AS NIAEP, uzņēmumam, kas darbojas atomelektrostaciju būvniecības nozarē, saskaņā ar SVN ir tieši piešķirtas tiesības veikt abu reaktoru būvniecības darbus, AS NIAEP nav atbalsta saņēmējs. Patiesībā atbalsta saņēmējs ir Paks II elektroenerģijas tirgus dalībnieks, kas būs abus jauno kodolreaktoru īpašnieks un operators. Kā jau bija norādīts Lēmumā par procedūras sākšanu, AS NIAEP nav uzskatāma par aplūkojamā pasākuma iespējamo labuma guvēju. |
| --- | --- |

(282)

Šajā saistībā Komisija norāda, ka Direktīva 2014/25/ES ir svarīga attiecībā uz abu jauno reaktoru būvniecības darbu veikšanas tiesību tiešu piešķiršanu vienam konkrētam uzņēmumam. Šajā gadījumā, lai gan AS NIAEP, uzņēmumam, kas darbojas atomelektrostaciju būvniecības nozarē, saskaņā ar SVN ir tieši piešķirtas tiesības veikt abu reaktoru būvniecības darbus, AS NIAEP nav atbalsta saņēmējs. Patiesībā atbalsta saņēmējs ir Paks II elektroenerģijas tirgus dalībnieks, kas būs abus jauno kodolreaktoru īpašnieks un operators. Kā jau bija norādīts Lēmumā par procedūras sākšanu, AS NIAEP nav uzskatāma par aplūkojamā pasākuma iespējamo labuma guvēju.

NIAEP

NIAEP

Paks II

NIAEP

| (283) | Tādējādi iespējamai publiskā iepirkuma noteikumu nepildīšanai minētajā gadījumā varētu būt kropļojoša ietekme uz atomelektrostaciju būvniecības darba tirgu. Tomēr ieguldījumu atbalsts uzņēmumam Paks II tiek sniegts nolūkā dot tam iespēju ražot enerģiju, neuzņemoties kodolaprīkojuma būvniecībā veikto ieguldījumu izmaksas. Tāpēc nav noteikta papildu kropļojoša ietekme uz konkurenci un tirdzniecību elektroenerģijas tirgū, ko varētu izraisīt neatbilstība Direktīvai 2014/25/ES saistībā ar būvniecības darbu veikšanas tiesību tiešu piešķiršanu AS NIAEP. |
| --- | --- |

(283)

Tādējādi iespējamai publiskā iepirkuma noteikumu nepildīšanai minētajā gadījumā varētu būt kropļojoša ietekme uz atomelektrostaciju būvniecības darba tirgu. Tomēr ieguldījumu atbalsts uzņēmumam Paks II tiek sniegts nolūkā dot tam iespēju ražot enerģiju, neuzņemoties kodolaprīkojuma būvniecībā veikto ieguldījumu izmaksas. Tāpēc nav noteikta papildu kropļojoša ietekme uz konkurenci un tirdzniecību elektroenerģijas tirgū, ko varētu izraisīt neatbilstība Direktīvai 2014/25/ES saistībā ar būvniecības darbu veikšanas tiesību tiešu piešķiršanu AS NIAEP.

Paks II

NIAEP

| (284) | Tāpēc, tā kā nepastāv “nesaraujama saikne” starp iespējamo Direktīvas 2014/25/ES pārkāpumu un atbalsta mērķi, atbalsta saderības novērtējumu nevar ietekmēt šis iespējamais pārkāpums. |
| --- | --- |

(284)

Tāpēc, tā kā nepastāv “nesaraujama saikne” starp iespējamo Direktīvas 2014/25/ES pārkāpumu un atbalsta mērķi, atbalsta saderības novērtējumu nevar ietekmēt šis iespējamais pārkāpums.

| (285) | Jebkurā gadījumā Ungārijas atbilstību Direktīvai 2014/25/ES Komisija vērtēja atsevišķā procedūrā, kur sākotnējais secinājums, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ir tāds, ka Direktīvā 2014/25/ES paredzētās procedūras – pamatojoties uz 50. panta c) punktu – nebūtu attiecināmas uz abu reaktoru būvniecības darbu veikšanas tiesību piešķiršanu. |
| --- | --- |

(285)

Jebkurā gadījumā Ungārijas atbilstību Direktīvai 2014/25/ES Komisija vērtēja atsevišķā procedūrā, kur sākotnējais secinājums, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ir tāds, ka Direktīvā 2014/25/ES paredzētās procedūras – pamatojoties uz 50. panta c) punktu – nebūtu attiecināmas uz abu reaktoru būvniecības darbu veikšanas tiesību piešķiršanu.

| (286) | Attiecībā uz Direktīvas 2009/72/EK 8. panta iespējamo pārkāpumu Komisija uzskata, ka prasība izmantot konkursa procedūru vai jebkādu citu pārredzamības un nediskriminācijas ziņā līdzvērtīgu procedūru jaunas jaudas būvniecībai nav absolūta. Patiesībā 8. panta 1. punkta pirmais teikums paredz, ka dalībvalstīm valsts noteikumos ir jāparedz iespēja izmantot konkursa procedūru attiecībā uz jaunu jaudu. Ungārija ir izpildījusi šo prasību, transponējot šo prasību Elektroenerģijas likumā (130). Turklāt saskaņā ar 8. panta 1. punkta otro teikumu konkursa procedūra nav nepieciešama, ja ražošanas jauda, ko plānots būvēt, pamatojoties uz Direktīvas 2009/72/EK 7. pantā paredzēto atļaujas izsniegšanas procedūru, ir pietiekama, lai garantētu energoapgādes drošību. Tā tas ir šajā gadījumā: projektam ir izsniegta atļauja (saskaņā ar 7. pantā minēto atļaujas izsniegšanas procedūru) tieši tāpēc, lai tas cita starpā novērstu nākotnē prognozēto iekšzemes kopējās uzstādītās jaudas deficītu, un Komisijai nav elementu, kas pierādītu, ka uzstādītā jauda būs nepietiekama. Tāpēc, šķiet, ka Direktīvas 2009/72/EK 8. pantā paredzētā prasība par konkursu vai līdzvērtīgu procedūru neattiecas šo projektu. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijai nav pietiekami daudz elementu, kas liecinātu par Direktīvas 2009/72/EK 8. panta iespējamu piemērojamību. |
| --- | --- |

(286)

Attiecībā uz Direktīvas 2009/72/EK 8. panta iespējamo pārkāpumu Komisija uzskata, ka prasība izmantot konkursa procedūru vai jebkādu citu pārredzamības un nediskriminācijas ziņā līdzvērtīgu procedūru jaunas jaudas būvniecībai nav absolūta. Patiesībā 8. panta 1. punkta pirmais teikums paredz, ka dalībvalstīm valsts noteikumos ir jāparedz iespēja izmantot konkursa procedūru attiecībā uz jaunu jaudu. Ungārija ir izpildījusi šo prasību, transponējot šo prasību Elektroenerģijas likumā (130). Turklāt saskaņā ar 8. panta 1. punkta otro teikumu konkursa procedūra nav nepieciešama, ja ražošanas jauda, ko plānots būvēt, pamatojoties uz Direktīvas 2009/72/EK 7. pantā paredzēto atļaujas izsniegšanas procedūru, ir pietiekama, lai garantētu energoapgādes drošību. Tā tas ir šajā gadījumā: projektam ir izsniegta atļauja (saskaņā ar 7. pantā minēto atļaujas izsniegšanas procedūru) tieši tāpēc, lai tas cita starpā novērstu nākotnē prognozēto iekšzemes kopējās uzstādītās jaudas deficītu, un Komisijai nav elementu, kas pierādītu, ka uzstādītā jauda būs nepietiekama. Tāpēc, šķiet, ka Direktīvas 2009/72/EK 8. pantā paredzētā prasība par konkursu vai līdzvērtīgu procedūru neattiecas šo projektu. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijai nav pietiekami daudz elementu, kas liecinātu par Direktīvas 2009/72/EK 8. panta iespējamu piemērojamību.

130

| (287) | Tāpēc Komisija uzskata, ka paziņotā pasākuma novērtējumu atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem neietekmē atbilstība citu Savienības tiesību aktu noteikumiem. |
| --- | --- |

(287)

Tāpēc Komisija uzskata, ka paziņotā pasākuma novērtējumu atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem neietekmē atbilstība citu Savienības tiesību aktu noteikumiem.

5.3.3.   KOPĪGU INTEREŠU MĒRĶIS

| (288) | Kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 3.3.2. iedaļā, pasākumam jābūt paredzētam precīzi noteikta kopīgu interešu mērķa sasniegšanai. Kad Savienība ir atzinusi mērķi par dalībvalstu kopīgu interešu mērķi, tas ir uzskatāms par kopīgu interešu mērķi. |
| --- | --- |

(288)

Kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 3.3.2. iedaļā, pasākumam jābūt paredzētam precīzi noteikta kopīgu interešu mērķa sasniegšanai. Kad Savienība ir atzinusi mērķi par dalībvalstu kopīgu interešu mērķi, tas ir uzskatāms par kopīgu interešu mērķi.

| (289) | Komisija norāda, ka pasākums ir īpašs atbalsts kodoltehnoloģijai. Šajā saistībā Komisija norādīja, ka Euratom līguma 2. panta c) punktā ir noteikts, ka Savienība “atvieglo investīcijas un, īpaši sekmējot uzņēmumu ieguldījumus, nodrošina ar galvenajām būvēm un iekārtām, kuras vajadzīgas, lai Kopienā attīstītu kodolenerģētiku”. |
| --- | --- |

(289)

Komisija norāda, ka pasākums ir īpašs atbalsts kodoltehnoloģijai. Šajā saistībā Komisija norādīja, ka Euratom līguma 2. panta c) punktā ir noteikts, ka Savienība “atvieglo investīcijas un, īpaši sekmējot uzņēmumu ieguldījumus, nodrošina ar galvenajām būvēm un iekārtām, kuras vajadzīgas, lai Kopienā attīstītu kodolenerģētiku”.

Euratom

| (290) | Komisija uzskatīja, ka Ungārijas plānotais ieguldījumu atbalsts Paks II bija paredzēts kodolenerģijas veicināšanai, tāpēc to varēja uzskatīt par atbilstošu kopīgu interešu mērķim veicināt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā. |
| --- | --- |

(290)

Komisija uzskatīja, ka Ungārijas plānotais ieguldījumu atbalsts Paks II bija paredzēts kodolenerģijas veicināšanai, tāpēc to varēja uzskatīt par atbilstošu kopīgu interešu mērķim veicināt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā.

Paks II

| (291) | Vairākas ieinteresētās personas ir iesniegušas piezīmes, apgalvojot, ka Ungārijas ieguldījumus kodolenerģijā nevar uzskatīt par kopīgu interešu mērķi saskaņā ar Euratom līgumu. |
| --- | --- |

(291)

Vairākas ieinteresētās personas ir iesniegušas piezīmes, apgalvojot, ka Ungārijas ieguldījumus kodolenerģijā nevar uzskatīt par kopīgu interešu mērķi saskaņā ar Euratom līgumu.

Euratom

| (292) | Tomēr Komisija uzskata, ka Euratom līguma noteikumus skaidri apstiprina Lisabonas līgums un tāpēc Euratom līgums nav uzskatāms par novecojušu vai vecmodīgu līgumu, kas nav piemērojams. Lisabonas līguma puses uzskatīja, ka ir pilnīgi jāsaglabā Euratom līguma noteikumu tiesiskās sekas (131). Euratom līguma preambulā ir noteikts, ka ir jārada nosacījumi, kas vajadzīgi, lai attīstītu spēcīgu kodolnozari. Kā norādīts iepriekšējos Komisijas lēmumos (132), Komisija secina, ka kodolenerģijas veicināšana ir Euratom līguma un tādējādi arī Savienības svarīgs mērķis. Kā noteikts Euratom līguma preambulā, Komisija ir Euratom kopienas iestāde, un tās pienākums ir “radīt nosacījumus, kas vajadzīgi, lai attīstītu spēcīgu kodolenerģētikas rūpniecību [kodolnozari], kura nodrošinās plašus enerģijas resursus”. Šis pienākums ir jāņem vērā, īstenojot pienākumu par valsts atbalsta atļaušanu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam un 108. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(292)

Tomēr Komisija uzskata, ka Euratom līguma noteikumus skaidri apstiprina Lisabonas līgums un tāpēc Euratom līgums nav uzskatāms par novecojušu vai vecmodīgu līgumu, kas nav piemērojams. Lisabonas līguma puses uzskatīja, ka ir pilnīgi jāsaglabā Euratom līguma noteikumu tiesiskās sekas (131). Euratom līguma preambulā ir noteikts, ka ir jārada nosacījumi, kas vajadzīgi, lai attīstītu spēcīgu kodolnozari. Kā norādīts iepriekšējos Komisijas lēmumos (132), Komisija secina, ka kodolenerģijas veicināšana ir Euratom līguma un tādējādi arī Savienības svarīgs mērķis. Kā noteikts Euratom līguma preambulā, Komisija ir Euratom kopienas iestāde, un tās pienākums ir “radīt nosacījumus, kas vajadzīgi, lai attīstītu spēcīgu kodolenerģētikas rūpniecību [kodolnozari], kura nodrošinās plašus enerģijas resursus”. Šis pienākums ir jāņem vērā, īstenojot pienākumu par valsts atbalsta atļaušanu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam un 108. panta 2. punktam.

Euratom

Euratom

Euratom

131

Euratom

132

Euratom

Euratom

Euratom

| (293) | Turklāt, lai gan dalībvalstīm nav obligāti jāattīsta kodolenerģija un dažas dalībvalstis ir izvēlējušās nebūvēt un neattīstīt atomelektrostacijas, ieguldījumu veicināšanu kodolenerģijā var uzskatīt par kopīgu interešu mērķi valsts atbalsta kontroles nolūkā. Patiesībā daudzi mērķi, kas ir pieņemami un atzīti saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem un praksē, piemēram, reģionālā attīstība, ir svarīgi ne tikai vienai vai dažām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(293)

Turklāt, lai gan dalībvalstīm nav obligāti jāattīsta kodolenerģija un dažas dalībvalstis ir izvēlējušās nebūvēt un neattīstīt atomelektrostacijas, ieguldījumu veicināšanu kodolenerģijā var uzskatīt par kopīgu interešu mērķi valsts atbalsta kontroles nolūkā. Patiesībā daudzi mērķi, kas ir pieņemami un atzīti saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem un praksē, piemēram, reģionālā attīstība, ir svarīgi ne tikai vienai vai dažām dalībvalstīm.

| (294) | Tāpēc Komisija secina, ka Ungārijas iestāžu plānotā pasākuma mērķis ir veicināt ieguldījumus kodolenerģijā, kā paredzēts Euratom līgumā. |
| --- | --- |

(294)

Tāpēc Komisija secina, ka Ungārijas iestāžu plānotā pasākuma mērķis ir veicināt ieguldījumus kodolenerģijā, kā paredzēts Euratom līgumā.

Euratom

| (295) | Pēc Lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas Ungārijas iestādes iesniedza atjauninātu informāciju no PSO pētījumiem, kuros ir ņemts vērā imports un pieprasījuma novērtējums. Saskaņā ar 50. apsvērumā minēto MAVIR izdoto pētījumu līdz 2026. gadam Ungārijas tirgum būs papildus vajadzīgi vismaz 5,3 GW jaunas elektroenerģijas ražošanas jaudas un nedaudz vairāk par 7 GW līdz prognožu perioda beigām 2031. gadā. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums, kas paredzēts kodolenerģijas veicināšanai, ir Euratom līgumā paredzēts kopīgu interešu mērķis, kas vienlaikus garantē arī elektroapgādes drošību. |
| --- | --- |

(295)

Pēc Lēmuma par procedūras sākšanu publicēšanas Ungārijas iestādes iesniedza atjauninātu informāciju no PSO pētījumiem, kuros ir ņemts vērā imports un pieprasījuma novērtējums. Saskaņā ar 50. apsvērumā minēto MAVIR izdoto pētījumu līdz 2026. gadam Ungārijas tirgum būs papildus vajadzīgi vismaz 5,3 GW jaunas elektroenerģijas ražošanas jaudas un nedaudz vairāk par 7 GW līdz prognožu perioda beigām 2031. gadā. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums, kas paredzēts kodolenerģijas veicināšanai, ir Euratom līgumā paredzēts kopīgu interešu mērķis, kas vienlaikus garantē arī elektroapgādes drošību.

MAVIR

Euratom

5.3.4.   ATBALSTA NEPIECIEŠAMĪBA UN TIRGUS NEPILNĪBA

| (296) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija atzina, ka kodolenerģijai ir raksturīgas ļoti lielas pamatkapitāla izmaksas un ļoti gari periodi, kuros šīs izmaksas ir jāamortizē. Tas nozīmē, ka ieguldītāji, kuri apsver iespēju iesaistīties kodolenerģijas ražošanas nozarē, sastapsies ar būtiskiem finanšu risku līmeņiem. |
| --- | --- |

(296)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija atzina, ka kodolenerģijai ir raksturīgas ļoti lielas pamatkapitāla izmaksas un ļoti gari periodi, kuros šīs izmaksas ir jāamortizē. Tas nozīmē, ka ieguldītāji, kuri apsver iespēju iesaistīties kodolenerģijas ražošanas nozarē, sastapsies ar būtiskiem finanšu risku līmeņiem.

| (297) | Komisija pieprasīja informāciju par iespējamiem jauniem ieguldījumiem kodolenerģijā (bez valsts atbalsta), termiņiem (ņemot vērā Ungārijas elektroenerģijas tirgus īpašās iezīmes), to paredzamo attīstību, kā arī tirgus modelēšanu šajā saistībā, lai novērtētu, vai pastāv kāda tirgus nepilnība, kas var ietekmē jaunus ieguldījumus kodolprojektos Ungārijā, un kādi varēti būt šie projekti. |
| --- | --- |

(297)

Komisija pieprasīja informāciju par iespējamiem jauniem ieguldījumiem kodolenerģijā (bez valsts atbalsta), termiņiem (ņemot vērā Ungārijas elektroenerģijas tirgus īpašās iezīmes), to paredzamo attīstību, kā arī tirgus modelēšanu šajā saistībā, lai novērtētu, vai pastāv kāda tirgus nepilnība, kas var ietekmē jaunus ieguldījumus kodolprojektos Ungārijā, un kādi varēti būt šie projekti.

| (298) | Kā paskaidrots Lēmumā par procedūras sākšanu 129. apsvērumā, lai noteiktu, vai valsts atbalsts ir vajadzīgs, Komisijai ir jānosaka, vai pasākuma mērķis ir radīt tādu būtisku uzlabojumu tirgū, ko tirgus pats nevarētu īstenot, piemēram, novērst precīzi noteiktu tirgus nepilnību. |
| --- | --- |

(298)

Kā paskaidrots Lēmumā par procedūras sākšanu 129. apsvērumā, lai noteiktu, vai valsts atbalsts ir vajadzīgs, Komisijai ir jānosaka, vai pasākuma mērķis ir radīt tādu būtisku uzlabojumu tirgū, ko tirgus pats nevarētu īstenot, piemēram, novērst precīzi noteiktu tirgus nepilnību.

| (299) | Tirgus nepilnības konstatēšana ir daļa no novērtējuma par to, vai valsts atbalsts ir vajadzīgs kopīgu interešu mērķa sasniegšanai. Šajā gadījumā Ungārija vēlas veicināt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā, kā paredzēts Euratom līgumā, lai novērstu valsts uzstādītās jaudas deficītu, kas drīzumā varētu rasties. Tāpēc Komisijai ir jānovērtē, vai valsts atbalsts ir vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi veicināt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā. |
| --- | --- |

(299)

Tirgus nepilnības konstatēšana ir daļa no novērtējuma par to, vai valsts atbalsts ir vajadzīgs kopīgu interešu mērķa sasniegšanai. Šajā gadījumā Ungārija vēlas veicināt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā, kā paredzēts Euratom līgumā, lai novērstu valsts uzstādītās jaudas deficītu, kas drīzumā varētu rasties. Tāpēc Komisijai ir jānovērtē, vai valsts atbalsts ir vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi veicināt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā.

Euratom

| (300) | Šajā saistībā Komisija atgādina ieinteresēto personu piezīmes par to, vai Komisijai ir jānovērtē, vai kopumā ieguldījumiem elektroenerģijas ražošanā pamatā ir tirgus nepilnība. Dažas ieinteresētās personas norāda, ka nav nekādas tirgus nepilnības, kas saistītas ar ieguldījumiem, un ka pašreizējā zemā vairumtirdzniecības elektroenerģijas cena ir tikai atbilde uz tirgus normālu darbību. Citas ieinteresētās personas apgalvo, ka Komisijai ir jānosaka, ka attiecīgais tirgus, kura nepilnība tiek vērtēta, ir liberalizēts iekšējais elektroenerģijas tirgus. Turklāt, ja šajā attiecīgajā tirgū ir nepilnība, atomelektrostacija nebūtu labākais veikts, kā to novērst. |
| --- | --- |

(300)

Šajā saistībā Komisija atgādina ieinteresēto personu piezīmes par to, vai Komisijai ir jānovērtē, vai kopumā ieguldījumiem elektroenerģijas ražošanā pamatā ir tirgus nepilnība. Dažas ieinteresētās personas norāda, ka nav nekādas tirgus nepilnības, kas saistītas ar ieguldījumiem, un ka pašreizējā zemā vairumtirdzniecības elektroenerģijas cena ir tikai atbilde uz tirgus normālu darbību. Citas ieinteresētās personas apgalvo, ka Komisijai ir jānosaka, ka attiecīgais tirgus, kura nepilnība tiek vērtēta, ir liberalizēts iekšējais elektroenerģijas tirgus. Turklāt, ja šajā attiecīgajā tirgū ir nepilnība, atomelektrostacija nebūtu labākais veikts, kā to novērst.

| (301) | Tomēr savā novērtējumā par atbalsta nepieciešamību Komisija pārbauda, vai kopīgu interešu mērķi varētu sasniegt bez valsts iejaukšanās un vai tirgus nepilnība to kavē. Novērtējot atbalsta nepieciešamību, Komisijai nav vispirms jānosaka attiecīgais tirgus. Lai noteiktu, vai pastāv tirgus nepilnība, Komisijai vispirms ir jānosaka, vai dalībvalsts vēlas sasniegt kopīgu interešu mērķi. Šā pasākuma kopīgu interešu mērķis neskar elektroenerģijas iekšējo tirgu kopumā vai ieguldījumus elektroenerģijas ražošanā kopumā. Tas drīzāk attiecas uz jaunu ieguldījumu veicināšanu kodolenerģijā, kā noteikts Euratom līgumā, kas, protams, ir elektroenerģijas tirgus daļa un palīdzēs Ungārijai novērst kopējās uzstādītās jaudas deficītu nākotnē. Otrkārt, Komisijai ir jānoskaidro, vai piedāvājuma un pieprasījuma brīva mijiedarbība elektroenerģijas tirgū nodrošina, ka mērķis veicināt kodolenerģijas attīstību var tikt sasniegts bez valsts iejaukšanās. Šajā saistībā nav jānosaka attiecīgais tirgus. |
| --- | --- |

(301)

Tomēr savā novērtējumā par atbalsta nepieciešamību Komisija pārbauda, vai kopīgu interešu mērķi varētu sasniegt bez valsts iejaukšanās un vai tirgus nepilnība to kavē. Novērtējot atbalsta nepieciešamību, Komisijai nav vispirms jānosaka attiecīgais tirgus. Lai noteiktu, vai pastāv tirgus nepilnība, Komisijai vispirms ir jānosaka, vai dalībvalsts vēlas sasniegt kopīgu interešu mērķi. Šā pasākuma kopīgu interešu mērķis neskar elektroenerģijas iekšējo tirgu kopumā vai ieguldījumus elektroenerģijas ražošanā kopumā. Tas drīzāk attiecas uz jaunu ieguldījumu veicināšanu kodolenerģijā, kā noteikts Euratom līgumā, kas, protams, ir elektroenerģijas tirgus daļa un palīdzēs Ungārijai novērst kopējās uzstādītās jaudas deficītu nākotnē. Otrkārt, Komisijai ir jānoskaidro, vai piedāvājuma un pieprasījuma brīva mijiedarbība elektroenerģijas tirgū nodrošina, ka mērķis veicināt kodolenerģijas attīstību var tikt sasniegts bez valsts iejaukšanās. Šajā saistībā nav jānosaka attiecīgais tirgus.

Euratom

| (302) | Tāpēc Komisija ir novērtējusi, vai pastāv tirgus nepilnība attiecībā uz mērķi veicināt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā Ungārijā un vai tā ir Ungārijas tirgus vispārēja iezīme vai tikai kodolenerģijai raksturīga īpaša iezīme. |
| --- | --- |

(302)

Tāpēc Komisija ir novērtējusi, vai pastāv tirgus nepilnība attiecībā uz mērķi veicināt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā Ungārijā un vai tā ir Ungārijas tirgus vispārēja iezīme vai tikai kodolenerģijai raksturīga īpaša iezīme.

| (303) | Šā lēmuma 5.1.1.4. iedaļā Komisija secināja, ka projektam nebūtu pietiekami liela peļņa, lai atlīdzinātu izmaksas privātam ieguldītājam, kas varētu iegūt finansējumu vienīgi par tirgus cenām, jo paredzamais ieguldījumu IRR ir zemāks nekā projekta WACC tirgus etalons, un tāpēc racionāls privāts ieguldītājs neveiktu ieguldījumus šādos nosacījumos bez valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(303)

Šā lēmuma 5.1.1.4. iedaļā Komisija secināja, ka projektam nebūtu pietiekami liela peļņa, lai atlīdzinātu izmaksas privātam ieguldītājam, kas varētu iegūt finansējumu vienīgi par tirgus cenām, jo paredzamais ieguldījumu IRR ir zemāks nekā projekta WACC tirgus etalons, un tāpēc racionāls privāts ieguldītājs neveiktu ieguldījumus šādos nosacījumos bez valsts atbalsta.

IRR

WACC

| (304) | Attiecībā uz ieguldījumiem kodolenerģijā Ungārija atzīst, ka šai tehnoloģijai ir raksturīgas ārkārtīgi lielas avansa ieguldījumu izmaksas un ļoti ilgs gaidīšanas laiks, līdz ieguldītājiem tiek atlīdzināts. |
| --- | --- |

(304)

Attiecībā uz ieguldījumiem kodolenerģijā Ungārija atzīst, ka šai tehnoloģijai ir raksturīgas ārkārtīgi lielas avansa ieguldījumu izmaksas un ļoti ilgs gaidīšanas laiks, līdz ieguldītājiem tiek atlīdzināts.

| (305) | Lēmumā par procedūras sākšanu jau bija iekļauts Ungārijas elektroenerģijas tirgus apraksts un pamatojums Ungārijas lēmumam īstenot jaunu atomelektrostacijas projektu, jo īpaši, ņemot vērā to, ka ir aplēsts, ka pašreizējās elektrostacijas drīz beigs darboties. Kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 14. apsvērumā, MVM grupas veiktās priekšizpētes par jaunas atomelektrostacijas būvniecību un finansēšanu pamatā bija pieņēmumi, ka Ungārijā līdz 2025. gadam izzudīs 6 000 MW no 8 000–9 000 MW bruto uzstādītās jaudas novecojušo elektrostaciju slēgšanas dēļ. |
| --- | --- |

(305)

Lēmumā par procedūras sākšanu jau bija iekļauts Ungārijas elektroenerģijas tirgus apraksts un pamatojums Ungārijas lēmumam īstenot jaunu atomelektrostacijas projektu, jo īpaši, ņemot vērā to, ka ir aplēsts, ka pašreizējās elektrostacijas drīz beigs darboties. Kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 14. apsvērumā, MVM grupas veiktās priekšizpētes par jaunas atomelektrostacijas būvniecību un finansēšanu pamatā bija pieņēmumi, ka Ungārijā līdz 2025. gadam izzudīs 6 000 MW no 8 000–9 000 MW bruto uzstādītās jaudas novecojušo elektrostaciju slēgšanas dēļ.

MVM

| (306) | Kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 15. un 45. apsvērumā, Ungārijas PSO MAVIR prognozēja būtisku kopējās uzstādītās jaudas deficītu nākotnē Ungārijā (133). Saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju, kā minēts šā lēmuma 50. apsvērumā, jaunās aplēses liecina, ka kopumā līdz 2031. gadam ir vajadzīga jauda vairāk nekā 7 GW apmērā. Kā norādīja Ungārijas iestādes, pašreizējā jaudas ražošana aizvien mazāk spēs apmierināt pieaugošo enerģijas pieprasījumu, un tāpēc Ungārija neizbēgami piedzīvos pieprasījuma un piedāvājuma neatbilstību un arvien lielāku atkarību no importētās enerģijas un pieaugošajām enerģijas cenām galalietotājiem, ja enerģijas ražošanas iekārtās netiks veikti jauni ieguldījumi. 2,4 GW Paks II projekts palīdzēs izpildīt šo prasību. |
| --- | --- |

(306)

Kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 15. un 45. apsvērumā, Ungārijas PSO MAVIR prognozēja būtisku kopējās uzstādītās jaudas deficītu nākotnē Ungārijā (133). Saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju, kā minēts šā lēmuma 50. apsvērumā, jaunās aplēses liecina, ka kopumā līdz 2031. gadam ir vajadzīga jauda vairāk nekā 7 GW apmērā. Kā norādīja Ungārijas iestādes, pašreizējā jaudas ražošana aizvien mazāk spēs apmierināt pieaugošo enerģijas pieprasījumu, un tāpēc Ungārija neizbēgami piedzīvos pieprasījuma un piedāvājuma neatbilstību un arvien lielāku atkarību no importētās enerģijas un pieaugošajām enerģijas cenām galalietotājiem, ja enerģijas ražošanas iekārtās netiks veikti jauni ieguldījumi. 2,4 GW Paks II projekts palīdzēs izpildīt šo prasību.

MAVIR

133

Paks II

| (307) | Ungārijas iestādes ir norādījušas arī uz MAVIR konstatējumiem, ka lai gan ir noteikts liels enerģijas deficīts, Ungārijā tiek būvēta salīdzinoši maza jauna jauda, kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 46. apsvērumā un šā lēmuma 51. apsvēruma 2. tabulā. Tāpēc Komisija apšauba, vai ar jauniem ieguldījumiem kodolenerģijā saistīta tirgus nepilnība ir raksturīga šāda veida ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(307)

Ungārijas iestādes ir norādījušas arī uz MAVIR konstatējumiem, ka lai gan ir noteikts liels enerģijas deficīts, Ungārijā tiek būvēta salīdzinoši maza jauna jauda, kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 46. apsvērumā un šā lēmuma 51. apsvēruma 2. tabulā. Tāpēc Komisija apšauba, vai ar jauniem ieguldījumiem kodolenerģijā saistīta tirgus nepilnība ir raksturīga šāda veida ieguldījumiem.

MAVIR

| (308) | Komisija norāda, ka jauniem ieguldījumiem kodolenerģijā Eiropā ir raksturīgas neskaidrības un dažādos gadījumos var tikt plānots valsts atbalsta pasākums. Komisija ir izskatījusi Ungārijas iesniegto informāciju par jauniem kodolprojektiem Somijā, Francijā un Slovākijā, kuri bija finansēti, pamatojoties uz tirgus apstākļiem. Ungārija apgalvo, ka tirgus finansējums šiem projektiem nepieļautu kodolprojektu tirgus nepilnību (vismaz dažās dalībvalstīs). Tomēr Komisija norāda, ka Slovākijā, Francijā un Olkiluoto 3 gadījumā Somijā lēmumi veikt ieguldījumus projektos tika pieņemti pirms ekonomikas krīzes 2008. gadā un pirms Fukušimas katastrofas, kas varēja būtiski ietekmēt ieguldījumu parametrus. Turklāt ieguldījumu pamatā Somijā ir Mankala darījumdarbības modelis (134), kurā Somijas ieguldītāji iegūst visu saražoto elektroenerģiju par pašizmaksu. Mankala modelis dod iespēju daudziem akciju īpašniekiem ieguldījumu kooperatīvās sabiedrībās dalīt iesaistītos riskus, nevis vienam vai dažiem lielākajiem akciju īpašniekiem uzņemties visu risku saistībā ar atomelektrostacijas būvniecības projektu. |
| --- | --- |

(308)

Komisija norāda, ka jauniem ieguldījumiem kodolenerģijā Eiropā ir raksturīgas neskaidrības un dažādos gadījumos var tikt plānots valsts atbalsta pasākums. Komisija ir izskatījusi Ungārijas iesniegto informāciju par jauniem kodolprojektiem Somijā, Francijā un Slovākijā, kuri bija finansēti, pamatojoties uz tirgus apstākļiem. Ungārija apgalvo, ka tirgus finansējums šiem projektiem nepieļautu kodolprojektu tirgus nepilnību (vismaz dažās dalībvalstīs). Tomēr Komisija norāda, ka Slovākijā, Francijā un Olkiluoto 3 gadījumā Somijā lēmumi veikt ieguldījumus projektos tika pieņemti pirms ekonomikas krīzes 2008. gadā un pirms Fukušimas katastrofas, kas varēja būtiski ietekmēt ieguldījumu parametrus. Turklāt ieguldījumu pamatā Somijā ir Mankala darījumdarbības modelis (134), kurā Somijas ieguldītāji iegūst visu saražoto elektroenerģiju par pašizmaksu. Mankala modelis dod iespēju daudziem akciju īpašniekiem ieguldījumu kooperatīvās sabiedrībās dalīt iesaistītos riskus, nevis vienam vai dažiem lielākajiem akciju īpašniekiem uzņemties visu risku saistībā ar atomelektrostacijas būvniecības projektu.

Mankala

134

Mankala

| (309) | Ungārija apgalvoja, ka Paks II ir jāsalīdzina ar Hanhikivi-1 projektu Somijā, kas ir projekts, kuru plāno būvēt Fennovoima. Komisija norāda, ka Hanhikivi-1 projektā papildus Mankala darījumdarbības modelim 34 % akciju pieder elektrostacijas būvniekam Rosatom. Komisija nevar salīdzināt abus projektus, kuru riska profils ir atšķirīgs, vismaz akcionāru struktūras ziņā. Ungārija kā ieguldītājs uzņemtos ar Paks II saistīto risku viena pati, savukārt Mankala ieguldītāji savstarpēji dala slogu. Turklāt elektrostacijas būvnieks kā Hanhikivi-1 projekta tiešs akciju īpašnieks varētu uzvesties atšķirīgi Paks II projektā, kur tas ir atbildīgs vienīgi saskaņā ar IBB līgumu, nevis kā ieguldītājs vai akciju īpašnieks. |
| --- | --- |

(309)

Ungārija apgalvoja, ka Paks II ir jāsalīdzina ar Hanhikivi-1 projektu Somijā, kas ir projekts, kuru plāno būvēt Fennovoima. Komisija norāda, ka Hanhikivi-1 projektā papildus Mankala darījumdarbības modelim 34 % akciju pieder elektrostacijas būvniekam Rosatom. Komisija nevar salīdzināt abus projektus, kuru riska profils ir atšķirīgs, vismaz akcionāru struktūras ziņā. Ungārija kā ieguldītājs uzņemtos ar Paks II saistīto risku viena pati, savukārt Mankala ieguldītāji savstarpēji dala slogu. Turklāt elektrostacijas būvnieks kā Hanhikivi-1 projekta tiešs akciju īpašnieks varētu uzvesties atšķirīgi Paks II projektā, kur tas ir atbildīgs vienīgi saskaņā ar IBB līgumu, nevis kā ieguldītājs vai akciju īpašnieks.

Paks II

Hanhikivi-1

Fennovoima

Hanhikivi-1

Mankala

Rosatom

Paks II

Mankala

Hanhikivi-1

Paks II

| (310) | Tāpēc kodolprojekti, kuri jau tiek īstenoti, nav labs etalons, ko varētu izmantot, lai noteiktu, vai saistībā ar jauniem ieguldījumiem kodolenerģijā pastāv tirgus nepilnība. |
| --- | --- |

(310)

Tāpēc kodolprojekti, kuri jau tiek īstenoti, nav labs etalons, ko varētu izmantot, lai noteiktu, vai saistībā ar jauniem ieguldījumiem kodolenerģijā pastāv tirgus nepilnība.

| (311) | Turklāt Ungārija iesniedza informāciju par plāniem citās dalībvalstīs attīstīt jaunas atomelektrostacijas: Lietuvā, Rumānijā, Bulgārijā un Čehijas Republikā. Tomēr šie plāni ir saistīti ar neskaidrībām, vēl pārrunu procesā par vajadzīgajiem atbalsta pasākumiem un finansējuma struktūru (135), vai tajos ir plānots atlīdzināt riska cenu ar līgumiem par cenu starpību (136). Tā kā šie plāni vēl nav praktiski īstenoti, tie nav derīgs rādītājs tirgus nepilnības esības novērtēšanai. |
| --- | --- |

(311)

Turklāt Ungārija iesniedza informāciju par plāniem citās dalībvalstīs attīstīt jaunas atomelektrostacijas: Lietuvā, Rumānijā, Bulgārijā un Čehijas Republikā. Tomēr šie plāni ir saistīti ar neskaidrībām, vēl pārrunu procesā par vajadzīgajiem atbalsta pasākumiem un finansējuma struktūru (135), vai tajos ir plānots atlīdzināt riska cenu ar līgumiem par cenu starpību (136). Tā kā šie plāni vēl nav praktiski īstenoti, tie nav derīgs rādītājs tirgus nepilnības esības novērtēšanai.

135

136

| (312) | Pēc Komisijas Ekonomikas un finanšu jautājumu direktorāta pasūtījuma veiktajā ICF Consulting Services pētījumā par Euratom aizdevuma ietekmes novērtējumu (137) (“ICF pētījums”) tika secināts, ka kodolprojektos ir dažas unikālas iezīmes, kas var īpaši apgrūtināt to finansēšanu. Šīs iezīmes ir šādas: augstas kapitāla izmaksas un kodolreaktoru tehniskā sarežģītība, kas rada salīdzinoši lielus riskus licencēšanas, būvniecības un ekspluatācijas laikā; ilgs atmaksas periods; bieži pretrunīgā kodolprojektu būtība, kas rada papildu politiskus, sabiedriskus un tiesiskus riskus, un skaidru pieeju un finansēšanas sistēmu vajadzība radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai un ekspluatācijas pārtraukšanai. ICF pētījumā ir konstatēts, ka papildus parastajām ar finansējumu saistītajām problēmām atomelektrostaciju veidotāji saskaras ar varbūtējo finansējuma piešķīrēju pastiprinātām rūpīgām pārbaudēm un konservatīvu pieeju tirgus nosacījumu dēļ, proti, saistībā ar to, ka joprojām ietekmi rada 2008. gada globālā finanšu krīze, Fukušimas avārija, eurozonas problēmas un Bāzele III problēmas. Finansējuma problēmu dēļ vairāk uzmanības atkal tiek pievērsts projekta riska faktoriem (138). Pamatojoties uz pētījumā aptaujāto ieinteresēto personu paustajiem viedokļiem, ICF pētījumā ir secināts, ka finansējuma problēmas rodas ne tik daudz privātā sektora finansējuma nepietiekamās pieejamības dēļ, bet drīzāk tāpēc, ka ar šādiem ieguldījumiem saistītie riski ir pārāk augsti salīdzinājumā ar alternatīvām ieguldījumu iespējām (proti, tradicionālo un atjaunojamo energoresursu infrastruktūru). ICF pētījumā ir secināts, ka tāpēc kodoltehnoloģiju finansēšana ir nepievilcīga un rezultātā rodas neatbilstība starp vajadzīgo ieguldījumu līmeni un apmēru, ko ir gatavs nodrošināt tirgus. |
| --- | --- |

(312)

Pēc Komisijas Ekonomikas un finanšu jautājumu direktorāta pasūtījuma veiktajā ICF Consulting Services pētījumā par Euratom aizdevuma ietekmes novērtējumu (137) (“ICF pētījums”) tika secināts, ka kodolprojektos ir dažas unikālas iezīmes, kas var īpaši apgrūtināt to finansēšanu. Šīs iezīmes ir šādas: augstas kapitāla izmaksas un kodolreaktoru tehniskā sarežģītība, kas rada salīdzinoši lielus riskus licencēšanas, būvniecības un ekspluatācijas laikā; ilgs atmaksas periods; bieži pretrunīgā kodolprojektu būtība, kas rada papildu politiskus, sabiedriskus un tiesiskus riskus, un skaidru pieeju un finansēšanas sistēmu vajadzība radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai un ekspluatācijas pārtraukšanai. ICF pētījumā ir konstatēts, ka papildus parastajām ar finansējumu saistītajām problēmām atomelektrostaciju veidotāji saskaras ar varbūtējo finansējuma piešķīrēju pastiprinātām rūpīgām pārbaudēm un konservatīvu pieeju tirgus nosacījumu dēļ, proti, saistībā ar to, ka joprojām ietekmi rada 2008. gada globālā finanšu krīze, Fukušimas avārija, eurozonas problēmas un Bāzele III problēmas. Finansējuma problēmu dēļ vairāk uzmanības atkal tiek pievērsts projekta riska faktoriem (138). Pamatojoties uz pētījumā aptaujāto ieinteresēto personu paustajiem viedokļiem, ICF pētījumā ir secināts, ka finansējuma problēmas rodas ne tik daudz privātā sektora finansējuma nepietiekamās pieejamības dēļ, bet drīzāk tāpēc, ka ar šādiem ieguldījumiem saistītie riski ir pārāk augsti salīdzinājumā ar alternatīvām ieguldījumu iespējām (proti, tradicionālo un atjaunojamo energoresursu infrastruktūru). ICF pētījumā ir secināts, ka tāpēc kodoltehnoloģiju finansēšana ir nepievilcīga un rezultātā rodas neatbilstība starp vajadzīgo ieguldījumu līmeni un apmēru, ko ir gatavs nodrošināt tirgus.

ICF Consulting Services

Euratom

137

ICF

ICF

138

ICF

ICF

| (313) | Ar jaunas kodolenerģijas attīstību ir saistīti šādi finanšu riski: attīstības un projekta izstrādes risks, būvniecības risks, tirgus un ieņēmumu risks, politikas riski un tiesiskie riski. ICF pētījumā ir secināts, ka kodolenerģijai īpaši raksturīgie riski salīdzinājumā ar citiem enerģijas ražošanas veidiem ir saistīti ar kodolenerģijas drošības standartiem, kas nozīmē augstākas būvniecības un ekspluatācijas izmaksas salīdzinājumā ar citām enerģijas tehnoloģijām, un atomelektrostacijas vidējo darbmūžu, kas ir daudz garāks nekā salīdzināmiem ieguldījumiem infrastruktūrā, un tādējādi rodas saistītie finanšu riski. Šis konstatējums ir saskaņā ar Komisijas konstatējumiem novērtējumā par valsts atbalstu Hinkley Point C (139). |
| --- | --- |

(313)

Ar jaunas kodolenerģijas attīstību ir saistīti šādi finanšu riski: attīstības un projekta izstrādes risks, būvniecības risks, tirgus un ieņēmumu risks, politikas riski un tiesiskie riski. ICF pētījumā ir secināts, ka kodolenerģijai īpaši raksturīgie riski salīdzinājumā ar citiem enerģijas ražošanas veidiem ir saistīti ar kodolenerģijas drošības standartiem, kas nozīmē augstākas būvniecības un ekspluatācijas izmaksas salīdzinājumā ar citām enerģijas tehnoloģijām, un atomelektrostacijas vidējo darbmūžu, kas ir daudz garāks nekā salīdzināmiem ieguldījumiem infrastruktūrā, un tādējādi rodas saistītie finanšu riski. Šis konstatējums ir saskaņā ar Komisijas konstatējumiem novērtējumā par valsts atbalstu Hinkley Point C (139).

ICF

Hinkley Point C

139

| (314) | Pētījumā aptaujātās ieinteresētās personas uzskata, ka tirgus riski ir galvenais šķērslis ieguldījumiem kodolenerģijā. Attiecībā uz tirgus riskiem ICF pētījumā ir secināts, ka salīdzinājumā ar tradicionālajiem energoavotiem, ko var sākt ekspluatēt un kas rada pelņu trīs gados, atomelektrostacijas ir jābūvē ilgāk un ir jāgaida ilgāk, līdz tās var sākt ekspluatēt un gūt no tām peļņu. Ilgāks stacijas darbmūžs nozīmē arī to, ka ieņēmumi tiek gūti ilgāk pretstatā īstermiņa vai vidēja termiņa ieguldījumiem tradicionālajos energoavotos. Tā kā ir grūti precīzi prognozēt enerģijas cenas ilgā periodā, ieguldītāji paļaujas uz nākotnes fosilās enerģijas cenu prognozēm, atjaunojamo energoresursu ienākšanu nozarē un atjaunojamo energoresursu piekļuvi energotīklam, kā arī nākotnes oglekļa cenu (140). Ja fosilās degvielas cenas nosaka tirgus un tās pēc būtības ir neskaidras, oglekļa cenu zināmā mērā nosaka politika. ICF pētījumā ir secināts, ka ir nenoteiktība saistībā ar to, vai oglekļa cena nākotnē būs pietiekami augsta, lai nodrošinātu nefosilās tehnoloģijas, tostarp kodolenerģijas, konkurētspēju. |
| --- | --- |

(314)

Pētījumā aptaujātās ieinteresētās personas uzskata, ka tirgus riski ir galvenais šķērslis ieguldījumiem kodolenerģijā. Attiecībā uz tirgus riskiem ICF pētījumā ir secināts, ka salīdzinājumā ar tradicionālajiem energoavotiem, ko var sākt ekspluatēt un kas rada pelņu trīs gados, atomelektrostacijas ir jābūvē ilgāk un ir jāgaida ilgāk, līdz tās var sākt ekspluatēt un gūt no tām peļņu. Ilgāks stacijas darbmūžs nozīmē arī to, ka ieņēmumi tiek gūti ilgāk pretstatā īstermiņa vai vidēja termiņa ieguldījumiem tradicionālajos energoavotos. Tā kā ir grūti precīzi prognozēt enerģijas cenas ilgā periodā, ieguldītāji paļaujas uz nākotnes fosilās enerģijas cenu prognozēm, atjaunojamo energoresursu ienākšanu nozarē un atjaunojamo energoresursu piekļuvi energotīklam, kā arī nākotnes oglekļa cenu (140). Ja fosilās degvielas cenas nosaka tirgus un tās pēc būtības ir neskaidras, oglekļa cenu zināmā mērā nosaka politika. ICF pētījumā ir secināts, ka ir nenoteiktība saistībā ar to, vai oglekļa cena nākotnē būs pietiekami augsta, lai nodrošinātu nefosilās tehnoloģijas, tostarp kodolenerģijas, konkurētspēju.

ICF

140

ICF

| (315) | Turklāt Komisija norāda, ka ir vispārēja neskaidrība par elektroenerģijas cenām ilgtermiņā, jo nākotnes cenas augšupējā gāzes, ogļu un naftas tirgū, kā arī atjaunojamo energoresursu, kodolenerģijas un emisiju tirdzniecības nākotnes politika ietekmēs nākotnes elektroenerģijas cenas, un to ir ļoti grūti paredzēt. Šo secinājumu arī atbalsta līdzīgu projektu stāvoklis Savienībā, kur ieņēmumu plūsmas neskaidrība un elektroenerģijas ražošanas nodrošināšana bija būtiska, pieņemot lēmumus par ieguldījumiem. Turklāt pašreizējā elektroenerģijas cenu samazināšanās tendence Eiropā un pieaugošā vajadzība elastīgi ražot enerģiju elektroenerģijas tirgos palielina neskaidrību par atomelektrostacijas nākotnes ieņēmumu plūsmu, kas rada neelastīgu bāzes slodzi. |
| --- | --- |

(315)

Turklāt Komisija norāda, ka ir vispārēja neskaidrība par elektroenerģijas cenām ilgtermiņā, jo nākotnes cenas augšupējā gāzes, ogļu un naftas tirgū, kā arī atjaunojamo energoresursu, kodolenerģijas un emisiju tirdzniecības nākotnes politika ietekmēs nākotnes elektroenerģijas cenas, un to ir ļoti grūti paredzēt. Šo secinājumu arī atbalsta līdzīgu projektu stāvoklis Savienībā, kur ieņēmumu plūsmas neskaidrība un elektroenerģijas ražošanas nodrošināšana bija būtiska, pieņemot lēmumus par ieguldījumiem. Turklāt pašreizējā elektroenerģijas cenu samazināšanās tendence Eiropā un pieaugošā vajadzība elastīgi ražot enerģiju elektroenerģijas tirgos palielina neskaidrību par atomelektrostacijas nākotnes ieņēmumu plūsmu, kas rada neelastīgu bāzes slodzi.

| (316) | ICF pētījumā arī ir noteikts tirgus riska papildu elements, kas attiecas uz attīstītāja/par projektu atbildīgā uzņēmuma, kā arī par projekta finansiālo atbalstu atbildīgās dalībvalsts kredītspēju. Kredītspēja arī ietekmē finansējuma izmaksas un var padarīt tās pārāk augstas privātiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(316)

ICF pētījumā arī ir noteikts tirgus riska papildu elements, kas attiecas uz attīstītāja/par projektu atbildīgā uzņēmuma, kā arī par projekta finansiālo atbalstu atbildīgās dalībvalsts kredītspēju. Kredītspēja arī ietekmē finansējuma izmaksas un var padarīt tās pārāk augstas privātiem ieguldījumiem.

ICF

| (317) | ICF pētījumā arī secināts, ka ilgstošs atomelektrostaciju finansēšanas un sākotnējās plānošanas periods var pakļaut tās riskiem, kas saistīti ar pārmaiņām sabiedriskajā un politiskajā atbalstā, tādējādi ietekmējot kodolprojektu komerciālo un finansiālo dzīvotspēju. Tāpēc ieguldītājiem ir vajadzīga drošība un pārliecība, ka, tiklīdz stacija būs uzbūvēta, enerģijas līgums vai plānotais stacijas darbmūžs tiks nodrošināts. Ieguldītāju bažas ir saistītas arī ar regulatīviem standartiem, kas var mainīties atomelektrostacijas dzīves ciklā, un šajā saistībā var būt vajadzīgi papildu kapitāla ieguldījumi vai ekspluatācijas izmaksu pieaugums. Investori ir piesardzīgi pret šādu projektu finansēšanu, ja vien nav nodrošināti pietiekami apstākļi drošības uzlabojumiem. Tas ir īpaši svarīgi, kad atomelektrostacija sasniedz sava normālā darbmūža beigas un tās ekspluatācijas laiks tiek pagarināts, proti, ir vajadzīga jauna licence, kuras saņemšanai ir jāizpilda papildu nosacījumi (141). Aptaujātās ieinteresētās personas norādīja, ka politiskais un tiesiskais risks bija svarīgākais šķērslis ieguldījumiem atomelektrostacijās. |
| --- | --- |

(317)

ICF pētījumā arī secināts, ka ilgstošs atomelektrostaciju finansēšanas un sākotnējās plānošanas periods var pakļaut tās riskiem, kas saistīti ar pārmaiņām sabiedriskajā un politiskajā atbalstā, tādējādi ietekmējot kodolprojektu komerciālo un finansiālo dzīvotspēju. Tāpēc ieguldītājiem ir vajadzīga drošība un pārliecība, ka, tiklīdz stacija būs uzbūvēta, enerģijas līgums vai plānotais stacijas darbmūžs tiks nodrošināts. Ieguldītāju bažas ir saistītas arī ar regulatīviem standartiem, kas var mainīties atomelektrostacijas dzīves ciklā, un šajā saistībā var būt vajadzīgi papildu kapitāla ieguldījumi vai ekspluatācijas izmaksu pieaugums. Investori ir piesardzīgi pret šādu projektu finansēšanu, ja vien nav nodrošināti pietiekami apstākļi drošības uzlabojumiem. Tas ir īpaši svarīgi, kad atomelektrostacija sasniedz sava normālā darbmūža beigas un tās ekspluatācijas laiks tiek pagarināts, proti, ir vajadzīga jauna licence, kuras saņemšanai ir jāizpilda papildu nosacījumi (141). Aptaujātās ieinteresētās personas norādīja, ka politiskais un tiesiskais risks bija svarīgākais šķērslis ieguldījumiem atomelektrostacijās.

ICF

141

| (318) | Pētījumā ir secināts, ka tirgus liberalizācija var negatīvi ietekmē ieguldījumu apjomu kodolenerģijā salīdzinājumā ar citām enerģijas tehnoloģijām lielu ieguldījumu nepieciešamības dēļ. Katras dalībvalsts tiesiskajam regulējumam ir nozīme, jo tas ietekmē pakalpojumu sniedzēja spēju gūt peļņu un tādējādi ietekmē uzņēmuma vērtību un tā spēju finansēt kodolenerģiju no savas bilances vai izmantojot finanšu iestāžu ilgtermiņa aizdevumus. Vēl viens šķērslis jaunu ieguldījumu kodolenerģijā finansēšanai ir saistīts ar jaunākajiem Bāzele III komitejas noteikumiem par kapitāla tirgiem, saskaņā ar kuriem ir jāpalielina banku kapitāls, lai nodrošinātu ilgtermiņa aizdevumus atomelektrostaciju attīstībai (142). |
| --- | --- |

(318)

Pētījumā ir secināts, ka tirgus liberalizācija var negatīvi ietekmē ieguldījumu apjomu kodolenerģijā salīdzinājumā ar citām enerģijas tehnoloģijām lielu ieguldījumu nepieciešamības dēļ. Katras dalībvalsts tiesiskajam regulējumam ir nozīme, jo tas ietekmē pakalpojumu sniedzēja spēju gūt peļņu un tādējādi ietekmē uzņēmuma vērtību un tā spēju finansēt kodolenerģiju no savas bilances vai izmantojot finanšu iestāžu ilgtermiņa aizdevumus. Vēl viens šķērslis jaunu ieguldījumu kodolenerģijā finansēšanai ir saistīts ar jaunākajiem Bāzele III komitejas noteikumiem par kapitāla tirgiem, saskaņā ar kuriem ir jāpalielina banku kapitāls, lai nodrošinātu ilgtermiņa aizdevumus atomelektrostaciju attīstībai (142).

142

| (319) | Šie konstatējumi ir saskaņā ar Ungārijas iestāžu iesniegtajiem dokumentiem, kuros apgalvots, ka privātā sektora uzņēmumiem un valstu budžetiem ir ierobežojums attiecībā uz finanšu risku, ko tie var uzņemties atsevišķos projektos ar augstāka finansējuma prasībām, ilgu būvniecības periodu un riskiem saistībā ar pabeigšanu un nodošanu ekspluatācijā, un nav aizsardzības pret būvniecības laika vai budžeta pārsniegumu. Ieguldījumu vēsture ir ilgāka naftas un gāzes nozarē nekā sabiedrisko pakalpojumu nozarē, jo īpaši pēc nesenās šo uzņēmumu vērtības pazemināšanās. Ja tie veic ieguldījumus, arī sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumi parasti veic ieguldījumus kopā ar līdzīgiem uzņēmumiem, lai dalītu riskus. |
| --- | --- |

(319)

Šie konstatējumi ir saskaņā ar Ungārijas iestāžu iesniegtajiem dokumentiem, kuros apgalvots, ka privātā sektora uzņēmumiem un valstu budžetiem ir ierobežojums attiecībā uz finanšu risku, ko tie var uzņemties atsevišķos projektos ar augstāka finansējuma prasībām, ilgu būvniecības periodu un riskiem saistībā ar pabeigšanu un nodošanu ekspluatācijā, un nav aizsardzības pret būvniecības laika vai budžeta pārsniegumu. Ieguldījumu vēsture ir ilgāka naftas un gāzes nozarē nekā sabiedrisko pakalpojumu nozarē, jo īpaši pēc nesenās šo uzņēmumu vērtības pazemināšanās. Ja tie veic ieguldījumus, arī sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumi parasti veic ieguldījumus kopā ar līdzīgiem uzņēmumiem, lai dalītu riskus.

| (320) | ICF pētījuma vajadzībām veiktā modelēšana liecina, ka līdz 2030. gadam ieguldījumi atomelektrostacijās nebūs konkurētspējīgi, taču šī konkurētspēja noteikti samazināsies, sākot ar 2040. gadu. Tomēr slikta ekonomiskā klimata scenārijā jaunu ieguldījumu gandrīz nebūs visā periodā (143). ICF pētījumā arī tika secināts, ka tirgus kļūs konkurētspējīgāks pēc 2030. gada, jo oglekļa un enerģijas cenas turpinās pieaugt pēc 2030. gada. ICF pētījumā ir izmantota jutīguma modelēšana, lai novērtētu oglekļa cenu attīstību un tās ietekmi uz ieguldījumiem atomelektrostacijās. Šajā pētījumā ir secināts, ka nevienā oglekļa cenu scenārijā kodolenerģija hipotētiski nekļūtu ienesīga 2020.–2025. gadā. |
| --- | --- |

(320)

ICF pētījuma vajadzībām veiktā modelēšana liecina, ka līdz 2030. gadam ieguldījumi atomelektrostacijās nebūs konkurētspējīgi, taču šī konkurētspēja noteikti samazināsies, sākot ar 2040. gadu. Tomēr slikta ekonomiskā klimata scenārijā jaunu ieguldījumu gandrīz nebūs visā periodā (143). ICF pētījumā arī tika secināts, ka tirgus kļūs konkurētspējīgāks pēc 2030. gada, jo oglekļa un enerģijas cenas turpinās pieaugt pēc 2030. gada. ICF pētījumā ir izmantota jutīguma modelēšana, lai novērtētu oglekļa cenu attīstību un tās ietekmi uz ieguldījumiem atomelektrostacijās. Šajā pētījumā ir secināts, ka nevienā oglekļa cenu scenārijā kodolenerģija hipotētiski nekļūtu ienesīga 2020.–2025. gadā.

ICF

143

ICF

ICF

| (321) | Turklāt publiski pieejamā informācija no kredītreitingu aģentūrām (144) liecina, ka jaunu atomelektrostaciju būvniecība kopumā ir negatīva kredītreitinga ziņā, savukārt sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju izstāšanās no kodolenerģijas nozares ir bijusi kredītreitinga ziņā pozitīva. |
| --- | --- |

(321)

Turklāt publiski pieejamā informācija no kredītreitingu aģentūrām (144) liecina, ka jaunu atomelektrostaciju būvniecība kopumā ir negatīva kredītreitinga ziņā, savukārt sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju izstāšanās no kodolenerģijas nozares ir bijusi kredītreitinga ziņā pozitīva.

144

| (322) | ICF pētījuma modelēšana un konstatējumi pilnīgi attiecas arī uz tirgus situāciju Ungārijā, kur, kā paskaidrots 305. un 306. apsvērumā, nākotnē tiek prognozēts būtisks kopējās uzstādītās jaudas deficīts. Ņemot vērā šajā 5.3.4. iedaļā apsvērtos elementus, Komisija secina, ka ir finansējuma tirgus nepilnība, kas ietekmē jaunus ieguldījumus kodolenerģijā un kas attiecas arī uz jauniem ieguldījumiem kodolenerģijā Ungārijā. |
| --- | --- |

(322)

ICF pētījuma modelēšana un konstatējumi pilnīgi attiecas arī uz tirgus situāciju Ungārijā, kur, kā paskaidrots 305. un 306. apsvērumā, nākotnē tiek prognozēts būtisks kopējās uzstādītās jaudas deficīts. Ņemot vērā šajā 5.3.4. iedaļā apsvērtos elementus, Komisija secina, ka ir finansējuma tirgus nepilnība, kas ietekmē jaunus ieguldījumus kodolenerģijā un kas attiecas arī uz jauniem ieguldījumiem kodolenerģijā Ungārijā.

ICF

| (323) | Protams, var apgalvot, ka šajā lēmumā galvenie riski saistībā ar attīstību, projekta izstrādi un būvniecību ir novērsti, vismaz noteiktā apmērā, izmantojot IBB līgumu. Tomēr tas nenovērš tirgus un ieņēmumu riskus, kā arī politikas un tiesiskos riskus, kas attiecas uz Paks II projektu. Tāpēc pasākums ir vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi veicināt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā Ungārijā. |
| --- | --- |

(323)

Protams, var apgalvot, ka šajā lēmumā galvenie riski saistībā ar attīstību, projekta izstrādi un būvniecību ir novērsti, vismaz noteiktā apmērā, izmantojot IBB līgumu. Tomēr tas nenovērš tirgus un ieņēmumu riskus, kā arī politikas un tiesiskos riskus, kas attiecas uz Paks II projektu. Tāpēc pasākums ir vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi veicināt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā Ungārijā.

Paks II

5.3.5.   PIEMĒROTS INSTRUMENTS

| (324) | Komisijai savā novērtējumā ir jānosaka, vai ierosinātais pasākums ir piemērots politikas instruments, lai sasniegtu kopīgu interešu mērķi veicināt kodolenerģiju. |
| --- | --- |

(324)

Komisijai savā novērtējumā ir jānosaka, vai ierosinātais pasākums ir piemērots politikas instruments, lai sasniegtu kopīgu interešu mērķi veicināt kodolenerģiju.

| (325) | Pasākums ir ieguldījumu pasākums, ko piešķir Ungārijas valsts Paks II projekta īstenošanas vajadzībām. Ungārija apstiprināja, ka tā neplāno piešķirt papildu atbalstu Paks II darbībai un ka valsts atbalsts aptvers tikai ieguldījumu izmaksas, kas saistītas ar projekta pabeigšanu. |
| --- | --- |

(325)

Pasākums ir ieguldījumu pasākums, ko piešķir Ungārijas valsts Paks II projekta īstenošanas vajadzībām. Ungārija apstiprināja, ka tā neplāno piešķirt papildu atbalstu Paks II darbībai un ka valsts atbalsts aptvers tikai ieguldījumu izmaksas, kas saistītas ar projekta pabeigšanu.

Paks II

Paks II

| (326) | Pēc Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas Ungārija nesniedza papildu informāciju par iespējamiem alternatīviem instrumentiem, kas varētu stimulēt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā. |
| --- | --- |

(326)

Pēc Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas Ungārija nesniedza papildu informāciju par iespējamiem alternatīviem instrumentiem, kas varētu stimulēt jaunus ieguldījumus kodolenerģijā.

| (327) | Komisija uzskata, ka citi politikas instrumenti un shēmas, piemēram, preferenciālie aizdevumi vai nodokļu samazinājumi, nebūtu pietiekami, lai sasniegtu tādu pašu rezultātu, ņemot vērā projekta īpašās iezīmes un nepieciešamā finansējuma un citu līdzekļu apmēru, kā arī noteikto iespējamo tirgus nepilnību. |
| --- | --- |

(327)

Komisija uzskata, ka citi politikas instrumenti un shēmas, piemēram, preferenciālie aizdevumi vai nodokļu samazinājumi, nebūtu pietiekami, lai sasniegtu tādu pašu rezultātu, ņemot vērā projekta īpašās iezīmes un nepieciešamā finansējuma un citu līdzekļu apmēru, kā arī noteikto iespējamo tirgus nepilnību.

| (328) | Attiecīgi Komisija uzskata, ka pasākums būtu piemērots instruments abu jauno Paks II reaktoru būvniecībai. |
| --- | --- |

(328)

Attiecīgi Komisija uzskata, ka pasākums būtu piemērots instruments abu jauno Paks II reaktoru būvniecībai.

Paks II

5.3.6.   STIMULĒJOŠA IETEKME

| (329) | Lai pasākumam būtu stimulējoša ietekme, tam ir jāmaina attiecīgā uzņēmuma rīcība tā, lai tas iesaistītos papildu darbībā, kuru tas neveiktu bez pasākuma vai kuru tas veiktu ierobežotā veidā vai citādi. |
| --- | --- |

(329)

Lai pasākumam būtu stimulējoša ietekme, tam ir jāmaina attiecīgā uzņēmuma rīcība tā, lai tas iesaistītos papildu darbībā, kuru tas neveiktu bez pasākuma vai kuru tas veiktu ierobežotā veidā vai citādi.

| (330) | Komisija norāda, ka Paks II ir uzņēmums, kuru nodibināja valsts ar vienīgu mērķi izveidot un ekspluatēt atomelektrostacijas 5. un 6. bloku. Kā paskaidrots iepriekš 12., 26. un 27. apsvērumā, Ungārijas valsts nolēma piešķirt finansējumu Paks II, lai izpildītu šo mērķi. |
| --- | --- |

(330)

Komisija norāda, ka Paks II ir uzņēmums, kuru nodibināja valsts ar vienīgu mērķi izveidot un ekspluatēt atomelektrostacijas 5. un 6. bloku. Kā paskaidrots iepriekš 12., 26. un 27. apsvērumā, Ungārijas valsts nolēma piešķirt finansējumu Paks II, lai izpildītu šo mērķi.

Paks II

Paks II

| (331) | Šajā saistībā Komisija norāda, ka projekts nevirzītos uz priekšu, ja atbalstam vajadzīgie finanšu un citi resursu nebūtu pieejami vai sasniedzami atbalsta saņēmējam, kurš neveic citas ieņēmumus radošas darbības un kura kapitāla struktūru pilnīgi nodrošina un veido valsts. To apstiprināja oficiālā izmeklēšana, kurā Komisija konstatēja, ka projektam nebūtu pietiekamu ieņēmumu bez Ungārijas valsts atbalsta (skatīt analīzi šā lēmuma 5.1.1. iedaļā). |
| --- | --- |

(331)

Šajā saistībā Komisija norāda, ka projekts nevirzītos uz priekšu, ja atbalstam vajadzīgie finanšu un citi resursu nebūtu pieejami vai sasniedzami atbalsta saņēmējam, kurš neveic citas ieņēmumus radošas darbības un kura kapitāla struktūru pilnīgi nodrošina un veido valsts. To apstiprināja oficiālā izmeklēšana, kurā Komisija konstatēja, ka projektam nebūtu pietiekamu ieņēmumu bez Ungārijas valsts atbalsta (skatīt analīzi šā lēmuma 5.1.1. iedaļā).

| (332) | Tāpēc valsts atbalsts stimulē kopīgu interešu mērķa sasniegšanu, izveidojot atomelektrostaciju. |
| --- | --- |

(332)

Tāpēc valsts atbalsts stimulē kopīgu interešu mērķa sasniegšanu, izveidojot atomelektrostaciju.

5.3.7.   SAMĒRĪGUMS

| (333) | Lai novērtētu pasākuma samērīgumu, Komisijai ir jānodrošina, ka pasākums ir tik minimāls, cik nepieciešams, lai veiksmīgi pabeigtu projektu un tiktu sasniegts kopīgu interešu mērķis. |
| --- | --- |

(333)

Lai novērtētu pasākuma samērīgumu, Komisijai ir jānodrošina, ka pasākums ir tik minimāls, cik nepieciešams, lai veiksmīgi pabeigtu projektu un tiktu sasniegts kopīgu interešu mērķis.

| (334) | Šajā gadījumā atbalsta saņēmējs saņemtu finansējumu ražošanas iekārtu būvniecībai bez jebkāda riska, kas saistīts ar pārfinansēšanas izmaksām, ar kurām būtu jāsaskaras citiem tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

(334)

Šajā gadījumā atbalsta saņēmējs saņemtu finansējumu ražošanas iekārtu būvniecībai bez jebkāda riska, kas saistīts ar pārfinansēšanas izmaksām, ar kurām būtu jāsaskaras citiem tirgus dalībniekiem.

| (335) | Vairākos Komisijas saņemtajos apsvērumos ir apgalvots, ka, tā kā projekts tiks īstenots bez uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus, nevar noteikt, vai visu izmaksu atlīdzināšanai paredzētais pasākums veidos tikai projekta īstenošanai nepieciešamo minimumu. |
| --- | --- |

(335)

Vairākos Komisijas saņemtajos apsvērumos ir apgalvots, ka, tā kā projekts tiks īstenots bez uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus, nevar noteikt, vai visu izmaksu atlīdzināšanai paredzētais pasākums veidos tikai projekta īstenošanai nepieciešamo minimumu.

| (336) | Komisija norāda, ka valsts atbalsta noteikumos nav paredzēts, ka ir vajadzīgs konkurss, lai aplēstu izmaksas un ieņēmumus. Konkurss ir tikai viens no vairākiem līdzekļiem aplēšu veikšanai. Tāpēc tas, ka Ungārija neizvēlējās Paks II kā pasākuma saņēmēju konkursā, pats par sevi nenozīmē pārmērīgas kompensācijas esību. |
| --- | --- |

(336)

Komisija norāda, ka valsts atbalsta noteikumos nav paredzēts, ka ir vajadzīgs konkurss, lai aplēstu izmaksas un ieņēmumus. Konkurss ir tikai viens no vairākiem līdzekļiem aplēšu veikšanai. Tāpēc tas, ka Ungārija neizvēlējās Paks II kā pasākuma saņēmēju konkursā, pats par sevi nenozīmē pārmērīgas kompensācijas esību.

Paks II

| (337) | Attiecībā uz apgalvojumiem, ka Ungārijas iestādes nebija izpētījušas, cik liels ir minimālais atbalsts, kas vajadzīgs, lai īstenotu projektu, un izvēlējās finansēt projektu pilnā apjomā, Komisija patiešām uzskata, ka pastāvošās tirgus nepilnības dēļ abu jauno Paks II reaktoru būvniecības finansējums pilnā apmērā ir uzskatāms par valsts atbalstu, kā apstiprināts šā lēmum 5.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(337)

Attiecībā uz apgalvojumiem, ka Ungārijas iestādes nebija izpētījušas, cik liels ir minimālais atbalsts, kas vajadzīgs, lai īstenotu projektu, un izvēlējās finansēt projektu pilnā apjomā, Komisija patiešām uzskata, ka pastāvošās tirgus nepilnības dēļ abu jauno Paks II reaktoru būvniecības finansējums pilnā apmērā ir uzskatāms par valsts atbalstu, kā apstiprināts šā lēmum 5.1. iedaļā.

Paks II

| (338) | Attiecībā uz pārmērīgu kompensāciju atbalsta saņēmējam pasākuma dēļ Komisija atgādina par savu ekonomikas analīzi 5.1. iedaļā, kurā ir secināts, ka projekts pats par sevi nebūtu ienesīgs, jo paredzamais IRR nepārsniegtu tirgus WACC, tāpēc ka plānotie ieņēmumi būs nepietiekami, lai atlīdzinātu projekta sākotnējās un turpmākās izmaksas pat diezgan optimistiskos scenārijos. Savā novērtējumā Komisija provizoriski aprēķināja IRR līmeni, pamatojoties uz tirgus cenas prognozēm un citiem parametriem, kuriem atbilst aplūkojamais tirgus. Nosakot šo neatbilstību starp kapitāla izmaksām un peļņu, Komisija pilnīgi ņēma vērā to, kā komerciālie ieņēmumi (no elektroenerģijas pārdošanas) ietekmēs projekta dzīvotspēju. Patiesībā, projekta plānotās izmaksas ir salīdzinātas ar plānoto peļņu, ja Ungārija nepiešķirs papildu valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

(338)

Attiecībā uz pārmērīgu kompensāciju atbalsta saņēmējam pasākuma dēļ Komisija atgādina par savu ekonomikas analīzi 5.1. iedaļā, kurā ir secināts, ka projekts pats par sevi nebūtu ienesīgs, jo paredzamais IRR nepārsniegtu tirgus WACC, tāpēc ka plānotie ieņēmumi būs nepietiekami, lai atlīdzinātu projekta sākotnējās un turpmākās izmaksas pat diezgan optimistiskos scenārijos. Savā novērtējumā Komisija provizoriski aprēķināja IRR līmeni, pamatojoties uz tirgus cenas prognozēm un citiem parametriem, kuriem atbilst aplūkojamais tirgus. Nosakot šo neatbilstību starp kapitāla izmaksām un peļņu, Komisija pilnīgi ņēma vērā to, kā komerciālie ieņēmumi (no elektroenerģijas pārdošanas) ietekmēs projekta dzīvotspēju. Patiesībā, projekta plānotās izmaksas ir salīdzinātas ar plānoto peļņu, ja Ungārija nepiešķirs papildu valsts līdzekļus.

IRR

WACC

IRR

| (339) | Tā kā projekta kapitāla izmaksas ir augstākas nekā plānotā peļņa, Komisija uzskata, ka Ungārijas piešķirtais valsts atbalsts kopumā ir vajadzīgs un samērīgs projekta būvniecībai un ka šajā gadījumā pārmērīga kompensācija netiks pieļauta. Kā Ungārija apstiprināja, papildu atbalsts nav piešķirts ekspluatācijas posmam. |
| --- | --- |

(339)

Tā kā projekta kapitāla izmaksas ir augstākas nekā plānotā peļņa, Komisija uzskata, ka Ungārijas piešķirtais valsts atbalsts kopumā ir vajadzīgs un samērīgs projekta būvniecībai un ka šajā gadījumā pārmērīga kompensācija netiks pieļauta. Kā Ungārija apstiprināja, papildu atbalsts nav piešķirts ekspluatācijas posmam.

| (340) | Šajā saistībā, kā paskaidrots 96. un 97. apsvērumā, Ungārija apņēmās nodrošināt, ka Paks II izmantos valsts līdzekļus vienīgi projektam un ka jebkurš pārpalikums tiks pārskaitīts atpakaļ valsts budžetā. Komisija uzskata, ka šāda apņemšanās izslēdz valsts līdzekļu izmantošanu jebkādā veidā, kas ļautu Paks II gūt peļņu papildus tam, kas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu atbalsta saņēmēja ekonomisko dzīvotspēju, un nodrošina, ka atbalsts ir ierobežots līdz minimumam. |
| --- | --- |

(340)

Šajā saistībā, kā paskaidrots 96. un 97. apsvērumā, Ungārija apņēmās nodrošināt, ka Paks II izmantos valsts līdzekļus vienīgi projektam un ka jebkurš pārpalikums tiks pārskaitīts atpakaļ valsts budžetā. Komisija uzskata, ka šāda apņemšanās izslēdz valsts līdzekļu izmantošanu jebkādā veidā, kas ļautu Paks II gūt peļņu papildus tam, kas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu atbalsta saņēmēja ekonomisko dzīvotspēju, un nodrošina, ka atbalsts ir ierobežots līdz minimumam.

Paks II

Paks II

| (341) | Citos apsvērumos ir uzsvērts, ka valsts atbalsts ne tikai aprobežosies ar ieguldījumu veikšanu, bet arī tiks piešķirts ekspluatācijas posmā, kas varētu izraisīt pārmērīgu kompensāciju Paks II. Šajā saistībā Komisija atgādina, ka Ungārija ir norādījusi, ka tā nepiešķirs papildu valsts atbalstu attiecīgajam paziņotajam pasākumam. Turklāt Komisija atgādina, ka saskaņā ar papildu informāciju, ko Ungārija iesniedza 2016. gada 28. jūlijā, jauns atbalsts Paks II jebkurā gadījumā būtu atkarīgs no valsts atbalsta apstiprinājuma. |
| --- | --- |

(341)

Citos apsvērumos ir uzsvērts, ka valsts atbalsts ne tikai aprobežosies ar ieguldījumu veikšanu, bet arī tiks piešķirts ekspluatācijas posmā, kas varētu izraisīt pārmērīgu kompensāciju Paks II. Šajā saistībā Komisija atgādina, ka Ungārija ir norādījusi, ka tā nepiešķirs papildu valsts atbalstu attiecīgajam paziņotajam pasākumam. Turklāt Komisija atgādina, ka saskaņā ar papildu informāciju, ko Ungārija iesniedza 2016. gada 28. jūlijā, jauns atbalsts Paks II jebkurā gadījumā būtu atkarīgs no valsts atbalsta apstiprinājuma.

Paks II

Paks II

| (342) | Komisija pārbaudīja, vai varētu rasties pārmērīga kompensācija, ja pasākuma atbalsta saņēmējs reaktoru darbības laikā gūtu peļņu, kas būtu lielāka, nekā Komisija aplēsa savos IRR aprēķinos (skatīt 5.1. iedaļu). Proti, Komisija pārbaudīja, kas notiktu, ja Paks II varētu atkārtoti ieguldīt peļņu, kas nebūtu samaksāta valstij dividenžu veidā, lai attīstītu vai iegādātos papildu ražošanas aktīvus un tādējādi stiprinātu savu pozīciju tirgū. Šajā saistībā Komisija norāda, ka saskaņā ar papildu informāciju, ko Ungārija iesniedza 2016. gada 28. jūlijā (skatīt 96. apsvērumu), atbalsta saņēmējs nevar atkārtoti ieguldīt Paks II jaudas vai darbmūža pagarināšanā vai papildu ražošanas jaudas uzstādīšanā, izņemot 5. un 6. reaktorā, uz ko attiecas šis lēmums. |
| --- | --- |

(342)

Komisija pārbaudīja, vai varētu rasties pārmērīga kompensācija, ja pasākuma atbalsta saņēmējs reaktoru darbības laikā gūtu peļņu, kas būtu lielāka, nekā Komisija aplēsa savos IRR aprēķinos (skatīt 5.1. iedaļu). Proti, Komisija pārbaudīja, kas notiktu, ja Paks II varētu atkārtoti ieguldīt peļņu, kas nebūtu samaksāta valstij dividenžu veidā, lai attīstītu vai iegādātos papildu ražošanas aktīvus un tādējādi stiprinātu savu pozīciju tirgū. Šajā saistībā Komisija norāda, ka saskaņā ar papildu informāciju, ko Ungārija iesniedza 2016. gada 28. jūlijā (skatīt 96. apsvērumu), atbalsta saņēmējs nevar atkārtoti ieguldīt Paks II jaudas vai darbmūža pagarināšanā vai papildu ražošanas jaudas uzstādīšanā, izņemot 5. un 6. reaktorā, uz ko attiecas šis lēmums.

IRR

Paks II

Paks II

| (343) | Paturot prātā šajā 5.3.7. iedaļā izklāstītos elementus, jo īpaši, ņemot vērā 96. un 97. apsvērumā minēto papildu informāciju, Komisija uzskata, ka atbalsta saņēmējam ir jāatlīdzina valstij par elektrostacijas izveidi un tas nedrīkst paturēt papildu peļņu, kas ir paredzēta vienīgi tam, lai nodrošinātu ekonomisko darbību un dzīvotspēju. Tādējādi pasākums ir samērīgs. |
| --- | --- |

(343)

Paturot prātā šajā 5.3.7. iedaļā izklāstītos elementus, jo īpaši, ņemot vērā 96. un 97. apsvērumā minēto papildu informāciju, Komisija uzskata, ka atbalsta saņēmējam ir jāatlīdzina valstij par elektrostacijas izveidi un tas nedrīkst paturēt papildu peļņu, kas ir paredzēta vienīgi tam, lai nodrošinātu ekonomisko darbību un dzīvotspēju. Tādējādi pasākums ir samērīgs.

5.3.8.   IESPĒJAMI KONKURENCES KROPĻOJUMI UN IETEKME UZ TIRDZNIECĪBU UN VISPĀRĒJO LĪDZSVARU

| (344) | Lai pasākums būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, pasākuma negatīvajai ietekmei saistībā ar konkurences kropļojumu un ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm ir jābūt ierobežotai un tā nedrīkst pārspēt pozitīvo ietekmi kopīgu interešu mērķa sasniegšanai. Proti, tiklīdz ir noteikts pasākuma mērķis, ir obligāti jāsamazina līdz minimumam pasākuma iespējamā negatīvā ietekme uz konkurenci un tirdzniecību. |
| --- | --- |

(344)

Lai pasākums būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, pasākuma negatīvajai ietekmei saistībā ar konkurences kropļojumu un ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm ir jābūt ierobežotai un tā nedrīkst pārspēt pozitīvo ietekmi kopīgu interešu mērķa sasniegšanai. Proti, tiklīdz ir noteikts pasākuma mērķis, ir obligāti jāsamazina līdz minimumam pasākuma iespējamā negatīvā ietekme uz konkurenci un tirdzniecību.

| (345) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija noteica trīs veidus, kā varētu tikt izkropļota konkurence. Pirmkārt, pastiprinoties iespējamai tirgus koncentrācijai, apvienojot pašreizējās Pakšas AES un Paks II īpašniekus un darbību. Otrkārt, Komisijai bija šaubas par to, vai jaunā bāzes slodze, kurai raksturīgs augsts slodzes koeficients, varētu būt šķērslis jaunu dalībnieku ienākšanai tirgū un vairākus pastāvošos ražošanas jaudas piedāvājumus ar augstākām izmaksām nobīdītu vēl zemāk piedāvājuma līknē. Šajā saistībā Komisija ir pārbaudījusi šādus parametrus: i) pasākuma iespējamo ietekmi uz Ungārijas tirgu; ii) pasākuma iespējamo pārrobežu ietekmi; iii) Pakšas AES un Paks II paralēlās darbības iespējamo ietekmi. Visbeidzot, iespējamais kropļojums tika noteikts tiktāl, ciktāl Komisijai bija aizdomas, ka Paks II varētu radīt noteiktu vairumtirdzniecības tirgus likviditātes risku, ierobežojot tirgū pieejamo piegādes piedāvājumu skaitu. |
| --- | --- |

(345)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija noteica trīs veidus, kā varētu tikt izkropļota konkurence. Pirmkārt, pastiprinoties iespējamai tirgus koncentrācijai, apvienojot pašreizējās Pakšas AES un Paks II īpašniekus un darbību. Otrkārt, Komisijai bija šaubas par to, vai jaunā bāzes slodze, kurai raksturīgs augsts slodzes koeficients, varētu būt šķērslis jaunu dalībnieku ienākšanai tirgū un vairākus pastāvošos ražošanas jaudas piedāvājumus ar augstākām izmaksām nobīdītu vēl zemāk piedāvājuma līknē. Šajā saistībā Komisija ir pārbaudījusi šādus parametrus: i) pasākuma iespējamo ietekmi uz Ungārijas tirgu; ii) pasākuma iespējamo pārrobežu ietekmi; iii) Pakšas AES un Paks II paralēlās darbības iespējamo ietekmi. Visbeidzot, iespējamais kropļojums tika noteikts tiktāl, ciktāl Komisijai bija aizdomas, ka Paks II varētu radīt noteiktu vairumtirdzniecības tirgus likviditātes risku, ierobežojot tirgū pieejamo piegādes piedāvājumu skaitu.

Paks II

Paks II

Paks II

5.3.8.1.   
  Iespējamās tirgus koncentrācijas pastiprināšanās

Iespējamās tirgus koncentrācijas pastiprināšanās

| (346) | Pēc tam, kad Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda bažas par iespējamu tirgus koncentrāciju, arī dažu ieinteresēto personu apgalvojumos bija minēta iespējama Paks II un Pakšas AES pašreizējo četru bloku operatora apvienošanās. MVM grupa, Paks II, kā arī Ungārijas valsts to noliedza. |
| --- | --- |

(346)

Pēc tam, kad Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda bažas par iespējamu tirgus koncentrāciju, arī dažu ieinteresēto personu apgalvojumos bija minēta iespējama Paks II un Pakšas AES pašreizējo četru bloku operatora apvienošanās. MVM grupa, Paks II, kā arī Ungārijas valsts to noliedza.

Paks II

MVM

Paks II

| (347) | Komisija norāda, ka Ungārijas elektroenerģijas ražošanas tirgum ir raksturīga salīdzinoši liela tirgus koncentrācija, kur pašreizējā Pakšas AES (MVM grupa) nodrošina aptuveni 50 % iekšzemē saražotās elektroenerģijas. Šāda tirgus koncentrācija var kaitēt tirgus konkurencei, jo tā var traucēt jaunu dalībnieku ienākšanai tirgū un radīt likviditātes risku, ierobežojot pieejamo piegādes piedāvājumu skaitu. |
| --- | --- |

(347)

Komisija norāda, ka Ungārijas elektroenerģijas ražošanas tirgum ir raksturīga salīdzinoši liela tirgus koncentrācija, kur pašreizējā Pakšas AES (MVM grupa) nodrošina aptuveni 50 % iekšzemē saražotās elektroenerģijas. Šāda tirgus koncentrācija var kaitēt tirgus konkurencei, jo tā var traucēt jaunu dalībnieku ienākšanai tirgū un radīt likviditātes risku, ierobežojot pieejamo piegādes piedāvājumu skaitu.

MVM

| (348) | Plānots, ka abi jaunie Pakšas II kodolreaktori sāks darboties laikā, kad pašreizējo četru kodolreaktoru darbība vēl nebūs apturēta. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka, ja vien Pakšas AES un Paks II operatori nav pilnīgi nodalīti un uzskatāmi par neatkarīgiem un nesaistītiem, tas var negatīvi ietekmēt Ungārijas tirgu. |
| --- | --- |

(348)

Plānots, ka abi jaunie Pakšas II kodolreaktori sāks darboties laikā, kad pašreizējo četru kodolreaktoru darbība vēl nebūs apturēta. Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka, ja vien Pakšas AES un Paks II operatori nav pilnīgi nodalīti un uzskatāmi par neatkarīgiem un nesaistītiem, tas var negatīvi ietekmēt Ungārijas tirgu.

Paks II

| (349) | Komisija pieņem to, ka pašlaik Paks II ir juridiski neatkarīga no MVM grupas. Tomēr Komisijai bija šaubas, vai šāda juridiska nodalīšana ir pietiekama un vai to būtu iespējams saglabāt bez papildu garantijām. Komisijai bija bažas arī par nākotnē iespējamo saikni starp Paks II un valsts kontrolētiem uzņēmumiem, kuri aktīvi darbojas enerģētikas jomā un kuri varētu pastiprināt savu ietekmi Ungārijas enerģijas tirgū. |
| --- | --- |

(349)

Komisija pieņem to, ka pašlaik Paks II ir juridiski neatkarīga no MVM grupas. Tomēr Komisijai bija šaubas, vai šāda juridiska nodalīšana ir pietiekama un vai to būtu iespējams saglabāt bez papildu garantijām. Komisijai bija bažas arī par nākotnē iespējamo saikni starp Paks II un valsts kontrolētiem uzņēmumiem, kuri aktīvi darbojas enerģētikas jomā un kuri varētu pastiprināt savu ietekmi Ungārijas enerģijas tirgū.

Paks II

MVM

Paks II

| (350) | Pirmkārt, Komisija norāda, ka Ungārijas pasākuma mērķis ir pakāpeniski aizstāt pašreizējo Pakšas AES kodoljaudu laikposmā no 2025. gada līdz 2037. gadam. Patiešām ir paredzams, ka būs periods, kad visi četri pašlaik izmantotie reaktori darbosies vienlaikus ar Paks II reaktoriem. Šim periodam ir jābūt ierobežotam no 2026. gada līdz 2032. gadam, tomēr, pakāpeniski samazinot visu kodoliekārtu darbību līdz 2037. gadam, MVM grupas tirgus daļa būtiski samazināsies. |
| --- | --- |

(350)

Pirmkārt, Komisija norāda, ka Ungārijas pasākuma mērķis ir pakāpeniski aizstāt pašreizējo Pakšas AES kodoljaudu laikposmā no 2025. gada līdz 2037. gadam. Patiešām ir paredzams, ka būs periods, kad visi četri pašlaik izmantotie reaktori darbosies vienlaikus ar Paks II reaktoriem. Šim periodam ir jābūt ierobežotam no 2026. gada līdz 2032. gadam, tomēr, pakāpeniski samazinot visu kodoliekārtu darbību līdz 2037. gadam, MVM grupas tirgus daļa būtiski samazināsies.

Paks II

MVM

| (351) | Otrkārt, Komisija atgādina (skatīt 102. apsvērumu), ka Ungārija iesniegtajos dokumentos norādīja, ka MVM grupa un Paks II ir neatkarīgas un nesaistītas, pamatojoties uz šādiem aspektiem:






  a) | tās pārvalda atšķirīgas valdības struktūras (MVM grupu pārvalda Valsts attīstības ministrija ar Ungārijas Valsts aktīvu pārvaldības korporācijas starpniecību, bet Paks II pārvalda premjerministra birojs); |
| --- | --- | --- |

(351)

Otrkārt, Komisija atgādina (skatīt 102. apsvērumu), ka Ungārija iesniegtajos dokumentos norādīja, ka MVM grupa un Paks II ir neatkarīgas un nesaistītas, pamatojoties uz šādiem aspektiem:

MVM

Paks II

a)

tās pārvalda atšķirīgas valdības struktūras (MVM grupu pārvalda Valsts attīstības ministrija ar Ungārijas Valsts aktīvu pārvaldības korporācijas starpniecību, bet Paks II pārvalda premjerministra birojs);

MVM

Paks II

| b) | abu uzņēmumu valdēs nav dalītu vai kopēju direktoru amatu; |
| --- | --- |

b)

abu uzņēmumu valdēs nav dalītu vai kopēju direktoru amatu;

| c) | pastāv aizsargpasākumi, lai nodrošinātu to, ka uzņēmumi neapmainās ar jutīgu un konfidenciālu informāciju; |
| --- | --- |

c)

pastāv aizsargpasākumi, lai nodrošinātu to, ka uzņēmumi neapmainās ar jutīgu un konfidenciālu informāciju;

| d) | katram uzņēmumam ir atsevišķa un nodalīta lēmējvara. |
| --- | --- |

d)

katram uzņēmumam ir atsevišķa un nodalīta lēmējvara.

| (352) | To norādīja arī MVM grupa, uzsverot, ka MVM grupa un Paks II ir divi atsevišķi elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi – kā jebkuri citi konkurenti – un nav iemesla uzskatīt, ka notiek darbību koordinēšana vai ka abi uzņēmumi varētu apvienoties. Turklāt MVM grupa apgalvo, ka tās stratēģija ietver iespējamus ieguldījumus, kas nākotnē varētu konkurēt ar Paks II. |
| --- | --- |

(352)

To norādīja arī MVM grupa, uzsverot, ka MVM grupa un Paks II ir divi atsevišķi elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi – kā jebkuri citi konkurenti – un nav iemesla uzskatīt, ka notiek darbību koordinēšana vai ka abi uzņēmumi varētu apvienoties. Turklāt MVM grupa apgalvo, ka tās stratēģija ietver iespējamus ieguldījumus, kas nākotnē varētu konkurēt ar Paks II.

MVM

MVM

Paks II

MVM

Paks II.

| (353) | Treškārt, Komisija atgādina par Ungārijas iesniegto un 117. apsvērumā minēto papildu informāciju, saskaņā ar kuru Paks II, tās tiesībpārņēmēji un saistītie uzņēmumi būs pilnīgi tiesiski un strukturāli nodalīti, pakļauti neatkarīgai lēmējvarai Jurisdikcijas paziņojuma par apvienošanos 52. un 53. punkta izpratnē un tiks uzturēti, pārvaldīti un vadīti neatkarīgi un nesaistīti ar MVM grupu un visiem tās uzņēmumiem, tiesībpārņēmējiem un saistītajiem uzņēmumiem, kā arī citiem valsts kontrolētiem uzņēmumiem, kuri darbojas enerģijas ražošanā, vairumtirdzniecībā vai mazumtirdzniecībā. |
| --- | --- |

(353)

Treškārt, Komisija atgādina par Ungārijas iesniegto un 117. apsvērumā minēto papildu informāciju, saskaņā ar kuru Paks II, tās tiesībpārņēmēji un saistītie uzņēmumi būs pilnīgi tiesiski un strukturāli nodalīti, pakļauti neatkarīgai lēmējvarai Jurisdikcijas paziņojuma par apvienošanos 52. un 53. punkta izpratnē un tiks uzturēti, pārvaldīti un vadīti neatkarīgi un nesaistīti ar MVM grupu un visiem tās uzņēmumiem, tiesībpārņēmējiem un saistītajiem uzņēmumiem, kā arī citiem valsts kontrolētiem uzņēmumiem, kuri darbojas enerģijas ražošanā, vairumtirdzniecībā vai mazumtirdzniecībā.

Paks II

MVM

| (354) | Komisija ir apmierināta, ka šī papildu informācija novērš visas tās bažas par iespējamo koncentrāciju nākotnē un saistību starp esošajiem energouzņēmumiem Ungārijas elektroenerģijas tirgū. Nav iespējams, ka pašlaik Paks II varētu būt saistīta ar MVM grupu vai kādu citu valsts kontrolētu energouzņēmumu, un tādējādi tā nevar palielināt savu ietekmi tirgū, kamēr darbojas pašreizējie četri bloki Pakšas AES, un pēc tam. |
| --- | --- |

(354)

Komisija ir apmierināta, ka šī papildu informācija novērš visas tās bažas par iespējamo koncentrāciju nākotnē un saistību starp esošajiem energouzņēmumiem Ungārijas elektroenerģijas tirgū. Nav iespējams, ka pašlaik Paks II varētu būt saistīta ar MVM grupu vai kādu citu valsts kontrolētu energouzņēmumu, un tādējādi tā nevar palielināt savu ietekmi tirgū, kamēr darbojas pašreizējie četri bloki Pakšas AES, un pēc tam.

Paks II

MVM

5.3.8.2.   
  Šķērslis jaunu dalībnieku ienākšanai tirgū

Šķērslis jaunu dalībnieku ienākšanai tirgū

| (355) | Attiecībā uz Komisija šaubām par to, vai jauna jauda var būt šķērslis jauniem dalībniekiem ienākt tirgū, dažos apsvērumos bija uzsvērts, ka AES tiek izmantotas, lai nodrošinātu augstu bāzes slodzes jaudu, kurai energotīklā tiek dota priekšroka, un zemo ekspluatācijas izmaksu dēļ tām ir arī labākas pozīcijas tirgus piedāvājuma pusē |
| --- | --- |

(355)

Attiecībā uz Komisija šaubām par to, vai jauna jauda var būt šķērslis jauniem dalībniekiem ienākt tirgū, dažos apsvērumos bija uzsvērts, ka AES tiek izmantotas, lai nodrošinātu augstu bāzes slodzes jaudu, kurai energotīklā tiek dota priekšroka, un zemo ekspluatācijas izmaksu dēļ tām ir arī labākas pozīcijas tirgus piedāvājuma pusē

| (356) | Komisija ir analizējusi pasākuma ietekmi uz citu Ungārijas tirgus dalībnieku, kā arī kaimiņu tirgu dalībnieku konkurētspēju. Tā ir arī īpaši pievērsusies pašreizējo četru Pakšas AES reaktoru un Paks II paralēlās darbības termiņam, t. i., laikposmam no 2026. gada līdz 2032. gadam. |
| --- | --- |

(356)

Komisija ir analizējusi pasākuma ietekmi uz citu Ungārijas tirgus dalībnieku, kā arī kaimiņu tirgu dalībnieku konkurētspēju. Tā ir arī īpaši pievērsusies pašreizējo četru Pakšas AES reaktoru un Paks II paralēlās darbības termiņam, t. i., laikposmam no 2026. gada līdz 2032. gadam.

Paks II

a)   Pasākuma iespējamā ietekme uz Ungārijas tirgu

Pasākuma iespējamā ietekme uz Ungārijas tirgu

| (357) | Komisija atgādina, ka ar Paks II 5. un 6. bloka darbību ir plānots kompensēt jaudas zudumu, kad pakāpeniski – attiecīgi līdz 2032., 2034., 2036. un 2037. gada beigām – tiks pārtraukta Pakšas AES 1.–4. bloka darbība, neparedzot to darbmūža pagarināšanu (skatīt 10. apsvērumu). Jaunā Paks II 5. un 6. bloka darbības sākums ir plānots attiecīgi 2025. un 2026. gadā. Šis kodoljaudas novērtējums ir veikts MAVIR pētījumā 2016. gadā (skatīt 20. apsvērumu). |
| --- | --- |

(357)

Komisija atgādina, ka ar Paks II 5. un 6. bloka darbību ir plānots kompensēt jaudas zudumu, kad pakāpeniski – attiecīgi līdz 2032., 2034., 2036. un 2037. gada beigām – tiks pārtraukta Pakšas AES 1.–4. bloka darbība, neparedzot to darbmūža pagarināšanu (skatīt 10. apsvērumu). Jaunā Paks II 5. un 6. bloka darbības sākums ir plānots attiecīgi 2025. un 2026. gadā. Šis kodoljaudas novērtējums ir veikts MAVIR pētījumā 2016. gadā (skatīt 20. apsvērumu).

Paks II

Paks II

MAVIR

| (358) | Komisija atgādina, ka elektroenerģija, ko pašlaik ražo Pakšas AES, nodrošina 36 % Ungārijas kopējā elektroenerģijas patēriņa, kas samazināsies, ņemot vērā plānoto pieprasījuma pieaugumu, kas minēts 50. apsvērumā, un paredzams, ka Paks II saražos līdzīgu apjomu, tiklīdz Pakšas AES darbība tiks apturēta. |
| --- | --- |

(358)

Komisija atgādina, ka elektroenerģija, ko pašlaik ražo Pakšas AES, nodrošina 36 % Ungārijas kopējā elektroenerģijas patēriņa, kas samazināsies, ņemot vērā plānoto pieprasījuma pieaugumu, kas minēts 50. apsvērumā, un paredzams, ka Paks II saražos līdzīgu apjomu, tiklīdz Pakšas AES darbība tiks apturēta.

Paks II

| (359) | Ņemot vērā to, ka Paks II projekts pēc būtības ir paredzēts jaudas aizstāšanai, Komisija norāda, ka, tiklīdz 2037. gadā būs pakāpeniski pārtraukta visu četru Pakšas AES bloku darbība, PSO prognozētais uzstādītās jaudas deficīts nākotnē, kā paskaidrots 50. apsvērumā, atgriezīsies iepriekšējā līmenī (skatīt arī 7. attēlu 108. apsvērumā)., t. i., Paks II2,4 GW jauda ilgtermiņā nepalielinās kopējo uzstādīto jaudu Ungārijā. |
| --- | --- |

(359)

Ņemot vērā to, ka Paks II projekts pēc būtības ir paredzēts jaudas aizstāšanai, Komisija norāda, ka, tiklīdz 2037. gadā būs pakāpeniski pārtraukta visu četru Pakšas AES bloku darbība, PSO prognozētais uzstādītās jaudas deficīts nākotnē, kā paskaidrots 50. apsvērumā, atgriezīsies iepriekšējā līmenī (skatīt arī 7. attēlu 108. apsvērumā)., t. i., Paks II2,4 GW jauda ilgtermiņā nepalielinās kopējo uzstādīto jaudu Ungārijā.

Paks II

Paks II

| (360) | Komisija arī norāda, ka pašreizējo ieguldījumu vai apstiprināto jauno ieguldījumu elektroenerģijas ražošanas iekārtās saraksts ir diezgan īss (skatīt 2. tabulu 51. apsvērumā). Ņemot vērā šos datus, Komisija uzskata, ka Ungārija arī turpmāk būs nozīmīgs neto importētājs pēc pašlaik darbojošos četru Pakšas AES bloku darbības pārtraukšanas. |
| --- | --- |

(360)

Komisija arī norāda, ka pašreizējo ieguldījumu vai apstiprināto jauno ieguldījumu elektroenerģijas ražošanas iekārtās saraksts ir diezgan īss (skatīt 2. tabulu 51. apsvērumā). Ņemot vērā šos datus, Komisija uzskata, ka Ungārija arī turpmāk būs nozīmīgs neto importētājs pēc pašlaik darbojošos četru Pakšas AES bloku darbības pārtraukšanas.

| (361) | Kā paskaidrots iepriekš 93. apsvērumā, Ungārija norādīja, ka saskaņā ar NERA analīzi, ja nebūtu paziņotā pasākuma, 2,4 GW jaudu, ko nodrošina Paks II, nodrošinātu komerciālās KCGT un ACGT. Pat ar Paks II tirgū būtu vieta jaunai gāzes vai citu tehnoloģiju jaudai. NERA pētījumā ir norādīts, ka, lai gan Ungārijā lielākā daļa jaudas Paks II rūpnīcā tiktu aizstāta ar jaunu gāzes jaudu, Ungārija aizvien būtu lielā mērā atkarīga no ievestās elektroenerģijas. |
| --- | --- |

(361)

Kā paskaidrots iepriekš 93. apsvērumā, Ungārija norādīja, ka saskaņā ar NERA analīzi, ja nebūtu paziņotā pasākuma, 2,4 GW jaudu, ko nodrošina Paks II, nodrošinātu komerciālās KCGT un ACGT. Pat ar Paks II tirgū būtu vieta jaunai gāzes vai citu tehnoloģiju jaudai. NERA pētījumā ir norādīts, ka, lai gan Ungārijā lielākā daļa jaudas Paks II rūpnīcā tiktu aizstāta ar jaunu gāzes jaudu, Ungārija aizvien būtu lielā mērā atkarīga no ievestās elektroenerģijas.

NERA

Paks II

Paks II

NERA

Paks II

| (362) | Attiecībā uz iespējamo tehnoloģiju izmantošanu papildus Paks II Komisija atgādina Ungārijas apgalvojumu, ka pašreizējie un iepriekšējie lēmumi par atjaunojamo energoresursu staciju izmantošanu ir lielā mērā atkarīgi no valdības subsīdiju programmām nevis tirgus cenām (skatīt 107. apsvēruma a) punktu). Komisija atzīst, ka Ungārijas Valsts enerģētikas stratēģijā (145) ir paredzēta atjaunojamo energoresursu enerģija enerģijas struktūrā saskaņā ar Savienības klimata un enerģētikas tiesību aktu paketi 2020. gadam (146), Atjaunojamo energoresursu direktīvā paredzētajiem valsts mērķiem attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem (147), kā arī galvenajiem mērķiem klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam (148). Komisija norāda, ka atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju mainīgās izmaksas (149) parasti ir zemākas, jo tās ir vairāk atkarīgas no degvielas nekā kodoltehnoloģijas. Turklāt, ņemot vērā pieminētos Eiropas un valsts mērķus un pienākumus saistībā ar atjaunojamiem energoresursiem, Ungārija tāpat kā citas dalībvalstis drīkst izmantot atbalsta mehānismus, lai ieviestu jaunas elektrostacijas, kas ražo elektroenerģiju no atjaunojamiem energoresursiem. Komisija norāda, ka daļa Ungārijas atjaunojamo energoresursu sistēmas, saukta METÁR, darbojas kopš 2017. gada janvāra (150), savukārt citas sistēmas daļas, kas saistītas ar lielākiem ražotājiem, kuri izmanto atjaunojamos energoresursus, pašlaik gaida valsts atbalsta apstiprinājumu no Komisijas. |
| --- | --- |

(362)

Attiecībā uz iespējamo tehnoloģiju izmantošanu papildus Paks II Komisija atgādina Ungārijas apgalvojumu, ka pašreizējie un iepriekšējie lēmumi par atjaunojamo energoresursu staciju izmantošanu ir lielā mērā atkarīgi no valdības subsīdiju programmām nevis tirgus cenām (skatīt 107. apsvēruma a) punktu). Komisija atzīst, ka Ungārijas Valsts enerģētikas stratēģijā (145) ir paredzēta atjaunojamo energoresursu enerģija enerģijas struktūrā saskaņā ar Savienības klimata un enerģētikas tiesību aktu paketi 2020. gadam (146), Atjaunojamo energoresursu direktīvā paredzētajiem valsts mērķiem attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem (147), kā arī galvenajiem mērķiem klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam (148). Komisija norāda, ka atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju mainīgās izmaksas (149) parasti ir zemākas, jo tās ir vairāk atkarīgas no degvielas nekā kodoltehnoloģijas. Turklāt, ņemot vērā pieminētos Eiropas un valsts mērķus un pienākumus saistībā ar atjaunojamiem energoresursiem, Ungārija tāpat kā citas dalībvalstis drīkst izmantot atbalsta mehānismus, lai ieviestu jaunas elektrostacijas, kas ražo elektroenerģiju no atjaunojamiem energoresursiem. Komisija norāda, ka daļa Ungārijas atjaunojamo energoresursu sistēmas, saukta METÁR, darbojas kopš 2017. gada janvāra (150), savukārt citas sistēmas daļas, kas saistītas ar lielākiem ražotājiem, kuri izmanto atjaunojamos energoresursus, pašlaik gaida valsts atbalsta apstiprinājumu no Komisijas.

Paks II

145

146

147

148

149

METÁR

150

| (363) | Komisija atgādina, ka saskaņā ar MAVIR 2016. gadā izdoto pētījumu (skatīt 20. apsvērumu) pašreizējās ražošanas iekārtas, kas izmanto ogles (brūnogles) (skatīt 43. apsvēruma 1. un 2. attēlu), pakāpeniski pārtrauks darboties 2025. un 2030. gadā, kas ļaus izmantot papildu iekārtas, jo īpaši tad, kad 362. apsvērumā minētajām neregulārajām tehnoloģijām būs vajadzīga līdzpastāvoša papildu, elastīga jauda. |
| --- | --- |

(363)

Komisija atgādina, ka saskaņā ar MAVIR 2016. gadā izdoto pētījumu (skatīt 20. apsvērumu) pašreizējās ražošanas iekārtas, kas izmanto ogles (brūnogles) (skatīt 43. apsvēruma 1. un 2. attēlu), pakāpeniski pārtrauks darboties 2025. un 2030. gadā, kas ļaus izmantot papildu iekārtas, jo īpaši tad, kad 362. apsvērumā minētajām neregulārajām tehnoloģijām būs vajadzīga līdzpastāvoša papildu, elastīga jauda.

MAVIR

| (364) | Ungārijas pasākums ir paredzēts kā ieguldījumu atbalsts, un, tiklīdz ražošanas bloki sāks darboties, papildu darbības atbalsts Paks II netiks piešķirts, tāpēc tas tiks pakļauts tirgus riskiem. |
| --- | --- |

(364)

Ungārijas pasākums ir paredzēts kā ieguldījumu atbalsts, un, tiklīdz ražošanas bloki sāks darboties, papildu darbības atbalsts Paks II netiks piešķirts, tāpēc tas tiks pakļauts tirgus riskiem.

Paks II

| (365) | Elektroenerģijas cenas galvenokārt nosaka konkrētajā tirgū esošo ražotāju robežizmaksas. Atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju robežizmaksas ir zemas, jo vairums šo tehnoloģiju var darboties bez degvielas izmaksām. Kodoltehnoloģiju ekspluatācijas izmaksas arī ir zemas, un saimnieciskā izdevīguma ziņā tās ir tuvas atjaunojamiem energoresursiem. Lai gan degvielas izmaksu dēļ ogļu stacijām parasti ir augstākas robežizmaksas nekā atomelektrostacijām, tomēr zemu oglekļa izmešu atļaujas cenas, ogļu stacijas ekspluatācijas izmaksas parasti ir zemākas nekā ACGT stacijai. Tas nozīmē, ka tehnoloģijas ar augstākām ekspluatācijas izmaksām var palielināt cenu, un tādējādi kodoljaudas esība energoresursu struktūrā pati par sevi nepalielinās elektroenerģijas cenu Ungārijā un kodolenerģija būs cenas ņēmēja, nevis cenas noteicēja. |
| --- | --- |

(365)

Elektroenerģijas cenas galvenokārt nosaka konkrētajā tirgū esošo ražotāju robežizmaksas. Atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju robežizmaksas ir zemas, jo vairums šo tehnoloģiju var darboties bez degvielas izmaksām. Kodoltehnoloģiju ekspluatācijas izmaksas arī ir zemas, un saimnieciskā izdevīguma ziņā tās ir tuvas atjaunojamiem energoresursiem. Lai gan degvielas izmaksu dēļ ogļu stacijām parasti ir augstākas robežizmaksas nekā atomelektrostacijām, tomēr zemu oglekļa izmešu atļaujas cenas, ogļu stacijas ekspluatācijas izmaksas parasti ir zemākas nekā ACGT stacijai. Tas nozīmē, ka tehnoloģijas ar augstākām ekspluatācijas izmaksām var palielināt cenu, un tādējādi kodoljaudas esība energoresursu struktūrā pati par sevi nepalielinās elektroenerģijas cenu Ungārijā un kodolenerģija būs cenas ņēmēja, nevis cenas noteicēja.

b)   Pasākuma iespējamā pārrobežu ietekme

Pasākuma iespējamā pārrobežu ietekme

| (366) | Gan Ungārija, gan vairākas ieinteresētās personas norādīja, ka aplūkojamais enerģijas tirgus ir lielāks par vienas valsts teritoriju, galvenokārt ņemot vērā ļoti labo starpsavienojumu līmeni un to, ka pasākums paredz konkurences kropļojumus, kas ietekmē vismaz dalībvalstis Ungārijas tuvumā. |
| --- | --- |

(366)

Gan Ungārija, gan vairākas ieinteresētās personas norādīja, ka aplūkojamais enerģijas tirgus ir lielāks par vienas valsts teritoriju, galvenokārt ņemot vērā ļoti labo starpsavienojumu līmeni un to, ka pasākums paredz konkurences kropļojumus, kas ietekmē vismaz dalībvalstis Ungārijas tuvumā.

| (367) | Komisija norāda, ka Ungārijas elektroenerģijas importa un eksporta bilance ir negatīva attiecībās ar gandrīz visām kaimiņos esošajām dalībvalstīm, kā tas redzams 49. apsvēruma 5. attēlā. Komisija arī ņem vērā to, ka Ungārija kopumā ir neto importētāja – 1. attēls 43. apsvērumā liecina, ka aptuveni 30 % pieprasījuma valstī bija atkarīgi no importa 2015. gadā, veidojot aptuveni 13 TWh. Komisija atgādina, ka importa līmenis 2014. gadā bija līdzīgs, kā tas tika paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 43. apsvēruma 2. attēlā. |
| --- | --- |

(367)

Komisija norāda, ka Ungārijas elektroenerģijas importa un eksporta bilance ir negatīva attiecībās ar gandrīz visām kaimiņos esošajām dalībvalstīm, kā tas redzams 49. apsvēruma 5. attēlā. Komisija arī ņem vērā to, ka Ungārija kopumā ir neto importētāja – 1. attēls 43. apsvērumā liecina, ka aptuveni 30 % pieprasījuma valstī bija atkarīgi no importa 2015. gadā, veidojot aptuveni 13 TWh. Komisija atgādina, ka importa līmenis 2014. gadā bija līdzīgs, kā tas tika paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu 43. apsvēruma 2. attēlā.

| (368) | Komisija uzskata, ka Ungārijā ir ļoti integrēts elektroenerģijas tirgus Eiropas Savienībā ar starpsavienojuma jaudu aptuveni 75 % apmērā no kopējās uzstādītās iekšzemes ražošanas jaudas. Turklāt, kā redzams 105. apsvēruma 4. un 5. tabulā, starpsavienojuma jauda būtiski samazināsies līdz 2030. gadam, kas ļaus tirdzniecības plūsmām arī turpmāk sasniegt Ungārijas cenu reģionu. |
| --- | --- |

(368)

Komisija uzskata, ka Ungārijā ir ļoti integrēts elektroenerģijas tirgus Eiropas Savienībā ar starpsavienojuma jaudu aptuveni 75 % apmērā no kopējās uzstādītās iekšzemes ražošanas jaudas. Turklāt, kā redzams 105. apsvēruma 4. un 5. tabulā, starpsavienojuma jauda būtiski samazināsies līdz 2030. gadam, kas ļaus tirdzniecības plūsmām arī turpmāk sasniegt Ungārijas cenu reģionu.

| (369) | 365. apsvērumā minētais ir attiecināms arī uz pārrobežu kontekstu. Paks II būvniecība izraisīs lejupēju spiedienu uz cenām Ungārijas tirgū nākotnē, jo Paks II saražotās jaudas robežizmaksas ir diezgan zemas salīdzinājumā ar alternatīvo ACGT un KCGT jaudu, ko saskaņā ar NERA varētu uzbūvēt. Tomēr NERA pētījums pierādīja, ka Paks II paliks cenas ņēmēja, un arī turpmāk augstākas cenas Ungārijā noteiks citas elektrostacijas. Tāpēc imports Ungārijā arī turpmāk būs ienesīgs. |
| --- | --- |

(369)

365. apsvērumā minētais ir attiecināms arī uz pārrobežu kontekstu. Paks II būvniecība izraisīs lejupēju spiedienu uz cenām Ungārijas tirgū nākotnē, jo Paks II saražotās jaudas robežizmaksas ir diezgan zemas salīdzinājumā ar alternatīvo ACGT un KCGT jaudu, ko saskaņā ar NERA varētu uzbūvēt. Tomēr NERA pētījums pierādīja, ka Paks II paliks cenas ņēmēja, un arī turpmāk augstākas cenas Ungārijā noteiks citas elektrostacijas. Tāpēc imports Ungārijā arī turpmāk būs ienesīgs.

Paks II

Paks II

NERA

NERA

Paks II

| (370) | Komisija ir ņēmusi vērā Ungārijas iesniegto informāciju par Paks II iespējamo ietekmi plašākā tirgus kontekstā. Kā paskaidrots 112. apsvērumā, NERA pētījums pa tuvējiem kaimiņu tirgiem, ar kuriem pašlaik ir savienots Ungārijas tirgus, (Ungārija + Slovākija + Rumānija), liecina, ka MVM grupas un Paks II apvienotā tirgus daļa Ungārijas + Slovākijas + Rumānijas tirgu sasaistē nepārsniegtu 20 % (skatīt 112. apsvēruma 10. attēlu). |
| --- | --- |

(370)

Komisija ir ņēmusi vērā Ungārijas iesniegto informāciju par Paks II iespējamo ietekmi plašākā tirgus kontekstā. Kā paskaidrots 112. apsvērumā, NERA pētījums pa tuvējiem kaimiņu tirgiem, ar kuriem pašlaik ir savienots Ungārijas tirgus, (Ungārija + Slovākija + Rumānija), liecina, ka MVM grupas un Paks II apvienotā tirgus daļa Ungārijas + Slovākijas + Rumānijas tirgu sasaistē nepārsniegtu 20 % (skatīt 112. apsvēruma 10. attēlu).

Paks II

NERA

MVM

Paks II

| (371) | Attiecībā uz citiem kaimiņu tirgiem plānots, ka jaunās Paks II ietekme būs mazāk nozīmīga, jo tirgus nav sasaistīts ar šīm cenu zonām, kā arī starpsavienojuma jauda ar šīm dalībvalstīm ir ierobežotāka (pašreizējā un plānotā) (skatīt 3. un 4. tabulu). |
| --- | --- |

(371)

Attiecībā uz citiem kaimiņu tirgiem plānots, ka jaunās Paks II ietekme būs mazāk nozīmīga, jo tirgus nav sasaistīts ar šīm cenu zonām, kā arī starpsavienojuma jauda ar šīm dalībvalstīm ir ierobežotāka (pašreizējā un plānotā) (skatīt 3. un 4. tabulu).

Paks II

c)   Pakšas AES un Paks II paralēlās darbības iespējamā ietekme

Pakšas AES un Paks II paralēlās darbības iespējamā ietekme

| (372) | Kā paskaidrots 98. un 99. apsvērumā, kā arī 241.–244. apsvērumā, atomelektrostaciju būvniecību var ietekmēt kavēšanās vairāku iemeslu dēļ, kas pagarina būvniecības laiku. Komisija atzīst, ka projekta īstenošana jau būtiski kavējas salīdzinājumā ar sākotnējo plānu, [..]. Turklāt, kā redzams 3. tabulā 99. apsvērumā, AS NIAEP piedāvātā tehnoloģija jau piedzīvo vidēji divu gadu kavēšanos Krievijā, līgumslēdzēja mājas tirgū, kurā tas ir uzbūvējis vairumu savu staciju. Šī kavēšanās ir daudz lielāka, ja projekts tiek īstenots ārpus Krievijas (Indijā līdz septiņiem gadiem). Ungārija uzskata, ka Paks II būs pirmā atomelektrostacija ar VVER III+ paaudzes tehnoloģiju, kura tiks nodota ekspluatācijā ES, kur ir jāizpilda augstākās kodoldrošības prasības un tehniski no nodokļa neatbrīvotā projekta daļa ir jāiepērk saskaņā ar ES iepirkuma prasībām. Ir pamatoti uzskatīt, ka tas varētu izraisīt papildu kavēšanos. Tāpēc Komisija uzskata, ka sākotnēji noteiktais visu četru Pakšas AES bloku un abu Paks II bloku sešu gadu paralēlās ekspluatācijas periods būtiski samazināsies. Turklāt pašreizējo un jauno bloku darbības pārklāšanās – praktiski diezgan ierobežotā laikā iepriekš minēto iemeslu dēļ –, kas acīmredzami ietekmēs iekšzemes tirgu, vienlaikus tomēr ir uzskatāma par samērīgu, ņemot vērā piegādes drošības mērķus un nepieciešamību rūpīgi sagatavo Pakšas AES bloku ekspluatācijas pārtraukšanu, tā kā kodolenerģijas ražošanas jauda veido vairāk neka 50 % iekšzemē saražotās elektroenerģijas Ungārijā. |
| --- | --- |

(372)

Kā paskaidrots 98. un 99. apsvērumā, kā arī 241.–244. apsvērumā, atomelektrostaciju būvniecību var ietekmēt kavēšanās vairāku iemeslu dēļ, kas pagarina būvniecības laiku. Komisija atzīst, ka projekta īstenošana jau būtiski kavējas salīdzinājumā ar sākotnējo plānu, [..]. Turklāt, kā redzams 3. tabulā 99. apsvērumā, AS NIAEP piedāvātā tehnoloģija jau piedzīvo vidēji divu gadu kavēšanos Krievijā, līgumslēdzēja mājas tirgū, kurā tas ir uzbūvējis vairumu savu staciju. Šī kavēšanās ir daudz lielāka, ja projekts tiek īstenots ārpus Krievijas (Indijā līdz septiņiem gadiem). Ungārija uzskata, ka Paks II būs pirmā atomelektrostacija ar VVER III+ paaudzes tehnoloģiju, kura tiks nodota ekspluatācijā ES, kur ir jāizpilda augstākās kodoldrošības prasības un tehniski no nodokļa neatbrīvotā projekta daļa ir jāiepērk saskaņā ar ES iepirkuma prasībām. Ir pamatoti uzskatīt, ka tas varētu izraisīt papildu kavēšanos. Tāpēc Komisija uzskata, ka sākotnēji noteiktais visu četru Pakšas AES bloku un abu Paks II bloku sešu gadu paralēlās ekspluatācijas periods būtiski samazināsies. Turklāt pašreizējo un jauno bloku darbības pārklāšanās – praktiski diezgan ierobežotā laikā iepriekš minēto iemeslu dēļ –, kas acīmredzami ietekmēs iekšzemes tirgu, vienlaikus tomēr ir uzskatāma par samērīgu, ņemot vērā piegādes drošības mērķus un nepieciešamību rūpīgi sagatavo Pakšas AES bloku ekspluatācijas pārtraukšanu, tā kā kodolenerģijas ražošanas jauda veido vairāk neka 50 % iekšzemē saražotās elektroenerģijas Ungārijā.

NIAEP

Paks II

VVER

Paks II

| (373) | Jebkurā gadījumā Komisija atgādina par NERA pētījuma konstatējumiem (īpaši skatīt 108. apsvēruma 7. attēlu), kas liecina, ka Pakšas AES un Paks II paralēlās ekspluatācijas periodā (laikposmā no 2025. līdz 2037. gadam) pieaugošais valsts maksimālais pieprasījums netiks apmierināts vienīgi ar iekšzemes elektrostacijām, jo papildu atjaunojamo energoresursu un gāzes iekārtu ražotā jauda kopā ar kodoljaudu būs zemāka nekā prognozētais iekšzemes pieprasījums (atzīmēts ar melnu līniju 7. attēlā). Pētījumā ir norādīts, ka tas galvenokārt ir tāpēc, ka Ungārijā pašlaik ir piegādes deficīts un tai ir jāieved būtisks elektroenerģijas apjoms. NERA paskaidro, ka šis deficīts vēl vairāk pieaugs laikposmā no 2015. gada līdz 2025. gadam, jo paredzams, ka elektroenerģijas pieprasījums Ungārijā būtiski pieaugs līdz 2040. gadam, un ir plānots, ka Ungārijas otrā lielākā pastāvīgi ekspluatējamā elektrostacija (Mātras elektrostacija – skatīt 1. un 2. attēlu 43. apsvērumā) tiks slēgta laikposmā no 2025. gada līdz 2030. gadam, kā paredzēts PSO pētījumā (skatīt 20. apsvērumu). |
| --- | --- |

(373)

Jebkurā gadījumā Komisija atgādina par NERA pētījuma konstatējumiem (īpaši skatīt 108. apsvēruma 7. attēlu), kas liecina, ka Pakšas AES un Paks II paralēlās ekspluatācijas periodā (laikposmā no 2025. līdz 2037. gadam) pieaugošais valsts maksimālais pieprasījums netiks apmierināts vienīgi ar iekšzemes elektrostacijām, jo papildu atjaunojamo energoresursu un gāzes iekārtu ražotā jauda kopā ar kodoljaudu būs zemāka nekā prognozētais iekšzemes pieprasījums (atzīmēts ar melnu līniju 7. attēlā). Pētījumā ir norādīts, ka tas galvenokārt ir tāpēc, ka Ungārijā pašlaik ir piegādes deficīts un tai ir jāieved būtisks elektroenerģijas apjoms. NERA paskaidro, ka šis deficīts vēl vairāk pieaugs laikposmā no 2015. gada līdz 2025. gadam, jo paredzams, ka elektroenerģijas pieprasījums Ungārijā būtiski pieaugs līdz 2040. gadam, un ir plānots, ka Ungārijas otrā lielākā pastāvīgi ekspluatējamā elektrostacija (Mātras elektrostacija – skatīt 1. un 2. attēlu 43. apsvērumā) tiks slēgta laikposmā no 2025. gada līdz 2030. gadam, kā paredzēts PSO pētījumā (skatīt 20. apsvērumu).

NERA

Paks II

NERA

| (374) | Tāpēc sistēmā būs vajadzīga iekšzemes vai ievesta jauda papildus minētajai kodoljaudai, atjaunojamo energoresursu jaudai un gāzes jaudai, lai apmierinātu iekšzemes pieprasījumu un nodrošinātu sistēmas stabilitāti plānotā jaudas deficīta gadījumā. Papildu jauda ir vajadzīga arī tāpēc, lai varētu izveidot ENTSO-E noteikto obligāto rezervi (skatīt 50. apsvērumu). |
| --- | --- |

(374)

Tāpēc sistēmā būs vajadzīga iekšzemes vai ievesta jauda papildus minētajai kodoljaudai, atjaunojamo energoresursu jaudai un gāzes jaudai, lai apmierinātu iekšzemes pieprasījumu un nodrošinātu sistēmas stabilitāti plānotā jaudas deficīta gadījumā. Papildu jauda ir vajadzīga arī tāpēc, lai varētu izveidot ENTSO-E noteikto obligāto rezervi (skatīt 50. apsvērumu).

ENTSO-E

| (375) | Turklāt Komisija atgādina, ka – kā paskaidrots 105. apsvērumā – Ungārijā augstais starpsavienojumu līmenis ar kaimiņvalstīm turpinās pieaugt, jo laikposmā no 2016. gada līdz 2021. gadam sāks darboties jauni starpsavienojumi ar Slovākiju (2 × 400 kV un 1 × 400 kV) un Slovēniju (1 × 400 kV), t. i., vēl ilgi, pirms sāks darboties abi Paks II jaunie bloki. Komisija uzskata, ka šie Ungārijas minētie jaunie starpsavienojumi uzlabos pārrobežu komerciālo plūsmu, jo īpaši importa, pieejamību. |
| --- | --- |

(375)

Turklāt Komisija atgādina, ka – kā paskaidrots 105. apsvērumā – Ungārijā augstais starpsavienojumu līmenis ar kaimiņvalstīm turpinās pieaugt, jo laikposmā no 2016. gada līdz 2021. gadam sāks darboties jauni starpsavienojumi ar Slovākiju (2 × 400 kV un 1 × 400 kV) un Slovēniju (1 × 400 kV), t. i., vēl ilgi, pirms sāks darboties abi Paks II jaunie bloki. Komisija uzskata, ka šie Ungārijas minētie jaunie starpsavienojumi uzlabos pārrobežu komerciālo plūsmu, jo īpaši importa, pieejamību.

Paks II

| (376) | Kā norādīts 369. apsvērumā, Komisija ņēma vērā arī NERA pētījuma konstatējumus, saskaņā ar kuriem kodoltehnoloģijas arī turpmāk būs cenas ņēmējas, nevis cenas noteicējas pat Pakšas AES un Paks II darbības pārklāšanās periodā, kad varbūtība, ka kodoltehnoloģijas kļūs par cenu noteicošajām tehnoloģijām, būs mazāka par 5 % visās stundās (skatīt 113. apsvēruma 11. attēlu). |
| --- | --- |

(376)

Kā norādīts 369. apsvērumā, Komisija ņēma vērā arī NERA pētījuma konstatējumus, saskaņā ar kuriem kodoltehnoloģijas arī turpmāk būs cenas ņēmējas, nevis cenas noteicējas pat Pakšas AES un Paks II darbības pārklāšanās periodā, kad varbūtība, ka kodoltehnoloģijas kļūs par cenu noteicošajām tehnoloģijām, būs mazāka par 5 % visās stundās (skatīt 113. apsvēruma 11. attēlu).

NERA

Paks II

5.3.8.3.   
  Vairumtirdzniecības tirgus likviditātes risks

Vairumtirdzniecības tirgus likviditātes risks

| (377) | Kā paskaidrots 2.6. iedaļā, izplatītākie darījumi Ungārijas vairumtirdzniecības enerģētikas nozarē tiek veikti, pamatojoties uz divpusējiem EPL, un HUPX vēl nav sasniegusi piemērotu likviditātes līmeni. Līdz šim Komisijai bija sākotnējas šaubas par to, vai scenārijā, kur noteicošais piegādātājs (MVM grupa) un būtiska daļa jaunās ražošanas jaudas (Paks II) pieder vienai struktūrai (Ungārijas valstij), tirgi varētu kļūt mazāk likvīdi, jo iesaistītie dalībnieki varētu ierobežot tirgū pieejamo piegādes piedāvājumu skaitu. |
| --- | --- |

(377)

Kā paskaidrots 2.6. iedaļā, izplatītākie darījumi Ungārijas vairumtirdzniecības enerģētikas nozarē tiek veikti, pamatojoties uz divpusējiem EPL, un HUPX vēl nav sasniegusi piemērotu likviditātes līmeni. Līdz šim Komisijai bija sākotnējas šaubas par to, vai scenārijā, kur noteicošais piegādātājs (MVM grupa) un būtiska daļa jaunās ražošanas jaudas (Paks II) pieder vienai struktūrai (Ungārijas valstij), tirgi varētu kļūt mazāk likvīdi, jo iesaistītie dalībnieki varētu ierobežot tirgū pieejamo piegādes piedāvājumu skaitu.

HUPX

MVM

Paks II

| (378) | Komisija arī uzskatīja, ka atkarībā no tā, kā tirgū tiks pārdota jauno reaktoru saražotā elektroenerģija, likviditāte var tikt būtiski ietekmēta un varētu palielināties izmaksas, ko sedz lejupējie konkurenci, ja tiks ierobežota šo konkurentu piekļuve svarīgam izejmateriālam (norobežošana no izejmateriāliem). Tas varētu notikt, ja Paks II saražoto elektroenerģiju pārdotu, galvenokārt pamatojoties uz ilgtermiņa līgumiem, tikai noteiktiem piegādātājiem, un tādējādi Paks II gūtu ietekmi ne tikai ražošanas tirgū, bet arī mazumtirdzniecības tirgū. |
| --- | --- |

(378)

Komisija arī uzskatīja, ka atkarībā no tā, kā tirgū tiks pārdota jauno reaktoru saražotā elektroenerģija, likviditāte var tikt būtiski ietekmēta un varētu palielināties izmaksas, ko sedz lejupējie konkurenci, ja tiks ierobežota šo konkurentu piekļuve svarīgam izejmateriālam (norobežošana no izejmateriāliem). Tas varētu notikt, ja Paks II saražoto elektroenerģiju pārdotu, galvenokārt pamatojoties uz ilgtermiņa līgumiem, tikai noteiktiem piegādātājiem, un tādējādi Paks II gūtu ietekmi ne tikai ražošanas tirgū, bet arī mazumtirdzniecības tirgū.

Paks II

Paks II

| (379) | Saiknes izslēgšana starp Paks II un valstij piederošiem operatoriem mazumtirdzniecības tirgū, kā paskaidrots 353. apsvērumā, palīdzēja novērst dažas Komisijas bažas. |
| --- | --- |

(379)

Saiknes izslēgšana starp Paks II un valstij piederošiem operatoriem mazumtirdzniecības tirgū, kā paskaidrots 353. apsvērumā, palīdzēja novērst dažas Komisijas bažas.

Paks II

| (380) | Komisija norāda, ka Ungārija apstiprināja, kā paskaidrots 118. apsvērumā, ka Paks II saražotās jaudas tirdzniecības stratēģija būs godīgas konkurences komerciāla, peļņu optimizējoša stratēģija, kas tiks īstenota, pamatojoties komerciāliem tirdzniecības darījumiem, kas noslēgti, pamatojoties uz piedāvājumiem, par kuriem vienojas pārredzamā tirdzniecības platformā vai biržā. |
| --- | --- |

(380)

Komisija norāda, ka Ungārija apstiprināja, kā paskaidrots 118. apsvērumā, ka Paks II saražotās jaudas tirdzniecības stratēģija būs godīgas konkurences komerciāla, peļņu optimizējoša stratēģija, kas tiks īstenota, pamatojoties komerciāliem tirdzniecības darījumiem, kas noslēgti, pamatojoties uz piedāvājumiem, par kuriem vienojas pārredzamā tirdzniecības platformā vai biržā.

Paks II

| (381) | Proti, Ungārija apstiprināja, ka šāda tirdzniecības stratēģija (izņemot Paks II pašu patēriņam) tiktu veidota šādi:






  a) | Paks II pārdotu vismaz 30 % kopējās saražotās elektroenerģijas HUPX nākamās dienas, tās pašas dienas un nākotnes tirgū. Var izmantot arī citas līdzīgas elektroenerģijas biržas, pamatojoties uz vienošanos ar Komisijas dienestiem vai piekrišanu, ko tie dod vai atsaka divu nedēļu laikā pēc Ungārijas iestāžu pieprasījuma iesniegšanas; |
| --- | --- | --- |

(381)

Proti, Ungārija apstiprināja, ka šāda tirdzniecības stratēģija (izņemot Paks II pašu patēriņam) tiktu veidota šādi:

Paks II

a)

Paks II pārdotu vismaz 30 % kopējās saražotās elektroenerģijas HUPX nākamās dienas, tās pašas dienas un nākotnes tirgū. Var izmantot arī citas līdzīgas elektroenerģijas biržas, pamatojoties uz vienošanos ar Komisijas dienestiem vai piekrišanu, ko tie dod vai atsaka divu nedēļu laikā pēc Ungārijas iestāžu pieprasījuma iesniegšanas;

Paks II

HUPX

| b) | atlikusī daļa Paks II saražotās kopējās elektroenerģijas ir jāpārdod ar objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem noteikumiem izsolēs. Ungārijas elektroenerģijas regulatoram ir jāizstrādā šādu izsoļu noteikumi līdzīgi izsoļu prasībām, ko paredz MVM Partner. Ungārijas enerģijas regulatoram ir jāuzrauga arī šo izsoļu norise. |
| --- | --- |

b)

atlikusī daļa Paks II saražotās kopējās elektroenerģijas ir jāpārdod ar objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem noteikumiem izsolēs. Ungārijas elektroenerģijas regulatoram ir jāizstrādā šādu izsoļu noteikumi līdzīgi izsoļu prasībām, ko paredz MVM Partner. Ungārijas enerģijas regulatoram ir jāuzrauga arī šo izsoļu norise.

Paks II

MVM Partner

| (382) | Komisija arī norāda, ka Ungārija nodrošinātu, lai piedāvājumi būtu vienlīdz pieejami visiem licencētajiem vai reģistrētajiem tirgotājiem ar vienādiem tirgus noteikumiem izsoļu platformā, ko vadīs Paks II, un ka šīs platformas piedāvājumu apstiprināšanas sistēma ir pārbaudāma un pārredzama. Netiks piemēroti nekādi ierobežojumi attiecībā uz iegādātās elektroenerģijas galīgo izmantošanu. |
| --- | --- |

(382)

Komisija arī norāda, ka Ungārija nodrošinātu, lai piedāvājumi būtu vienlīdz pieejami visiem licencētajiem vai reģistrētajiem tirgotājiem ar vienādiem tirgus noteikumiem izsoļu platformā, ko vadīs Paks II, un ka šīs platformas piedāvājumu apstiprināšanas sistēma ir pārbaudāma un pārredzama. Netiks piemēroti nekādi ierobežojumi attiecībā uz iegādātās elektroenerģijas galīgo izmantošanu.

Paks II

| (383) | Tādējādi ir nodrošināts, ka Paks II saražotā elektroenerģija būs pieejama vairumtirdzniecības tirgū visiem tirgus dalībniekiem pārredzamā veidā un ka nepastāv risks, ka Paks II saražotā elektroenerģija būs monopolizēta saskaņā ar ilgtermiņa līgumiem, radot tirgus likviditātes risku. |
| --- | --- |

(383)

Tādējādi ir nodrošināts, ka Paks II saražotā elektroenerģija būs pieejama vairumtirdzniecības tirgū visiem tirgus dalībniekiem pārredzamā veidā un ka nepastāv risks, ka Paks II saražotā elektroenerģija būs monopolizēta saskaņā ar ilgtermiņa līgumiem, radot tirgus likviditātes risku.

Paks II

Paks II

| (384) | Attiecīgi Komisija uzskata, ka tirgus likviditātes riski, ko varētu izraisīt pasākums, ir mazi. |
| --- | --- |

(384)

Attiecīgi Komisija uzskata, ka tirgus likviditātes riski, ko varētu izraisīt pasākums, ir mazi.

5.3.8.4.   
  Secinājums par konkurences kropļojumiem un vispārējo līdzsvaru

Secinājums par konkurences kropļojumiem un vispārējo līdzsvaru

| (385) | Pēc rūpīga novērtējuma šā lēmuma 5.3. iedaļā Komisija atzīst, ka pasākums ir vērsts uz jaunu ieguldījumu veicināšanu kodolenerģijā, tāpēc tas atbilst Euratom līgumā paredzētajam kopīgu interešu mērķim un vienlaikus uzlabo piegādes drošību. |
| --- | --- |

(385)

Pēc rūpīga novērtējuma šā lēmuma 5.3. iedaļā Komisija atzīst, ka pasākums ir vērsts uz jaunu ieguldījumu veicināšanu kodolenerģijā, tāpēc tas atbilst Euratom līgumā paredzētajam kopīgu interešu mērķim un vienlaikus uzlabo piegādes drošību.

Euratom

| (386) | Atbalsts tiks piešķirts samērīgā veidā. Ungārija nodrošinās, lai Paks II atlīdzinātu valstij ar jaunajām ražošanas iekārtām saistītās izmaksas, un Paks II nesaglabās peļņu vairāk, kā tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu savu saimniecisko darbību un dzīvotspēju. Komisija arī norāda, ka atbalsta saņēmēja radītā peļņa netiks atkārtoti ieguldīta Paks II jaudas palielināšanā vai jaunu jaudas ražošanas iekārtu iegādē vai būvniecībā bez valsts atbalsta apstiprinājuma. |
| --- | --- |

(386)

Atbalsts tiks piešķirts samērīgā veidā. Ungārija nodrošinās, lai Paks II atlīdzinātu valstij ar jaunajām ražošanas iekārtām saistītās izmaksas, un Paks II nesaglabās peļņu vairāk, kā tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu savu saimniecisko darbību un dzīvotspēju. Komisija arī norāda, ka atbalsta saņēmēja radītā peļņa netiks atkārtoti ieguldīta Paks II jaudas palielināšanā vai jaunu jaudas ražošanas iekārtu iegādē vai būvniecībā bez valsts atbalsta apstiprinājuma.

Paks II

Paks II

Paks II

| (387) | Komisija arī pārbaudīja, vai pasākums nevarētu traucēt citu veidu ražošanai ienākt tirgū, jo īpaši ierobežotajā Pakšas AES un Paks II paralēlās darbības periodā. Tā uzskata, ka šķēršļi ienākšanai ir ierobežoti, jo PSO noteiktais uzstādītās jaudas deficīts nākotnē ļautu ienākt tirgū jaunām ražošanas tehnoloģijām (gan atjaunojamo energoresursu, gan tādu resursu, kas nav mazoglekļa resursi) neatkarīgi no tā, vai Paks II tiks uzbūvēta vai ne. |
| --- | --- |

(387)

Komisija arī pārbaudīja, vai pasākums nevarētu traucēt citu veidu ražošanai ienākt tirgū, jo īpaši ierobežotajā Pakšas AES un Paks II paralēlās darbības periodā. Tā uzskata, ka šķēršļi ienākšanai ir ierobežoti, jo PSO noteiktais uzstādītās jaudas deficīts nākotnē ļautu ienākt tirgū jaunām ražošanas tehnoloģijām (gan atjaunojamo energoresursu, gan tādu resursu, kas nav mazoglekļa resursi) neatkarīgi no tā, vai Paks II tiks uzbūvēta vai ne.

Paks II

Paks II

| (388) | Komisija arī pārbaudīja pasākuma iespējamo pārrobežu ietekmi, tomēr, tā kā Paks II izmēra ziņā ir līdzīga pašreiz izmantotajiem Pakšas AES četriem blokiem, netiek plānots, ka tai būs būtiska pārrobežu nozīme, pat neatkarīgi no Ungārijas labā starpsavienojuma līmeņa, jo Ungārija arī turpmāk būs neto importētāja ar vienu no augstākajām cenām reģionā. Papildus plānotajam importa/eksporta deficītam Ungārijā Komisija uzskata, ka Paks II ietekme uz elektroenerģijas cenu reģionos, kas nav tieši Ungārijas kaimiņos, būs ierobežota attāluma un tīkla ierobežojumu dēļ, kas padarītu elektroenerģijas ražošanu Ungārijā vēl dārgāku tālākiem reģioniem. |
| --- | --- |

(388)

Komisija arī pārbaudīja pasākuma iespējamo pārrobežu ietekmi, tomēr, tā kā Paks II izmēra ziņā ir līdzīga pašreiz izmantotajiem Pakšas AES četriem blokiem, netiek plānots, ka tai būs būtiska pārrobežu nozīme, pat neatkarīgi no Ungārijas labā starpsavienojuma līmeņa, jo Ungārija arī turpmāk būs neto importētāja ar vienu no augstākajām cenām reģionā. Papildus plānotajam importa/eksporta deficītam Ungārijā Komisija uzskata, ka Paks II ietekme uz elektroenerģijas cenu reģionos, kas nav tieši Ungārijas kaimiņos, būs ierobežota attāluma un tīkla ierobežojumu dēļ, kas padarītu elektroenerģijas ražošanu Ungārijā vēl dārgāku tālākiem reģioniem.

Paks II

Paks II

| (389) | Komisija arī ņēma vērā konstatējumu par to, ka Pakšas AES un Paks II paralēlās darbības periodā, kas būs īsāks, nekā sākotnēji plānots, paredzamais valsts maksimālais pieprasījuma pieaugums netiks apmierināts tikai ar iekšzemes elektrostacijām. |
| --- | --- |

(389)

Komisija arī ņēma vērā konstatējumu par to, ka Pakšas AES un Paks II paralēlās darbības periodā, kas būs īsāks, nekā sākotnēji plānots, paredzamais valsts maksimālais pieprasījuma pieaugums netiks apmierināts tikai ar iekšzemes elektrostacijām.

Paks II

| (390) | Komisija atkārto, ka citi iespējamie kropļojumi, piemēram, tirgus koncentrācijas pastiprināšanās, kā arī nepietiekama tirgus likviditāte, ir samazināti līdz minimumam, ņemot vērā apliecinājums, ko Ungārija iesniedza 2016. gada 28. jūlijā. |
| --- | --- |

(390)

Komisija atkārto, ka citi iespējamie kropļojumi, piemēram, tirgus koncentrācijas pastiprināšanās, kā arī nepietiekama tirgus likviditāte, ir samazināti līdz minimumam, ņemot vērā apliecinājums, ko Ungārija iesniedza 2016. gada 28. jūlijā.

| (391) | Tāpēc Komisija secina, ka visi iespējamie konkurences kropļojumi ir ierobežoti un novērsti, nosakot kopīgu mērķi, ko ir plānots sasniegt samērīgā veidā, jo īpaši, ņemot vērā apliecinājumus, ko Ungārija iesniedza 2016. gada 28. jūlijā. |
| --- | --- |

(391)

Tāpēc Komisija secina, ka visi iespējamie konkurences kropļojumi ir ierobežoti un novērsti, nosakot kopīgu mērķi, ko ir plānots sasniegt samērīgā veidā, jo īpaši, ņemot vērā apliecinājumus, ko Ungārija iesniedza 2016. gada 28. jūlijā.

6.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (392) | Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka Ungārijas paziņotais pasākums ir valsts atbalsts, kas saskaņā ar Ungārijas 2016. gada 28. jūlijā iesniegtajiem grozījumiem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši LESD 107. panta 3. punktam, |
| --- | --- |

(392)

Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka Ungārijas paziņotais pasākums ir valsts atbalsts, kas saskaņā ar Ungārijas 2016. gada 28. jūlijā iesniegtajiem grozījumiem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši LESD 107. panta 3. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pasākums, ko Ungārija plāno īstenot, lai finansiāli atbalstītu divu jaunu kodolreaktoru izveidi, kurus pilnīgi finansē Ungārijas valsts par labu struktūrai MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares (Paks II), kurai piederēs šie reaktori un kura tos ekspluatēs, ir valsts atbalsts.

2. pants

Pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar 3. pantā minētajiem nosacījumiem.

3. pants

Ungārijai ir jānodrošina, ka Paks II izmanto Paks II atomelektrostacijas (Paks II AES) 5. un 6. bloka radīto peļņu tikai šādiem mērķiem:

| a) | Paks II projektam (“projekts”), kas ir definēts kā divu jaunu Paks II AES bloku – 5. un 6. bloka – ar VVER reaktoriem izveide, finansēšana, būvniecība, nodošana ekspluatācijā, ekspluatācija un tehniskā apkope, renovācija, atkritumu apsaimniekošana un izņemšana no ekspluatācijas Ungārijā. Peļņu nedrīkst izmantot, lai finansētu ieguldījumus darbībās, kas nav iepriekš definētā projekta darbības jomā; |
| --- | --- |

a)

Paks II projektam (“projekts”), kas ir definēts kā divu jaunu Paks II AES bloku – 5. un 6. bloka – ar VVER reaktoriem izveide, finansēšana, būvniecība, nodošana ekspluatācijā, ekspluatācija un tehniskā apkope, renovācija, atkritumu apsaimniekošana un izņemšana no ekspluatācijas Ungārijā. Peļņu nedrīkst izmantot, lai finansētu ieguldījumus darbībās, kas nav iepriekš definētā projekta darbības jomā;

| b) | peļņas pārskaitīšanai Ungārijas valstij (piemēram, dividenžu veidā). |
| --- | --- |

b)

peļņas pārskaitīšanai Ungārijas valstij (piemēram, dividenžu veidā).

Ungārija nodrošina, ka Paks II neveic (atkārtotus) ieguldījumus Paks II pašas jaudas vai darbmūža pagarināšanā un papildu ražošanas jaudas būvniecībā, izņemot ieguldījumu Paks II AES 5. un 6. reaktora būvniecībā. Ja šādi jauni ieguldījumi tiktu veikti, tiem būtu vajadzīgs atsevišķs valsts atbalsta apstiprinājums.

Ungārija nodrošina, ka Paks II saražotās jaudas tirdzniecības stratēģija būs godīgas konkurences komerciāla, peļņu optimizējoša stratēģija, kas tiks īstenota, pamatojoties komerciāliem tirdzniecības darījumiem, kas noslēgti, pamatojoties uz piedāvājumiem, par kuriem vienojas pārredzamā tirdzniecības platformā vai biržā. Paks II saražotās enerģijas (izņemot Paks II pašas patēriņam paredzētās enerģijas) tirdzniecības stratēģija ir šāda:

| | 1. līmenis: Paks II ir jāpārdod vismaz 30 % no kopējās saražotās elektroenerģijas Ungārijas Elektroenerģijas biržas (HUPX) nākamās dienas, tās pašas dienas un nākotnes tirgū. Var izmantot arī citas līdzīgas elektroenerģijas biržas, pamatojoties uz vienošanos ar Komisijas dienestiem vai piekrišanu, ko tie dod vai atsaka divu nedēļu laikā pēc Ungārijas iestāžu pieprasījuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

1. līmenis: Paks II ir jāpārdod vismaz 30 % no kopējās saražotās elektroenerģijas Ungārijas Elektroenerģijas biržas (HUPX) nākamās dienas, tās pašas dienas un nākotnes tirgū. Var izmantot arī citas līdzīgas elektroenerģijas biržas, pamatojoties uz vienošanos ar Komisijas dienestiem vai piekrišanu, ko tie dod vai atsaka divu nedēļu laikā pēc Ungārijas iestāžu pieprasījuma iesniegšanas.

| | 2. līmenis: atlikusī daļa Paks II saražotās kopējās elektroenerģijas ir jāpārdod ar objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem noteikumiem izsolēs. Ungārijas elektroenerģijas regulatoram ir jāizstrādā šādu izsoļu noteikumi līdzīgi izsoļu prasībām, ko paredz MVM Partner (Ungārijas regulatora Lēmums 741/2011). Ungārijas enerģijas regulatoram ir jāuzrauga arī šo izsoļu norise. |
| --- | --- |

2. līmenis: atlikusī daļa Paks II saražotās kopējās elektroenerģijas ir jāpārdod ar objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem noteikumiem izsolēs. Ungārijas elektroenerģijas regulatoram ir jāizstrādā šādu izsoļu noteikumi līdzīgi izsoļu prasībām, ko paredz MVM Partner (Ungārijas regulatora Lēmums 741/2011). Ungārijas enerģijas regulatoram ir jāuzrauga arī šo izsoļu norise.

Ungārija nodrošina, ka 2. līmenī paredzēto izsoļu platforma ir jāvada Paks II, un ir jānodrošina, ka piedāvājumi ir vienlīdz pieejami visiem licencētajiem vai reģistrētajiem tirgotājiem ar vieniem un tiem pašiem tirgus noteikumiem. Piedāvājumu apstiprināšanas sistēma ir pārbaudāma un pārredzama. Netiek piemēroti nekādi ierobežojumi attiecībā uz iegādātās elektroenerģijas galīgo izmantošanu.

Turklāt Ungārija apņemas nodrošināt, ka Paks II, tās tiesībpārņēmēji un saistītie uzņēmumi ir pilnīgi tiesiski un strukturāli nodalīti, pakļauti neatkarīgai lēmējvarai Jurisdikcijas paziņojuma par apvienošanos (151) 52. un 53. punkta izpratnē un tiek uzturēti, pārvaldīti un vadīti neatkarīgi un nesaistīti ar MVM grupu un visiem tās uzņēmumiem, tiesībpārņēmējiem un saistītajiem uzņēmumiem, kā arī citiem valsts kontrolētiem uzņēmumiem, kuri darbojas enerģijas ražošanā, vairumtirdzniecībā vai mazumtirdzniecībā..

4. pants

Ungārija iesniedz Komisijai gada pārskatus par 3. pantā minēto pienākumu izpildi. Pirmais ziņojums tiek iesniegts vienu mēnesi pēc Paks II komerciālās darbības pirmā finanšu gada noslēguma.

Briselē, 2017. gada 6. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 8, 12.1.2016., 2. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Krievijas Federācijas valdības un Ungārijas valdības nolīgums par sadarbību miermīlīgā kodolenerģijas izmantošanā, kas noslēgts 2014. gada 14. janvārī un ratificēts Ungārijā ar Ungārijas parlamenta 2014. gada likumu Nr. II (2014 évi II. törvény a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről).

3

évi II. törvény a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről

(4)  Ungārijas iestādes ir pieņēmušas, ka reaktoru neto jauda ir 1 180MW uz vienu bloku.

4

(5)  SVN 3. pants.

5

(1)  Valdības Rezolūcija 1429/2014. (VII. 31.) (A Kormány 1429/2014. (VII. 31.) Korm. Határozata a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. évi II. törvény szerinti Magyar Kijelölt Szervezet kijelölése érdekében szükséges intézkedésről).

1

A Kormány

Korm. Határozata a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. évi II. törvény szerinti Magyar Kijelölt Szervezet kijelölése érdekében szükséges intézkedésről

(6)  SVN 8. pants.

6

(7)  Krievijas Federācijas valdības un Ungārijas valdības nolīgums par Ungārijas valdībai piešķirtās kredītiespējas pagarināšanu kodolelektrostacijas būvniecības finansēšanai Ungārijā, noslēgts 2014. gada 28. martā.

7

(8)  Sīkāku informāciju par MVM grupu skatīt Lēmuma par procedūras sākšanu 18. apsvērumā.

8

MVM

(9)  Ungārijas Elektroenerģijas sistēmas dati (Mavir, 2014. gads) – https://www.mavir.hu/documents/10262/160379/VER_2014.pdf/a0d9fe66-e8a0-4d17-abc2-3506612f83df, iegūti 2015. gada 26. oktobrī.

9

Mavir

(10)  25/2009. (IV.4.) OGY Határozat a paksi bővítés előkészítéséről.

10

OGY Határozat a paksi bővítés előkészítéséről

(11)  Valsts enerģētikas stratēģija (Valsts attīstības ministrija, Ungārija, 2011. gads):

11

http://2010-2014.kormany.hu/download/7/d7/70000/Hungarian%20Energy%20Strategy%202030.pdf.

(12)  
  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Medium- and long-term development of generation assets of the Hungarian electricity system):

12

A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Medium- and long-term development of generation assets of the Hungarian electricity system):

https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr%C3%A1selemz%C3%A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (Mavir, 2016. gads).

Mavir

(13)  Valsts drošības ministrijas rīkojums Nr. 45/2014. (XI.14.) [45/2014. (XI.14.) NFM rendelet az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről].

13

NFM rendelet az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről].

(14)  SVN 9. pants.

14

(15)  
  3,95 % līdz pirmajai atmaksas dienai un 4,50 – 4,95 % nākamajā 21 gadā.

15

(16)  Katrā septiņu gadu periodā: 25 %, 35 % un 40 % no faktiski izmantotās kredītiespējas summas.

16

(*1)  
  Konfidenciāla informācija / komercnoslēpums.

*1

Konfidenciāla informācija / komercnoslēpums.

(17)  [..]

17

(18)  Atkāpšanās nauda ir noteikta summa, par ko vienojušās līgumslēdzējas puses un kas ir maksājama kā kompensācija gadījumā, ja netiek pildīti konkrēti līgumā paredzētie pienākumi.

18

(19)  Skatīt Ungārijas Enerģētikas biroja 2011. gada 14. oktobra Lēmumu Nr. 747/2011.

19

(20)  
  “
  Többi nagyerőmű
  ” nozīmē “citas lielās elektrostacijas”, savukārt “
  kiserőművek
  ” nozīmē “mazas elektrostacijas”.

20

Többi nagyerőmű

kiserőművek

(21)  Valsts ziņojums par enerģiju Ungārijā (Eiropas Komisija, 2014. gads): https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/2014_countryreports_hungary.pdf, iegūts 2015. gada 26. oktobrī.

21

(22)  
  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Medium- and long-term development of generation assets of the Hungarian electricity system): https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr%C3%A1selemz%C3%A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (Mavir, 2016. gads).

22

A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Medium- and long-term development of generation assets of the Hungarian electricity system):

Mavir

(23)  TEIP pārbaude ir standarta pārbaude, ko veic, lai novērtētu atbalsta esību, un to izmantoja arī Ungārija savās ekonomiskajās analīzēs, ko tā iesniedza gan pirms, gan pēc paziņošanas par lietu. Komisija rūpīgi izvērtēja un pēc tam papildināja Ungārijas iesniegto TEIP analīzi, lai gūtu pati savu novērtējumu par atbalsta esību.

23

(24)  T-319/12 un T-321/12 – Spānija un Ciudad de la Luz/Komisija, ECLI:EU:T:2014:604, 40. punkts, T-233/99 un T-228/99 – Landes Nordrhein-Westfalen/Komisija, ECLI:EU:T:2003:57, 245. punkts.

24

Ciudad de la Luz

Landes Nordrhein-Westfalen

(25)  Parasti ir divi vispārēji kapitāla avoti: pašu kapitāls un (finanšu) saistības. Kapitāla kopējās izmaksas ir vidējā svērtā kapitāla cena (WACC), ņemot vērā pašu kapitāla un saistību īpatsvaru.

25

WACC

(26)  
  OV C 200, 28.6.2014., 1. lpp.

26

(27)  Skatīt 9. zemsvītras piezīmi.

27

(28)  Vispirms TEIP parasti veic nozares ietvaros, savukārt otrā pārbaude ir īpaši paredzēta elektroenerģijas nozarei.

28

(29)  
  LCOE ir enerģijas ražošanas projekta īstenošanas un darbības kopējās izmaksas, kas izteiktas vienotā elektroenerģijas cenā projekta darbības periodā. Oficiāli

29

LCOE

LCOE = [Summat (Izmaksast × (1 + r) – t)] / [Summat (MWh × (1 + r) – t)],

LCOE

kur r ir diskonta likme, bet t apzīmē gadu. Tādējādi tās ir atkarīgs no piemērotās diskonta likmes. Parasti projekta WACC piemēro kā diskonta likmi.

WACC

(30)  Šis dokuments ir publiski pieejams http://www.kormany.hu/download/6/74/90000/2015_Economic%20analysis%20of%20Paks%20II%20-%20for%20publication.pdf.

30

(31)  Finanšu modelis ir sākotnējā finanšu modeļa atjaunināta versija. Atjauninājumi ietver līgumus starp “Pakša II” un AS NIAEP, kodolelektrostacijas piegādātājuzņēmumu.

31

NIAEP

(32)  Skatīt Lēmuma par procedūras sākšanu 52.–81. apsvērumu.

32

(33)  Skatīt http://www.worldenergyoutlook.org/weo2014/.

33

(34)  Nepietiekamas informācijas un neskaidrību dēļ Lēmumā par procedūras sākšanu nebija izvērtētas aplēses, pamatojoties uz šo metodiku. Tāpēc turpmākajā pārskatā iekļauti dokumenti arī no laika pirms Lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas.

34

(35)  ESAO/IEA/NEA pētījumā LCOE ir 89,94 USD/MWh (skatīt 4.7. tabulu), un nav skaidrs, kā ekonomikas pētījuma 3. attēlā minētā vērtība 70 EUR/MWh un vērtība 50,5–57,4 EUR/MWh tika iegūtas no iepriekš minētās vērtības. ESAO/IEA/NEA 2015. gada pētījums ir pieejams https://www.oecd-nea.org/ndd/egc/2015/.

35

IEA

NEA

LCOE

IEA

NEA

(36)  Skatīt Aszódi, A., Boros I. un Kovacs, A., (2014. gads) “
  A paksi atomerőmű bővítésének energiapolitikai, műszaki és gazdasági kérdései”, žurnāls Magyar Energetika, 2014. gada maijs. Tulkojums angļu valodā Extension of the Paks II NPP – energy political, technical and economical evaluations (“Pakšas II” kodolelektrostacijas paplašināšana – enerģijas politiskais, tehniskais un ekonomiskais novērtējums) tika iesniegts Komisijai 2016. gada februārī. Šajā pētījumā ir iekļauti aprēķini HUF un secināts, ka vidējās LCOE projekta laikā ir 16,01–16,38 HUF/kWh. Nav sniegta sīkāka informācija par to, kā šie HUF izteiktie rādītāji tika pārvērsti EUR/MWh izteiktā LCOE diapazonā, kas minēts 81. apsvērumā.

36

Aszódi, A., Boros I.

Kovacs, A.

A paksi atomerőmű bővítésének energiapolitikai, műszaki és gazdasági kérdése

Magyar Energetika

Extension of the Paks II NPP – energy political, technical and economical evaluations

LCOE

LCOE

(37)  Skatīt ekonomikas pētījuma 15. attēlu.

37

(38)  Skatīt ekonomikas pētījuma 77. lappusi.

38

(39)  Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) dibināšanas līgums.

39

Euratom

(*2)  No data provided in forecast

*2

(*3)  Assumption: Slovenia starting from zero.

*3

(*4)  No data provided in forecast

*4

(*5)  Assumption: Slovenia starting from zero.

*5

(40)  
  ENTSO-E (2015. gads), visu PSO priekšlikums jaudas aprēķināšanas reģioniem (JAR) saskaņā ar 15. panta 1. punktu Komisijas 2015. gada 24. jūlija Regulā (ES) 2015/1222, ar ko izveido jaudas piešķiršanas un pārslodzes vadības vadlīnijas, 2015. gada 29. oktobris, 9. lpp., 9. pants.

40

ENTSO-E

(41)  Komisijas 2014. gada 8. oktobra Lēmums (ES) 2015/658 par atbalsta pasākumu SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N), ko Apvienotā Karaliste plāno īstenot, lai atbalstītu Hinkley Point C atomelektrostaciju (OV L 109, 28.4.2015., 44. lpp.).

41

Hinkley Point C

(42)  Komisijas konsolidētais jurisdikcijas paziņojums saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV C 95, 16.4.2008., 1. lpp.).

42

(43)  Komisijas 1994. gada 21. februāra Lēmums 94/285/Euratom par procedūru Euratom līguma 53. panta otrā punkta piemērošanai (OV L 122, 17.5.1994., 30. lpp.), 22. punkts.

43

Euratom

(44)  Komisijas 2000. gada 8. jūnija Regula (EK) Nr. 1209/2000, ar ko nosaka procedūras Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 41. pantā noteikto paziņojumu sniegšanai (OV L 138, 9.6.2000., 12. lpp.).

44

(45)  Skatīt 13.c) apsvērumu.

45

(46)  Skatīts Candole Partners – Pakšas II AES ekonomiskās iespējamības novērtējums, 2016. gada februāris, pieejams http://www.greenpeace.org/hungary/Global/hungary/kampanyok/atomenergia/paks2/NPP%20Paks%20II%20Candole.pdf .

46

Candole Partners

(47)  Skatīt Felsmann Balázs,
  “Működhet-e Paks II állami támogatások nélkül? Az erőműtársaság vállalatgazdasági közelítésben”
  , pieejams https://energiaklub.hu/sites/default/files/paks2_allami_tamogatas_2015jun.pdf.

47

Felsmann Balázs

“Működhet-e Paks II állami támogatások nélkül? Az erőműtársaság vállalatgazdasági közelítésben”

(48)  
  Ļeņingradskaja KES apraksts ir pieejams: http://atomproekt.com/en/activity/generation/vver/leningr_npp/, skatīts 2017. gada 24. februārī.

48

Ļeņingradskaja

(49)  
  IEA WEO 2015 skatīt http://www.worldenergyoutlook.org/weo2015/.

49

IEA WEO 2015

(50)  
  IEA WEO 2015 apsvērts arī ceturtais scenārijs, “450 scenārijs”, kurā aprakstīta virzība uz 2 oC klimata mērķi, ko var sasniegt, izmantojot tehnoloģijas, kas drīzumā būs komerciāli pieejamas.

50

IEA WEO 2015

o

(51)  Atšķirības starp Vācijas un Ungārijas nākotnes cenām, iespējams, ir radušās nepilnīgās tirgu sasaistes dēļ.

51

(52)  
  Candole pētījumā ir papildu iedaļa, kurā ir salīdzinātas “Pakšas II” izmaksas ar Francijas Revīzijas palātas aplēstajām EPR reaktoru darbības izmaksām (2002. gads), kas publicētas Boccard, N. rakstā The Costs of Nuclear Electricity: France after Fukushima (“Kodolelektroenerģijas izmaksas: Francija pēc Fukušimas”), pieejams http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2353305.

52

Candole

EPR

Boccard, N.

The Costs of Nuclear Electricity: France after Fukushima

(53)  Atsauce uz to ir dota Romhányi Balázs, “A Paks II beruházási költségvetés-politikai következnényei”
  , kas pieejams https://energiaklub.hu/sites/default/files/a_paks_ii_beruhazas_koltsegvetes-politikai_kovetkezmenyei.pdf.

53

Romhányi Balázs, “A Paks II beruházási költségvetés-politikai következnényei”

(54)  Atsauce uz to ir dota Fazekas, M. et al pētījumā The Corruption Risks of Nuclear Power Plants: What Can We Expect in Case of Paks2? (“Korupcijas riski kodolelektrostacijās: ko varam gaidīt Paks II gadījumā?”), kas pieejams http://www.pakskontroll.hu/sites/default/files/documents/corruption_risks_paks2.pdf.

54

Fazekas, M. et al

The Corruption Risks of Nuclear Power Plants: What Can We Expect in Case of Paks2?

Paks II

(55)  http://www.kormany.hu/download/a/84/90000/2015%20Economic%20analysis%20of%20Paks%20II.pdf

55

(56)  https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/what-horizon-2020

56

(57)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.).

57

(58)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai (OV C 82, 1.4.2008., 1. lpp.).

58

(59)  https://www.oecd-nea.org/ndd/climate-change/cop21/presentations/stankeviciute.pdf

59

(60)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

60

(61)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

61

(62)  T-289/03 BUPA, 313. punkts.

62

(63)  http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2016/LV/1-2016-177-LV-F1-1.PDF

63

(64)  Ungārija iesniegtajos dokumentos nebija norādījusi laika grafiku un izmantoja pieejamos rādītājus par dažādiem periodiem, kas dažkārt bija neatbilstoši. Lai gan Ungārijas iesniegtajos dokumentus lielākā uzmanība bija pievērsta 2014. gada decembra lēmumam par ieguldījumiem, otrajā paskaidrojošajā vēstulē, ko iesniedza Ungārija, bija izmantoti arī 2015. gada jūlija pašu kapitāla riska prēmijas rādītāji.

64

(65)  IIB līgumā ir noteikts, ka jauno reaktoru būvniecība ir sadalīta divos posmos, no kuriem pirmo veido vienīgi [..], bet otro [..].

65

(66)  Piemēram, pašu kapitāla riska prēmija ir aplēsta 9,0 % salīdzinošajā analīzē, ko Ungārija iekļāva minētajos pētījumos, pretstatā aplēstajai pašu kapitāla riska prēmijai 4,0 % apmērā augšupējā metodē tajos pašos pētījumos.

66

(67)  Skatīt Damodaran, A. “Equity risk premium (ERP): Determinants, estimation and implications – The 2016 Edition”
  (2016), section “Estimation Approaches – Historical Premiums”
  (“Pašu kapitāla riska prēmija (PKRP). Noteicošie faktori, aplēses un ietekme”, 2016. gada izdevums (2016. gads), sadaļa “Aprēķināšanas pieejas – vēsturiskās prēmijas”), 29.–34. lpp., pieejams http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2742186. Turklāt šķiet, ka šīs šaubas pastiprina Ungārijas biržas vēsturiskā indeksa gadījums, kad slēgšanas vērtība 2006. gada 2. maijā bija 24 561,80, bet 2016. gada 2. maijā – 26 869,01 (dati lejupielādēti no https://www.bet.hu/oldalak/piac_most).

67

Damodaran, A. “Equity risk premium (ERP): Determinants, estimation and implications – The 2016 Edition”

section “Estimation Approaches – Historical Premiums”

(68)  Saskaņā ar Moody’s 2009. gada pētījumu, ja amerikāņu ražošanas uzņēmumi paziņo par kodolelektrostacijas būvniecības projektu, ir paredzams vidējais samazinājums par četrām pakāpēm. Savukārt A. Damodaran savās datubāzēs aplēš, ka kredītreitinga starpība par četrām pakāpēm, piemēram, A3 un Ba1, veidotu kopējo pašu kapitāla riska prēmiju 2,0 % apmērā (A. Damodaran datubāze, 2016. gada jūlija versijas vērtības).

68

Moody’s

A. Damodaran

A. Damodaran

(69)  
  Paks II gadījumā šā riska apmērs ir samazināts, jo tā ir pakļauta vienīgi būvniecības riskam.

69

Paks II

(70)  
  CAMP ir kapitāla aktīvu cenu noteikšanas modelis aktīvu ienesīguma noteikšanai, skatīt http://www.investopedia.com/terms/c/capm.asp.

70

CAMP

(71)  Komisija izskatīja arī valsts obligāciju likmes EUR un USD, taču šo valsts obligāciju termiņš bija īsāks, bet EUR izteiktās obligācijas tika pēdējo reizi izdotas 2011. gada maijā, savukārt USD izteiktās obligācijas – 2014. gada martā. Laikā, kad valsts obligāciju likmes tik ļoti atšķiras, Komisija nolēma neiekļaut šīs obligācijas analīzē. Turklāt to iekļaušana palielinātu WACC aplēsto vērtību, padarot to izslēgšanu no analīzes par konservatīvu izvēli.

71

WACC

(72)  2014. gada decembra rādītājus skatīt sadaļā “Riska prēmijas citos tirgos” > 1/14 tīmekļa vietnē http://people.stern.nyu.edu/adamodar/New_Home_Page/dataarchived.html. 2017. gada februāra rādītājus skatīt sadaļā “Riska prēmijas citos tirgos” >, lejupielādēt no tīmekļa vietnes http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/New_Home_Page/datacurrent.html. Damodaran datubāze tiek bieži izmantota un citēta finanšu praksē.

72

Damodaran

(73)  2014. gadam, skatīt Fernandez, P., Linares P. un Acin, I. F., “Market Risk Premium used in 88 countries in 2014: a survey with 8 228 answers”
  (“Tirgus riska prēmijas, ko izmantoja 88 valstīs 2014. gadā: pētījums ar 8 228 atbildēm”), 2014. gada 20. jūnijs, pieejams http://www.valuewalk.com/wp-content/uploads/2015/07/SSRN-id2450452.pdf. 2016. gadam, skatīt Fernandez, P., Ortiz, A. un Acin, I. F.,
  “Market Risk Premium used in 71 countries in 2016: a survey with 6 932 answers”
  (“Tirgus riska prēmijas, ko izmantoja 71 valstī 2016. gadā: pētījums ar 6 932 atbildēm”), 2016. gada 9. maijs, pieejams https://papers.ssrn.com/sol3/papers2.cfm?abstract_id=2776636&download=yes.

73

Fernandez, P., Linares P.

Acin, I. F., “Market Risk Premium used in 88 countries in 2014: a survey with 8 228 answers”

Fernandez, P., Ortiz, A.

Acin, I. F

“Market Risk Premium used in 71 countries in 2016: a survey with 6 932 answers”

(74)  Pārējās beta vērtības, ko piedāvāja Ungārija TEIP pētījumā un otrajā paskaidrojošajā vēstulē, un beta vērtības, kas atbilst attiecīgi sabiedrisko pakalpojumu, atjaunojamo energoresursu un enerģētikas nozarei Damodaran datubāzē, visas ir lielākas par 1. Tāpēc beta vērtības 0,92 apmērā izmantošana ir konservatīva izvēle, jo tā rada zemāku WACC vērtību nekā citas, lielākas beta vērtības.

74

Damodaran

WACC

(75)  Skatīt http://www.mnb.hu/statisztika/statisztikai-adatok-informaciok/adatok-idosorok, rinda XI. Deviza, penz es tokepiac > Allampapir piaci referenciahozamok par pirmo un https://www.quandl.com/data/WORLDBANK/HUN_FR_INR_RISK-Hungary-Risk-premium-on-lending-lending-rate-minus-treasury-bill-rate par pēdējo. Attiecībā uz pēdējo vērtību ieteicams to izmantot uzmanīgi Ungārijas korporatīvo obligāciju tirgus nelielā izmēra dēļ. Dati attiecas uz 2014. gada 31. decembri. Par pēdējiem periodiem dati nav pieejami.

75

XI. Deviza, penz es tokepiac

Allampapir piaci referenciahozamok

(76)  Šie rādītāji ir lielāki nekā Ungārijas iegūtie galvenokārt tāpēc, ka Komisija izmantoja augstāku bezriska likmi un pašu kapitāla riska prēmiju (Ungārijas izvēles ir kritizētas 208. apsvērumā).

76

(77)  Valstij raksturīgos WACC rādītājus, kas attiecas uz 2014. gada decembri, skatīt “Dati” > “Arhivētie dati” > “Kapitāla izmaksas sadalījumā pa nozarēm” > “Eiropa” > “1/14” http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/. Valstij raksturīgos WACC rādītājus, kas attiecas uz 2017. gada februāri, skatīt “Dati” > “Arhivētie dati” > “Kapitāla izmaksas sadalījumā pa nozarēm” > “Eiropa” > http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/. Par riska prēmiju rādītājiem skatīt 72. zemsvītras piezīmi. Jānorāda arī tas, ka šī datubāze ir starptautiskas datubāzes daļa un ietver Eiropas valstis (apzīmētas kā Rietumeiropa). Tomēr valstis ir sagrupētas vēl sīkāk, un Ungārija ir apakšgrupā “Attīstītā Eiropa”, skatīt Excel datnes darblapu “Eiropa” vai “Sašķirotas pasaules nozares” http://www.stern.nyu.edu/~adamodar/pc/datasets/indname.xls.

77

WACC

WACC

Excel

(78)  Ungārija arī veica īsu salīdzinošo analīzi, pamatojoties uz Damodaran datiem, otrajā paskaidrojošajā vēstulē (tās 2. papildinājumā). Tomēr šī analīze nav atbilstoša, jo tās pamatā ir vēlāka informācija, kas izmantota, lai pamatotu 2014. gadā pieņemto lēmumu par ieguldījumiem.

78

Damodaran

(79)  Rādītāji šajās tabulās ir koriģēti, piemērojot parādam Ungārijas uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi 19 % apmērā.

79

(80)  2014. gada datubāzē nebija pieejami dati par “Videi nekaitīgo un atjaunojamo energoresursu” nozari. 2016. gadā šajā nozarē WACC bija lielāka nekā pārējās divās iekļautajās nozarēs, kas liecina, ka tās iekļaušana palielinātu 2014. gada WACC aplēsi, ja tā būtu pieejama.

80

WACC

WACC

(81)  Skatīt 68. zemsvītras piezīmi.

81

(82)  Šajā tabulā iekļautajos rādītājos ir izmantotas beta vērtības, kas iegūtas no Damodaran nozares līmeņa WACC datubāzes.

82

Damodaran

WACC

(83)  Šajā gadījumā ir izmantota vienkārši vidējā vērtība, nevis svērtā vidējā vērtība, ņemot vērā katrā segmentā iekļauto uzņēmumu skaitu, jo lielākā uzmanība ir pievērsta aizstājējsegmentiem, nevis aizstājējuzņēmumiem. Svērtās vidējās vērtības izmantošana neradītu starpību 2016. gadā, savukārt 2014. gadā vērtības būtu nedaudz augstākas, kas norādītu uz augstākām WACC vērtībām. Tāpēc vienkāršas, nevis svērtās vidējās vērtības izmantošana ir konservatīva šajā situācijā.

83

WACC

(84)  Aplēses galvenais elements ir tas, ka Damodaran definē pašu kapitāla riska prēmiju valstij kā nobrieduša tirgus prēmijas un papildu valsts risks prēmijas summu, pamatojoties uz valsts starpību pēc noklusējuma un valsts paaugstināto starpību (par 1,5 2014. gadā un par 1,39 2016. gadā), lai atainotu augstāku pašu kapitāla risku tirgū. Sīkāku informāciju skatīt Damodaran valstu pašu kapitāla riska prēmiju datubāzes darblapā “Paskaidrojumi un BUJ”, pieejama http://www.stern.nyu.edu/~adamodar/pc/datasets/ctryprem.xls.

84

Damodaran

Damodaran

(85)  Jāņem vērā, ka Ungārijai raksturīgā papildu pašu kapitāla riska prēmija, kas aprēķināta ii) punktā, ir jāreizina ar 8. tabulā minētajām beta vērtībām, lai to varētu iekļaut iii) punktā iegūtajās pašu kapitāla izmaksās.

85

(*6)  
  WACC formulā ir izmantotas parāda izmaksas pēc nodokļa atskaitīšanas.

*6

WACC

(86)  Turklāt 2014. gada apakšējā robeža 9,15 % apmērā varētu būt jākoriģē uz augšu, ja būtu pieejami 2014. gada dati par “Videi nekaitīgiem un atjaunojamiem energoresursiem”.

86

(87)  Datums, kad tika izdota IEA 2014. gada cenas prognoze.

87

(88)  D līkne ir konfidenciāla informācija / komercnoslēpums.

88

(89)  Ungārijas valdība neiesniedza sīkāku informāciju par izmantotajiem valūtas kursiem. Piemēroto vērtību 0,9 var iegūt no finanšu modeļa. 2015. gada septembra vidējais mēneša valūtas kurss bija 0,89. EUR/USD valūtas kurss (kā arī citas šajā dokumentā izmantotās vērtības) ir iegūts no ECB tīmekļa vietnes http://sdw.ecb.europa.eu/quickview.do;jsessionid=B13D3D3075AF28A4265A4DF53BE1ABC0?SERIES_KEY=120.EXR.D.USD.EUR.SP00.A&start=01-07-2014&end=15-11-2016&trans=MF&submitOptions.x=46&submitOptions.y=5.

89

(90)  Lielo EUR/USD valūtas kursa atšķirību dēļ Komisija izvēlējās vidējo valūtas kursu trīs mēnešos pirms 2014. gada 9. decembra, kad tika pieņemts sākotnējais lēmums par ieguldījumiem, tostarp tas tika publicēts IEA WEO (2014). Kā alternatīvu var izmantot arī gada vidējo valūtas kursu. Gada vidējais valūtas kurss laikposmā līdz 2014. gada decembrim ir 0,75, kas izraisītu nedaudz zemāku IRR vērtību, padarot trīs mēnešu vidējo valūtas kursu par konservatīvu izvēli šajā analīzē.

90

IEA WEO

IRR

(91)  Skatīt http://www.worldenergyoutlook.org/publications/weo-2016/.

91

(92)  Vairumtirdzniecības elektroenerģijas cenas rādītājus skatīt 6.13. tabulā IEA WEO 2016, 267. lpp.

92

IEA WEO 2016

(93)  Šajā gadījumā attiecīgais gada vidējais valūtas kurss ir 0,89, padarot trīs mēnešu vidējo valūtas kursu par konservatīvu izvēli šajā analīzē.

93

(94)  D līkne ir konfidenciāla informācija / komercnoslēpums.

94

(95)  Līdzīgas lejupējas korekcijas elektroenerģijas cenas prognozēs laikposmā no 2014. gada līdz 2015. gadam veica Apvienotās Karalistes Valsts energosistēma, skatīt, piemēram, 2014. gada Apvienotās Karalistes Valsts energosistēmas Apvienotās Karalistes Nākotnes enerģētikas scenārija 46. lpp., pieejams http://www2.nationalgrid.com/UK/Industry-information/Future-of-Energy/FES/Documents-archive/, 2015. gada Apvienotās Karalistes Valsts energosistēmas Apvienotās Karalistes Nākotnes enerģētikas scenārija 36. lpp., pieejams http://www2.nationalgrid.com/UK/Industry-information/Future-of-Energy/FES/Documents-archive/, norādot vidējo elektroenerģijas cenas prognožu samazinājumu par 12 % prognožu periodā no 2016. gada līdz 2035. gadam. BMWi datiem netika atrasts šāds salīdzinājums.

95

BMWi

(96)  Šajā kvantitatīvajā analīzē Komisija piekrīt Ungārijas pieņēmumiem par to, ka līdz 2040. gadam elektroenerģijas cenas palielināsies, bet pēc tam paliks nemainīgas. Šī ir konservatīva izvēle. Kā alternatīvu varētu veidot cenas prognožu scenārijus, vairāk ņemot vērā plašo atjaunojamo energoresursu ietekmi uz vairumtirdzniecības elektroenerģijas cenām, kad, kā pašlaik var redzēt, zemas cenas būtu norma, un augstākām, bet no laika atkarīgām deficīta cenām. Šāda scenārija gadījumā nākotnes cenas būtu tuvākas pašreizējām cenām (un tas nozīmētu zemāku ienākumu no ieguldījumiem) nekā tām, kas sīkāk izklāstītas turpmākajās iedaļās.

96

(97)  
  “Jaunas politikas scenārija” definīciju skatīt 128. apsvērumā.

97

(98)  Skatīt 128. apsvērumu un 53. zemsvītras piezīmi: pašreizējās politikas scenārijā ir ņemti vērā tikai tādi politikas virzieni, kuri tika ieviesti tikai dažus mēnešus pirms publikācijas nonākšanas presē. 450 scenārijā ir aprakstīta virzība uz 2 oC klimata mērķi, ko var sasniegt, izmantojot tehnoloģijas, kuras drīzumā būs komerciāli pieejamas. Visbeidzot, zemas naftas cenas scenārijā ir izpētīta pastāvīgi zemu cenu (zemu naftas cenu dēļ) ietekme uz enerģētikas sistēmu.

98

o

(99)  Komisija neveica šādu visaptverošu kvantitatīvu analīzi attiecīgo datu nepietiekamās kvalitātes dēļ. Tomēr var redzēt, ka cenas līkne, kas atbilst zemas naftas cenas scenārijam, izraisītu būtiski mazāku IRR vērtību nekā cenas līkne, kas atbilst jaunas politikas scenārijam.

99

IRR

(100)  Skatīt 2.3. iedaļu.

100

(*7)  
  Slodzes koeficients ir uzskatāms par komercnoslēpumu, un tas ir aizstāts ar plašāku slodzes koeficienta diapazonu.

*7

Slodzes koeficients ir uzskatāms par komercnoslēpumu, un tas ir aizstāts ar plašāku slodzes koeficienta diapazonu.

(101)  Skatīt WNISR2015 25. lpp.

101

WNISR2015

(102)  Skatīt IEA WEO 2014, 350. lpp.

102

IEA WEO 2014

(103)  Skatīt http://www.world-nuclear-news.org/NN-Flamanville-EPR-timetable-and-costs-revised-0309154.html un http://www.theecologist.org/News/news_analysis/2859924/finland_cancels_olkiluoto_4_nuclear_reactor_is_the_epr_finished.html.

103

(104)  Skatīt WNISR2015 66. lpp.

104

WNISR2015

(105)  Skatīt IVNP 6.3. iedaļu, pieejams http://www.mvmpaks2.hu/hu/Dokumentumtarolo/Simplified%20public%20summary.pdf.

105

(*8)  
  Finanšu modelī iekļautie rādītāji ir uzskatāmi par komercnoslēpumu, un tie ir aizstāti ar plašākiem diapazoniem.

*8

Finanšu modelī iekļautie rādītāji ir uzskatāmi par komercnoslēpumu, un tie ir aizstāti ar plašākiem diapazoniem.

(106)  Šādu NN izmaksas var viegli pārsniegt 100 miljardus EUR un, iespējams, sasniegt vērtības daudzu simtu vai pat tūkstošu miljardu euro apmērā (skatīt Wiener Umweltanwaltshaft un Össterreichisce Ökologie-Institut “The true costs of nuclear power”
  (“Kodolenerģijas reālās izmaksas”), 20.–24. lpp., pieejams http://wua-wien.at/images/stories/publikationen/true-costs-nucelar-power.pdf). Tā kā NN notiek reizi 25 gados (Černobiļa 1986. gadā, Fukušima 2011. gadā) un visā pasaulē darbojas gandrīz 400 kodolreaktoru, pastāv 2 × (1/400) = 0,5 % iespēja, ka NN notiks vienā no abiem Pakšas II reaktoriem pirmajos 25 to darbības gados. Šāda kaitējuma apdrošināšanas izmaksas parasti ir augstākas nekā šāda negadījumā izraisītā kaitējuma paredzamā vērtība, t. i., augstākas nekā 0,5 % × 100 miljardi EUR = 500 miljoni EUR (pieņemot NN negadījuma radītā kaitējuma konservatīvu aplēsi).

106

Wiener Umweltanwaltshaft

Össterreichisce Ökologie-Institut “The true costs of nuclear power”

(107)  
  Felshmann pētījumā ir minēta šāda liela Pakšas I renovācija. Lai gan Ungārijas valdība izslēdz šādas lielas renovācijas nepieciešamību Paks II, nav skaidrs šādas izslēgšanas pamatojums.

107

Felshmann

Paks II

(108)  Komisija neveica šādu nobīžu ietekmes sīku kvantitatīvu analīzi, jo attiecīgie dati nebija pietiekami kvalitatīvi. Tā vietā tika izmantota 239. apsvērumā minētā informācija, lai pamatotu jutīguma analīzi, kas bija pamatā projekta IRR noteikšanai (skatīt 245. un 246. apsvērumu nākamajā iedaļā).

108

IRR

(109)  Skatīt WNISR2015, 33. lpp.

109

WNISR2015

(110)  Skatīt WNISR2015, 58.–60. lpp.

110

WNISR2015

(111)  
  IEA WEO 2014 ir arī norādīts, ka nepietiekamas pieredzes un apmācības dēļ iepriekš nebijuši projekti ir jābūvē daudz ilgāk un to izmaksas ir daudz augstākas nekā zināmāku projektu gadījumā, skatīt 366. lpp.

111

IEA WEO 2014

(112)  Par kavēšanos Olkiluoto-3 stacijā skatīt http://www.world-nuclear-news.org/C-Olkiluoto-EPR-supplier-revises-compensation-claim-1002164.html. Par kavēšanos Flamanvilles stacijā skatīt http://www.world-nuclear-news.org/NN-Flamanville-EPR-timetable-and-costs-revised-0309154.html.

112

Olkiluoto-3

(113)  Skatīt WNISR2015, 64. lpp.

113

WNISR2015

(114)  Skatīt ht tp://www.world-nuclear.org/information-library/country-profiles/countries-o-s/russia-nuclear-power.aspx.

114

(115)  Skatīt WNISR2015 63. lpp., kā arī rakstus presē http://www.osw.waw.pl/en/publikacje/analyses/2013-06-12/russia-freezes-construction-nuclear-power-plant-kaliningrad un http://www.bsrrw.org/nuclear-plants/kaliningrad/.

115

WNISR2015

(116)  Patiesībā pati Ungārija paredz kavēšanos (skatīt 99. apsvērumu).

116

(117)  Šī ir noturīgāka jutīguma analīze nekā tā, ko Ungārija iekļāva finanšu modelī (skatīt 177. apsvērumu), jo pēdējā ir aplūkota tikai viena pamatā esošā mainīgā lieluma pārmaiņu ietekme uz WACC un IRR. Savukārt Montekarlo analīze ļauj noteikt vairāk nekā viena pamatā esošā mainīgā lieluma pārmaiņu ietekmi.

117

WACC

IRR

(118)  Šīs nobīdes tika iegūtas no normālas sadales, izmantojot pamatvērtību, kas iekļauta finanšu modelī, un standarta nobīde ir vienāda ar jutīguma analīzē finanšu modelī iekļautajām nobīdēm – 95 % no šīm normālajām sadalēm iegūto vērtību atbilst divreiz lielākam attālumam nekā izvēlētā standarta sadales nobīde. Izvēlētie vidējās standarta nobīdes pāri bija šādi: i) inflācija ([0–2] %*; 0,25 %), ii) ārvalstu valūtas kurss (HUF/EUR) [300–310]*; 10 %), iii) cenas jutīgums (katra atsevišķa līkne; 2,5 EUR/MWh) un iv) stacijas darbmūžs (60; 5). Dažādām periodiskām izmaksu pozīcijām – i) ekspluatācijas izmaksām, ii) degvielas izmaksām, iii) uzturēšanas kapitālizdevumiem un iv) ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas izmaksām – tika izvēlēta standarta 10 % nobīde no attiecīgā perioda vērtības.

118

| * | Šajā zemsvītras piezīmē finanšu modelī izvēlētās metodes ir uzskatāmas par komercnoslēpumu, un tās ir aizstātas ar plašākiem diapazoniem. |
| --- | --- |

*

Šajā zemsvītras piezīmē finanšu modelī izvēlētās metodes ir uzskatāmas par komercnoslēpumu, un tās ir aizstātas ar plašākiem diapazoniem.

(**)  
  Pamatvērtība un jaudas izlietojums ir uzskatāmi par komercnoslēpumu, un tie ir aizstāti ar plašākiem diapazoniem.

**

Pamatvērtība un jaudas izlietojums ir uzskatāmi par komercnoslēpumu, un tie ir aizstāti ar plašākiem diapazoniem.

(119)  Tā kā dīkstāves pamata laiks ir mazs [5–10]*** %, augšupējas nobīdes, t. i., lielāki dīkstāves rādītāji, varētu būt lielākas nekā lejupējas nobīdes, t. i., mazāki dīkstāves rādītāji. Tika izvēlēta trīsstūrveida sadale ar punktiem pie 5 % un 12 % (atbilstoši slodzes koeficientam 88 % un 95 %) un centrālo maksimālo punktu pie [5–10]*** % (pamatvērtība).

119

| *** | Šajā zemsvītras piezīmē pamatvērtība ir uzskatāma par komercnoslēpumu un ir aizstāta ar plašāku diapazonu. |
| --- | --- |

***

Šajā zemsvītras piezīmē pamatvērtība ir uzskatāma par komercnoslēpumu un ir aizstāta ar plašāku diapazonu.

(120)  Jānorāda, ka šo simulāciju laikā nebija pieņemtas nekādas kolerācijas starp dažādiem mainīgajiem lielumiem.

120

(121)  Abos gados Komisijas aplēstās IRR vērtības ir zemākas nekā Ungārijas iesniegtās galvenokārt zemo nākotnes cenas prognožu dēļ un arī vispārīgākas jutīguma analīzes dēļ (skatīt 246. apsvērumu).

121

IRR

(122)  Turklāt šāda kavēšanās izraisītu arī izmaksu pārsniegumu. Proti, izmaksu pārsniegums var rasties neatkarīgi no IBB līguma fiksētās cenas un darbgatavības divu iemeslu dēļ: i) fiksētā cena attiecas vienīgi uz piegādātāju izmaksām, nevis īpašnieku izmaksām, un, ii) ja piegādātāji uzskata, ka dažu izmaksu pieaugums ir īpašnieka atbildība, ir iespējams tiesisks strīds, kas noteikti palielinās projekta izmaksas.

122

(123)  EUR/MWh rādītāji tika iegūti, piemērojot vidējo mēneša EUR/USD valūtas kursu 0,9 apmērā 2015. gada augustā (ESAO/IEA/NEA publikācijas mēnesī) USD/MWh rādītājiem publikācijā.

123

IEA

NEA

(*9)  
  Slodzes koeficients ir uzskatāms par komercnoslēpumu, un tas ir aizstāts ar plašāku slodzes koeficienta diapazonu.

*9

Slodzes koeficients ir uzskatāms par komercnoslēpumu, un tas ir aizstāts ar plašāku slodzes koeficienta diapazonu.

(124)  Šīs korekcijas LCOE var iegūt, reizinot katru locekli kopsaucējā LCOE formulā LCOE = (Summat(Izmaksast × (1 + r) – t)) / (Summat(MWht × (1 + r) – t)) (skatīt 32. zemsvītras piezīmi) ar 93/85.

124

LCOE

LCOE

LCOE

(125)  Cenas prognoze 73 EUR/MWh apmērā ir iegūta, reizinot elektroenerģijas vairumtirdzniecības cenu 81 EUR/MWh 2040. gadam, kas minēta 8.11. attēlā 327. lpp. IEA WEO 2015, ar vidējo mēneša USD/EUR valūtas kursu 0,9 apmērā 2015. gada septembrī–novembrī, kad tika publicēts IEA WEO 2015. Līdzīgi cenas prognoze 68 EUR/MWh apmērā ir iegūta, reizinot elektroenerģijas vairumtirdzniecības cenu 75 EUR/MWh 2040. gadam, kas minēta 6.13. attēlā 267. lpp. IEA WEO 2016, ar vidējo mēneša USD/EUR valūtas kursu 0,9 apmērā 2016. gada septembrī–novembrī, kad tika publicēts IEA WEO 2016.

125

IEA WEO 2015

IEA WEO 2015

IEA WEO 2016

IEA WEO 2016

(126)  Ir jāņem vērā arī tas, ka WACC vērtību sadalījums, visticamāk, nav vienmērīgs norādītajā diapazonā. Ļoti iespējams, ka tās ir centrētas ap intervāla viduspunktu, t. i., visticamāk, vērtības tiek ņemtas no diapazona viduspunkta, nevis diapazona galiem, kas liecina, ka IRR un WACC pārklāšanās ir vēl mazāka nekā liecina rādītāji 13. tabulas pēdējā rindā.

126

WACC

IRR

WACC

(127)  Jānorāda, ka šī pārklāšanās tika aprēķināta vienīgi statistikas nolūkos. Tirgus ekonomikas ieguldītājs parasti salīdzina WACC un IRR intervālu centrālās (jeb oranžās) vērtības. Iemesls šādai rīcībai ir tas, ka abu diapazonu pārklājums aptver ārkārtējus nosacījumus, kad IRR ir augsta, bet tajā pašā laikā WACC ir zema. Tā kā abi mērījumi ir saistīti ar vieniem un tiem pašiem tirgus nosacījumiem un vienu un to pašu konkrēto projektu, t. i., Paks II, tie mēdz sakrist (t. i., augsta IRR vērtība IRR diapazonā, visticamāk, sakrīt ar augstu WACC vērtību WACC diapazonā), izslēdzot iespēju, ka zema WACC vērtība sakrīt ar augstu IRR vērtību.

127

WACC

IRR

IRR

WACC

Paks II

IRR

IRR

WACC

WACC

WACC

IRR

(128)  Šīs NPV aplēses ir konservatīvas, jo tajās nav ņemta vērā noteiktu veidu kavēšanās ietekme (skatīt 99., 246. un 0. apsvērumu) un 239. un 258. apsvērumā minētie fakti, kas varētu būtiski palielināt izmaksas vai samazināt nākotnes ieņēmumus, un tāpēc tajās var būt nepietiekami novērtēti galīgie zaudējumi. Jebkādas šo faktoru nobīdes palielinātu projekta neto zaudējumus.

128

(129)  ES Tiesas spriedums lietā T-57/11 Castelnou Energía/Eiropas Komisija, ECLI:EU:T:2014:1021, 181.–184. punkts.

129

Castelnou Energía

(130)  Skatīt 2007. gada likuma Nr. LXXXVI “Elektroenerģijas likums” 8. punktu.

130

(131)  Lisabonas līguma 2. protokols.

131

(132)  Skatīt Komisijas 2004. gada 22. septembra Lēmumu 2005/407/EK par valsts atbalstu, ko Apvienotā Karaliste plāno īstenot attiecībā uz British Energy plc (OV L 142, 6.6.2005., 26. lpp.), un Komisijas 2014. gada 8. oktobra Lēmumu (ES) 2015/658 par atbalsta pasākumu SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N), ko Apvienotā Karaliste plāno īstenot, lai atbalstītu Hinkley Point C atomelektrostaciju (OV L 109, 28.4.2015., 44. lpp.).

132

British Energy plc

Hinkley Point C

(133)  
  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Medium- and long-term development of generation assets of the Hungarian electricity system): https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr%C3%A1selemz%C3%A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (Mavir, 2016. gads).

133

A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Medium- and long-term development of generation assets of the Hungarian electricity system):

Mavir

(134)  
  Mankala ir Somijas elektroenerģijas nozarē plaši izmantots darījumdarbības modelis, kurā sabiedrība ar ierobežotu atbildību tiek vadīta līdzīgi kā bezpeļņas kooperatīva sabiedrība tās akciju īpašnieku interesēs. Pieejams http://www.ben.ee/public/Tuumakonverentsi%20ettekanded%202009/Peter%20S.%20Treialt%20-%20Mankala%20principles.pdf, iegūts 2015. gada 26. oktobrī.

134

Mankala

(135)  Attiecībā uz Čehiju skatīt http://www.world-nuclear.org/info/country-profiles/countries-a-f/czech-republic/, iegūts 2015. gada 26. oktobrī, attiecībā uz Lietuvu skatīt: http://www.world-nuclear.org/info/Country-Profiles/Countries-G-N/Lithuania/, iegūts 2015. gada 26. oktobrī, attiecībā uz Bulgāriju skatīt: http://www.world-nuclear.org/info/Country-Profiles/Countries-A-F/Bulgaria/, iegūts 2016. gada 21. jūnijā.

135

(136)  Attiecībā uz Rumāniju skatīt: http://economie.hotnews.ro/stiri-companii-20436128-nuclearelectrica-solicita-actionarilor-aprobarea-memorandumului-intelegere-care-semna-companie-chineza-pentru-construirea-unitatilor-3-4-cernavoda.htm, iegūts 2016. gada 21. jūnijā.

136

(137)  Vēl nepublicēts 2015. gada 2. novembra pētījums, 35. lpp.

137

(138)  Vēl nepublicēts 2015. gada 2. novembra pētījums, 35. lpp.

138

(139)  SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N) – Apvienotā Karaliste – Atbalsts Hinkley Point C kodolelektrostacijai.

139

Hinkley Point C

(140)  Vēl nepublicēts 2015. gada 2. novembra pētījums, 37. lpp.

140

(141)  Vēl nepublicēts 2015. gada 2. novembra pētījums, 38. lpp.

141

(142)  Vēl nepublicēts 2015. gada 2. novembra pētījums, 39. lpp.

142

(143)  Vēl nepublicēts 2015. gada 2. novembra pētījums, 60. lpp.

143

(144)  
  Moody’s Investor Service, Nuclear Generation’s Effect on Credit Quality (“Kodolenerģijas ražošanas ietekme uz kredītkvalitāti”), pieejams: https://www.oecd-nea.org/ndd/workshops/wpne/presentations/docs/2_2_LUND_OECD_Sept%2019_Lund_Moodys_Nuclear_Generations_effect_on_Credit_Quality.pdf, iegūts 2016. gada 13. jūlijā.

144

Moody’s Investor Service

Nuclear Generation’s Effect on Credit Quality

(145)  Skatīt 20. apsvērumu.

145

(146)  http://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2020/index_en.htm

146

(147)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvu 2001/77/EK un Direktīvu 2003/30/EK (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.).

147

(148)  http://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2030/index_en.htm

148

(149)  Elektroenerģijas ražošanas iekārtas mainīgās izmaksas ir tās, kas parasti nosaka vienas saražotās elektroenerģijas vienības galīgo cenu.

149

(150)  Paziņots Komisijai ar Nr. SA.47331 (2017/X) saskaņā ar Vispārējo grupu atbrīvojumu regulu (Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regula (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

150

(151)  Komisijas konsolidētais jurisdikcijas paziņojums saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV C 95, 16.4.2008., 1. lpp.).

151

---

| 1.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/119 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/119

---

KOMISIJAS DELEĢĒTAIS LĒMUMS (ES) 2017/2113

(2017. gada 11. septembris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/36/EK V pielikumu groza attiecībā uz kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem un apmācību kursu nosaukumiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 6054)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (1) un jo īpaši tās 21.a panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2005/36/EK V pielikumā uzskaitīti ārstu, vispārējās aprūpes māsu, zobārstu, veterinārārstu, vecmāšu, farmaceitu un arhitektu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2005/36/EK V pielikumā uzskaitīti ārstu, vispārējās aprūpes māsu, zobārstu, veterinārārstu, vecmāšu, farmaceitu un arhitektu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti.

| (2) | Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2016/790 (2) atjaunināja Direktīvas 2005/36/EK V pielikumu pēc dalībvalstu paziņojumiem par grozījumiem normatīvajos un administratīvajos aktos par attiecīgo kvalifikāciju apliecinošu dokumentu izsniegšanu. Kopš minētā lēmuma pieņemšanas vairākas dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai par papildu grozījumiem. Komisija uzskata, ka grozītie noteikumi ir saskaņā ar minētās direktīvas III sadaļas III nodaļas nosacījumiem. Tāpēc direktīvas V pielikums būtu jāatjaunina. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2016/790 (2) atjaunināja Direktīvas 2005/36/EK V pielikumu pēc dalībvalstu paziņojumiem par grozījumiem normatīvajos un administratīvajos aktos par attiecīgo kvalifikāciju apliecinošu dokumentu izsniegšanu. Kopš minētā lēmuma pieņemšanas vairākas dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai par papildu grozījumiem. Komisija uzskata, ka grozītie noteikumi ir saskaņā ar minētās direktīvas III sadaļas III nodaļas nosacījumiem. Tāpēc direktīvas V pielikums būtu jāatjaunina.

| (3) | Skaidrības un juridiskās noteiktības labad ir jāaizstāj visi attiecīgie Direktīvas 2005/36/EK V pielikuma punkti par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem un apmācību kursu nosaukumiem. |
| --- | --- |

(3)

Skaidrības un juridiskās noteiktības labad ir jāaizstāj visi attiecīgie Direktīvas 2005/36/EK V pielikuma punkti par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem un apmācību kursu nosaukumiem.

| (4) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Direktīva 2005/36/EK, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Direktīva 2005/36/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 2005/36/EK V pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 11. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  
  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.

1

(2)  Komisijas 2016. gada 13. janvāra Deleģētais lēmums (ES) 2016/790, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/36/EK V pielikumu groza attiecībā uz kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem un apmācību kursu nosaukumiem (OV L 134, 24.5.2016., 135. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2005/36/EK V pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 5.1.1. līdz 5.1.4. punktu aizstāj ar šādiem:
  “5.1.1.   Ārsta ar pamatapmācību kvalifikāciju apliecinošie dokumenti










  Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgique/België/Belgien | Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine
  Diplôme de “médecin”/Master in de geneeskunde | — | Les universités/De universiteiten |

1)

pielikuma 5.1.1. līdz 5.1.4. punktu aizstāj ar šādiem:

“5.1.1.   Ārsta ar pamatapmācību kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts

Atsauces datums

Belgique/België/Belgien

Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine

Diplôme de “médecin”/Master in de geneeskunde

—

Les universités/De universiteiten

| — | Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

20.12.1976.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен “магистър” по Медицина” и професионална квалификация “Магистър-лекар”

Университет

1.1.2007.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

Lékářská fakulta univerzity v České republice

1.5.2004.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i medicin (cand.med.)

Bevis for bestået lægevidenskabelig embedseksamen (cand.med.)

Universitet

Styrelsen for Patientsikkerhed

Medicinsk universitetsfakultet

| — | Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

| — | Autorisation som læge og tilladelse til selvstændigt virke som læge |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge og tilladelse til selvstændigt virke som læge

20.12.1976.

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

20.12.1976.

Eesti

Arstikraad

Degree in Medicine (MD)

Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

1.5.2004.

Ελλάς

Πτυχίο Ιατρικής

| — | Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου, |
| --- | --- |

—

Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου,

| — | Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου |
| --- | --- |

—

Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου

1.1.1981.

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

Título de Licenciado en Medicina

Título de Graduado/a en Medicina

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986.

France

Diplôme de fin de deuxième cycle des études médicales

Universités

20.12.1976.

Hrvatska

Diploma “doktor medicine/doktorica medicine”

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

1.7.2013.

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20.12.1976.

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all’esercizio della medicina e chirurgia

20.12.1976.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

Ιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004.

Latvija

Ārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

1.5.2004.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

1.5.2004.

| 2. | Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d’Etat de docteur en médecine, chirurgie et accouchements

Jury d’examen d’Etat

Certificat de stage

20.12.1976.

Magyarország

Okleveles orvosdoktor oklevél (dr. med)

Egyetem

1.5.2004.

Malta

Lawrja ta’ Tabib tal-Mediċina u l-Kirurġija

Universita` ta’ Malta

Ċertifikat ta’ reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

1.5.2004.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

20.12.1976.

Österreich

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

Medizinische Fakultät einer Universität, bzw Medizinische Universität

1.1.1994.

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem “lekarza”

szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Państwowego (1)
   (3)

/Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Końcowego (2)
   (3)

1.5.2004.

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Certificado de mestrado integrado em medicina

Universidades

Certificado emitido pela Ordem dos Médicos

1.1.1986.

România

Diplomă de licenţă de doctor medic

Diploma de licență și master (4)

Universităţi

Ministerul Educației Naționale (4)

1.1.2007.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “doktor medicine/doktorica medicine”

Univerza

Potrdilo o Opravljenem Strokovnem Izpitu za Poklic Zdravnik/Zdravnica

1.5.2004.

Slovensko

DIPLOM všeobecné lekárstvo doktor všeobecného lekárstva (“MUDr.”)

Univerzita

1.5.2004.

Suomi/Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

Yliopisto

1.1.1994.

Sverige

Läkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

1.1.1994.

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20.12.1976.

5.1.2.   Specializēto ārstu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgique/België/Belgien | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique | 20.12.1976. |
| България | Свидетелство за призната специалност | Университет | 1.1.2007. |
| Česká republika | Diplom o specializaci | Ministerstvo zdravotnictví | 1.5.2004. |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen
  Styrelsen for Patientsikkerhed | 20.12.1976. |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 20.12.1976. |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal | Tartu Ülikool | 1.5.2004. |
| Ελλάς | Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας | 1. | Περιφέρεια |

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Atsauces datums

Belgique/België/Belgien

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

20.12.1976.

България

Свидетелство за призната специалност

Университет

1.1.2007.

Česká republika

Diplom o specializaci

Ministerstvo zdravotnictví

1.5.2004.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

Styrelsen for Patientsikkerhed

20.12.1976.

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

20.12.1976.

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

Tartu Ülikool

1.5.2004.

Ελλάς

Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας

1.

Περιφέρεια

| 2. | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

2.

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| 3. | Νομαρχία |
| --- | --- |

3.

Νομαρχία

1.1.1981.

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1.1.1986.

France

| 1. | Certificat d’études spéciales de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

1.

Certificat d’études spéciales de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine

| 1. | Universités |
| --- | --- |

1.

Universités

20.12.1976.

| 2. | Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d’Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

2.

Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d’Etat de docteur en médecine

| 2. | Conseil de l’Ordre des médecins |
| --- | --- |

2.

Conseil de l’Ordre des médecins

| 3. | Diplôme d’études spécialisées ou diplôme d’études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

3.

Diplôme d’études spécialisées ou diplôme d’études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine

| 3. | Universités |
| --- | --- |

3.

Universités

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

Ministarstvo nadležno za zdravstvo

1.7.2013.

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Competent authority

20.12.1976.

Italia

Diploma di medico specialista

Università

20.12.1976.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

Ιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004.

Latvija

“Sertifikāts” – kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

Latvijas Ārstu biedrība

Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

1.5.2004.

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004.

Luxembourg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

20.12.1976.

Magyarország

Szakorvosi bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004.

Malta

Ċertifikat ta’ Speċjalista Mediku

Kumitat ta’ Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004.

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

20.12.1976.

Diploma geneeskundig specialist

| — | Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (5) |
| --- | --- |

—

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (5)

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1.1.1994.

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004.

Portugal

Titulo de especialista

Ordem dos Médicos

1.1.1986.

România

Certificat de medic specialist

Ministerul Sănătăţii

1.1.2007.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004.

Slovensko

Diplom o špecializácii

| 1. | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

1.

Slovenská zdravotnícka univerzita

| 2. | Univerzita Komenského v Bratislave |
| --- | --- |

2.

Univerzita Komenského v Bratislave

| 3. | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

3.

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

1.5.2004.

Suomi/Finland

Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

Yliopisto

1.1.1994.

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1.1.1994.

United Kingdom

Certificate of Completion of training

Postgraduate Medical Education and Training Board

20.12.1976.

General Medical Council

1.4.2010.

5.1.3.   Apmācību kursu nosaukumi specializētajā medicīnā

| | Anestezioloģija | Vispārējā ķirurģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie | Chirurgie/Heelkunde |
| България | Анестезиология и интензивно лечение | Хирургия |
| Česká republika | Anesteziologie a intenzivní medicína | Chirurgie |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi |
| Deutschland | Anästhesiologie | (Allgemeine) Chirurgie |
| Eesti | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| Ελλάς | Αναισθησιολογία | Χειρουργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Hrvatska | Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina | Opća kirurgija |
| Ireland | Anaesthesia | General surgery |
| Italia | Anestesia, rianimazione e terapia intensiva
  Anestesia, rianimazione, terapia intensiva e del dolore (7) | Chirurgia generale |
| Κύπρος | Αναισθησιολογία | Γενική Χειρουργική |
| Latvija | Anestezioloģija un reanimatoloģija | Ķirurģija |
| Lietuva | Anesteziologija reanimatologija | Chirurgija |
| Luxembourg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Magyarország | Aneszteziológia és intenzív terápia | Sebészet |
| Malta | Anesteżija u Kura Intensiva | Kirurġija Ġenerali |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | — | Chirurgie |

Anestezioloģija

Vispārējā ķirurģija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie

Chirurgie/Heelkunde

България

Анестезиология и интензивно лечение

Хирургия

Česká republika

Anesteziologie a intenzivní medicína

Chirurgie

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi

Deutschland

Anästhesiologie

(Allgemeine) Chirurgie

Eesti

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Ελλάς

Αναισθησιολογία

Χειρουργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Hrvatska

Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina

Opća kirurgija

Ireland

Anaesthesia

General surgery

Italia

Anestesia, rianimazione e terapia intensiva

Anestesia, rianimazione, terapia intensiva e del dolore (7)

Chirurgia generale

Κύπρος

Αναισθησιολογία

Γενική Χειρουργική

Latvija

Anestezioloģija un reanimatoloģija

Ķirurģija

Lietuva

Anesteziologija reanimatologija

Chirurgija

Luxembourg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Magyarország

Aneszteziológia és intenzív terápia

Sebészet

Malta

Anesteżija u Kura Intensiva

Kirurġija Ġenerali

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

—

Chirurgie

| — | Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (6) |
| --- | --- |

—

Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (6)

Polska

Anestezjologia i intensywna terapia

Chirurgia ogólna

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

România

Anestezie şi terapie intensivă

Chirurgie generală

Slovenija

Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

Splošna kirurgija

Slovensko

Anestéziológia a intenzívna medicína

Chirurgia

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anaesthetics

General surgery

| | Neiroķirurģija | Dzemdniecība un ginekoloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde |
| България | Неврохирургия | Акушерство и гинекология |
| Česká republika | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| Danmark | Neurokirurgi | Gynækologi og obstetrik |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Eesti | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| Ελλάς | Νευροχειρουργική | Μαιευτική-Γυναικολογία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Hrvatska | Neurokirurgija | Ginekologija i opstetricija |
| Ireland | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Κύπρος | Νευροχειρουργική | Μαιευτική – Γυναικολογία |
| Latvija | Neiroķirurģija | Ginekoloģija un dzemdniecība |
| Lietuva | Neurochirurgija | Akušerija ginekologija |
| Luxembourg | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Magyarország | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| Malta | Newrokirurġija | Ostetriċja u Ġinekoloġija |
| Nederland | Neurochirurgie | Obstetrie en Gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Polska | Neurochirurgia | Położnictwo i ginekologia |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| România | Neurochirurgie | Obstetrică-ginecologie |
| Slovenija | Nevrokirurgija | Ginekologija in porodništvo |
| Slovensko | Neurochirurgia | Gynekológia a pôrodníctvo |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia/Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Neiroķirurģija

Dzemdniecība un ginekoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde

България

Неврохирургия

Акушерство и гинекология

Česká republika

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Danmark

Neurokirurgi

Gynækologi og obstetrik

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Eesti

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Ελλάς

Νευροχειρουργική

Μαιευτική-Γυναικολογία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Hrvatska

Neurokirurgija

Ginekologija i opstetricija

Ireland

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Κύπρος

Νευροχειρουργική

Μαιευτική – Γυναικολογία

Latvija

Neiroķirurģija

Ginekoloģija un dzemdniecība

Lietuva

Neurochirurgija

Akušerija ginekologija

Luxembourg

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Magyarország

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Malta

Newrokirurġija

Ostetriċja u Ġinekoloġija

Nederland

Neurochirurgie

Obstetrie en Gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Polska

Neurochirurgia

Położnictwo i ginekologia

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

România

Neurochirurgie

Obstetrică-ginecologie

Slovenija

Nevrokirurgija

Ginekologija in porodništvo

Slovensko

Neurochirurgia

Gynekológia a pôrodníctvo

Suomi/Finland

Neurokirurgia/Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| | Vispārējā (internā) medicīna | Oftalmoloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne/Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie/Oftalmologie |
| България | Вътрешни болести | Очни болести |
| Česká republika | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| Danmark | | Oftalmologi |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Eesti | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| Ελλάς | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Hrvatska | Opća interna medicina | Oftalmologija i optometrija |
| Ireland | General (Internal) Medicine | Ophthalmic surgery
  Ophthalmology (8) |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Κύπρος | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| Latvija | Internā medicīna | Oftalmoloģija |
| Lietuva | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| Luxembourg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Magyarország | Belgyógyászat | Szemészet |
| Malta | Mediċina Interna | Oftalmoloġija |
| Nederland | Interne geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Polska | Choroby wewnętrzne | Okulistyka |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| România | Medicină internă | Oftalmologie |
| Slovenija | Interna medicina | Oftalmologija |
| Slovensko | Vnútorné lekárstvo | Oftalmológia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit/Inre medicin | Silmätaudit/Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicin | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | General (internal) medicine | Ophthalmology |

Vispārējā (internā) medicīna

Oftalmoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Médecine interne/Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie/Oftalmologie

България

Вътрешни болести

Очни болести

Česká republika

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Danmark

Oftalmologi

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Eesti

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Ελλάς

Παθολογία

Οφθαλμολογία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Hrvatska

Opća interna medicina

Oftalmologija i optometrija

Ireland

General (Internal) Medicine

Ophthalmic surgery

Ophthalmology (8)

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Κύπρος

Παθολογία

Οφθαλμολογία

Latvija

Internā medicīna

Oftalmoloģija

Lietuva

Vidaus ligos

Oftalmologija

Luxembourg

Médecine interne

Ophtalmologie

Magyarország

Belgyógyászat

Szemészet

Malta

Mediċina Interna

Oftalmoloġija

Nederland

Interne geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Polska

Choroby wewnętrzne

Okulistyka

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

România

Medicină internă

Oftalmologie

Slovenija

Interna medicina

Oftalmologija

Slovensko

Vnútorné lekárstvo

Oftalmológia

Suomi/Finland

Sisätaudit/Inre medicin

Silmätaudit/Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicin

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

General (internal) medicine

Ophthalmology

| | Otorinolaringoloģija | Pediatrija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie | Pédiatrie/Pediatrie |
| България | Ушно-носно-гърлени болести | Педиатрия |
| Česká republika | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi | Pædiatri |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinder- und Jugendmedizin |
| Eesti | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| Ελλάς | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatría y sus áreas especificas |
| France | Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale | Pédiatrie |
| Hrvatska | Otorinolaringologija | Pedijatrija |
| Ireland | Otolaryngology | Paediatrics |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pediatria |
| Κύπρος | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| Latvija | Otolaringoloģija | Pediatrija |
| Lietuva | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| Luxembourg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Magyarország | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| Malta | Otorinolaringoloġija | Pedjatrija |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | — | Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten |

Otorinolaringoloģija

Pediatrija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

Pédiatrie/Pediatrie

България

Ушно-носно-гърлени болести

Педиатрия

Česká republika

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Danmark

Oto-rhino-laryngologi

Pædiatri

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinder- und Jugendmedizin

Eesti

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Ελλάς

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatría y sus áreas especificas

France

Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale

Pédiatrie

Hrvatska

Otorinolaringologija

Pedijatrija

Ireland

Otolaryngology

Paediatrics

Italia

Otorinolaringoiatria

Pediatria

Κύπρος

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

Latvija

Otolaringoloģija

Pediatrija

Lietuva

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Luxembourg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Magyarország

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Malta

Otorinolaringoloġija

Pedjatrija

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

—

Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten

| — | Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (9) |
| --- | --- |

—

Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (9)

Kinder- und Jugendheilkunde

Polska

Otorynolaryngologia

Pediatria

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

România

Otorinolaringologie

Pediatrie

Slovenija

Otorinolaringológija

Pediatrija

Slovensko

Otorinolaryngológia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit/Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Paediatrics

| | Ftiziopneimonoloģija | Uroloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Pneumologie | Urologie |
| България | Пневмология и фтизиатрия | Урология |
| Česká republika | Pneumologie a ftizeologie | Urologie |
| Danmark | Intern medicin: lungesygdomme | Urologi |
| Deutschland | — | Pneumologie |

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Pneumologie

Urologie

България

Пневмология и фтизиатрия

Урология

Česká republika

Pneumologie a ftizeologie

Urologie

Danmark

Intern medicin: lungesygdomme

Urologi

Deutschland

—

Pneumologie

| — | Innere Medizin und Pneumologie (10) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (10)

Urologie

Eesti

Pulmonoloogia

Uroloogia

Ελλάς

Φυματιολογία- Πνευμοvολογία

Ουρολογία

España

Neumología

Urología

France

Pneumologie

Chirurgie urologique

Hrvatska

Pulmologija

Urologija

Ireland

Respiratory medicine

Urology

Italia

Malattie dell’apparato respiratorio

Urologia

Κύπρος

Πνευμονολογία – Φυματιολογία

Ουρολογία

Latvija

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Lietuva

Pulmonologija

Urologija

Luxembourg

Pneumologie

Urologie

Magyarország

Tüdőgyógyászat

Urológia

Malta

Mediċina Respiratorja

Uroloġija

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

| — | Lungenkrankheiten |
| --- | --- |

—

Lungenkrankheiten

| — | Innere Medizin und Pneumologie (11) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (11)

Urologie

Polska

Choroby płuc

Urologia

Portugal

Pneumologia

Urologia

România

Pneumologie

Urologie

Slovenija

Pnevmologija

Urologija

Slovensko

Pneumológia a ftizeológia

Urológia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

Urologia/Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Respiratory medicine

Urology

| | Traumatoloģija un ortopēdija | Patoloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique/Pathologische anatomie |
| България | Ортопедия и травматология | Обща и клинична патология |
| Česká republika | Ortopedie | Patologie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi og cytology |
| Deutschland | — | Orthopädie (und Unfallchirurgie) |

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

България

Ортопедия и травматология

Обща и клинична патология

Česká republika

Ortopedie

Patologie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi og cytology

Deutschland

—

Orthopädie (und Unfallchirurgie)

| — | Orthopädie und Unfallchirurgie (12) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Unfallchirurgie (12)

Pathologie

Eesti

Ortopeedia

Patoloogia

Ελλάς

Ορθοπεδική

Παθολογική Ανατομική

España

Cirugía ortopédica y traumatología

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Hrvatska

Ortopedija i traumatologija

Patologija

Patologija i citologija (14)

Ireland

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Κύπρος

Ορθοπεδική

Παθολογοανατομία – Ιστολογία

Latvija

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Lietuva

Ortopedija traumatologija

Patologija

Luxembourg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Magyarország

Ortopédia és traumatológia

Patológia

Malta

Kirurġija Ortopedika

Istopatoloġija

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

| — | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

| — | Orthopädie und Traumatologie (13) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Traumatologie (13)

| — | Pathologie |
| --- | --- |

—

Pathologie

| — | Klinische Pathologie und Molekularpathologie (13) |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Molekularpathologie (13)

| — | Klinische Pathologie und Neuropathologie |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Neuropathologie

Polska

Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

Patomorfologia

Portugal

Ortopedia

Anatomia patologica

România

Ortopedie şi traumatologie

Anatomie patologică

Slovenija

| — | Ortopedska kirurgija; Travmatologija |
| --- | --- |

—

Ortopedska kirurgija; Travmatologija

Patologija

Slovensko

Ortopédia

Patologická anatómia

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

Patologia/Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| | Neiroloģija | Psihiatrija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie, particulièrement de l’adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie |
| България | Нервни болести | Психиатрия |
| Česká republika | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Eesti | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| Ελλάς | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Hrvatska | Neurologija | Psihijatrija |
| Ireland | Neurology | Psychiatry |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Κύπρος | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| Latvija | Neiroloģija | Psihiatrija |
| Lietuva | Neurologija | Psichiatrija |
| Luxembourg | Neurologie | Psychiatrie |
| Magyarország | Neurológia | Pszichiátria |
| Malta | Newroloġija | Psikjatrija |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin |
| Polska | Neurologia | Psychiatria |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| România | Neurologie | Psihiatrie |
| Slovenija | Nevrologija | Psihiatrija |
| Slovensko | Neurológia | Psychiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia/Neurologi | Psykiatria/Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurology | General psychiatry |

Neiroloģija

Psihiatrija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie, particulièrement de l’adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie

България

Нервни болести

Психиатрия

Česká republika

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Eesti

Neuroloogia

Psühhiaatria

Ελλάς

Νευρολογία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Hrvatska

Neurologija

Psihijatrija

Ireland

Neurology

Psychiatry

Italia

Neurologia

Psichiatria

Κύπρος

Νευρολογία

Ψυχιατρική

Latvija

Neiroloģija

Psihiatrija

Lietuva

Neurologija

Psichiatrija

Luxembourg

Neurologie

Psychiatrie

Magyarország

Neurológia

Pszichiátria

Malta

Newroloġija

Psikjatrija

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin

Polska

Neurologia

Psychiatria

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

România

Neurologie

Psihiatrie

Slovenija

Nevrologija

Psihiatrija

Slovensko

Neurológia

Psychiatria

Suomi/Finland

Neurologia/Neurologi

Psykiatria/Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurology

General psychiatry

| | Diagnostiskā radioloģija | Radioterapija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Radiodiagnostic/Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie |
| България | Образна диагностика | Лъчелечение |
| Česká republika | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| Danmark | Radiologi | Klinisk Onkologi |
| Deutschland | (Diagnostische) Radiologie | Strahlentherapie |
| Eesti | Radioloogia | Onkoloogia |
| Ελλάς | Ακτινοδιαγνωστική | Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie option oncologie radiothérapique |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Onkologija i radioterapija |
| Ireland | Radiology | Radiation oncology |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Κύπρος | Ακτινολογία | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία |
| Latvija | Diagnostiskā radioloģija | Terapeitiskā radioloģija |
| Lietuva | Radiologija | Onkologija radioterapija |
| Luxembourg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Magyarország | Radiológia | Sugárterápia |
| Malta | Radjoloġija | Onkoloġija u Radjoterapija |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Radiologie | Strahlentherapie-Radioonkologie |
| Polska | Radiologia i diagnostyka obrazowa | Radioterapia onkologiczna |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia
  Radioncologia |
| România | Radiologie-imagistică medicală | Radioterapie |
| Slovenija | Radiologija | Radioterapija in onkologija |
| Slovensko | Rádiológia | Radiačná onkológia |
| Suomi/Finland | Radiologia/Radiologi | Syöpätaudit/Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi
  Radiologi (16) | Tumörsjukdomar (allmän onkologi)
  Onkologi (15) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Diagnostiskā radioloģija

Radioterapija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

България

Образна диагностика

Лъчелечение

Česká republika

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Danmark

Radiologi

Klinisk Onkologi

Deutschland

(Diagnostische) Radiologie

Strahlentherapie

Eesti

Radioloogia

Onkoloogia

Ελλάς

Ακτινοδιαγνωστική

Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie option oncologie radiothérapique

Hrvatska

Klinička radiologija

Onkologija i radioterapija

Ireland

Radiology

Radiation oncology

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Κύπρος

Ακτινολογία

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Diagnostiskā radioloģija

Terapeitiskā radioloģija

Lietuva

Radiologija

Onkologija radioterapija

Luxembourg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Magyarország

Radiológia

Sugárterápia

Malta

Radjoloġija

Onkoloġija u Radjoterapija

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Radiologie

Strahlentherapie-Radioonkologie

Polska

Radiologia i diagnostyka obrazowa

Radioterapia onkologiczna

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

Radioncologia

România

Radiologie-imagistică medicală

Radioterapie

Slovenija

Radiologija

Radioterapija in onkologija

Slovensko

Rádiológia

Radiačná onkológia

Suomi/Finland

Radiologia/Radiologi

Syöpätaudit/Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Radiologi (16)

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

Onkologi (15)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| | Plastiskā ķirurģija | Klīniskā bioloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde | Biologie clinique/Klinische biologie |
| България | Пластично-възстановителна и естетична хирургия | Клинична лаборатория |
| Česká republika | Plastická chirurgie | |
| Danmark | Plastikkirurgi | |
| Deutschland | — | Plastische (und Ästhetische) Chirurgie |

Plastiskā ķirurģija

Klīniskā bioloģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Biologie clinique/Klinische biologie

България

Пластично-възстановителна и естетична хирургия

Клинична лаборатория

Česká republika

Plastická chirurgie

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

—

Plastische (und Ästhetische) Chirurgie

| — | Plastische und Ästhetische Chirurgie (17) |
| --- | --- |

—

Plastische und Ästhetische Chirurgie (17)

Laboratoriumsmedizin (18)

Eesti

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Ελλάς

Πλαστική Χειρουργική

Ιατρική βιοπαθολογία (21)

España

Cirugía plástica, estética y reparadora

Análisis clínicos

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Biologie médicale

Hrvatska

Plastična, rekonstrukcijska i estetska kirurgija

Ireland

Plastic, reconstructive and aesthetic surgery

Italia

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

Patologia clinica

Patologia clinica e biochimica clinica (20)

Κύπρος

Πλαστική Χειρουργική

Latvija

Plastiskā ķirurģija

Lietuva

Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

Laboratorinė medicina

Luxembourg

Chirurgie plastique

Biologie clinique

Magyarország

Plasztikai (égési) sebészet

Orvosi laboratóriumi diagnosztika

Malta

Kirurġija Plastika

Nederland

Plastische chirurgie

Österreich

Plastische, Ästhetische und Rekonstruktive Chirurgie

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie (19)

Medizinische Biologie

Polska

Chirurgia plastyczna

Diagnostyka laboratoryjna

Portugal

Cirurgia plástica, estética e reconstrutiva

Patologia clínica

România

Chirurgie plastică, estetică şi microchirurgie reconstructivă

Medicină de laborator

Slovenija

Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

Slovensko

Plastická chirurgia

Laboratórna medicína

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastic surgery

| | Mikrobioloģija | Klīniskā bioķīmija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Микробиология | Биохимия |
| Česká republika | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| Danmark | Klinisk mikrobiologi | Klinisk biokemi |
| Deutschland | — | Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie |

Mikrobioloģija

Klīniskā bioķīmija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

България

Микробиология

Биохимия

Česká republika

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Danmark

Klinisk mikrobiologi

Klinisk biokemi

Deutschland

—

Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie

| — | Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (24) |
| --- | --- |

—

Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (24)

Laboratoriumsmedizin (22)

Eesti

Ελλάς

| — | Ιατρική Βιοπαθολογία |
| --- | --- |

—

Ιατρική Βιοπαθολογία

| — | Μικροβιολογία |
| --- | --- |

—

Μικροβιολογία

Ιατρική βιοπαθολογία (27)

España

Microbiología y parasitología

Bioquímica clínica

France

Hrvatska

Klinička mikrobiologija

Ireland

Microbiology

Chemical pathology

Italia

Microbiologia e virologia

Biochimica clinica (26)

Κύπρος

Μικροβιολογία

Latvija

Mikrobioloģija

Lietuva

Luxembourg

Microbiologie

Chimie biologique

Magyarország

Orvosi mikrobiológia

Malta

Mikrobijoloġija

Patoloġija Kimika

Nederland

Medische microbiologie

Klinische chemie (23)

Österreich

| — | Hygiene und Mikrobiologie |
| --- | --- |

—

Hygiene und Mikrobiologie

| — | Klinische Mikrobiologie und Hygiene (25) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Hygiene (25)

| — | Klinische Mikrobiologie und Virologie (25) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Virologie (25)

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Polska

Mikrobiologia lekarska

Portugal

România

Slovenija

Klinična mikrobiologija

Medicinska biokemija

Slovensko

Klinická mikrobiológia

Klinická biochémia

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

Kliininen kemia/Klinisk kemi

Sverige

Klinisk bakteriologi

Klinisk mikrobiologi (28)

Klinisk kemi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

Chemical pathology

| | Imunoloģija | Torakālā ķirurģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (29) |
| България | Клинична имунология | Гръдна хирургия Кардиохирургия |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Hrudní chirurgie |
| Danmark | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi |
| Deutschland | | Thoraxchirurgie |
| Eesti | | Torakaalkirurgia |
| Ελλάς | | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Inmunología | — | Cirugía torácica |

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (29)

България

Клинична имунология

Гръдна хирургия Кардиохирургия

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Hrudní chirurgie

Danmark

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

Deutschland

Thoraxchirurgie

Eesti

Torakaalkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Θώρακος

España

Inmunología

—

Cirugía torácica

| — | Cirugía cardiovascular |
| --- | --- |

—

Cirugía cardiovascular

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Ireland

Immunology (clinical and laboratory)

Cardiothoracic surgery

Italia

| — | Chirurgia toracica |
| --- | --- |

—

Chirurgia toracica

| — | Cardiochirurgia |
| --- | --- |

—

Cardiochirurgia

Κύπρος

Ανοσολογία

Χειρουργική Θώρακος

Latvija

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Sirds ķirurgs

Lietuva

Krūtinės chirurgija

Luxembourg

Immunologie

Chirurgie thoracique

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Mellkassebészet

Malta

Immunoloġija

Kirurġija Kardjo-Toraċika

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Österreich

| — | Immunologie |
| --- | --- |

—

Immunologie

| — | Klinische Immunologie (30) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie (30)

Thoraxchirurgie

Polska

Immunologia kliniczna

Chirurgia klatki piersiowej

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

România

Chirurgie toracică

Slovenija

Torakalna kirurgija

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Hrudníková chirurgia

Suomi/Finland

Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Klinisk immunologi (31)

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Immunology

Cardo-thoracic surgery

| | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (32) |
| България | Детска хирургия | Съдова хирургия |
| Česká republika | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| Danmark | | Karkirurgi |
| Deutschland | Kinderchirurgie | Gefäßchirurgie |
| Eesti | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| Ελλάς | Χειρουργική Παίδων | Αγγειοχειρουργική |
| España | Cirugía pediátrica | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie infantile | Chirurgie vasculaire |
| Hrvatska | Dječja kirurgija | Vaskularna kirurgija |
| Ireland | Paediatric surgery | |
| Italia | Chirurgia pediatrica | Chirurgia vascolare |
| Κύπρος | Χειρουργική Παίδων | Χειρουργική Αγγείων |
| Latvija | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| Lietuva | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie pédiatrique | Chirurgie vasculaire |
| Magyarország | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| Malta | Kirurgija Pedjatrika | Kirurġija Vaskolari |
| Nederland | | |
| Österreich | Kinder- und Jugendchirurgie | Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie |
| Polska | Chirurgia dziecięca | Chirurgia naczyniowa |
| Portugal | Cirurgia pediátrica | Angologia/Cirurgia vascular |
| România | Chirurgie pediatrică | Chirurgie vasculară |
| Slovenija | | Kardiovaskularna kirurgija |
| Slovensko | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia/Barnkirurgi | Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi | Kärlkirurgi |
| United Kingdom | Paediatric surgery | Asinsvadu ķirurģija |

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (32)

България

Детска хирургия

Съдова хирургия

Česká republika

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Danmark

Karkirurgi

Deutschland

Kinderchirurgie

Gefäßchirurgie

Eesti

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Παίδων

Αγγειοχειρουργική

España

Cirugía pediátrica

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie infantile

Chirurgie vasculaire

Hrvatska

Dječja kirurgija

Vaskularna kirurgija

Ireland

Paediatric surgery

Italia

Chirurgia pediatrica

Chirurgia vascolare

Κύπρος

Χειρουργική Παίδων

Χειρουργική Αγγείων

Latvija

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Lietuva

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie pédiatrique

Chirurgie vasculaire

Magyarország

Gyermeksebészet

Érsebészet

Malta

Kirurgija Pedjatrika

Kirurġija Vaskolari

Nederland

Österreich

Kinder- und Jugendchirurgie

Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie

Polska

Chirurgia dziecięca

Chirurgia naczyniowa

Portugal

Cirurgia pediátrica

Angologia/Cirurgia vascular

România

Chirurgie pediatrică

Chirurgie vasculară

Slovenija

Kardiovaskularna kirurgija

Slovensko

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Suomi/Finland

Lastenkirurgia/Barnkirurgi

Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

Kärlkirurgi

United Kingdom

Paediatric surgery

Asinsvadu ķirurģija

| | Kardioloģija | Gastroenteroloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Cardiologie | Gastro-entérologie/Gastro-enterologie |
| България | Кардиология | Гастроентерология (33) |
| Česká republika | Kardiologie | Gastroenterologie |
| Danmark | Intern medicin: kardiologi | Intern medicin: gastroenterology og hepatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie |

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Cardiologie

Gastro-entérologie/Gastro-enterologie

България

Кардиология

Гастроентерология (33)

Česká republika

Kardiologie

Gastroenterologie

Danmark

Intern medicin: kardiologi

Intern medicin: gastroenterology og hepatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie

| — | Innere Medizin und Kardiologie (34) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Kardiologie (34)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie

| — | Innere Medizin und Gastroenterologie (34) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Gastroenterologie (34)

Eesti

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Ελλάς

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

España

Cardiología

Aparato digestivo

France

Cardiologie et maladies vasculaires

Gastro-entérologie et hépatologie

Hrvatska

Kardiologija

Gastroenterologija

Ireland

Cardiology

Gastro-enterology

Italia

Malattie dell’apparato cardiovascolare

Gastroenterologia

Malattie dell’apparato digerente (35)

Κύπρος

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

Latvija

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Lietuva

Kardiologija

Gastroenterologija

Luxembourg

Cardiologie et angiologie

Gastro-enterologie

Magyarország

Kardiológia

Gasztroenterológia

Malta

Kardjoloġija

Gastroenteroloġija

Nederland

Cardiologie

Maag-darm-leverziekten

Österreich

Innere Medizin und Kardiologie

Innere Medizin und Gastroenterologie und Hepatologie

Polska

Kardiologia

Gastrenterologia

Portugal

Cardiologia

Gastrenterologia

România

Cardiologie

Gastroenterologie

Slovenija

Kardiologija in vaskularna medicina

Gastroenterologija

Slovensko

Kardiológia

Gastroenterológia

Suomi/Finland

Kardiologia/Kardiologi

Gastroenterologia/Gastroenterologi

Sverige

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Cardiology

Gastroenterology

| | Reimatoloģija | Hematoloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Rhumathologie/reumatologie | |
| България | Ревматология | Клинична хематология |
| Česká republika | Revmatologie | Hematologie a transfúzní lékařství |
| Danmark | Intern medicin: reumatologi | Intern medicin: hæmatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie |

Reimatoloģija

Hematoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Rhumathologie/reumatologie

България

Ревматология

Клинична хематология

Česká republika

Revmatologie

Hematologie a transfúzní lékařství

Danmark

Intern medicin: reumatologi

Intern medicin: hæmatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie

| — | Innere Medizin und Rheumatologie (36) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Rheumatologie (36)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie

| — | Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (36) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (36)

Eesti

Reumatoloogia

Hematoloogia

Ελλάς

Ρευματολογία

Αιματολογία

España

Reumatología

Hematología y hemoterapia

France

Rhumatologie

Hrvatska

Reumatologija

Hematologija

Ireland

Rheumatology

Haematology (clinical and laboratory)

Italia

Reumatologia

Ematologia

Κύπρος

Ρευματολογία

Αιματολογία

Latvija

Reimatoloģija

Hematoloģija

Lietuva

Reumatologija

Hematologija

Luxembourg

Rhumatologie

Hématologie

Magyarország

Reumatológia

Hematológia

Malta

Rewmatoloġija

Ematoloġija

Nederland

Reumatologie

Österreich

Innere Medizin und Rheumatologie

Innere Medizin und Hämatologie und internistische Onkologie

Polska

Reumatologia

Hematologia

Portugal

Reumatologia

Imuno-hemoterapia

România

Reumatologie

Hematologie

Slovenija

Revmatologija

Hematologija

Slovensko

Reumatológia

Hematológia a transfúziológia

Suomi/Finland

Reumatologia/Reumatologi

Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

Sverige

Reumatologi

Hematologi

United Kingdom

Rheumatology

Haematology

| | Endokrinoloģija | Fizioterapija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie |
| България | Ендокринология и болести на обмяната | Физикална и рехабилитационна медицина |
| Česká republika | Diabelotologie a endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| Danmark | Intern medicin: endokrinologi | |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie |

Endokrinoloģija

Fizioterapija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

България

Ендокринология и болести на обмяната

Физикална и рехабилитационна медицина

Česká republika

Diabelotologie a endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Danmark

Intern medicin: endokrinologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie

| — | Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (37) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (37)

Physikalische und Rehabilitative Medizin

Eesti

Endokrinoloogia

Taastusravi ja füsiaatria

Ελλάς

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

España

Endocrinología y nutrición

Medicina física y rehabilitación

France

Endocrinologie – diabète – maladies métaboliques

Médecine physique et de réadaptation

Hrvatska

Endokrinologija i dijabetologija

Fizikalna medicina i rehabilitacija

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Endocrinologia e malattie del metabolismo (38)

Medicina fisica e riabilitazione

Medicina fisica e riabilitativa (38)

Κύπρος

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

Latvija

Endokrinoloģija

Rehabilitoloģija un fiziskā rehabilitācija

Fizikālā medicīna

Lietuva

Endokrinologija

Fizinė medicina ir reabilitacija

Luxembourg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Magyarország

Endokrinológia

Fizikális medicina és rehabilitációs orvoslás

Malta

Endokrinoloġija u Dijabete

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie

Physikalische Medizin und Allgemeine Rehabilitation

Polska

Endokrynologia

Rehabilitacja medyczna

Portugal

Endocrinologia/Nutrição

Medicina física e de reabilitação

România

Endocrinologie

Reabilitare Medicală

Slovenija

Fizikalna in rehabilitacijska medicina

Slovensko

Endokrinológia

Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

Suomi/Finland

Endokrinologia/Endokrinologi

Fysiatria/Fysiatri

Sverige

Endokrina sjukdomar

Endokrinologi och diabetologi (39)

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| | Neiropsihiatrija | Dermatoloģija un veneroloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Neuropsychiatrie (40) | Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie |
| България | | Кожни и венерически болести |
| Česká republika | | Dermatovenerologie |
| Danmark | | Dermato-venerologi |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) | Haut – und Geschlechtskrankheiten |
| Eesti | | Dermatoveneroloogia |
| Ελλάς | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| España | | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Neuropsychiatrie (41) | Dermatologie et vénéréologie |
| Hrvatska | | Dermatologija i venerologija |
| Ireland | | |
| Italia | Neuropsichiatria (42) | Dermatologia e venereologia |
| Κύπρος | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| Latvija | | Dermatoloģija un veneroloģija |
| Lietuva | | Dermatovenerologija |
| Luxembourg | Neuropsychiatrie (43) | Dermato-vénéréologie |
| Magyarország | | Bőrgyógyászat |
| Malta | | Dermato-venerejoloġija |
| Nederland | Zenuw – en zielsziekten (44) | Dermatologie en venerologie |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie (45) | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Polska | | Dermatologia i wenerologia |
| Portugal | | Dermatovenereologia |
| România | | Dermatovenerologie |
| Slovenija | | Dermatovenerologija |
| Slovensko | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| Suomi/Finland | | Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | | Hud- och könssjukdomar |
| United Kingdom | | |
| Atcelšanas datumi 27. panta 3. punkta nozīmē: |

Neiropsihiatrija

Dermatoloģija un veneroloģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Neuropsychiatrie (40)

Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie

България

Кожни и венерически болести

Česká republika

Dermatovenerologie

Danmark

Dermato-venerologi

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

Haut – und Geschlechtskrankheiten

Eesti

Dermatoveneroloogia

Ελλάς

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Neuropsychiatrie (41)

Dermatologie et vénéréologie

Hrvatska

Dermatologija i venerologija

Ireland

Italia

Neuropsichiatria (42)

Dermatologia e venereologia

Κύπρος

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

Latvija

Dermatoloģija un veneroloģija

Lietuva

Dermatovenerologija

Luxembourg

Neuropsychiatrie (43)

Dermato-vénéréologie

Magyarország

Bőrgyógyászat

Malta

Dermato-venerejoloġija

Nederland

Zenuw – en zielsziekten (44)

Dermatologie en venerologie

Österreich

Neurologie und Psychiatrie (45)

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Polska

Dermatologia i wenerologia

Portugal

Dermatovenereologia

România

Dermatovenerologie

Slovenija

Dermatovenerologija

Slovensko

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud- och könssjukdomar

United Kingdom

Atcelšanas datumi 27. panta 3. punkta nozīmē:

| | Radioloģija | Bērnu psihiatrija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie |
| България | Радиобиология | Детска психиатрия |
| Česká republika | | Dětská a dorostová psychiatrie |
| Danmark | | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Radiologie | Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Ακτινολογία – Ραδιολογία | Παιδοψυχιατρική |
| España | Electroradiología (46) | |
| France | Electro-radiologie (47) | Pédopsychiatrie (52) |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Dječja i adolescentna psihijatrija |
| Ireland | | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Radiologia (48) | Neuropsichiatria infantile |
| Κύπρος | | Παιδοψυχιατρική |
| Latvija | | Bērnu psihiatrija |
| Lietuva | | Vaikų ir paauglių psichiatrija |
| Luxembourg | Électroradiologie (49) | Psychiatrie infantile |
| Magyarország | Radiológia | Gyermek- és ifjúsági pszichiátria |
| Malta | | |
| Nederland | Radiologie (50) | |
| Österreich | Radiologie (51) | — | Kinder- und Jugendpsychiatrie |

Radioloģija

Bērnu psihiatrija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie

България

Радиобиология

Детска психиатрия

Česká republika

Dětská a dorostová psychiatrie

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Radiologie

Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie

Eesti

Ελλάς

Ακτινολογία – Ραδιολογία

Παιδοψυχιατρική

España

Electroradiología (46)

France

Electro-radiologie (47)

Pédopsychiatrie (52)

Hrvatska

Klinička radiologija

Dječja i adolescentna psihijatrija

Ireland

Child and adolescent psychiatry

Italia

Radiologia (48)

Neuropsichiatria infantile

Κύπρος

Παιδοψυχιατρική

Latvija

Bērnu psihiatrija

Lietuva

Vaikų ir paauglių psichiatrija

Luxembourg

Électroradiologie (49)

Psychiatrie infantile

Magyarország

Radiológia

Gyermek- és ifjúsági pszichiátria

Malta

Nederland

Radiologie (50)

Österreich

Radiologie (51)

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie

| — | Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (53) |
| --- | --- |

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (53)

Polska

Psychiatria dzieci i młodzieży

Portugal

Radiologia

Psiquiatria da infância e da adolescência

România

Psihiatrie pediatrică

Slovenija

Radiologija

Otroška in mladostniška psihiatrija

Slovensko

Detská psychiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

- Atcelšanas datumi 27. panta 3. punkta nozīmē:

| | Geriatrija | Nefroloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Gériatrie/Geriatrie | |
| България | Гериатрична медицина | Нефрология |
| Česká republika | Geriatrie | Nefrologie |
| Danmark | Intern medicin: geriatric | Intern medicin: nefrologi |
| Deutschland | | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie |

Geriatrija

Nefroloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Gériatrie/Geriatrie

България

Гериатрична медицина

Нефрология

Česká republika

Geriatrie

Nefrologie

Danmark

Intern medicin: geriatric

Intern medicin: nefrologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie

| — | Innere Medizin und Nephrologie (54) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Nephrologie (54)

Eesti

Nefroloogia

Ελλάς

Νεφρολογία

España

Geriatría

Nefrología

France

Néphrologie

Hrvatska

Gerijatrija

Nefrologija

Ireland

Geriatric medicine

Nephrology

Italia

Geriatria

Nefrologia

Κύπρος

Γηριατρική

Νεφρολογία

Latvija

Nefroloģija

Lietuva

Geriatrija

Nefrologija

Luxembourg

Gériatrie

Néphrologie

Magyarország

Geriátria

Nefrológia

Malta

Ġerjatrija

Nefroloġija

Nederland

Klinische geriatrie

Österreich

Innere Medizin und Nephrologie

Polska

Geriatria

Nefrologia

Portugal

Nefrologia

România

Geriatrie şi gerontologie

Nefrologie

Slovenija

Nefrologija

Slovensko

Geriatria

Nefrológia

Suomi/Finland

Geriatria/Geriatri

Nefrologia/Nefrologi

Sverige

Geriatrik

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

Njurmedicin (55)

United Kingdom

Geriatric medicine

Renal medicine

| | Infekcijas slimības | Sabiedrības veselības aprūpe |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Инфекциозни болести | Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена |
| Česká republika | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| Danmark | Intern medicin: infektionsmedicin | Samfundsmedicin |
| Deutschland | | Öffentliches Gesundheitswesen |
| Eesti | Infektsioonhaigused | |
| Ελλάς | | Κοινωνική Iατρική |
| España | | Medicina preventiva y salud pública |
| France | | Santé publique et médecine sociale |
| Hrvatska | Infektologija | Javnozdravstvena medicina |
| Ireland | Infectious diseases | Public health medicine |
| Italia | Malattie infettive
  Malattie infettive e tropicali (57) | Igiene e medicina preventiva |
| Κύπρος | Λοιμώδη Νοσήματα (58) | — | Υγειονολογία |

Infekcijas slimības

Sabiedrības veselības aprūpe

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

България

Инфекциозни болести

Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена

Česká republika

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Danmark

Intern medicin: infektionsmedicin

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

Eesti

Infektsioonhaigused

Ελλάς

Κοινωνική Iατρική

España

Medicina preventiva y salud pública

France

Santé publique et médecine sociale

Hrvatska

Infektologija

Javnozdravstvena medicina

Ireland

Infectious diseases

Public health medicine

Italia

Malattie infettive

Malattie infettive e tropicali (57)

Igiene e medicina preventiva

Κύπρος

Λοιμώδη Νοσήματα (58)

—

Υγειονολογία

| — | Κοινοτική Ιατρική |
| --- | --- |

—

Κοινοτική Ιατρική

Latvija

Infektoloģija

Lietuva

Infektologija

Luxembourg

Maladies contagieuses

Santé publique

Magyarország

Infektológia

Megelőző orvostan és népegészségtan

Malta

Mard Infettiv

Saħħa Pubblika

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Innere Medizin und Infektiologie

| — | Sozialmedizin |
| --- | --- |

—

Sozialmedizin

| — | Public Health (56) |
| --- | --- |

—

Public Health (56)

Polska

Choroby zakaźne

Zdrowie publiczne, epidemiologia

Portugal

Doenças infecciosas

Saúde pública

România

Boli infecţioase

Sănătate publică şi management

Slovenija

Infektologija

Javno zdravje

Slovensko

Infektológia

Verejné zdravotníctvo

Suomi/Finland

Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

Terveydenhuolto/Hälsovård

Sverige

Infektionssjukdomar

Socialmedicin

United Kingdom

Infectious diseases

Public health medicine

| | Farmakoloģija | Arodmedicīna |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde |
| България | Клинична фармакология и терапия Фармакология | Трудова медицина |
| Česká republika | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| Danmark | Klinisk farmakologi | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie | Arbeitsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | Ιατρική της Εργασίας |
| España | Farmacología clínica | Medicina del trabajo |
| France | | Médecine du travail |
| Hrvatska | Klinička farmakologija s toksikologijom | Medicina rada i športa |
| Ireland | Clinical pharmacology and therapeutics
  Pharmaceutical Medicine (62) | Occupational medicine |
| Italia | Farmacologia
  Farmacologia e tossicologia clinica (60) | Medicina del lavoro |
| Κύπρος | | Ιατρική της Εργασίας |
| Latvija | | Arodslimības |
| Lietuva | | Darbo medicina |
| Luxembourg | | Médecine du travail |
| Magyarország | Klinikai farmakológia | Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan) |
| Malta | Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika | Mediċina Okkupazzjonali |
| Nederland | | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

Farmakoloģija

Arodmedicīna

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

България

Клинична фармакология и терапия Фармакология

Трудова медицина

Česká republika

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Danmark

Klinisk farmakologi

Arbejdsmedicin

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeitsmedizin

Eesti

Ελλάς

Ιατρική της Εργασίας

España

Farmacología clínica

Medicina del trabajo

France

Médecine du travail

Hrvatska

Klinička farmakologija s toksikologijom

Medicina rada i športa

Ireland

Clinical pharmacology and therapeutics

Pharmaceutical Medicine (62)

Occupational medicine

Italia

Farmacologia

Farmacologia e tossicologia clinica (60)

Medicina del lavoro

Κύπρος

Ιατρική της Εργασίας

Latvija

Arodslimības

Lietuva

Darbo medicina

Luxembourg

Médecine du travail

Magyarország

Klinikai farmakológia

Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

Malta

Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

Mediċina Okkupazzjonali

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

| — | Arbeitsmedizin |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin

| — | Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (59) |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (59)

Polska

Farmakologia kliniczna

Medycyna pracy

Portugal

Medicina do trabalho

România

Farmacologie clinică

Medicina muncii

Slovenija

Medicina dela, prometa in športa

Slovensko

Klinická farmakológia

Pracovné lekárstvo

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

Työterveyshuolto/Företagshälsovård

Sverige

Klinisk farmakologi

Yrkes- och miljömedicin

Arbets- och miljömedicin (61)

United Kingdom

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

| | Alergoloģija | Kodolmedicīna |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde |
| България | Клинична алергология | Нуклеарна медицина |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| Danmark | | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | | Nuklearmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| España | Alergología | Medicina nuclear |
| France | | Médecine nucléaire |
| Hrvatska | Alergologija i klinička imunologija | Nuklearna medicina |
| Ireland | | |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica | Medicina nucleare |
| Κύπρος | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| Latvija | Alergoloģija | |
| Lietuva | Alergologija ir klinikinė imunologija | |
| Luxembourg | | Médecine nucléaire |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Nukleáris medicina |
| Malta | | Mediċina Nukleari |
| Nederland | Allergologie (63) | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | | Nuklearmedizin |
| Polska | Alergologia | Medycyna nuklearna |
| Portugal | Imuno-alergologia | Medicina nuclear |
| România | Alergologie şi imunologie clinică | Medicină nucleară |
| Slovenija | | Nuklearna medicina |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Nukleárna medicína |
| Suomi/Finland | | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| Sverige | Allergisjukdomar | Nukleärmedicin
  Nuklearmedicin (64) |
| United Kingdom | | Nuclear medicine |

Alergoloģija

Kodolmedicīna

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

България

Клинична алергология

Нуклеарна медицина

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Danmark

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

Eesti

Ελλάς

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

España

Alergología

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Nuklearna medicina

Ireland

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Medicina nucleare

Κύπρος

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

Latvija

Alergoloģija

Lietuva

Alergologija ir klinikinė imunologija

Luxembourg

Médecine nucléaire

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Nukleáris medicina

Malta

Mediċina Nukleari

Nederland

Allergologie (63)

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Polska

Alergologia

Medycyna nuklearna

Portugal

Imuno-alergologia

Medicina nuclear

România

Alergologie şi imunologie clinică

Medicină nucleară

Slovenija

Nuklearna medicina

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Nukleárna medicína

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

Sverige

Allergisjukdomar

Nukleärmedicin

Nuklearmedicin (64)

United Kingdom

Nuclear medicine

| | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija (ārstu pamatapmācība) | Bioloģiskā hematoloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Лицево-челюстна хирургия | Трансфузионна хематология |
| Česká republika | Maxilofaciální chirurgie | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Cirugía oral y maxilofacial | |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie | Hématologie |
| Hrvatska | Maksilofacijalna kirurgija | |
| Ireland | | |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija | |
| Lietuva | Veido ir žandikaulių chirurgija | |
| Luxembourg | Chirurgie maxillo-faciale | Hématologie biologique |
| Magyarország | Szájsebészet (65) | |
| Malta | | |
| Nederland | | |
| Österreich | Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (66) | |
| Polska | Chirurgia szczekowo-twarzowa | |
| Portugal | Cirurgia maxilo-facial | Hematologia clinica |
| România | | |
| Slovenija | Maxilofacialna kirurgija | |
| Slovensko | Maxilofaciálna chirurgia | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | |
| Atcelšanas datumi 27. panta 3. punkta nozīmē: |

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija (ārstu pamatapmācība)

Bioloģiskā hematoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

България

Лицево-челюстна хирургия

Трансфузионна хематология

Česká republika

Maxilofaciální chirurgie

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Hématologie

Hrvatska

Maksilofacijalna kirurgija

Ireland

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Κύπρος

Latvija

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

Lietuva

Veido ir žandikaulių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie maxillo-faciale

Hématologie biologique

Magyarország

Szájsebészet (65)

Malta

Nederland

Österreich

Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (66)

Polska

Chirurgia szczekowo-twarzowa

Portugal

Cirurgia maxilo-facial

Hematologia clinica

România

Slovenija

Maxilofacialna kirurgija

Slovensko

Maxilofaciálna chirurgia

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Atcelšanas datumi 27. panta 3. punkta nozīmē:

| | Stomatoloģija | Dermatoloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Estomatología | |
| France | Stomatologie | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | | Dermatology |
| Italia | Odontostomatologia (67) | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | Stomatologie | |
| Magyarország | | |
| Malta | | Dermatoloġija |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | Estomatologia | |
| România | | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Dermatology |

Stomatoloģija

Dermatoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Estomatología

France

Stomatologie

Hrvatska

Ireland

Dermatology

Italia

Odontostomatologia (67)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Stomatologie

Magyarország

Malta

Dermatoloġija

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Estomatologia

România

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Dermatology

| | Veneroloģija | Tropu medicīna |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | | |
| France | | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |
| Italia | | Medicina tropicale (69) |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | |
| Magyarország | | Trópusi betegségek |
| Malta | Mediċina Uro-ġenetali | |
| Nederland | | |
| Österreich | | — | Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin |

Veneroloģija

Tropu medicīna

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

France

Hrvatska

Ireland

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

Italia

Medicina tropicale (69)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Magyarország

Trópusi betegségek

Malta

Mediċina Uro-ġenetali

Nederland

Österreich

—

Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin

| — | Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (68) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (68)

Polska

Medycyna transportu

Portugal

Medicina tropical

România

Slovenija

Slovensko

Tropická medicína

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

| | Gastroenteroloģiskā ķirurģija | Neatliekamā medicīniskā palīdzība |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (70) | |
| България | Гастроентерологичнa хирургия | Спешна медицина |
| Česká republika | | — | Traumatologie |

Gastroenteroloģiskā ķirurģija

Neatliekamā medicīniskā palīdzība

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (70)

България

Гастроентерологичнa хирургия

Спешна медицина

Česká republika

—

Traumatologie

| — | Urgentní medicína |
| --- | --- |

—

Urgentní medicína

Danmark

Deutschland

Visceralchirurgie

Eesti

Ελλάς

España

France

Chirurgie viscérale et digestive

Hrvatska

Abdominalna kirurgija

Hitna medicina

Ireland

Emergency medicine

Italia

Chirurgia dell’apparato digerente (72)

Medicina d’emergenza-urgenza (71)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Abdominalinė chirurgija

Luxembourg

Chirurgie gastro-entérologique

Magyarország

Oxyológia és sürgősségi orvostan

Malta

Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

Mediċina tal-Emerġenza (73)

Nederland

Österreich

Polska

Medycyna ratunkowa

Portugal

România

Medicină de urgenţă

Slovenija

Abdominalna kirurgija

Urgentna medicina

Slovensko

Gastroenterologická chirurgia

| — | Úrazová chirurgia |
| --- | --- |

—

Úrazová chirurgia

| — | Urgentná medicína |
| --- | --- |

—

Urgentná medicína

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

Akuuttilääketiede/Akutmedicin

Sverige

Akutsjukvård

United Kingdom

Emergency medicine

| | Klīniskā neirofizioloģija | Zobu, mutes dobuma, sejas un žokļu ķirurģija (ārstu pamatapmācība un zobārstu pamatapmācība) (74) |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| България | | Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | — | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |

Klīniskā neirofizioloģija

Zobu, mutes dobuma, sejas un žokļu ķirurģija (ārstu pamatapmācība un zobārstu pamatapmācība) (74)

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

България

Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия

Česká republika

Danmark

Deutschland

—

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

| — | Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (75) |
| --- | --- |

—

Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (75)

Eesti

Ελλάς

Στοματική και Γναθοπροσωπική Χειρουργική (76)

España

Neurofisiologia clínica

France

Hrvatska

Ireland

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

Italia

Κύπρος

Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Magyarország

Arc-állcsont-szájsebészet

Malta

Newrofiżjoloġija Klinika

Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

Nederland

Österreich

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Polska

Portugal

România

Chirurgie Orală şi Maxilo-facială (77)

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

| | Onkoloģija – ķīmijterapija | Ģenētika |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Oncologie médicale/Medische oncologie | |
| България | Медицинска онкология | Медицинска генетика |
| Česká republika | Klinická onkologie | Lékařská genetika |
| Danmark | | Klinisk genetik |
| Deutschland | | Humangenetik |
| Eesti | | Meditsiinigeneetika |
| Ελλάς | Παθολογική Ογκολογία | |
| España | Oncología Médica | |
| France | Oncologie | Génétique médicale |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Medical oncology | Clinical genetics |
| Italia | Oncologia medica | Genetica medica |
| Κύπρος | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία | |
| Latvija | Onkoloģija ķīmijterapija | Medicīnas ģenētika |
| Lietuva | Chemoterapinė onkologija | Genetika |
| Luxembourg | Oncologie médicale | Médecine génétique |
| Magyarország | Klinikai onkológia | Klinikai genetika |
| Malta | | Ġenetika Klinika/Medika |
| Nederland | | Klinische genetica |
| Österreich | | Medizinische Genetik |
| Polska | Onkologia kliniczna | Genetyka kliniczna |
| Portugal | Oncologia médica | Genética médica |
| România | Oncologie medicală | Genetică medicală |
| Slovenija | Internistična onkologija | Klinična genetika |
| Slovensko | Klinická onkológia | Lekárska genetica |
| Suomi/Finland | | Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik |
| Sverige | Onkologi | Klinisk genetik |
| United Kingdom | Medical oncology | Clinical genetics |

Onkoloģija – ķīmijterapija

Ģenētika

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Oncologie médicale/Medische oncologie

България

Медицинска онкология

Медицинска генетика

Česká republika

Klinická onkologie

Lékařská genetika

Danmark

Klinisk genetik

Deutschland

Humangenetik

Eesti

Meditsiinigeneetika

Ελλάς

Παθολογική Ογκολογία

España

Oncología Médica

France

Oncologie

Génétique médicale

Hrvatska

Ireland

Medical oncology

Clinical genetics

Italia

Oncologia medica

Genetica medica

Κύπρος

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Onkoloģija ķīmijterapija

Medicīnas ģenētika

Lietuva

Chemoterapinė onkologija

Genetika

Luxembourg

Oncologie médicale

Médecine génétique

Magyarország

Klinikai onkológia

Klinikai genetika

Malta

Ġenetika Klinika/Medika

Nederland

Klinische genetica

Österreich

Medizinische Genetik

Polska

Onkologia kliniczna

Genetyka kliniczna

Portugal

Oncologia médica

Genética médica

România

Oncologie medicală

Genetică medicală

Slovenija

Internistična onkologija

Klinična genetika

Slovensko

Klinická onkológia

Lekárska genetica

Suomi/Finland

Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik

Sverige

Onkologi

Klinisk genetik

United Kingdom

Medical oncology

Clinical genetics

5.1.4.   Vispārējās prakses ārstu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/ Belgien | Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste | Huisarts/Médecin généraliste | 31.12.1994. |
| България | Свидетелство за призната специалност по Обща медицина | Лекар-специалист по Обща медицина | 1.1.2007. |
| Česká republika | Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství | Všeobecný praktický lékař | 1.5.2004. |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin | Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | 31.12.1994. |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin | 31.12.1994. |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Diplom peremeditsiini erialal | Perearst | 1.5.2004. |
| Ελλάς | Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής | Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής | 31.12.1994. |
| España | Título de especialista en medicina familiar y comunitaria | Especialista en medicina familiar y comunitaria | 31.12.1994. |
| France | Diplômes d’études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d’Etat de docteur en médecine | Médecin qualifié en médecine générale | 31.12.1994. |
| Hrvatska | Diploma o specijalističkom usavršavanju | specijalist obiteljske medicine | 1.7.2013. |
| Ireland | Certificate of specific qualifications in general medical practice | General medical practitioner | 31.12.1994. |
| Italia | — | Attestato di formazione specifica in medicina generale |

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Profesionālais nosaukums

Atsauces datums

België/Belgique/ Belgien

Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste

Huisarts/Médecin généraliste

31.12.1994.

България

Свидетелство за призната специалност по Обща медицина

Лекар-специалист по Обща медицина

1.1.2007.

Česká republika

Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství

Všeobecný praktický lékař

1.5.2004.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin

Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

31.12.1994.

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

31.12.1994.

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Diplom peremeditsiini erialal

Perearst

1.5.2004.

Ελλάς

Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

31.12.1994.

España

Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

31.12.1994.

France

Diplômes d’études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d’Etat de docteur en médecine

Médecin qualifié en médecine générale

31.12.1994.

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

specijalist obiteljske medicine

1.7.2013.

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

31.12.1994.

Italia

—

Attestato di formazione specifica in medicina generale

| — | Diploma di formazione specifica in medicina generale |
| --- | --- |

—

Diploma di formazione specifica in medicina generale

Medico di medicina generale

31.12.1994.

Κύπρος

Τίτλος Ειδικότητας Γενικής Ιατρικής

Ιατρός Γενικής Ιατρικής

1.5.2004.

Latvija

Ģimenes ārsta sertifikāts

Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

1.5.2004.

Lietuva

| 1. | Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas |
| --- | --- |

1.

Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

Šeimos medicinos gydytojas

1.5.2004.

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Šeimos gydytojas

Luxembourg

Diplôme de formation spécifique en medicine générale

Médecin généraliste

31.12.1994.

Magyarország

Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

Háziorvostan szakorvosa

1.5.2004.

Malta

Tabib tal-familja

Mediċina tal-familja

1.5.2004.

Nederland

Certificaat van inschrijving in een specialistenregister van huisartsen

Huisarts, Verpleeghuisarts en arts voor verstandelijk gehandicapte Registratie Commissie (HVRC)

31.12.1994.

Diploma geneeskundig specialist

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (78)

Österreich

Diplom über die besondere Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

31.12.1994.

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

1.5.2004.

Portugal

Título de especialista em medicina geral e familiar

Especialista em medicina geral e familiar

31.12.1994.

România

Certificat de medic specialist medicină de familie

Medic specialist medicină de familie

1.1.2007.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz družinske medicine

Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine

1.5.2004.

Slovensko

Diplom o špecializácii v odbore “všeobecné lekárstvo”

Všeobecný lekár

1.5.2004.

Suomi/Finland

Todistus yleislääketieteen erityiskoulutuksesta/Bevis om särskild allmänläkarutbildning

Yleislääketieteen erityiskoulutuksen suorittanut laillistettu lääkäri/Legitimerad läkare som har fullgjort särskild allmänläkarutbildning

1.1.1994.

Sverige

Bevis om specialistkompetens i allmänmedicin

Specialist i allmänmedicin

31.12.1994.

United Kingdom

Certificate of completion of training

General practitioner

31.12.1994.

| 2) | pielikuma 5.2.2. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.2.2.   Vispārējās aprūpes māsas kvalifikāciju apliecinošie dokumenti










  Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgique/België/Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d’infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin) |

2)

pielikuma 5.2.2. punktu aizstāj ar šādu:

“5.2.2.   Vispārējās aprūpes māsas kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Profesionālais nosaukums

Atsauces datums

Belgique/België/Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d’infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e)

29.6.1979.

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster)

| — | Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d’infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d’infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d’hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d’hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен “Бакалавър” с професионална квалификация “Медицинска сестра”

Университет

Медицинска сестра

1.1.2007.

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecná sestra |
| --- | --- |

—

Všeobecná sestra

1.5.2004.

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecný ošetřovatel |
| --- | --- |

—

Všeobecný ošetřovatel

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i sygepleje

Professionshøjskole

Sygeplejerske

29.6.1979.

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

Gesundheits- und Krankenpflegerin/Gesundheits- und Krankenpfleger

29.6.1979.

Eesti

| 1. | Diplom õe erialal |
| --- | --- |

1.

Diplom õe erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool
  Tartu Meditsiinikool
  Kohtla-Järve Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

Tartu Meditsiinikool

Kohtla-Järve Meditsiinikool

õde

1.5.2004.

| 2. | Õe põhikoolituse diplom |
| --- | --- |

2.

Õe põhikoolituse diplom

| 2. | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

2.

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| 3. | Õe põhiõpe diplom |
| --- | --- |

3.

Õe põhiõpe diplom

| 3. | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

3.

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών

| 1. | Πανεπιστήμιο Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

1.1.1981.

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

| 3. | Υπουργείο Εθνικής Άμυνας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Εθνικής Άμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 7. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου

| 7. | Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου

España

Título de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

Enfermero/a diplomado/a

1.1.1986.

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Titulo de Graduado/a en Enfermería

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Graduado/a en Enfermería

1.1.1986.

France

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier(ère)

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999

Le ministère de la santé

Infirmier(ère)

29.6.1979.

Hrvatska

| 1. | Svjedodžba “medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege” |
| --- | --- |

1.

Svjedodžba “medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege”

| 1. | Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije “medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege” |
| --- | --- |

1.

Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije “medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege”

| 1. | medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege |
| --- | --- |

1.

medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege

1.7.2013.

| 2. | Svjedodžba “prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva” |
| --- | --- |

2.

Svjedodžba “prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva”

| 2. | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Veleučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

2.

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Veleučilišta u Republici Hrvatskoj

| 2. | prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva |
| --- | --- |

2.

prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva

Ireland

| 1. | Certificate of Registered General Nurse (79) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered General Nurse (79)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012] |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012]

Registered General Nurse (RGN)

29.6.1979.

| 2. | B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (80) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (80)

| 2. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002] |
| --- | --- |

2.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002]

| 3. | B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (80) |
| --- | --- |

3.

B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (80)

| 3. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006] |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006]

Italia

| 1. | Diploma di infermiere professionale (82) |
| --- | --- |

1.

Diploma di infermiere professionale (82)

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato (82) |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato (82)

| 1. | Infermiere professionale (82) |
| --- | --- |

1.

Infermiere professionale (82)

29.6.1979.

| 2. | Diploma di laurea in infermieristica (83) |
| --- | --- |

2.

Diploma di laurea in infermieristica (83)

| 2. | Università (83) |
| --- | --- |

2.

Università (83)

| 2. | Infermiere (83) |
| --- | --- |

2.

Infermiere (83)

Κΰπρος

Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

1.5.2004.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικού Πανεπιστημίου Κύπρου

Τεχνολογικό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Νοσηλευτής(τρια) Γενικής Νοσηλευτικής

Πτυχίο Νοσηλευτικής Ευρωπαϊκού Πανεπιστημίου Κύπρου

Ευρωπαϊκό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Λευκωσίας – BSc in Nursing

Πανεπιστήμιο Λευκωσίας University of Nicosia

Πτυχίο Γενικής Νοσηλευτικής

Σχολή Επιστημών Υγείας, Πανεπιστήμιο Frederick

Latvija

| 1. | Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu |
| --- | --- |

1.

Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

| 1. | Māsu skolas |
| --- | --- |

1.

Māsu skolas

Māsa

1.5.2004.

| 2. | Māsas diploms |
| --- | --- |

2.

Māsas diploms

| 2. | Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu |
| --- | --- |

2.

Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Bendrosios praktikos slaugytojas

1.5.2004.

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

3.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 3. | Universitetas |
| --- | --- |

3.

Universitetas

| 4. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 4. | Kolegija |
| --- | --- |

4.

Kolegija

Luxembourg

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier

Ministère de l’éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

29.6.1979.

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier hospitalier gradué

Magyarország

| 1. | Ápoló bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Ápoló bizonyítvány

| 1. | Szakképző iskola |
| --- | --- |

1.

Szakképző iskola

Ápoló

1.5.2004.

| 2. | Ápoló oklevél |
| --- | --- |

2.

Ápoló oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

| 3. | Okleveles ápoló oklevél |
| --- | --- |

3.

Okleveles ápoló oklevél

| 3. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

3.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

Universita “ta’ Malta”

Infermier Registrat tal-Ewwel Livell

1.5.2004.

Nederland

| 1. | Diploma’s verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma’s verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

Verpleegkundige

29.6.1979.

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4

| 4. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

| — | Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester

1.1.1994.

| 2. | Diplom als “Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger” |
| --- | --- |

2.

Diplom als “Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger”

| 2. | Allgemeine Krankenpflegeschule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflegeschule

| — | Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger

| 3. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs “Gesundheits- und Krankenpflege” |
| --- | --- |

3.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs “Gesundheits- und Krankenpflege”

| 3. | Fachhochschulrat/Fachhochschule |
| --- | --- |

3.

Fachhochschulrat/Fachhochschule

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem “magister pielęgniarstwa” |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem “magister pielęgniarstwa”

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze

Pielegniarka

1.5.2004.

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem “licencjat pielęgniarstwa” |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem “licencjat pielęgniarstwa”

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfermagem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfermagem geral

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1.1.1986.

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

România

| 1. | Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată |
| --- | --- |

1.

Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată

| 1. | Universităţi |
| --- | --- |

1.

Universităţi

Asistent medical generalist

1.1.2007.

| 2. | Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată |
| --- | --- |

2.

Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată

| 2. | Universităţi |
| --- | --- |

2.

Universităţi

| 3. | Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist) |
| --- | --- |

3.

Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist)

| 3. | Ministerul Educaţiei Naționale |
| --- | --- |

3.

Ministerul Educaţiei Naționale

| 4. | Certificat de calificare nivel 5 |
| --- | --- |

4.

Certificat de calificare nivel 5

| 5. | Certificat de calificare profesională nivel 5 |
| --- | --- |

5.

Certificat de calificare profesională nivel 5

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik”

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

Diplomirana medicinska sestra/Diplomirani zdravstvenik

1.5.2004.

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Slovensko

| 1. | DIPLOM ošetrovateľstvo “magister” (“Mgr.”) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM ošetrovateľstvo “magister” (“Mgr.”)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Sestra

1.5.2004.

| 2. | DIPLOM ošetrovateľstvo “bakalár” (“Bc.”) |
| --- | --- |

2.

DIPLOM ošetrovateľstvo “bakalár” (“Bc.”)

| 2. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola/Univerzita

| 3. | DIPLOM diplomovaná všeobecná sestra |
| --- | --- |

3.

DIPLOM diplomovaná všeobecná sestra

| 3. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

3.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/
  Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/

Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja/Sjukskötare

1.1.1994.

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1.1.1994.

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies as attesting to the completion of training required for general nurses by Article 31 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Nurse – Adult in its register (81)

Education institutions approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies

Registered Nurse – Adult

29.6.1979.

| 3) | pielikuma 5.3.2. un 5.3.3. punktu aizstāj ar šādiem:
  “5.3.2.   Zobārstu ar pamatapmācību kvalifikāciju apliecinošie dokumenti











  Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgique/België/Belgien | Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten/Les universités |

3)

pielikuma 5.3.2. un 5.3.3. punktu aizstāj ar šādiem:

“5.3.2.   Zobārstu ar pamatapmācību kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts

Profesionālais nosaukums

Atsauces datums

Belgique/België/Belgien

Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten/Les universités

Licentiaat in de tandheelkunde/Licencié en science dentaire

28.1.1980.

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен “Магистър” по “Дентална медицина” с професионална квалификация “Магистър-лекар по дентална медицина”

Университет

Лекар по дентална медицина

1.1.2007.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor zubního lékařství, MDDr.)

Lékařská fakulta univerzity v České republice

Zubní lékař

1.5.2004.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i odontologi (cand.odont.)

Universitet

Styrelsen for Patientsikkerhed

| 1. | Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

1.

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

| 2. | Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge |
| --- | --- |

2.

Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge

Tandlæge

28.1.1980.

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

28.1.1980.

Eesti

Hambaarstikraad Degree in Dentistry (DD)

Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

Hambaarst

1.5.2004.

Ελλάς

Πτυχίο Οδοντιατρικής

Πανεπιστήμιο

Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

1.1.1981.

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una universidad

Licenciado en Odontología

1.1.1986.

Título de Graduado/a en Odontología

El rector de una Universidad

Graduado/a en Odontología

1.1.1986.

France

Diplôme d’Etat de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

28.1.1980.

Hrvatska

Diploma “doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine”

Fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

1.7.2013.

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28.1.1980.

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all’esercizio della professione di odontoiatra

Odontoiatra

28.1.1980.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

Οδοντίατρος

1.5.2004.

Latvija

Zobārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

Sertifikāts – kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

Zobārsts

1.5.2004.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

Gydytojas odontologas

1.5.2004.

| 2. | Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d’Etat de docteur en médecine dentaire

Jury d’examen d’Etat

Médecin-dentiste

28.1.1980.

Magyarország

Okleveles fogorvos doktor oklevél (doctor medicinae dentariae, dr. med. dent)

Egyetem

Fogorvos

1.5.2004.

Malta

Lawrja fil- Kirurġija Dentali

Universita` ta Malta

Kirurgu Dentali

1.5.2004.

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

28.1.1980.

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades “Doktor der Zahnheilkunde”

| — | Medizinische Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Universität

Zahnarzt

1.1.1994.

| — | Medizinische Fakultät der Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Fakultät der Universität

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarsko-dentystycznym lekarskim z tytułem “lekarz dentysta”

Szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarsko – Dentystycznego Egzaminu Państwowego (84)
   (86) /Świadectwo złożenia Lekarsko-Dentystycznego Egzaminu Końcowego (85)
   (86)

Lekarz dentysta

1.5.2004.

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1.1.1986.

| — | Mestrado integrado em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Mestrado integrado em medicina dentária

24.3.2006.

România

Diplomă de licenţă de medic dentist

| — | Universităţi |
| --- | --- |

—

Universităţi

Medic dentist

1.10.2003.

Diploma de licență și master (87)

| — | Ministerul Educației Naționale (87) |
| --- | --- |

—

Ministerul Educației Naționale (87)

Doctor-medic stomatology (88)

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine”

| — | Univerza |
| --- | --- |

—

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

Doktor dentalne medicine/Doktorica dentalne medicine

1.5.2004.

Slovensko

DIPLOM zubné lekárstvo doktor zubného lekárstva (“MDDr.”)

Univerzita

Zubný lekár

1.5.2004.

Suomi/Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston päätös käytännön palvelun hyväksymisestä/Beslut av Tillstånds- och tillsynsverket för social- och hälsovården om godkännande av prakisk tjänstgöring

Hammaslääkäri/Tandläkare

1.1.1994.

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Itä-Suomen yliopisto |
| --- | --- |

—

Itä-Suomen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Sverige

Tandläkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som tandläkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Tandläkare

1.1.1994.

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28.1.1980.

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

5.3.3.   Specializēto zobārstu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

| Orālā ķirurģija |
| --- |
| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Atsauces datums |
| Belgique/België/Belgien | | | |
| България | Свидетелство за призната специалност по “Орална хирургия” | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1.1.2007. |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Orālā ķirurģija

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Atsauces datums

Belgique/België/Belgien

България

Свидетелство за призната специалност по “Орална хирургия”

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1.1.2007.

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19.7.2007.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i tand-, mund- og kæbekirurgi

Sundhedsstyrelsen

Styrelsen for Patientsikkerhed

28.1.1980.

Deutschland

Fachzahnärztliche

Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

28.1.1980.

Eesti

Ελλάς

Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Γναθοχειρουργικής (up to 31.12.2002).

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| — | Νομαρχία |
| --- | --- |

—

Νομαρχία

1.1.2003.

España

France

Diplôme d’études spécialisées de chirurgie orale

Universités

31.3.2011.

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28.1.1980.

Italia

Diploma di specialista in Chirurgia Orale

Università

21.5.2005.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004.

Latvija

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004.

Luxembourg

Magyarország

Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004.

Malta

Ċertifikat ta’ speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

Kumitat ta’ Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004.

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28.1.1980.

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004.

Portugal

Título de Especialista em Cirurgia Oral

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4.6.2008.

România

Certificatul de specialist în Chirurgie dento-alveolară

Ministerul Sănătăţii

17.12.2008.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004.

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore maxilofaciálna chirurgia

| — | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

—

Slovenská zdravotnícka univerzita

| — | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

—

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

17.12.2008.

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu-ja leukakirurgia/Specialtandläkarexamen, oral och maxillofacial kirurgi

Yliopisto

1.1.1994.

Sverige

Bevis om specialistkompetens i oral kirurgi

Socialstyrelsen

1.1.1994.

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

28.1.1980.

| Ortodontija |
| --- |
| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Atsauces datums |
| Belgique/België/Belgien | Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie | Ministre de la Santé publique/Minister bevoegd voor Volksgezondheid | 27.1.2005. |
| България | Свидетелство за призната специалност по “Ортодонтия” | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1.1.2007. |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Ortodontija

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Atsauces datums

Belgique/België/Belgien

Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie

Ministre de la Santé publique/Minister bevoegd voor Volksgezondheid

27.1.2005.

България

Свидетелство за призната специалност по “Ортодонтия”

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1.1.2007.

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19.7.2007.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

Styrelsen for Patientsikkerhed

28.1.1980.

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie

Landeszahnärztekammer

28.1.1980.

Eesti

Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

Ortodontia residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Tartu Ülikool

1.5.2004.

Ελλάς

Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Ορθοδοντικής

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| — | Νομαρχία |
| --- | --- |

—

Νομαρχία

1.1.1981.

España

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l’Ordre des chirurgiens dentistes

28.1.1980.

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28.1.1980.

Italia

Diploma di specialista in Ortognatodonzia

Università

21.5.2005.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004.

Latvija

“Sertifikāts” – kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

Latvijas Ārstu biedrība

1.5.2004.

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004.

Luxembourg

Magyarország

Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004.

Malta

Ċertifikat ta’ speċjalista dentali fl-Ortodonzja

Kumitat ta’ Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004.

Nederland

Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28.1.1980.

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004.

Portugal

Título de Especialista em Ortodontia

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4.6.2008.

România

Certificatul de specialist în Ortodonţie şi Ortopedie dento-facială

Ministerul Sănătăţii

17.12.2008.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004.

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore čeľustná ortopédia

Slovenská zdravotnícka univerzita

17.12.2008.

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/Specialtand-läkarexamen, tandreglering

Yliopisto

1.1.1994.

Sverige

Bevis om specialistkompetens i ortodonti

Socialstyrelsen

1.1.1994.

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

28.1.1980.”;

| 4) | pielikuma 5.4.2. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.4.2.   Veterinārārstu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti










  Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgique/België/Belgien | Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten/Les universités |

4)

pielikuma 5.4.2. punktu aizstāj ar šādu:

“5.4.2.   Veterinārārstu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts

Atsauces datums

Belgique/België/Belgien

Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

21.12.1980.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна

| — | Лесотехнически университет София Факултет Ветеринарна медицина |
| --- | --- |

—

Лесотехнически университет София Факултет Ветеринарна медицина

1.1.2007.

степен магистър по специалност Ветеринарна медицина с професионална квалификация Ветеринарен лекар

| — | Тракийски университет Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет |
| --- | --- |

—

Тракийски университет Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет

Česká republika

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

Veterinární fakulta univerzity v České republice

1.5.2004.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i veterinærmedicin (cand.med.vet.)

Københavns Universitet

21.12.1980.

Deutschland

| — | Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

21.12.1980.

| — | Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

1.1.2006.

Eesti

Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

Eesti Põllumajandusülikool

1.5.2004.

Loomaarstikraad Degree in Veterinary Medicine (DVM)

Eesti Maaülikool

Ελλάς

Πτυχίο Κτηνιατρικής

| 1. | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης |
| --- | --- |

1.

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης

| 2. | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας |
| --- | --- |

2.

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας

1.1.1981.

España

Título de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1.1.1986.

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Título de Graduado/a en Veterinaria

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986.

France

Diplôme d’Etat de docteur vétérinaire

| — | L’Institut d’enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l’environnement (Vet Agro Sup); |
| --- | --- |

—

L’Institut d’enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l’environnement (Vet Agro Sup);

| — | L’Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l’alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS); |
| --- | --- |

—

L’Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l’alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS);

| — | L’Ecole nationale vétérinaire d’Alfort; |
| --- | --- |

—

L’Ecole nationale vétérinaire d’Alfort;

| — | L’Ecole nationale vétérinaire de Toulouse. |
| --- | --- |

—

L’Ecole nationale vétérinaire de Toulouse.

21.12.1980.

Hrvatska

Diploma “doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine”

Veterinarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

1.7.2013.

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

21.12.1980.

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all’esercizio della medicina veterinaria

1.1.1985.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Κτηνιάτρου

Κτηνιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004.

Latvija

Veterinārārsta diploms

Latvijas Lauksaimniecības universitāte

1.5.2004.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM)) |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

| 1. | Lietuvos Veterinarijos Akademija |
| --- | --- |

1.

Lietuvos Veterinarijos Akademija

1.5.2004.

| 2. | Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija)

| 2. | Lietuvos sveikatos mokslų universitetas |
| --- | --- |

2.

Lietuvos sveikatos mokslų universitetas

Luxembourg

Diplôme d’Etat de docteur en médecine vétérinaire

Jury d’examen d’Etat

21.12.1980.

Magyarország

Okleveles állatorvos doktor oklevél (dr. vet)

Felsőoktatási intézmény

1.5.2004.

Malta

Liċenzja ta’ Kirurgu Veterinarju

Kunsill tal-Kirurġi Veterinarji

1.5.2004.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig/veeartsenijkundig examen

21.12.1980.

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

1.1.1994.

Polska

Dyplom lekarza weterynarii

| 1. | Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie |
| --- | --- |

1.

Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

1.5.2004.

| 2. | Akademia Rolnicza we Wrocławiu (89) |
| --- | --- |

2.

Akademia Rolnicza we Wrocławiu (89)

| 3. | Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (90) |
| --- | --- |

3.

Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (90)

| 4. | Akademia Rolnicza w Lublinie (91) |
| --- | --- |

4.

Akademia Rolnicza w Lublinie (91)

| 5. | Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (92) |
| --- | --- |

5.

Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (92)

| 6. | Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie |
| --- | --- |

6.

Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

| 7. | Uniwersytet Przyrodniczy w Poznaniu (94) |
| --- | --- |

7.

Uniwersytet Przyrodniczy w Poznaniu (94)

| 8. | Uniwersytet Rolniczy im. Hugona Kołłątaja w Krakowie oraz Uniwersytet Jagielloński w Krakowie (95) |
| --- | --- |

8.

Uniwersytet Rolniczy im. Hugona Kołłątaja w Krakowie oraz Uniwersytet Jagielloński w Krakowie (95)

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

| — | Carta de mestrado integrado em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de mestrado integrado em medicina veterinária

Universidade

1.1.1986.

România

Diplomă de licenţă de doctor medic veterinar

Universităţi

Ministerul Educatiei Nationale (93)

1.1.2007.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine”

Univerza

Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

1.5.2004.

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “doktor veterinárskeho lekárstva” (“MVDr.”)

Univerzita

1.5.2004.

Suomi/Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

Yliopisto

1.1.1994.

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1.1.1994.

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 1. | University of Bristol |
| --- | --- |

1.

University of Bristol

21.12.1980.

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 2. | University of Liverpool |
| --- | --- |

2.

University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB)

| 3. | University of Cambridge |
| --- | --- |

3.

University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 4. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

4.

University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS)

| 5. | University of Glasgow |
| --- | --- |

5.

University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

| 6. | University of London |
| --- | --- |

6.

University of London

| 7. | Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.)

| 7. | University of Nottingham |
| --- | --- |

7.

University of Nottingham

| 5) | pielikuma 5.5.2. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.5.2.   Vecmāšu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti










  Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgique/België/Belgien | Diploma van vroedvrouw/Diplôme d’accoucheuse | — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement |

5)

pielikuma 5.5.2. punktu aizstāj ar šādu:

“5.5.2.   Vecmāšu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Profesionālais nosaukums

Atsauces datums

Belgique/België/Belgien

Diploma van vroedvrouw/Diplôme d’accoucheuse

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

Vroedvrouw/

Accoucheuse

23.1.1983.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен “Бакалавър” с професионална квалификация “Акушерка”

Университет

Акушеркa

1.1.2007.

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

Porodní asistentka/porodní asistent

1.5.2004.

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 2. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| 3. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.) |
| --- | --- |

3.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

| 3. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

3.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i jordemoderkundskab

Professionshøjskole

Jordemoder

23.1.1983.

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

23.1.1983.

Eesti

Diplom ämmaemanda erialal

| — | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tallinna Meditsiinikool

Ämmaemand

1.5.2004.

| — | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tartu Meditsiinikool

Ämmaemanda diplom

| — | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| — | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

| — | Μαία |
| --- | --- |

—

Μαία

23.1.1983.

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| — | Μαιευτής |
| --- | --- |

—

Μαιευτής

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

1.1.1986.

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

| — | Título de enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de enfermería obstétrica-ginecológica

France

Diplôme de sage-femme

L’Etat

Sage-femme

23.1.1983.

Hrvatska

Svjedodžba “prvostupnik (baccalaureus) primaljstva/sveučilišna prvostupnica (baccalaurea) primaljstva”

| — | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Prvostupnik (baccalaureus) Primaljstva/Prvostupnica (baccalaurea) primaljstva

1.7.2013.

| — | Sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj

Ireland

| 1. | Certificate in Midwifery (96) |
| --- | --- |

1.

Certificate in Midwifery (96)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012]. |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012].

Registered Midwife (RM)

23.1.1983.

| 2. | B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (97) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (97)

| 2. | A third-level Institution delivering a Midwifery education programme approved by the NMBI |
| --- | --- |

2.

A third-level Institution delivering a Midwifery education programme approved by the NMBI

| 3. | Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (97) |
| --- | --- |

3.

Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (97)

| 3. | Third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI

Italia

| 1. | Diploma d’ostetrica (99) |
| --- | --- |

1.

Diploma d’ostetrica (99)

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato (99) |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato (99)

Ostetrica (99)

23.1.1983.

| 2. | Laurea in ostetricia (100) |
| --- | --- |

2.

Laurea in ostetricia (100)

| 2. | Università (100) |
| --- | --- |

2.

Università (100)

Κύπρος

Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένη Μαία

1.5.2004.

Latvija

Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

Māsu skolas

Vecmāte

1.5.2004.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Akušeris

1.5.2004.

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

3.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

| 3. | Kolegija |
| --- | --- |

3.

Kolegija

| 4. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 4. | Universitetas |
| --- | --- |

4.

Universitetas

| 5. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

5.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 5. | Kolegija |
| --- | --- |

5.

Kolegija

| 6. | Profesinio bakalauro diplomas (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

6.

Profesinio bakalauro diplomas (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija)

| 6. | Kolegija |
| --- | --- |

6.

Kolegija

Luxembourg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l’éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

23.1.1983.

Magyarország

| 1. | Szülésznő bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Szülésznő bizonyítvány

| 1. | Iskola/főiskola |
| --- | --- |

1.

Iskola/főiskola

Szülésznő

1.5.2004.

| 2. | Szülésznő oklevél |
| --- | --- |

2.

Szülésznő oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl- Istudji tal-Qwiebel

Universita` ta’ Malta

Qabla

1.5.2004.

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidings-instellingen

Verloskundige

23.1.1983.

Österreich

| 1. | Hebammen-Diplom |
| --- | --- |

1.

Hebammen-Diplom

| 1. | — | Hebammenakademie |
| --- | --- | --- |

1.

—

Hebammenakademie

| — | Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1.1.1994.

| 2. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs “Hebamme” |
| --- | --- |

2.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs “Hebamme”

| 2. | Fachhochschulrat |
| --- | --- |

2.

Fachhochschulrat

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem “magister położnictwa” |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem “magister położnictwa”

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem “licencjat położnictwa” |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem “licencjat położnictwa”

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze (Higher education institution recognised by the competent authorities)

Położna

1.5.2004.

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 1. | Ecolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Ecolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1.1.1986.

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

România

Diplomă de licenţă de moaşă

Universităţi

Moaşă

1.1.2007.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “diplomirana babica/diplomirani babičar”

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

diplomirana babica/diplomirani babičar

1.5.2004.

Slovensko

| 1. | DIPLOM pôrodná asistencia “bakalár” (“Bc.”) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM pôrodná asistencia “bakalár” (“Bc.”)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

pôrodná asistentka;

1.5.2004.

| 2. | DIPLOM diplomovaná pôrodná asistentka |
| --- | --- |

2.

DIPLOM diplomovaná pôrodná asistentka

| 2. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

2.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen

| 1. | Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter

Kätilö/Barnmorska

1.1.1994.

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1.1.1994.

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies as attesting to the completion of training as required for midwives by Article 40 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Midwife in its register (98)

Education institution approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies

Registered Midwife

23.1.1983.

| 6) | pielikuma 5.6.2. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.6.2.   Farmaceitu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti










  Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgique/België/Belgien | Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/Les universities |

6)

pielikuma 5.6.2. punktu aizstāj ar šādu:

“5.6.2.   Farmaceitu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts

Atsauces datums

Belgique/België/Belgien

Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/Les universities

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

1.10.1987.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен “Магистър” по “Фармация” с професионална квалификация “Магистър-фармацевт”

Университет

1.1.2007.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

1.5.2004.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Det Farmaceutiske Fakultet, Københavns Universitet

1.10.1987.

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Syddansk Universitet

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1.10.1987.

Eesti

Diplom proviisori õppekava läbimisest

Farmaatsiamagister Master of Science in Pharmacy (MSc)

Tartu Ülikool

1.5.2004.

Ελλάς

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

| — | Περιφέρεια – Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια – Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1.10.1987.

España

Título de Licenciado en Farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1.10.1987.

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Título de Graduado/a en Farmacia

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986.

France

| — | Diplôme d’Etat de pharmacien |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat de pharmacien

| — | Diplôme d’Etat de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat de docteur en pharmacie

Universités

1.10.1987.

Hrvatska

Diploma “magistar farmacije/magistra farmacije”

| — | Farmaceutsko-biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu |
| --- | --- |

—

Farmaceutsko-biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

| — | Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu

| — | Kemijsko-tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Kemijsko-tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu

1.7.2013.

Ireland

| 1. | Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (101)

  Certificate of Registration as a Pharmacist (101) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (101)

Certificate of Registration as a Pharmacist (101)

| 1. | Cumann Cógaiseoirí na hEireann
  (Pharmaceutical Society of Ireland) |
| --- | --- |

1.

Cumann Cógaiseoirí na hEireann

(Pharmaceutical Society of Ireland)

1.10.1987.

| 2. | A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (102) |
| --- | --- |

2.

A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (102)

| 2. | Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland |
| --- | --- |

2.

Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland

| 2. | Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as a pharmacist |
| --- | --- |

2.

Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as a pharmacist

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all’esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1.11.1993.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

Συμβούλιο Φαρμακευτικής

1.5.2004.

Latvija

Farmaceita diploms

Universitātes tipa augstskola

1.5.2004.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

| 2. | Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004.

Luxembourg

Diplôme d’Etat de pharmacien

Jury d’examen d’Etat + visa du ministre de l’éducation nationale

1.10.1987.

Magyarország

Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, abbrev: mag. Pharm)

Egyetem

1.5.2004.

Malta

Lawrja fil-farmaċija

Universita` ta’ Malta

1.5.2004.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

Faculteit Farmacie

1.10.1987.

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Österreichische Apothekerkammer

1.10.1994.

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

1.5.2004.

Portugal

| — | Licenciatura em Farmácia |
| --- | --- |

—

Licenciatura em Farmácia

| — | Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Instituição de Ensino Superior Universitário

1.10.1987.

Mestrado Integrado em Ciências Farmacêuticas

1.1.2007.

România

Diplomă de licenţă de farmacist

Diploma de licență și master (105)

Universităţi

Ministerul Educației Nationale

1.1.2007.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv “magister farmacije/magistra farmacije”

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

1.5.2004.

Slovensko

DIPLOM farmácia magister (“Mgr.”)

Univerzita

1.5.2004.

Suomi/Finland

Proviisorin tutkinto/Provisorexamen

Yliopisto

1.10.1994.

Sverige

Apotekarexamen

Universitet och högskolor

1.10.1994.

United Kingdom

| 1. | Certificate of Registered Pharmacist (103) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmacist (103)

1.10.1987.

| 2. | A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (104) |
| --- | --- |

2.

A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (104)

Universities delivering pharmacy degrees approved by the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland

Notification from the General Pharmaceutical Council or Pharmaceutical Society of Northern Ireland confirming successful completion of the approved pharmacy degree, 12 months practical training and a pass of the registration assessment.

| 7) | pielikuma 5.7.1. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.7.1.   Arhitektu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti, ko atzīst saskaņā ar 46. pantu











  Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Atsauces akadēmiskais gads |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgique/België/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

7)

pielikuma 5.7.1. punktu aizstāj ar šādu:

“5.7.1.   Arhitektu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti, ko atzīst saskaņā ar 46. pantu

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts

Atsauces akadēmiskais gads

Belgique/België/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d’architecture |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d’architecture

Certificat de stage délivré par l’Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

1988./1989.

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d’architecture |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d’architecture

| 3. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

3.

Architect/Architecte

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d’architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d’architecture de Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc

| 6. | Burgerlijke ingenieur-architect/Ingénieur Civil Architecte |
| --- | --- |

6.

Burgerlijke ingenieur-architect/Ingénieur Civil Architecte

| 6. | — | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- | --- |

6.

—

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités

| — | “Faculté Polytechnique” van Mons |
| --- | --- |

—

“Faculté Polytechnique” van Mons

| 7. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

7.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 7. | K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

7.

K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen

2004./2005.

| 8. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

8.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 8. | Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

8.

Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen

2004./2005.

| 9. | Master Ingénieur Civil Architecte, à finalité spécialisée |
| --- | --- |

9.

Master Ingénieur Civil Architecte, à finalité spécialisée

| 9. | Faculté Polytechnique de Mons |
| --- | --- |

9.

Faculté Polytechnique de Mons

2008./2009.

България

Магистър-Специалност aрхитектура

| — | Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет

Свидетелство, издадено от компетентната Камара на архитектите, удостоверяващо изпълнението на предпоставките, необходими за регистрация като архитект с пълна проектантска правоспособност в регистъра на архитектите

2010./2011.

| — | Варненски свободен университет “Черноризец Храбър”, Варна, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Варненски свободен университет “Черноризец Храбър”, Варна, Архитектурен факултет

2007./2008.

| — | Висше строително училище “Любен Каравелов”, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Висше строително училище “Любен Каравелов”, Архитектурен факултет

2009./2010.

Česká republika

Architektura a urbanismus

| — | Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze |
| --- | --- |

—

Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze

Osvědčení o splnění kvalifikačních požadavků pro samostatný výkon profese architekta vydané Českou komorou architektů

2007./2008.

| — | Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury |
| --- | --- |

—

Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury

Inženýr architekt (Ing.Arch.)

| — | Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury

Magistr umění v oboru architektura (MgA.)

| — | Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze |
| --- | --- |

—

Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze

Magistr umění v oboru Architektonická tvorba, MgA

| — | Akademie výtvarných umění v Praze |
| --- | --- |

—

Akademie výtvarných umění v Praze

2007./2008.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i arkitektur (cand.arch.)

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

1988./1989.

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

Deutschland

Diplom-Ingenieur,

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

Bescheinigung einer zuständigen Architektenkammer über die Erfüllung der Qualifikationsvoraussetzungen im Hinblick auf eine Eintragung in die Architektenliste

1988./1989.

Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Master of Arts – M.A.

| — | Hochschule Bremen – University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt – School of Architecture Bremen |
| --- | --- |

—

Hochschule Bremen – University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt – School of Architecture Bremen

2003./2004.

| — | Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster School of Architecture |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster School of Architecture

2000./2001.

| — | Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur

2005./2006.

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010./2011.

| — | Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur

2007./2008.

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009./2010.

| — | Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen “seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg” |
| --- | --- |

—

Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen “seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg”

2009./2010.

| — | Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen

2004./2005.

| — | Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur

2005./2006.

| — | Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences

2006./2007.

| — | Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences

2005./2006.

| — | Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen

2004./2005.

| — | Hochschule München/Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule München/Fakultät für Architektur

2005./2006.

| — | Hochschule für Technik Stuttgart, Fakultät Architektur und Gestaltung |
| --- | --- |

—

Hochschule für Technik Stuttgart, Fakultät Architektur und Gestaltung

2005./2006.

| — | SRH Hochschule Heidelberg |
| --- | --- |

—

SRH Hochschule Heidelberg

2013./2014.

| — | Staatliche Akademie der Bildenden Künste Stuttgart, Fachbereich Architektur |
| --- | --- |

—

Staatliche Akademie der Bildenden Künste Stuttgart, Fachbereich Architektur

2006./2007.

| — | Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG) |
| --- | --- |

—

Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG)

2014./2015.

Master of Arts (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Architektur)

Hochschule Trier Fachbereich Gestaltung – Fachrichtung Architektur

2007./2008.

Master of Engineering (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Engineering)

Technische Hochschule Mittelhessen (University of Applied Sciences) Fachbereich Bauwesen

2010./2011.

Bachelor of Arts – B.A.

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010./2011.

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009./2010.

| — | Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn |
| --- | --- |

—

Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn

2007./2008.

| — | Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG) |
| --- | --- |

—

Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG)

2014./2015.

Bachelor of Sciences (B.Sc.)

Hochschule Bochum, Fachbereich Architektur

2003./2004.

| — | Universität Stuttgart, Fakultät 1: Architektur und Stadtplanung |
| --- | --- |

—

Universität Stuttgart, Fakultät 1: Architektur und Stadtplanung

2009./2010.

Master of Science

| — | Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft |
| --- | --- |

—

Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft

2011./2012.

| — | Fachhochschule Aachen, Fachbereich Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Aachen, Fachbereich Architektur

2009./2010.

Master of Science (M.Sc.) in Kombination mit dem Bachelor of Science (B.Sc.)

| — | Bauhaus-Universität Weimar |
| --- | --- |

—

Bauhaus-Universität Weimar

2005./2006.

| — | Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur

2008./2009.

| — | Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur und Urbanistik |
| --- | --- |

—

Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur und Urbanistik

2013./2014.

Eesti

Arhitektuurimagister

Eesti Kunstiakadeemia

2006./2007.

Ελλάς

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα – Μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988./1989.

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

| — | Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003./2004.

| — | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών

1999./2000.

| — | Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών |
| --- | --- |

—

Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών

1999./2000.

Πολυτεχνείο Κρήτης, Σχολή Αρχιτεκτόνων Μηχανικών

2004./2005.

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

1988./1989.

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid

| — | Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria |
| --- | --- |

—

Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona

| — | Universidad de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña

1991./1992.

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada. |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada.

1994./1995.

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

1997./1998.

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

1998./1999.

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona

1999./2000.

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada

| — | Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura) |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura)

| — | Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

2000./2001.

| — | Universidad San Pablo CEU |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU

2001./2002.

| — | Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas |
| --- | --- |

—

Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas

2002./2003.

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

2005./2006.

| — | Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior |
| --- | --- |

—

Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior

| — | Universidad Pontificia de Salamanca |
| --- | --- |

—

Universidad Pontificia de Salamanca

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2006./2007.

| — | IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2009./2010.

Título de Graduado/a en Arquitectura

| — | IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2008./2009.

| — | Universidad de Zaragoza. Escuela de Ingeniería y Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Zaragoza. Escuela de Ingeniería y Arquitectura

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

2009./2010.

| — | Universitat Internacional de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Internacional de Catalunya

| — | Universidad San Jorge (Zaragoza) |
| --- | --- |

—

Universidad San Jorge (Zaragoza)

| — | Universidad de Navarra |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra

| — | Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior |
| --- | --- |

—

Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior

| — | Universitat Ramon Llull, la Salle |
| --- | --- |

—

Universitat Ramon Llull, la Salle

| — | Universidad San Pablo CEU – Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU – Madrid

2010./2011.

| — | Universitat Politècnica de València |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de València

| — | Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

| — | Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad de Las Palmas de Gran Canaria. Escuela de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Las Palmas de Gran Canaria. Escuela de Arquitectura

| — | Universidad de Castilla La Mancha. Escuela de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Castilla La Mancha. Escuela de Arquitectura

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universitat Politècnica de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de Catalunya

Graduado en fundamentos de la arquitectura + Máster en Arquitectura

| — | Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid

2010./2011.

| — | Universidad Antonio de Nebrija |
| --- | --- |

—

Universidad Antonio de Nebrija

2011./2012.

| — | Universidad de Zaragoza, Escuela de Ingeniería y Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Zaragoza, Escuela de Ingeniería y Arquitectura

| — | Escuela Técnica Superior de Arquitectura – Universidad del Pais Vasco/Euskal Herriko Unibertsitatea |
| --- | --- |

—

Escuela Técnica Superior de Arquitectura – Universidad del Pais Vasco/Euskal Herriko Unibertsitatea

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universidad Politécnica de Valencia. Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Valencia. Escuela Técnica Superior de Arquitectura

2014./2015.

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

| — | Universidad de Alcalá de Henares. Escuela Politécnica de Alcalá de Henares |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares. Escuela Politécnica de Alcalá de Henares

2015./2016.

| — | Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

2016./2017.

| — | Universidad Europea de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Valencia

2013./2014.

| — | Universidad Europea de Canarias |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Canarias

2012./2013.

France

| 1. | Diplôme d’architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale. |
| --- | --- |

1.

Diplôme d’architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

| 1. | Le ministre chargé de l’architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l’architecture

1988./1989.

| 2. | Diplôme d’architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d’architecte ESA

| 2. | Ecole spéciale d’architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

Ecole spéciale d’architecture de Paris

| 3. | Diplôme d’architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d’architecte ENSAIS

| 3. | Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

| 4. | Diplôme d’Etat d’architecte (DEA) |
| --- | --- |

4.

Diplôme d’Etat d’architecte (DEA)

| 4. | Ecole Nationale Supérieure d’Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

4.

Ecole Nationale Supérieure d’Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Habilitation de l’architecte diplômé d’Etat à l’exercice de la maîtrise d’œuvre en son nom propre (HMONP) (Ministère chargé de l’architecture)

2005./2006.

| | Ecole Nationale Supérieure d’Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur |
| --- | --- |

Ecole Nationale Supérieure d’Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur

2005./2006.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004./2005.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Grenoble (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Grenoble (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004./2005.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004./2005.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004./2005.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004./2005.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005./2006.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004./2005.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Nancy (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Nancy (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004./2005.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005./2006.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Normandie (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Normandie (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004./2005.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005./2006.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006./2007.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005./2006.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004./2005.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004./2005.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005./2006.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Toulouse (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Toulouse (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004./2005.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Versailles (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Versailles (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004./2005.

Diplôme d’Etat d’architecte (DEA), dans le cadre de la formation professionnelle continue

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006./2007.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006./2007.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006./2007.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006./2007.

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006./2007.

| 5. | Diplôme d’études de l’école spéciale d’architecture Grade 2 équivalent au diplôme d’Etat d’architecte |
| --- | --- |

5.

Diplôme d’études de l’école spéciale d’architecture Grade 2 équivalent au diplôme d’Etat d’architecte

| 5. | Ecole spéciale d’architecture (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

5.

Ecole spéciale d’architecture (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Diplôme d’architecte de l’ESA habilitant à exercer la maitrise d’œuvre en son nom propre, équivalent à l’habilitation de l’architecte diplômé d’Etat à l’exercice de la maîtrise d’œuvre en son nom propre, reconnu par le Ministère chargé de l’architecture

2006./2007.

| 6. | Diplôme d’architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d’Etat d’architecte conférant le grade de master (parcours architecte) |
| --- | --- |

6.

Diplôme d’architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d’Etat d’architecte conférant le grade de master (parcours architecte)

| 6. | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

6.

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Habilitation de l’architecte de l’INSA à exercer la maîtrise d’œuvre en son nom propre équivalent à l’HMONP, reconnue par le ministère chargé de l’architecture

2005./2006.

Diplôme d’architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d’Etat d’architecte conférant le grade de master (parcours d’architecte pour ingénieur)

| | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Habilitation de l’architecte de l’INSA à exercer la maîtrise d’œuvre en son nom propre équivalent à l’HMONP, délivrée par le ministère chargé de l’architecture

2005./2006.

Hrvatska

Magistar/Magistrica inženjer/inženjerka arhitekture i urbanizma

Sveučilište u Zagrebu, Arhitektonski fakultet

Diploma; Dopunska isprava o studiju; Potvrda HKA da podnositelj zahtjeva ispunjava kvalifikacijske uvjete

2005./2006.

Magistar/magistra inženjer/inženjerka arhitekture

Sveučilišteu Splitu – Gakultet građevinarstva, arhitekture i geodezije

Potvrda Hrvatske komore arhitekata da podnositelj zahtjeva zadovoljava uvijete za upis u komoru.

2016./2017.

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

Certificate of fulfilment of qualifications requirements for professional recognition as an architect in Ireland issued by the Royal Institute of Architects of Ireland (RIAI)

1988./1989.

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) (Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)) |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) (Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch))

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin (College of Technology, Bolton Street, Dublin) |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin (College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 5. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL) |
| --- | --- |

5.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL)

| 5. | University of Limerick |
| --- | --- |

5.

University of Limerick

2005./2006.

| 6. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) WIT) |
| --- | --- |

6.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) WIT)

| 6. | Waterford Institute of Technology |
| --- | --- |

6.

Waterford Institute of Technology

2005./2006.

Italia (106)

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

Diploma di abilitazione all’esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione (ora Ministero dell’istruzione, dell’università e della ricerca) dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l’esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988./1989.

| — | Università di Catania – Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania – Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma “La Sapienza”

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

| — | Università degli Studi “Mediterranea” di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi “Mediterranea” di Reggio Calabria

2000./2001.

Laurea in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell’Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell’Aquila

1998./1999.

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma “La Sapienza”

Laurea specialistica in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell’Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell’Aquila

2000./2001.

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma “La Sapienza”

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata – Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata – Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2001./2002.

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2002./2003.

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2003./2004.

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2005./2006.

Laurea magistrale in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell’Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell’Aquila

2004./2005.

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma “La Sapienza”

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2010./2011.

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2004./2005.

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2004./2005.

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2004./2005.

| — | Università degli Studi di Perugia |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Perugia

2006./2007.

| — | Università degli Studi di Padova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Padova

2008./2009.

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014./2015.

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma “La Sapienza”

1998./1999.

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

1999./2000.

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001./2002.

Laurea magistrale quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma “La Sapienza”

2004./2005.

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

Laurea specialistica in architettura (Progettazione architettonica)

| — | Università di Roma Tre |
| --- | --- |

—

Università di Roma Tre

2001./2002.

Università degli Studi di Napoli “Federico II”

2005./2006.

Laurea magistrale in architettura (Progettazione architettonica)

Università di Roma Tre

2004./2005.

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

2001./2002.

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Facoltà di Architettura dell’Università degli studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura dell’Università degli studi di Trieste

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

2002./2003.

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma “La Sapienza”

2004./2005.

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università degli Studi “Mediterranea” di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi “Mediterranea” di Reggio Calabria

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

2005./2006.

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbanistica)

| — | Università degli Studi “Mediterranea” di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi “Mediterranea” di Reggio Calabria

2005./2006.

Laurea Specialistica in Progettazione dell’Architettura

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001./2002.

Laurea magistrale in Architettura

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

2004./2005.

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di architettura dell’Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell’Università degli Studi di Trieste

| — | Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Trieste

2014./2015.

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

2006./2007.

| — | Università degli Studi di Enna “Kore” |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Enna “Kore”

2004./2005.

| — | Università degli Studi di Firenze |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Firenze

2008./2009.

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

| — | Università degli Studi di Udine |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Udine

2009./2010.

| — | Università degli Studi “Mediterranea” di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi “Mediterranea” di Reggio Calabria

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

2010./2011.

| — | Università degli Studi della Basilicata |
| --- | --- |

—

Università degli Studi della Basilicata

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014./2015.

Laurea specialistica in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà “Ludovico Quaroni” dell’Università degli Studi “La Sapienza” di Roma

2000./2001.

Laurea Magistrale in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà “Ludovico Quaroni” dell’Università degli Studi “La Sapienza” di Roma

2004./2005.

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2001./2002.

Laurea Magistrale in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2004./2005.

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione urbana e territoriale)

Politecnico di Torino

2002./2003.

Laurea Specialistica in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2001./2002.

Laurea magistrale in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2004./2005.

Laurea Specialistica Architettura delle Costruzioni

Università degli Studi di Cagliari

2005./2006.

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi “La Sapienza” di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi “La Sapienza” di Roma

2004./2005.

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2001./2002.

| — | Università degli Studi di Napoli “Federico II” |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli “Federico II”

2005./2006.

Laurea Magistrale in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi “La Sapienza” di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi “La Sapienza” di Roma

2004./2005.

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2009./2010.

| — | Università degli Studi di Napoli “Federico II” |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli “Federico II”

2004./2005.

Laurea Specialista in Architettura (costruzione)

Politecnico di Torino

2002./2003.

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro e Valorizzazione)

Politecnico di Torino

2005./2006.

Laurea Specialistica in Architettura (Ambiente e Paesaggio)

Politecnico di Torino

2005./2006.

Laurea Specialistica in Architettura (Nuove Qualità delle Costruzioni e dei Contesti)

Università degli Studi della Campania “Luigi Vanvitelli” (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2007./2008.

Laurea Magistrale in Architettura e Ingegneria Edile

Università degli Studi della Campania “Luigi Vanvitelli” (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2009./2010.

Laurea Magistrale in Architettura e Progetto dell’Ambiente Urbano

Università degli Studi della Campania “Luigi Vanvitelli” (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2009./2010.

Laurea Magistrale in Architettura – Progettazione degli Interni e per l’Autonomia

Università degli Studi della Campania “Luigi Vanvitelli” (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2011./2012.

Laurea Magistrale in Architettura – Progettazione architettonica

Università degli Studi di Napoli “Federico II”

2004./2005.

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

2013./2014.

Laurea Magistrale in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli “Federico II”

2004./2005.

Laurea Specialistica in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli “Federico II”

2007./2008.

Laurea Magistrale in Architettura – Arredamento e Progetto

Università degli Studi di Napoli “Federico II”

2008./2009.

Laurea Magistrale in Architettura Manutenzione e Gestione

Università degli Studi di Napoli “Federico II”

2008./2009.

Laurea Magistrale in Architettura Costruzione Città

Politecnico di Torino

2010./2011.

Laurea Magistrale in Architettura per il Progetto Sostenibile

Politecnico di Torino

2010./2011.

Laurea Magistrale in Architettura per il Restauro e la Valorizzazione del Patrimonio

Politecnico di Torino

2010./2011.

Laurea Magistrale Architettura per la Sostenibilità

Politecnico di Torino

2010./2011.

Laurea Magistrale Architettura per l’Ambiente Costruito

Politecnico di Torino

2010./2011.

Laurea Magistrale in Architettura e Culture del Progetto

Università IUAV di Venezia

2013./2014.

Laurea Magistrale in Architettura e Innovazione

Università IUAV di Venezia

2013./2014.

Laurea Magistrale in Architettura per il Nuovo e l’Antico

Università IUAV di Venezia

2013./2014.

Laurea Magistrale in Architettura – Restauro

Università degli Studi “Mediterranea” di Reggio Calabria

2013./2014.

Κύπρος

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα – Μηχανικού στην αρχιτεκτονική

| — | Πανεπιστήμιο Κύπρου |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Κύπρου

Βεβαίωση που εκδίδεται από το Επιστημονικό και Τεχνικό Επιμελητήριο Κύπρου (ΕΤΕΚ) η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

2005./2006.

Professional Diploma in Architecture

| — | University of Nicosia |
| --- | --- |

—

University of Nicosia

2006./2007.

Δίπλωμα Αρχιτεκτονικής (5 έτη)

| — | Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008./2009.

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

| — | Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008./2009.

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

Frederick University, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών του Πανεπιστημίου Frederick

2014./2015.

Latvija

Arhitekta diploms

Rīgas Tehniskā universitāte

Latvijas Arhitektu savienības sertificēšanas centra Arhitekta prakses sertifikāts

2007./2008.

Lietuva

Bakalauro diplomas (Architektūros bakalauras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

Architekto kvalifikacijos atestatas (Atestuotas architektas)

2007./2008.

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magistro diplomas (Architektūros magistras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magyarország

Okleveles épitészmérnök MSc

| — | Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar |
| --- | --- |

—

Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar

A területi illetékes építészkamara hatósági bizonyítványa a szakmagyakorlási jogosultságról.

2007./2008.

Okleveles épitészmérnök

| — | Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar |
| --- | --- |

—

Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar

2007./2008.

Okleveles építészmérnök

| — | Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar |
| --- | --- |

—

Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar

2007./2008.

Malta

Degree in Bachelor of Engineering and Architecture (Hons)

Universita’ ta’ Malta

Warrant b’titlu ta’ “Perit” mahrug mill-Bord tal-Warrant

2007./2008.

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

No 2014./2015. gada: Verklaring van Bureau Architectenregister die bevestigt dat aan de eisen voor de beroepskwalificatie van architect is voldaan

1988./1989.

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk: |
| --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

1988./1989.

| | — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| | — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| | — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| | — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| | — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| | — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

| 4. | Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture |
| --- | --- |

4.

Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture

| 4. | Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde |
| --- | --- |

4.

Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde

2003./2004.

| | — | Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture) |
| --- | --- | --- |

—

Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture)

Technische Universiteit Eindhoven

2002./2003.

| | Master of Architecture |
| --- | --- |

Master of Architecture

ArtEZ hogeschool voor de kunsten/ArtEZ Academie van Bouwkunst

2003./2004.

Amsterdamse Hogeschool van de Kunsten/Academie van Bouwkunst Amsterdam

2003./2004.

Hanze Hogeschool Groningen/Academie van Bouwkunst Groningen

2003./2004.

Hogeschool Rotterdam/Rotterdamse Academie van Bouwkunst

2003./2004.

Fontys Hogeschool voor de Kunsten/Academie voor Architectuur en Stedenbouw in Tilburg

2003./2004.

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

Bescheinigung des Bundesministers für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft über die Erfüllung der Voraussetzung für die Eintragung in die Architektenkammer/Bescheinigung einer Bezirksverwaltungsbehörde über die Ausbildung oder Befähigung, die zur Ausübung des Baumeistergewerbes (Berechtigung für Hochbauplanung) berechtigt

1998./1999.

| 2. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Universität für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Universität für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz

| 7. | Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 7. | Fachhochschule Kärnten |
| --- | --- |

7.

Fachhochschule Kärnten

2004./2005.

| 8. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

8.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 8. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

8.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck)

2008./2009.

| 9. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

9.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 9. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz) |
| --- | --- |

9.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz)

2008./2009.

| 10. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

10.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 10. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

10.

Technische Universität Wien

2006./2007.

| 11. | Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

11.

Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 11. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz |
| --- | --- |

11.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz

2008./2009.

| 11. | Akademie der bildenden Künste Wien |
| --- | --- |

11.

Akademie der bildenden Künste Wien

2008./2009.

| 12. | Masterstudium der Architektur |
| --- | --- |

12.

Masterstudium der Architektur

| 12. | Universität für angewandte Kunst Wien |
| --- | --- |

12.

Universität für angewandte Kunst Wien

2011./2012.

| 13. | BA-Studiengang Bauplanung u. Bauwirtschaft Studienzweig Architektur u. MA-Studiengang Architektur |
| --- | --- |

13.

BA-Studiengang Bauplanung u. Bauwirtschaft Studienzweig Architektur u. MA-Studiengang Architektur

| 13. | Fachhochschule Joanneum Graz |
| --- | --- |

13.

Fachhochschule Joanneum Graz

2015./2016.

| 14. | Bachelorstudiengang “Green Building” und Masterstudiengang “Architektur – Green Building” |
| --- | --- |

14.

Bachelorstudiengang “Green Building” und Masterstudiengang “Architektur – Green Building”

| 14. | Fachhochschule Campus Wien |
| --- | --- |

14.

Fachhochschule Campus Wien

2016./2017.

Polska

magister inżynier architekt (mgr inż. arch.)

| — | Politechnika Białostocka |
| --- | --- |

—

Politechnika Białostocka

Zaświadczenie o członkostwie w okręgowej izbie architektów/Zaświadczenie Krajowej Rady Izby Architektów RP potwierdzające posiadanie kwalifikacji do wykonywania zawodu architekta zgodnych z wymaganiami wynikającymi z przepisów prawa Unii Europejskiej osoby nie będącej członkiem Izby

2007./2008.

| — | Politechnika Gdańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Gdańska

| — | Politechnika Łódzka |
| --- | --- |

—

Politechnika Łódzka

| — | Politechnika Śląska |
| --- | --- |

—

Politechnika Śląska

| — | Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie |
| --- | --- |

—

Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie

| — | Politechnika Warszawska |
| --- | --- |

—

Politechnika Warszawska

| — | Politechnika Krakowska |
| --- | --- |

—

Politechnika Krakowska

| — | Politechnika Wrocławska |
| --- | --- |

—

Politechnika Wrocławska

| — | Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego |
| --- | --- |

—

Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego

2003./2004.

dyplom ukończenia studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| — | Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie |
| --- | --- |

—

Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie

2011./2012.

| — | Politechnika Lubelska |
| --- | --- |

—

Politechnika Lubelska

2008./2009.

| — | Uniwersytet Techniczno-Przyrodniczy im. Jana i Jędrzeja Śniadeckich w Bydgoszczy |
| --- | --- |

—

Uniwersytet Techniczno-Przyrodniczy im. Jana i Jędrzeja Śniadeckich w Bydgoszczy

2011./2012.

| — | Politechnika Poznańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Poznańska

2007./2008.

| — | Uniwersytet Zielonogórski |
| --- | --- |

—

Uniwersytet Zielonogórski

2008./2009.

dyplom studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| | Politechnika Świętokrzyska |
| --- | --- |

Politechnika Świętokrzyska

2012./2013.

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

Certificado de cumprimento dos pré-requisitos de qualificação para inscrição na Ordem dos Arquitectos, emitido pela competente Ordem dos Arquitectos

1988./1989.

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra |
| --- | --- |

—

Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1986./1987.

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão

1993./1994.

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia

1995./1996.

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

1997./1998.

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997./1998.

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

1998./1999.

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1998./1999.

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

2002./2003.

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1991./1992.

Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade Autónoma de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Autónoma de Lisboa

2001./2002.

| — | Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico) |
| --- | --- |

—

Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico)

2001./2002.

Carta de curso de Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997./1998.

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1999./2000.

| — | Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão

2006./2007.

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias

1995./1996.

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa

2008./2009.

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2007./2008.

| — | Escola Superior Artística do Porto (ESAP) |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto (ESAP)

1988./1989. (Licenciatura) 2007./2008. (Mestrado)

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

2006./2007.

| | Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

Universidade Lusíada do Porto

2006./2007.

Carta de curso de Mestrado Integrado em Arquitectura e Urbanismo

| — | Universidade Fernando Pessoa |
| --- | --- |

—

Universidade Fernando Pessoa

2006./2007.

| — | ESG/Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

ESG/Escola Superior Gallaecia

2002./2003.

Diploma de Mestre em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1988./1989.

Carta de Curso, Grau de Licenciado

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2001./2002.

Carta de curso de mestre em Arquitectura

| — | Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Universidade do Porto

2003./2004.

Certidão de Licenciatura em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001./2002.

Diploma de Mestrado Integrado em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001./2002.

România

Diploma de arhitect

| — | Universitatea de arhitectură şi urbanism “ION MINCU” |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură şi urbanism “ION MINCU”

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2010./2011.

| — | Universitatea “Politehnică” din Timişoara |
| --- | --- |

—

Universitatea “Politehnică” din Timişoara

2011./2012.

| — | Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca

2010./2011.

| — | Universitatea Tehnică “Gheorghe Asachi” din Iaşi |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică “Gheorghe Asachi” din Iaşi

2007./2008.

| — | Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură

2009./2010.

Diploma de licență și master

| — | Universitatea de arhitectură şi urbanism “ION MINCU” |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură şi urbanism “ION MINCU”

2011./2012.

| — | Universitatea “Politehnică” din Timişoara |
| --- | --- |

—

Universitatea “Politehnică” din Timişoara

| — | Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca

| — | Universitatea Tehnică “Gheorghe Asachi” din Iaşi |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică “Gheorghe Asachi” din Iaşi

| — | Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură

Slovenija

Magister inženir arhitekture/Magistrica inženirka arhitekture

Univerza v Ljubljani, Fakulteta za Arhitekturo

Potrdilo Zbornice za arhitekturo in prostor o usposobljenosti za opravljanje nalog odgovornega projektanta arhitekture

2007./2008.

Diploma o pridobljeni magistrski izobrazbi 2. stopnje

Univerza v Mariboru; Fakulteta za gradbeništvo, prometno inženirstvo in arhitekturo

Slovensko

Diplom inžiniera Architekta (titul Ing. arch.)

| — | Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus

Certifikát vydaný Slovenskou komorou architektov na základe 3-ročnej praxe pod dohľadom a vykonania autorizačnej skúšky

2007./2008.

| — | Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus

2004./2005.

Diplom magistra umení (titul Mgr. art.)

| — | Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 “Architektonická tvorba” |
| --- | --- |

—

Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 “Architektonická tvorba”

2007./2008.

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

1998./1999.

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

| — | Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet

| — | Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

2010./2011.

| — | Tampereen teknillinen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto

2010./2011.

| — | Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet

2010./2011.

Sverige

Arkitektexamen

| — | Chalmers Tekniska Högskola AB |
| --- | --- |

—

Chalmers Tekniska Högskola AB

1998./1999.

| — | Kungliga Tekniska Högskolan |
| --- | --- |

—

Kungliga Tekniska Högskolan

| — | Lunds Universitet |
| --- | --- |

—

Lunds Universitet

| — | Umeå universitet |
| --- | --- |

—

Umeå universitet

2009./2010.

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | – Universities |
| --- | --- |

1.

– Universities

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board.

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

An Architects Registration Board Part 3 Certificate of Architectural Education

1988./1989.

| | — | Colleges of Art |
| --- | --- | --- |

—

Colleges of Art

| | — | Schools of Art |
| --- | --- | --- |

—

Schools of Art

| | — | Cardiff University |
| --- | --- | --- |

—

Cardiff University

2006./2007.

| | — | University for the Creative Arts |
| --- | --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2008./2009.

| | — | Birmingham City University |
| --- | --- | --- |

—

Birmingham City University

2008./2009.

| | — | University of Nottingham |
| --- | --- | --- |

—

University of Nottingham

2008./2009.

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

1988./1989.

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| | — | Final Examination (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- | --- |

—

Final Examination (ARB/RIBA Part 2)

| | — | Architectural Association |
| --- | --- | --- |

—

Architectural Association

2011./2012.

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

| 6. | Master of Architecture |
| --- | --- |

6.

Master of Architecture

| 6. | – University of Liverpool |
| --- | --- |

6.

– University of Liverpool

2006./2007.

| | — | Cardiff University |
| --- | --- | --- |

—

Cardiff University

2006./2007.

| | — | University of Plymouth |
| --- | --- | --- |

—

University of Plymouth

2007./2008.

| | — | Queens University, Belfast |
| --- | --- | --- |

—

Queens University, Belfast

2009./2010.

| | — | Northumbria University |
| --- | --- | --- |

—

Northumbria University

2009./2010.

| | — | University of Brighton |
| --- | --- | --- |

—

University of Brighton

2010./2011.

| | — | Birmingham City University |
| --- | --- | --- |

—

Birmingham City University

2010./2011.

| | — | University of Kent |
| --- | --- | --- |

—

University of Kent

2006./2007.

| | — | University of Ulster |
| --- | --- | --- |

—

University of Ulster

2008./2009.

| | — | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- | --- |

—

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2009./2010.

| | — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- | --- |

—

Leeds Metropolitan University

2011./2012.

| | — | Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University) |
| --- | --- | --- |

—

Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University)

2014./2015.

| | — | University of Newcastle upon Tyne |
| --- | --- | --- |

—

University of Newcastle upon Tyne

2011./2012.

| | — | University of Lincoln |
| --- | --- | --- |

—

University of Lincoln

2011./2012.

| | — | University of Huddersfield |
| --- | --- | --- |

—

University of Huddersfield

2012./2013.

| | — | University of the West of England |
| --- | --- | --- |

—

University of the West of England

2011./2012.

| | — | University of Westminster |
| --- | --- | --- |

—

University of Westminster

2011./2012.

| | — | University for the Creative Arts |
| --- | --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2013./2014.

| | — | University of Central Lancashire |
| --- | --- | --- |

—

University of Central Lancashire

2014./2015.

| 7. | Graduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

7.

Graduate Diploma in Architecture

| 7. | University College London |
| --- | --- |

7.

University College London

2006./2007.

| 8. | Professional Diploma in Architecture |
| --- | --- |

8.

Professional Diploma in Architecture

| 8. | University of East London |
| --- | --- |

8.

University of East London

2007./2008.

| | — | Northumbria University |
| --- | --- | --- |

—

Northumbria University

2008./2009.

| 9. | Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture |
| --- | --- |

9.

Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture

| 9. | University College London |
| --- | --- |

9.

University College London

2008./2009.

| 10. | Postgraduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

10.

Postgraduate Diploma in Architecture

| 10. | — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- | --- |

10.

—

Leeds Metropolitan University

2007./2008.

| | — | University of Edinburgh |
| --- | --- | --- |

—

University of Edinburgh

2008./2009.

| | — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2009./2010.

| 11. | MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

11.

MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2)

| 11. | — | University College London |
| --- | --- | --- |

11.

—

University College London

2011./2012.

| | — | University of Nottingham |
| --- | --- | --- |

—

University of Nottingham

2013./2014.

| | — | University of East London |
| --- | --- | --- |

—

University of East London

2013./2014.

| 12. | Master of Architecture (MArch) |
| --- | --- |

12.

Master of Architecture (MArch)

| 12. | Liverpool John Moores University |
| --- | --- |

12.

Liverpool John Moores University

2011./2012.

| | — | De Montfort University |
| --- | --- | --- |

—

De Montfort University

2011./2012.

| | — | Arts University Bournemouth |
| --- | --- | --- |

—

Arts University Bournemouth

2011./2012.

| | — | Nottingham Trent University |
| --- | --- | --- |

—

Nottingham Trent University

2012./2013.

| 13. | Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation |
| --- | --- |

13.

Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation

| 13. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

13.

University of Edinburgh

2008./2009.

| 14. | Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design |
| --- | --- |

14.

Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design

| 14. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

14.

University of Edinburgh

2008./2009.

| 15. | MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B) |
| --- | --- |

15.

MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B)

| 15. | University of Cambridge |
| --- | --- |

15.

University of Cambridge

2009./2010.

| | — | MPhil in Architecture and Urban Design |
| --- | --- | --- |

—

MPhil in Architecture and Urban Design

| | — | University of Cambridge |
| --- | --- | --- |

—

University of Cambridge

2013./2014.

| 16. | Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies |
| --- | --- |

16.

Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies

| 16. | University of East London/Centre for Alternative Technology |
| --- | --- |

16.

University of East London/Centre for Alternative Technology

2008./2009.

| 17. | MArchD in Applied Design in Architecture |
| --- | --- |

17.

MArchD in Applied Design in Architecture

| 17. | Oxford Brookes University |
| --- | --- |

17.

Oxford Brookes University

2011./2012.

| 18. | M’Arch |
| --- | --- |

18.

M’Arch

| 18. | University of Portsmouth |
| --- | --- |

18.

University of Portsmouth

2011./2012.

| 19. | Master of Architecture (International) |
| --- | --- |

19.

Master of Architecture (International)

| 19. | University of Huddersfield |
| --- | --- |

19.

University of Huddersfield

2012./2013.

| 20. | Master of Architecture with Honours |
| --- | --- |

20.

Master of Architecture with Honours

| 20. | Cardiff University |
| --- | --- |

20.

Cardiff University

2015./2016.

| 21. | MArch (Architecture) |
| --- | --- |

21.

MArch (Architecture)

| 21. | Kingston University |
| --- | --- |

21.

Kingston University

2013./2014.

| 22. | MArch in Architecture |
| --- | --- |

22.

MArch in Architecture

| 22. | University of Greenwich |
| --- | --- |

22.

University of Greenwich

2013./2014.

| 23. | The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science |
| --- | --- |

23.

The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science

| 23. | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

23.

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2012./2013.

| 24. | M.Arch |
| --- | --- |

24.

M.Arch

| 24. | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

24.

Sheffield Hallam University

2013./2014.

| 25. | MArch Architecture |
| --- | --- |

25.

MArch Architecture

| 25. | University of the Arts London is the awarding body and the MArch Architecture is offered by Central Saint Martins |
| --- | --- |

25.

University of the Arts London is the awarding body and the MArch Architecture is offered by Central Saint Martins

2015./2016.

| 26. | MArch: Master of Architecture |
| --- | --- |

26.

MArch: Master of Architecture

| 26. | London South Bank University |
| --- | --- |

26.

London South Bank University

2015./2016.

| 27. | Master of Architecture with Urban Planning |
| --- | --- |

27.

Master of Architecture with Urban Planning

| 27. | University of Dundee |
| --- | --- |

27.

University of Dundee

2015./2016.

| 28. | MArch Architecture: Collaborative Practice |
| --- | --- |

28.

MArch Architecture: Collaborative Practice

| 28. | University of Sheffield |
| --- | --- |

28.

University of Sheffield

2015./2016.

---

(1)  Līdz 2012. gadam.

(2)  No 2013. gada.

(3)  Līdz 2017. gada 1. oktobrim kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem jāpievieno arī apliecinājums par pēcdiploma stažēšanos (“staż podyplomowy”).

(4)  No 2011. gada.

(5)  No 2013. gada janvāra.

(6)  No 2015. gada jūnija.

(7)  No 2015. gada februāra.

(8)  No 1991./1992. gada.

(9)  No 2015. gada jūnija.

(10)  No 2011. gada jūlija.

(11)  No 2015. gada jūnija.

(12)  No 2006. gada maija.

(13)  No 2015. gada jūnija.

(14)  No 2015. gada 3. novembra.

(15)  No 2008. gada septembra.

(16)  No 2015. gada maija.

(17)  No 2006. gada.

(18)  No 2012. gada.

(19)  No 2015. gada jūnija.

(20)  No 2015. gada jūnija.

(21)  Atcelšanas datums 27. panta 3. punkta nozīmē: 1994. gada 30. decembris.

(22)  Līdz 2012. gadam.

(23)  Atcelšanas datums 27. panta 3. punkta nozīmē: 2000. gada 4. aprīlis.

(24)  No 2006. gada maija.

(25)  No 2015. gada jūnija.

(26)  Atcelšanas datums 27. panta 3. punkta nozīmē: 2015. gada 3. jūnijs.

(27)  Atcelšanas datums 27. panta 3. punkta nozīmē: 1994. gada 30. decembris.

(28)  No 2015. gada maija.

(29)  Atcelšanas datums 27. panta 3. punkta nozīmē: 1983. gada 1. janvāris.

(30)  No 2015. gada jūnija.

(31)  Atcelšanas datums 27. panta 3. punkta nozīmē: 2017. gada 14. jūnijs.

(32)  Atcelšanas datums 27. panta 3. punkta nozīmē: 1983. gada 1. janvāris.

(33)  Līdz 2010. gada 14. septembrim.

(34)  No 2009. gada oktobra.

(35)  No 2015. gada jūnija.

(36)  No 2009. gada oktobra.

(37)  No 2009. gada oktobra.

(38)  No 2015. gada februāra.

(39)  No 2008. gada septembra.

(40)  
  1987. gada 1. augusts, izņemot attiecībā uz personām, kuras sākušas apmācību pirms šā datuma.

(41)  
  1971. gada 31. decembris.

(42)  
  1999. gada 31. oktobris.

(43)  Kvalifikāciju apliecinošos dokumentus vairs nepiešķir attiecībā uz apmācību, kas sākta pēc 1982. gada 5. marta.

(44)  
  1984. gada 9. jūlijs.

(45)  
  2004. gada 31. marts.

(46)  
  1984. gada 1. februāris.

(47)  
  1971. gada 3. decembris.

(48)  
  1993. gada 31. oktobris.

(49)  Kvalifikāciju apliecinošos dokumentus vairs nepiešķir attiecībā uz apmācību, kas sākta pēc 1982. gada 5. marta.

(50)  
  1984. gada 8. jūlijs.

(51)  
  2004. gada 31. marts.

(52)  
  1991. gada 1. janvāris.

(53)  No 2015. gada jūnija.

(54)  No 2009. gada oktobra.

(55)  No 2015. gada maija.

(56)  No 2015. gada jūnija.

(57)  No 2015. gada februāra.

(58)  Atcelšanas datums 27. panta 3. punkta nozīmē: 2016. gada 8. decembris.

(59)  No 2015. gada jūnija.

(60)  No 2015. gada februāra.

(61)  No 2008. gada septembra.

(62)  No 2017. gada jūlija.

(63)  Atcelšanas datums 27. panta 3. punkta nozīmē: 1996. gada 12. augusts.

(64)  No 2008. gada septembra.

(65)  
  2007. gada 30. septembris.

(66)  
  2013. gada 28. februāris.

(67)  Atcelšanas datums 27. panta 3. punkta nozīmē: 1994. gada 31. decembris.

(68)  No 2015. gada jūnija.

(69)  Atcelšanas datums 27. panta 3. punkta nozīmē: 2015. gada 3. jūnijs.

(70)  Atcelšanas datums 27. panta 3. punkta nozīmē: 1983. gada 1. janvāris.

(71)  No 2006. gada 17. februāra.

(72)  Atcelšanas datums 27. panta 3. punkta nozīmē: 2015. gada 3. jūnijs.

(73)  No 2003. gada 21. novembra.

(74)  Apmācība, kuru pabeidzot tiek piešķirts zobu, mutes dobuma, sejas un žokļu ķirurģijas (ārsta un zobārsta pamatapmācība) speciālista kvalifikāciju apliecinošs dokuments, nozīmē, ka ir pabeigta un apstiprināta medicīnas pamatizglītība (24. pants) un papildus pabeigta un apstiprināta zobārstniecības pamatizglītība (34. pants).

(75)  No 2006. gada.

(76)  No 2014. gada 10. jūlija.

(77)  No 2009. gada.

(78)  No 2013. gada janvāra.”;

(79)  Šis kvalifikāciju apliecinošais dokuments dod turētājam tiesības iegūt automātisku kvalifikācijas atzīšanu, ja tas ir izsniegts dalībvalstu pilsoņiem, kuri ieguvuši kvalifikāciju Īrijā.

(80)  Šī informācija par kvalifikāciju apliecinošo dokumentu tika iekļauta, lai nodrošinātu, ka Īrijā apmācītie absolventi varēs saņemt automātisku atzīšanu bez faktiskas reģistrēšanās Īrijā; šāda reģistrācija nav daļa no kvalifikācijas procesa.

(81)  Šī informācija par kvalifikāciju apliecinošo dokumentu aizstāj iepriekšējos ierakstus par Apvienoto Karalisti, lai nodrošinātu, ka Apvienotajā Karalistē apmācītie absolventi varēs saņemt automātisku atzīšanu bez faktiskas reģistrēšanās; šāda reģistrācija nav daļa no kvalifikācijas procesa.

(82)  Derīgs līdz 2001. gadam.

(83)  No 2001./2002. gada.”;

(84)  Līdz 2012. gadam.

(85)  No 2013. gada.

(86)  Līdz 2016. gada 1. oktobrim kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem jāpievieno arī apliecinājums par pēcdiploma stažēšanos (“staż podyplomowy”).

(87)  No 2011. gada 1. oktobra.

(88)  No 2017. gada 1. septembra.

(89)  Derīgs līdz 2006. gada 22. novembrim.

(90)  No 2006. gada 23. novembra.

(91)  Derīgs līdz 2008. gada 10. aprīlim.

(92)  No 2008. gada 11. aprīļa.

(93)  No 2011. gada 10. janvāra.

(94)  No 2011. gada 1. oktobra.

(95)  No 2012. gada 1. oktobra.”;

(96)  Šis kvalifikāciju apliecinošais dokuments dod turētājam tiesības iegūt automātisku kvalifikācijas atzīšanu, ja tas ir izsniegts dalībvalstu pilsoņiem, kuri ieguvuši kvalifikāciju Īrijā.

(97)  Šī informācija par kvalifikāciju apliecinošo dokumentu tika iekļauta, lai nodrošinātu, ka Īrijā apmācītie absolventi varēs saņemt automātisku atzīšanu bez faktiskas reģistrēšanās Īrijā; šāda reģistrācija nav daļa no kvalifikācijas procesa.

(98)  ī informācija par kvalifikāciju apliecinošo dokumentu tika iekļauta, lai nodrošinātu, ka Apvienotajā Karalistē apmācītie absolventi varēs saņemt automātisku atzīšanu bez faktiskas reģistrēšanās; šāda reģistrācija nav daļa no kvalifikācijas procesa.

(99)  Derīgs līdz 2001. gadam.

(100)  No 2001./2002. gada.”;

(101)  Šis kvalifikāciju apliecinošais dokuments dod turētājam tiesības iegūt automātisku kvalifikācijas atzīšanu, ja tas ir izsniegts dalībvalstu pilsoņiem, kuri ieguvuši kvalifikāciju Īrijā.

(102)  Šī informācija par kvalifikāciju apliecinošo dokumentu tika iekļauta, lai nodrošinātu, ka Īrijā apmācītie absolventi varēs saņemt automātisku atzīšanu bez faktiskas reģistrēšanās Īrijā. Šādos gadījumos pievienotais sertifikāts apliecina, ka ir izpildītas visas kvalifikācijas prasības.

(103)  Šis kvalifikāciju apliecinošais dokuments dod turētājam tiesības iegūt automātisku kvalifikācijas atzīšanu, ja tas ir izsniegts dalībvalstu pilsoņiem, kuri ieguvuši kvalifikāciju Apvienotajā Karalistē.

(104)  Šī informācija par kvalifikāciju apliecinošo dokumentu tika iekļauta, lai nodrošinātu, ka Apvienotajā Karalistē apmācītie absolventi varēs saņemt automātisku atzīšanu bez faktiskas reģistrēšanās. Šādos gadījumos pievienotais sertifikāts apliecina, ka ir izpildītas visas kvalifikācijas prasības.

(105)  No 2011. gada 10. janvāra.”;

(106)  Abi nosaukumi “Università degli studi di (pilsētas nosaukums)” un “Università di (pilsētas nosaukums)” ir līdzvērtīgi un apzīmē to pašu universitāti.

(107)  No 2016. gada oktobra nosaukums mainīts uz “Università degli Studi della Campania “Luigi Vanvitelli”
  ”.”

---