# Europeiska unionens L 258/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 258 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången6 oktober 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 258

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången6 oktober 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2017/1792 av den 29 maj 2017 om undertecknande, på unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av det bilaterala avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om tillsynsregler för försäkring och återförsäkring | 1 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2017/1793 av den 15 september 2017 om ändring av beslut (EU) 2017/1792 om undertecknande, på unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av det bilaterala avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om tillsynsregler för försäkring och återförsäkring | 3 |
| | | Bilateralt avtal mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om tillsynsregler för försäkring och återförsäkring | 4 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1794 av den 5 oktober 2017 om fastställande av de räntesatser som ska användas vid beräkning av finansieringskostnader i samband med interventionsåtgärder i form av uppköp, lagring och avyttring av lager för räkenskapsåret 2018 för EGFJ | 22 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1795 av den 5 oktober 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina och om avslutande av undersökningen av import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Serbien | 24 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1796 av den 5 oktober 2017 om fastställande av tilldelningskoefficienter för licenser för export av ost till Förenta staterna under 2018 inom ramen för de kvoter som avses i förordning (EG) nr 1187/2009 | 124 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2017/1797 av den 23 maj 2017 om de stödordningar SA.42393 (2016/C) (f.d. 2015/N) som Tyskland har genomfört för vissa slutkonsumenter (sänkt extra nätavgift) och SA.47887 (2017/N) som Tyskland planerar att genomföra för att utöka stödordningen för kraftvärme vad gäller kraftvärmeanläggningar som används i slutna nät
  [delgivet med nr C(2017) 3400]

   (
  1
  ) | 127 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2017/1792 av den 29 maj 2017 om undertecknande, på unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av det bilaterala avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om tillsynsregler för försäkring och återförsäkring

1

*

Rådets beslut (EU) 2017/1793 av den 15 september 2017 om ändring av beslut (EU) 2017/1792 om undertecknande, på unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av det bilaterala avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om tillsynsregler för försäkring och återförsäkring

3

Bilateralt avtal mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om tillsynsregler för försäkring och återförsäkring

4

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1794 av den 5 oktober 2017 om fastställande av de räntesatser som ska användas vid beräkning av finansieringskostnader i samband med interventionsåtgärder i form av uppköp, lagring och avyttring av lager för räkenskapsåret 2018 för EGFJ

22

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1795 av den 5 oktober 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina och om avslutande av undersökningen av import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Serbien

24

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1796 av den 5 oktober 2017 om fastställande av tilldelningskoefficienter för licenser för export av ost till Förenta staterna under 2018 inom ramen för de kvoter som avses i förordning (EG) nr 1187/2009

124

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2017/1797 av den 23 maj 2017 om de stödordningar SA.42393 (2016/C) (f.d. 2015/N) som Tyskland har genomfört för vissa slutkonsumenter (sänkt extra nätavgift) och SA.47887 (2017/N) som Tyskland planerar att genomföra för att utöka stödordningen för kraftvärme vad gäller kraftvärmeanläggningar som används i slutna nät
  [delgivet med nr C(2017) 3400]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2017) 3400]

1

127

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 6.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 258/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 258/1

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2017/1792

av den 29 maj 2017

om undertecknande, på unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av det bilaterala avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om tillsynsregler för försäkring och återförsäkring

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114 jämförd med artikel 218.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 21 april 2015 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Amerikas förenta stater om ett avtal om återförsäkring. Förhandlingarna avslutades med en skriftväxling mellan huvudförhandlarna den 12 januari 2017. |
| --- | --- |

(1)

Den 21 april 2015 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Amerikas förenta stater om ett avtal om återförsäkring. Förhandlingarna avslutades med en skriftväxling mellan huvudförhandlarna den 12 januari 2017.

| (2) | Det bilaterala avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om tillsynsregler för försäkring och återförsäkring (nedan kallat avtalet) bör undertecknas. |
| --- | --- |

(2)

Det bilaterala avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om tillsynsregler för försäkring och återförsäkring (nedan kallat avtalet) bör undertecknas.

| (3) | För att göra det möjligt att inrätta den gemensamma kommitté enligt avtalet vilken ska vara ett forum där unionen och Amerikas förenta stater kan utbyta information om det korrekta genomförandet av avtalet, och för att tillsynsmyndigheterna i unionen ska kunna tillämpa den harmoniserade praxis vad gäller grupptillsyn som redan är möjlig enligt unionens nuvarande rättsliga ram inom detta område, bör artiklarna 4 och 7 i avtalet tillämpas provisoriskt i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ingående avslutas. |
| --- | --- |

(3)

För att göra det möjligt att inrätta den gemensamma kommitté enligt avtalet vilken ska vara ett forum där unionen och Amerikas förenta stater kan utbyta information om det korrekta genomförandet av avtalet, och för att tillsynsmyndigheterna i unionen ska kunna tillämpa den harmoniserade praxis vad gäller grupptillsyn som redan är möjlig enligt unionens nuvarande rättsliga ram inom detta område, bör artiklarna 4 och 7 i avtalet tillämpas provisoriskt i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ingående avslutas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet på unionens vägnar av det bilaterala avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om tillsynsregler för försäkring och återförsäkring bemyndigas härmed, med förbehåll för att nämnda avtal ingås.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på unionens vägnar.

Artikel 3

Artiklarna 4 och 7 i avtalet ska tillämpas provisoriskt i enlighet med artiklarna 9 och 10 i avtalet (1) i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ingående avslutas.

Artikel 4

Kommissionen ska företräda unionen i den gemensamma kommitté som föreskrivs i artikel 7 i avtalet, efter att ha inhämtat synpunkter från rådets arbetsgrupp för finansiella tjänster, och ska underrätta den arbetsgruppen när så är lämpligt, och åtminstone en gång per år, om de framsteg som gjorts med genomförandet av avtalet.

Artikel 5

Alla ståndpunkter som ska läggas fram på unionens vägnar ska antas i enlighet med fördragen och följaktligen av rådet enligt artikel 16.1 i fördraget om Europeiska unionen eller artikel 218.9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Artikel 6

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 29 maj 2017.

På rådets vägnar

C. CARDONA

Ordförande

---

(1)  Den dag från och med vilken avtalet ska tillämpas provisoriskt kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

1

Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 6.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 258/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 258/3

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2017/1793

av den 15 september 2017

om ändring av beslut (EU) 2017/1792 om undertecknande, på unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av det bilaterala avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om tillsynsregler för försäkring och återförsäkring

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114 jämförd med artikel 218.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 21 april 2015 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Amerikas förenta stater om ett avtal om återförsäkring. Förhandlingarna avslutades genom skriftväxling mellan huvudförhandlarna den 12 januari 2017. |
| --- | --- |

(1)

Den 21 april 2015 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Amerikas förenta stater om ett avtal om återförsäkring. Förhandlingarna avslutades genom skriftväxling mellan huvudförhandlarna den 12 januari 2017.

| (2) | Avtalet bör undertecknas på Europeiska unionens vägnar på engelska, med förbehåll för att det ingås vid ett senare tillfälle. Beslut (EU) 2017/1792 (1) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Avtalet bör undertecknas på Europeiska unionens vägnar på engelska, med förbehåll för att det ingås vid ett senare tillfälle. Beslut (EU) 2017/1792 (1) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut (EU) 2017/1792 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 2
  Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på unionens vägnar samt skriftväxlingen mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater rörande de språkliga arrangemangen. Undertecknandet av avtalet ska äga rum samtidigt som undertecknandet av skriftväxlingen.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på unionens vägnar samt skriftväxlingen mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater rörande de språkliga arrangemangen. Undertecknandet av avtalet ska äga rum samtidigt som undertecknandet av skriftväxlingen.”

| 2. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 3a
  Avtalet ska undertecknas på engelska. I enlighet med unionsrätten ska unionen även upprätta avtalet på bulgariska, danska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken. Dessa ytterligare språkversioner bör bestyrkas genom en utväxling av diplomatiska noter mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater. Alla bestyrkta versioner ska vara lika giltiga.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 3a

Avtalet ska undertecknas på engelska. I enlighet med unionsrätten ska unionen även upprätta avtalet på bulgariska, danska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken. Dessa ytterligare språkversioner bör bestyrkas genom en utväxling av diplomatiska noter mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater. Alla bestyrkta versioner ska vara lika giltiga.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 15 september 2017.

På rådets vägnar

M. MAASIKAS

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2017/1792 av den 29 maj 2017 om undertecknande, på unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av det bilaterala avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om tillsynsregler för försäkring och återförsäkring (se sidan 1 i detta nummer av EUT).

1

---

| 6.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 258/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 258/4

---

ÖVERSÄTTNING

BILATERALT AVTAL

mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om tillsynsregler för försäkring och återförsäkring

Parterna i detta avtal: Europeiska unionen (EU) och Amerikas förenta stater (Förenta staterna),

som delar målsättningen att skydda försäkrings- och återförsäkringstagare och andra konsumenter, och samtidigt respektera varandras system för försäkrings- och återförsäkringstillsyn och -reglering,

som intygar att de tillsynsregler som gäller i Europeiska unionen tillsammans med de krav och åtaganden som föreskrivs i detta avtal, lever upp till en för Förenta staterna godtagbar skyddsnivå för försäkringstagare och andra konsumenter med avseende på avgivna återförsäkringar och grupptillsyn, som är förenlig med kraven i Federala försäkringskassans lag från 2010 (Federal Insurance Office Act of 2010),

som inser at det finns ett allt större behov av samarbete mellan tillsynsmyndigheter i EU och Förenta staterna, bland annat vad gäller utbyte av konfidentiell information, mot bakgrund av globaliseringstrenden på försäkrings- och återförsäkringsmarknaderna,

som beaktar att praktiska arrangemang när det gäller gränsöverskridande samarbete är väsentliga för tillsyn av försäkringsgivare och återförsäkrare både i stabila tider och i kristider,

som beaktar information som utbytts om parternas respektive regelverk och som efter noggrant övervägande av dessa regelverk,

som noterar fördelarna med större rättslig förutsebarhet vid tillämpningen av försäkrings- och återförsäkringsregelverk för försäkringsgivare och återförsäkrare som verkar inom parternas territorium,

som inser de riskreducerande effekter som följer av återförsäkringsavtal i ett gränsöverskridande sammanhang under förutsättning att tillämpliga tillsynsvillkor är uppfyllda, och beaktar försäkringstagare och andra konsumenter,

som inser att grupptillsyn av försäkringsgivare och återförsäkrare gör det möjligt för tillsynsmyndigheterna att bilda sig en god uppfattning av dessa gruppers finansiella ställning,

som inser behovet av gruppomfattande kapitalkrav eller kapitalutvärderingar för försäkringsgivare och återförsäkrare som utgör en grupp som verkar inom båda parternas territorium, och att gruppomfattande kapitalkrav eller kapitalutvärderingar på global moderföretagsnivå kan baseras på hempartens metod,

som intygar vikten av specifikationer för gruppomfattande kapitalkrav eller kapitalutvärderingar i grupptillsynssyfte och, om det är motiverat, tillämpningen av korrigerande eller förebyggande åtgärder eller andra svarsåtgärder genom en tillsynsmyndighet, med utgångspunkt i detta krav eller denna bedömning, och

som uppmanar till informationsutbyte mellan tillsynsmyndigheter för att övervaka försäkringsgivare och återförsäkrare, vilket ligger i försäkringstagares och andra konsumenters intresse,

HAR ENATS OM FÖLJANDE

Artikel 1

Mål

Detta avtal omfattar följande:

| a) | Avskaffande, under specificerade förutsättningar, av sådana krav på lokal närvaro som en part eller dess tillsynsmyndighet ålagt en mottagande återförsäkrare som har sitt huvudkontor i den andra parten som ett villkor för att ingå återförsäkringsavtal med en avgivande försäkringsgivare (nedan kallad cedent) som har sitt huvudkontor inom dess territorium eller för att cedenten ska få tillgodoräkna sig återförsäkring eller den riskreducerande effekten av återförsäkringsavtal. |
| --- | --- |

a)

Avskaffande, under specificerade förutsättningar, av sådana krav på lokal närvaro som en part eller dess tillsynsmyndighet ålagt en mottagande återförsäkrare som har sitt huvudkontor i den andra parten som ett villkor för att ingå återförsäkringsavtal med en avgivande försäkringsgivare (nedan kallad cedent) som har sitt huvudkontor inom dess territorium eller för att cedenten ska få tillgodoräkna sig återförsäkring eller den riskreducerande effekten av återförsäkringsavtal.

cedent

| b) | Avskaffande, under specificerade förutsättningar, av sådana krav på att ställa säkerhet som en part eller dess tillsynsmyndighet ålagt en mottagande återförsäkrare som har sitt huvudkontor i den andra parten som ett villkor för att ingå återförsäkringsavtal med en cedent som har sitt huvudkontor inom dess territorium eller för att cedenten ska få tillgodoräkna sig återförsäkring eller den riskreducerande effekten av återförsäkringsavtal. |
| --- | --- |

b)

Avskaffande, under specificerade förutsättningar, av sådana krav på att ställa säkerhet som en part eller dess tillsynsmyndighet ålagt en mottagande återförsäkrare som har sitt huvudkontor i den andra parten som ett villkor för att ingå återförsäkringsavtal med en cedent som har sitt huvudkontor inom dess territorium eller för att cedenten ska få tillgodoräkna sig återförsäkring eller den riskreducerande effekten av återförsäkringsavtal.

| c) | Den roll som värd- och hemtillsynsmyndigheterna ska ha när det gäller grupptillsyn av en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp vars globala moderföretag finns i hemparten, inbegripet, under specificerade förutsättningar i) att avskaffa värdpartens tillsynskrav på global moderföretagsnivå med avseende på solvens- och kapitalkrav på försäkringsområdet, styrning och rapporteringskrav, och ii) att fastställa att hemtillsynsmyndigheten, och inte värdtillsynsmyndigheten, kommer att utöva global grupptillsyn på försäkringsområdet, utan att det påverkar värdpartens grupptillsyn av försäkrings- eller återförsäkringsgruppen på moderföretagsnivå inom dess territorium. |
| --- | --- |

c)

Den roll som värd- och hemtillsynsmyndigheterna ska ha när det gäller grupptillsyn av en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp vars globala moderföretag finns i hemparten, inbegripet, under specificerade förutsättningar i) att avskaffa värdpartens tillsynskrav på global moderföretagsnivå med avseende på solvens- och kapitalkrav på försäkringsområdet, styrning och rapporteringskrav, och ii) att fastställa att hemtillsynsmyndigheten, och inte värdtillsynsmyndigheten, kommer att utöva global grupptillsyn på försäkringsområdet, utan att det påverkar värdpartens grupptillsyn av försäkrings- eller återförsäkringsgruppen på moderföretagsnivå inom dess territorium.

| d) | Parternas ömsesidiga stöd för informationsutbyte mellan respektive parts tillsynsmyndigheter samt rekommenderad praxis för ett sådant utbyte. |
| --- | --- |

d)

Parternas ömsesidiga stöd för informationsutbyte mellan respektive parts tillsynsmyndigheter samt rekommenderad praxis för ett sådant utbyte.

Artikel 2

Definitioner

I detta avtal gäller följande definitioner:

a)   
  Cedent
  : en försäkringsgivare eller återförsäkrare som är motpart till en mottagande återförsäkrare inom ramen för ett återförsäkringsavtal.

Cedent

b)   
  Säkerhet
  : tillgångar, såsom kontanter eller remburser, som återförsäkraren ställt som pant till cedenten eller återförsäkraren för att garantera eller säkra den mottagande återförsäkrare åtaganden gentemot cedenten till följd av ett återförsäkringsavtal.

Säkerhet

c)   
  Tillgodoräkning av återförsäkring eller den riskreducerande effekten av återförsäkringsavtal
  : en cedents rättighet enligt tillsynsregelverket att betrakta sådana utestående belopp från mottagande återförsäkrare som avser betalda och obetalda förluster från avgivna risker som tillgångar eller skuldminskningar.

Tillgodoräkning av återförsäkring eller den riskreducerande effekten av återförsäkringsavtal

d)   
  Grupp
  : två eller fler företag av vilka minst ett är ett försäkringsföretag eller återförförsäkringsföretag, där ett har kontroll över ett eller fler försäkrings- eller återförsäkringsföretag eller andra icke reglerade företag.

Grupp

e)   
  Grupptillsyn
  : En tillsynsmyndighets utövande av regulatorisk tillsyn av en försäkringsgrupp eller återförsäkringsgrupp i syfte att, bland annat, skydda försäkringstagare och andra konsumenter samt främja finansiell stabilitet och ett globalt engagemang.

Grupptillsyn

f)   
  Hempart
  : den part inom vars territorium det globala moderföretaget till försäkrings- eller återförsäkringsgruppen eller företaget har sitt huvudkontor.

Hempart

g)   
  Hemtillsynsmyndighet
  : en tillsynsmyndighet från hemparten.

Hemtillsynsmyndighet

h)   
  Värdpart
  : den part i vilken försäkrings- eller återförsäkringsgruppen eller försäkrings- eller återförsäkringsföretaget har sin verksamhet, som inte är den part i vilken försäkrings- eller återförsäkringsgruppen eller försäkrings- eller återförsäkringsföretaget har sitt huvudkontor.

Värdpart

i)   
  Värdtillsynsmyndighet
  : en tillsynsmyndighet från värdparten.

Värdtillsynsmyndighet

j)   
  Försäkringsgivare
  : ett företag som har auktorisation eller tillstånd att starta eller bedriva verksamhet inom områdena direktförsäkring eller primär försäkring.

Försäkringsgivare

k)   
  Moderföretag
  : ett reglerat eller oreglerat företag som direkt eller indirekt äger eller kontrollerar ett annat företag.

Moderföretag

l)   
  Personuppgifter
  : all information som avser en identifierad eller identifierbar fysisk person.

Personuppgifter

m)   
  Återförsäkrare
  : ett företag som är har auktorisation eller tillstånd att starta eller bedriva återförsäkringsverksamhet.

Återförsäkrare

n)   
  Återförsäkringsverksamhet
  : verksamhet som går ut på att ta på sig risker som en försäkringsgivare eller annan återförsäkrare avgivit.

Återförsäkringsverksamhet

o)   
  Återförsäkringsavtal
  : ett avtal genom vilket en mottagande återförsäkrare har tagit på sig den risk som avges av en försäkringsgivare eller återförsäkrare.

Återförsäkringsavtal

p)   
  Tillsynsmyndighet
  : alla myndigheter som utövar tillsyn över försäkringsgivare och återförsäkrare inom Europeiska unionen eller i Förenta staterna.

Tillsynsmyndighet

q)   
  Företag
  : alla enheter som bedriver ekonomisk verksamhet.

Företag

r)   
  Amerikansk stat
  : varje delstat, samvälde, territorium eller besittning inom Förenta staterna, District of Columbia, Samväldet Puerto Rico, Samväldet Nordmarianerna, Amerikanska Samoa, Guam eller Amerikanska Jungfruöarna.

Amerikansk stat

s)   
  Global
  : all verksamhet som sker inom en grupp, oavsett var den sker.

Global

t)   
  Globalt moderföretag
  : det företag som ytterst är moderföretag i en grupp.

Globalt moderföretag

Artikel 3

Återförsäkring

1.   Om inte annat följer av villkoren i punkt 4 får en part inte, och ska säkerställa att dess tillsynsmyndigheter eller andra behöriga myndigheter inte, som ett villkor för att en mottagande återförsäkrare som har sitt huvudkontor inom den andra partens territorium (nedan, för tillämpning av artikel 3, kallad mottagande återförsäkrare i hemparten) ska få ingå ett återförsäkringsavtal med en cedent som har sitt huvudkontor eller inom dess territorium (nedan, för tillämpning av artikel 3, kallad cedent i värdparten)

| a) | ställa eller införa några krav avseende ställande av säkerhet i samband med avgivanden från en cedent i värdparten till en mottagande återförsäkrare i hemparten eller några anknutna rapporteringskrav som kan hänföras till avlägsnade säkerheter, eller |
| --- | --- |

a)

ställa eller införa några krav avseende ställande av säkerhet i samband med avgivanden från en cedent i värdparten till en mottagande återförsäkrare i hemparten eller några anknutna rapporteringskrav som kan hänföras till avlägsnade säkerheter, eller

| b) | ställa eller införa några nya krav med i allt väsentligt samma rättsliga följder för den mottagande återförsäkraren i hemparten som sådana krav på ställd säkerhet som avskaffats genom detta avtal eller några rapporteringskrav som kan hänföras till sådana avlägsnade säkerheter |
| --- | --- |

b)

ställa eller införa några nya krav med i allt väsentligt samma rättsliga följder för den mottagande återförsäkraren i hemparten som sådana krav på ställd säkerhet som avskaffats genom detta avtal eller några rapporteringskrav som kan hänföras till sådana avlägsnade säkerheter

som, vare sig när det gäller a) eller b), leder till att den mottagande återförsäkraren i hemparten behandlas mindre gynnsamt än mottagande återförsäkrare som har sina huvudkontor inom ett territorium som står under tillsyn av samma tillsynsmyndighet som utövar tillsyn över cedenten i värdparten. Denna punkt förbjuder inte en part inom vars territorium en cedent har sitt huvudkontor (nedan, för tillämpning av artikel 3, kallad värdpart) eller dess tillsynsmyndigheter från att ställa krav, som ett villkor för att tillåta den mottagande återförsäkraren i hemparten att ingå ett återförsäkringsavtal med en cedent i värdparten, om samma krav gäller för återförsäkringsavtal mellan en cedent i värdparten och en mottagande återförsäkrare som har sina huvudkontor inom samma tillsynsmyndighets territorium.

2.   Om inte annat följer av villkoren i punkt 4 får en värdpart inte, och ska säkerställa att dess tillsynsmyndigheter eller någon annan behörig myndighet inte, som ett villkor för att en cedent ska få tillgodoräkna sig återförsäkring eller den riskreducerande effekten av sådana återförsäkringsavtal som ingåtts med den mottagande återförsäkraren i hemparten

| a) | ställa eller införa några krav avseende ställande av säkerhet i samband med avgivanden från en cedent i värdparten till en mottagande återförsäkrare i hemparten eller några anknutna rapporteringskrav som kan hänföras till avlägsnade säkerheter, eller |
| --- | --- |

a)

ställa eller införa några krav avseende ställande av säkerhet i samband med avgivanden från en cedent i värdparten till en mottagande återförsäkrare i hemparten eller några anknutna rapporteringskrav som kan hänföras till avlägsnade säkerheter, eller

| b) | ställa eller införa några nya krav med i allt väsentligt samma rättsliga följder för den mottagande återförsäkraren i hemparten som sådana krav på ställd säkerhet som avskaffats genom detta avtal eller några rapporteringskrav som kan hänföras till sådana avlägsnade säkerheter |
| --- | --- |

b)

ställa eller införa några nya krav med i allt väsentligt samma rättsliga följder för den mottagande återförsäkraren i hemparten som sådana krav på ställd säkerhet som avskaffats genom detta avtal eller några rapporteringskrav som kan hänföras till sådana avlägsnade säkerheter

som, vare sig när det gäller a) eller b), leder till att den mottagande återförsäkraren i hemparten behandlas mindre gynnsamt än mottagande återförsäkrare som har sina huvudkontor inom ett territorium som står under tillsyn av samma tillsynsmyndighet som utövar tillsyn över cedenten i värdparten. Denna punkt förbjuder inte en värdpart eller dess tillsynsmyndigheter att ställa krav, som ett villkor för att cedenten ska få tillgodoräkna sig återförsäkring eller den riskreducerande effekten av återförsäkringsavtal som ingåtts med den mottagande återförsäkraren i hemparten om samma krav gäller för återförsäkringsavtal mellan en cedent och en mottagande återförsäkrare som har sina huvudkontor inom samma tillsynsmyndighets territorium.

3.   Om inte annat följer av villkoren i punkt 4 får en värdpart inte – och den ska även säkerställa att dess tillsynsmyndigheter eller någon annan behörig myndighet i tillämpliga fall inte – som ett villkor för att ingå ett återförsäkringsavtal med en cedent från värdparten eller för att tillåta cedenten från värdparten att beakta återförsäkring eller de riskreducerande effekterna av sådana återförsäkringsavtal

| a) | ställa eller införa några krav på att den mottagande återförsäkraren från hemparten ska ha lokal närvaro, eller |
| --- | --- |

a)

ställa eller införa några krav på att den mottagande återförsäkraren från hemparten ska ha lokal närvaro, eller

| b) | ställa eller införa några nya krav med i allt väsentligt samma rättsliga följder för den mottagande återförsäkraren i hemparten som lokal närvaro medför, |
| --- | --- |

b)

ställa eller införa några nya krav med i allt väsentligt samma rättsliga följder för den mottagande återförsäkraren i hemparten som lokal närvaro medför,

som, vare sig när det gäller a) eller b), leder till att den mottagande återförsäkraren i hemparten behandlas mindre gynnsamt än mottagande återförsäkrare som har sina huvudkontor inom ett territorium som står under tillsyn av samma tillsynsmyndighet som utövar tillsyn över cedenten i värdparten eller som har sina huvudkontor inom värdpartens territorium och har tillstånd att verka inom cedenten i värpartens tillsynsmyndighets territorium För en amerikansk stat ska begreppet ”ha tillstånd att verka” vid tillämpning av denna bestämmelse innebära ”vara godkänd i den staten”.

4.   Punkterna 1 och 3 ska gälla om inte annat följer av följande villkor:

| a) | Den mottagande återförsäkraren innehar och förvaltar fortlöpande






  i) | en kapitalbas eller kapital och överskott på minst 226 miljoner EUR, om cedenten har sitt huvudkontor inom EU, eller 250 miljoner USD, om cedenten har sitt huvudkontor i Förenta staterna, beräknat i enlighet med hemjurisdiktionens metoder, eller |
| --- | --- | --- |

a)

Den mottagande återförsäkraren innehar och förvaltar fortlöpande

i)

en kapitalbas eller kapital och överskott på minst 226 miljoner EUR, om cedenten har sitt huvudkontor inom EU, eller 250 miljoner USD, om cedenten har sitt huvudkontor i Förenta staterna, beräknat i enlighet med hemjurisdiktionens metoder, eller

| ii) | om den mottagande återförsäkraren är en organisation och inbegriper interna såväl som enskilda fristående underwriters:






  A) | ett minimikapital och överskott (netto efter skulder) eller en kapitalbas, beräknad enligt hemjurisdiktionen metod, på minst 226 miljoner EUR, om cedenten har sitt huvudkontor inom EU, eller 250 miljoner USD, om cedenten har sitt huvudkontor i Förenta staterna, och |
| --- | --- | --- |

ii)

om den mottagande återförsäkraren är en organisation och inbegriper interna såväl som enskilda fristående underwriters:

A)

ett minimikapital och överskott (netto efter skulder) eller en kapitalbas, beräknad enligt hemjurisdiktionen metod, på minst 226 miljoner EUR, om cedenten har sitt huvudkontor inom EU, eller 250 miljoner USD, om cedenten har sitt huvudkontor i Förenta staterna, och

| B) | en central fond på minst 226 miljoner EUR, om cedenten har sitt huvudkontor inom EU, eller 250 miljoner USD, om cedenten har sitt huvudkontor i Förenta staterna. |
| --- | --- |

B)

en central fond på minst 226 miljoner EUR, om cedenten har sitt huvudkontor inom EU, eller 250 miljoner USD, om cedenten har sitt huvudkontor i Förenta staterna.

| b) | Den mottagande återförsäkraren innehar och upprätthåller fortlöpande






  i) | en kapitaltäckningsgrad motsvarande 100 procent solvenskapitalkrav enligt Solvens II eller 300 procent godkänd kontrollnivå enligt den riskbaserade modellen, beroende på vad som är tillämpligt inom det territorium där den mottagande återförsäkraren har sitt huvudkontor, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Den mottagande återförsäkraren innehar och upprätthåller fortlöpande

i)

en kapitaltäckningsgrad motsvarande 100 procent solvenskapitalkrav enligt Solvens II eller 300 procent godkänd kontrollnivå enligt den riskbaserade modellen, beroende på vad som är tillämpligt inom det territorium där den mottagande återförsäkraren har sitt huvudkontor, eller

| ii) | om den mottagande återförsäkraren är en organisation som inbegriper interna såväl som enskilda fristående underwriters: en kapitaltäckningsgrad motsvarande 100 procent solvenskapitalkrav enligt Solvens II eller 300 procent godkänd kontrollnivå enligt den riskbaserade modellen, beroende på vad som är tillämpligt inom det territorium där den mottagande återförsäkraren har sitt huvudkontor. |
| --- | --- |

ii)

om den mottagande återförsäkraren är en organisation som inbegriper interna såväl som enskilda fristående underwriters: en kapitaltäckningsgrad motsvarande 100 procent solvenskapitalkrav enligt Solvens II eller 300 procent godkänd kontrollnivå enligt den riskbaserade modellen, beroende på vad som är tillämpligt inom det territorium där den mottagande återförsäkraren har sitt huvudkontor.

| c) | Den mottagande återförsäkraren samtycker till att snabbt lämna skriftlig underrättelse och förklaring till tillsynsmyndigheten inom cedentens territorium om






  i) | det understiger det minimikapital och -överskott eller den kapitalbas, beroende på vad som är tillämpligt, som anges i led a, eller de solvenskapitalkrav eller kapitaltäckningsgrader som anges i led b, eller |
| --- | --- | --- |

c)

Den mottagande återförsäkraren samtycker till att snabbt lämna skriftlig underrättelse och förklaring till tillsynsmyndigheten inom cedentens territorium om

i)

det understiger det minimikapital och -överskott eller den kapitalbas, beroende på vad som är tillämpligt, som anges i led a, eller de solvenskapitalkrav eller kapitaltäckningsgrader som anges i led b, eller

| ii) | lagstiftningsåtgärder har vidtagits mot den mottagande återförsäkraren till följd av allvarliga överträdelser av tillämplig lag. |
| --- | --- |

ii)

lagstiftningsåtgärder har vidtagits mot den mottagande återförsäkraren till följd av allvarliga överträdelser av tillämplig lag.

| d) | Den mottagande återförsäkraren bekräftar skriftligen för värdtillsynsmyndigheten att den godkänner domstolarnas behörighet inom det territorium där cedenten har sitt huvudkontor, i enlighet med tillämpliga krav inom det territoriet för att ge sådant godkännande. Ingenting i detta avtal får begränsa eller på något sätt påverka förmågan hos parterna i ett återförsäkringsavtal att komma överens om alternativa mekanismer för tvistlösning. |
| --- | --- |

d)

Den mottagande återförsäkraren bekräftar skriftligen för värdtillsynsmyndigheten att den godkänner domstolarnas behörighet inom det territorium där cedenten har sitt huvudkontor, i enlighet med tillämpliga krav inom det territoriet för att ge sådant godkännande. Ingenting i detta avtal får begränsa eller på något sätt påverka förmågan hos parterna i ett återförsäkringsavtal att komma överens om alternativa mekanismer för tvistlösning.

| e) | I delgivningssituationer bekräftar den mottagande återförsäkraren skriftligen för värdtillsynsmyndigheten att den godkänner att tillsynsmyndigheten i fråga utses som fullmäktig för delgivningen. Värdtillsynsmyndigheten får kräva ett sådant godkännande och att det ingår i varje återförsäkringsavtal inom dess jurisdiktion. |
| --- | --- |

e)

I delgivningssituationer bekräftar den mottagande återförsäkraren skriftligen för värdtillsynsmyndigheten att den godkänner att tillsynsmyndigheten i fråga utses som fullmäktig för delgivningen. Värdtillsynsmyndigheten får kräva ett sådant godkännande och att det ingår i varje återförsäkringsavtal inom dess jurisdiktion.

| f) | Den mottagande återförsäkraren godkänner skriftligen att betala alla slutliga domar mot en cedent i de fall verkställighet begärs, om domarna har förklarats verkställbara inom det territorium där domen erhållits. |
| --- | --- |

f)

Den mottagande återförsäkraren godkänner skriftligen att betala alla slutliga domar mot en cedent i de fall verkställighet begärs, om domarna har förklarats verkställbara inom det territorium där domen erhållits.

| g) | Den mottagande återförsäkraren godkänner i varje återförsäkringsavtal som omfattas av detta avtal att den kommer att ställa säkerhet motsvarande 100 procent av de av sina åtaganden som kan hänföras till återförsäkring som avgivits till följd av det avtalet om den mottagande återförsäkraren motsätter sig verkställandet av en sådan slutlig dom som är verkställbar enligt lagen inom det territorium där den erhållits eller en på likvärdigt sätt verkställbar skiljedom som erhållits av en cedent eller av dess företrädare, där detta är tillämpligt. |
| --- | --- |

g)

Den mottagande återförsäkraren godkänner i varje återförsäkringsavtal som omfattas av detta avtal att den kommer att ställa säkerhet motsvarande 100 procent av de av sina åtaganden som kan hänföras till återförsäkring som avgivits till följd av det avtalet om den mottagande återförsäkraren motsätter sig verkställandet av en sådan slutlig dom som är verkställbar enligt lagen inom det territorium där den erhållits eller en på likvärdigt sätt verkställbar skiljedom som erhållits av en cedent eller av dess företrädare, där detta är tillämpligt.

| h) | Den mottagande återförsäkraren eller, i tillämpliga fall, dess rättsliga företrädare eller efterträdare förser värdtillsynsmyndigheten med följande dokumentation om den tillsynsmyndigheten begär det:






  i) | Sin reviderade årsredovisning inbegripet en extern revisionsberättelse med avseende på de två år som föregått ingåendet av återförsäkringsavtalet och därefter på årsbasis, i enlighet med tillämplig lag inom det territorium där huvudkontoret ligger. |
| --- | --- | --- |

h)

Den mottagande återförsäkraren eller, i tillämpliga fall, dess rättsliga företrädare eller efterträdare förser värdtillsynsmyndigheten med följande dokumentation om den tillsynsmyndigheten begär det:

i)

Sin reviderade årsredovisning inbegripet en extern revisionsberättelse med avseende på de två år som föregått ingåendet av återförsäkringsavtalet och därefter på årsbasis, i enlighet med tillämplig lag inom det territorium där huvudkontoret ligger.

| ii) | En rapport om solvens och finansiell ställning med avseende på de två år som föregått ingåendet av avtalet eller yttranden från aktuarien, om sådana lämnats in till den mottagande återförsäkrarens tillsynsmyndighet. |
| --- | --- |

ii)

En rapport om solvens och finansiell ställning med avseende på de två år som föregått ingåendet av avtalet eller yttranden från aktuarien, om sådana lämnats in till den mottagande återförsäkrarens tillsynsmyndighet.

| iii) | Innan återförsäkringsavtalet ingås och inte mer än en gång per halvår därefter: en uppdaterad förteckning över alla omtvistade och försenade ersättningsanspråk från återförsäkringen som varit utestående i minst 90 dagar avseende återförsäkring som mottagits från cedenter inom cedentens jurisdiktion. |
| --- | --- |

iii)

Innan återförsäkringsavtalet ingås och inte mer än en gång per halvår därefter: en uppdaterad förteckning över alla omtvistade och försenade ersättningsanspråk från återförsäkringen som varit utestående i minst 90 dagar avseende återförsäkring som mottagits från cedenter inom cedentens jurisdiktion.

| iv) | Innan återförsäkringsavtalet ingås och högst en gång per halvår därefter: information om den mottagande återförsäkrarens mottagna återförsäkring från det avgivande företaget, avgiven återförsäkring av den mottagande återförsäkraren och återkrav på den mottagande återförsäkraren avseende betalda eller obetalda förluster enligt återförsäkringsavtalet, för att möjliggöra utvärdering av de kriterier som fastställts i punkt 4 i. |
| --- | --- |

iv)

Innan återförsäkringsavtalet ingås och högst en gång per halvår därefter: information om den mottagande återförsäkrarens mottagna återförsäkring från det avgivande företaget, avgiven återförsäkring av den mottagande återförsäkraren och återkrav på den mottagande återförsäkraren avseende betalda eller obetalda förluster enligt återförsäkringsavtalet, för att möjliggöra utvärdering av de kriterier som fastställts i punkt 4 i.

| i) | Den mottagande återförsäkraren har en praxis för snabb utbetalning av ersättningsanspråk enligt återförsäkringsavtalet. Underlåtenhet att utföra snabba utbetalningar kommer att kunna bevisas om något av följande kriterier är uppfyllt:






  i) | Mer än 15 procent av återkraven på återförsäkraren är enligt vad som rapporterats till tillsynsmyndigheten försenade och omtvistade. |
| --- | --- | --- |

i)

Den mottagande återförsäkraren har en praxis för snabb utbetalning av ersättningsanspråk enligt återförsäkringsavtalet. Underlåtenhet att utföra snabba utbetalningar kommer att kunna bevisas om något av följande kriterier är uppfyllt:

i)

Mer än 15 procent av återkraven på återförsäkraren är enligt vad som rapporterats till tillsynsmyndigheten försenade och omtvistade.

| ii) | Mer än 15 procent av återförsäkrarens cedenter eller avgivande återförsäkrare har minst 90 dagars försenade återkrav avseende betalda förluster som inte är omtvistade och som för varje cedent överstiger 90 400 EUR om den mottagande återförsäkraren har sitt huvudkontor inom EU, eller 100 000 USD om den mottagande återförsäkraren har sitt huvudkontor i Förenta staterna. |
| --- | --- |

ii)

Mer än 15 procent av återförsäkrarens cedenter eller avgivande återförsäkrare har minst 90 dagars försenade återkrav avseende betalda förluster som inte är omtvistade och som för varje cedent överstiger 90 400 EUR om den mottagande återförsäkraren har sitt huvudkontor inom EU, eller 100 000 USD om den mottagande återförsäkraren har sitt huvudkontor i Förenta staterna.

| iii) | Det aggregerade beloppet av återkrav avseende betalda förluster som inte är omtvistade, men som är försenade med minst 90 dagar, överstiger 45 200 000 EUR om den mottagande återförsäkraren har sitt huvudkontor inom EU, eller 50 000 000 USD om den mottagande återförsäkraren har sitt huvudkontor i Förenta staterna. |
| --- | --- |

iii)

Det aggregerade beloppet av återkrav avseende betalda förluster som inte är omtvistade, men som är försenade med minst 90 dagar, överstiger 45 200 000 EUR om den mottagande återförsäkraren har sitt huvudkontor inom EU, eller 50 000 000 USD om den mottagande återförsäkraren har sitt huvudkontor i Förenta staterna.

| j) | Den mottagande återförsäkraren bekräftar att den för närvarande inte deltar i något solvent scheme of arrangement (ung. avtalsupplägg med solvenssäkrande åtaganden) som inbegriper cedenten i värdparten, och samtycker till att underrätta cedenten och dess tillsynsmyndighet, och att tillhandahålla cedenten säkerheter motsvarande 100 procent, i enlighet med uppläggets villkor, om den mottagande återförsäkraren skulle ingå ett sådant avtalsupplägg. |
| --- | --- |

j)

Den mottagande återförsäkraren bekräftar att den för närvarande inte deltar i något solvent scheme of arrangement (ung. avtalsupplägg med solvenssäkrande åtaganden) som inbegriper cedenten i värdparten, och samtycker till att underrätta cedenten och dess tillsynsmyndighet, och att tillhandahålla cedenten säkerheter motsvarande 100 procent, i enlighet med uppläggets villkor, om den mottagande återförsäkraren skulle ingå ett sådant avtalsupplägg.

| k) | Om cedenten är föremål för en rättslig resolutionsprocess, konkursförvaltning eller ett likvidationsförfarande, beroende på vad som är tillämpligt, får cedenten eller dess företrädare ansöka om och, om det bedöms lämpligt av den domstol som behandlar resolutionen, konkursförvaltningen eller likvidationsförfarandet, erhålla ett föreläggande för den mottagande återförsäkraren att ställa säkerheter för alla utestående avgivna åtaganden. |
| --- | --- |

k)

Om cedenten är föremål för en rättslig resolutionsprocess, konkursförvaltning eller ett likvidationsförfarande, beroende på vad som är tillämpligt, får cedenten eller dess företrädare ansöka om och, om det bedöms lämpligt av den domstol som behandlar resolutionen, konkursförvaltningen eller likvidationsförfarandet, erhålla ett föreläggande för den mottagande återförsäkraren att ställa säkerheter för alla utestående avgivna åtaganden.

| l) | Den mottagande återförsäkrarens hemtillsynsmyndighet bekräftar på årsbasis för värdtillsynsmyndigheten att den mottagande återförsäkraren efterlever led b. |
| --- | --- |

l)

Den mottagande återförsäkrarens hemtillsynsmyndighet bekräftar på årsbasis för värdtillsynsmyndigheten att den mottagande återförsäkraren efterlever led b.

5.   Ingenting i detta avtal hindrar en mottagande återförsäkrare från att frivilligt lämna information till tillsynsmyndigheter.

6.   Varje värdpart ska säkerställa att om värdtillsynsmyndigheten fastställer att en mottagande återförsäkrare från hemparten inte längre uppfyller minst ett av de villkor som förtecknas i punkt 4 ska värdtillsynsmyndigheten endast införa något av de krav som avses i punkterna 1–3 om den värdtillsynsmyndigheten följer det förfarande som fastställs i leden a–c.

| a) | Innan något av dessa krav införs har värdtillsynsmyndigheten underrättat den mottagande återförsäkraren och ger, utom under exceptionella omständigheter då en kortare period är nödvändig för försäkringstagare och för övrigt konsumentskydd, den mottagande återförsäkraren 30 dagar, från den första underrättelsen, att lämna in en handlingsplan för att avhjälpa bristerna och 90 dagar, från det första underrättelsen, att avhjälpa bristerna och informera hemtillsynsmyndigheten. |
| --- | --- |

a)

Innan något av dessa krav införs har värdtillsynsmyndigheten underrättat den mottagande återförsäkraren och ger, utom under exceptionella omständigheter då en kortare period är nödvändig för försäkringstagare och för övrigt konsumentskydd, den mottagande återförsäkraren 30 dagar, från den första underrättelsen, att lämna in en handlingsplan för att avhjälpa bristerna och 90 dagar, från det första underrättelsen, att avhjälpa bristerna och informera hemtillsynsmyndigheten.

| b) | Endast om värdtillsynsmyndigheten, efter det att perioden på högst 90 dagar har löpt ut och under sådana exceptionella omständigheter som anges i led a, anser att inga eller otillräckliga åtgärder vidtagits av den mottagande återförsäkraren får värdtillsynsmyndigheten införa de krav som anges i punkterna 1–3. |
| --- | --- |

b)

Endast om värdtillsynsmyndigheten, efter det att perioden på högst 90 dagar har löpt ut och under sådana exceptionella omständigheter som anges i led a, anser att inga eller otillräckliga åtgärder vidtagits av den mottagande återförsäkraren får värdtillsynsmyndigheten införa de krav som anges i punkterna 1–3.

| c) | Införandet av något av de krav som anges i punkterna 1–3 förklaras skriftligen och meddelas till den berörda mottagande återförsäkraren. |
| --- | --- |

c)

Införandet av något av de krav som anges i punkterna 1–3 förklaras skriftligen och meddelas till den berörda mottagande återförsäkraren.

7.   Om inte annat följer av tillämplig lag och villkoren i detta avtal får ingenting i denna artikel begränsa eller på något sätt påverka förmågan hos parterna i ett återförsäkringsavtal att komma överens om krav på ställande av säkerhet eller andra villkor i återförsäkringsavtalet.

8.   Detta avtal ska endast gälla återförsäkringsavtal som ingåtts, ändrats eller förnyats på eller efter det datum då en åtgärd som reducerar ställda säkerheter i enlighet med denna artikel träder i kraft, och endast med avseende på förluster som uppkommit och reserver som rapporterats från och med den senaste tidpunkten av i) dagen för åtgärden, eller ii) den faktiska dagen för det nya, ändrade eller förnyade återförsäkringsavtalet. Ingenting i detta avtal får begränsa eller på något sätt påverka förmågan hos parterna i ett återförsäkringsavtal att omförhandla återförsäkringsavtalet i fråga.

9.   För ökad tydlighet finns det ingenting i detta avtal som i händelse av att avtalet upphävs hindrar tillsynsmyndigheter eller andra behöriga myndigheter från att kräva lokal närvaro av den mottagande återförsäkraren från värdlandet, eller kräva att säkerhet och därtill hörande krav ställs, eller kräva efterlevnad av andra bestämmelser enligt tillämplig lag med avseende på eventuella skulder enligt återförsäkringsavtalen som beskrivs i detta avtal.

Artikel 4

Grupptillsyn

För artiklarna 9 och 10 ska parterna tillämpa följande tillvägagångssätt för grupptillsyn:

| a) | Utan att det påverkar tillämpningen av leden c–h och deltagandet i tillsynskollegier omfattas en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp endast av sådan global grupptillsyn på försäkringsområdet – inbegripet global gruppstyrning, solvens- och kapitalkrav och rapporteringskrav, beroende på vad som är tillämpligt – som utövas av dess hemtillsynsmyndighet och inte av värdtillsynsmyndighetens globala grupptillsyn av försäkrings- eller återförsäkringsgruppen på moderföretagsnivå. |
| --- | --- |

a)

Utan att det påverkar tillämpningen av leden c–h och deltagandet i tillsynskollegier omfattas en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp endast av sådan global grupptillsyn på försäkringsområdet – inbegripet global gruppstyrning, solvens- och kapitalkrav och rapporteringskrav, beroende på vad som är tillämpligt – som utövas av dess hemtillsynsmyndighet och inte av värdtillsynsmyndighetens globala grupptillsyn av försäkrings- eller återförsäkringsgruppen på moderföretagsnivå.

| b) | Utan hinder av led a får värdtillsynsmyndigheterna utöva tillsyn med avseende på en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp från hemparten i enlighet med leden c–h. Värdtillsynsmyndigheterna får i tillämpliga fall utöva grupptillsyn med avseende på en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp från hemparten på moderföretagsnivå inom sitt territorium. Värdtillsynsmyndigheterna utövar annars inte global grupptillsyn med avseende på en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp från hemparten, utan att det påverkar grupptillsynen av försäkrings- eller återförsäkringsgruppen på moderföretagsnivå inom värdpartens territorium. |
| --- | --- |

b)

Utan hinder av led a får värdtillsynsmyndigheterna utöva tillsyn med avseende på en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp från hemparten i enlighet med leden c–h. Värdtillsynsmyndigheterna får i tillämpliga fall utöva grupptillsyn med avseende på en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp från hemparten på moderföretagsnivå inom sitt territorium. Värdtillsynsmyndigheterna utövar annars inte global grupptillsyn med avseende på en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp från hemparten, utan att det påverkar grupptillsynen av försäkrings- eller återförsäkringsgruppen på moderföretagsnivå inom värdpartens territorium.

| c) | Om ett globalt riskhanteringssystem, som bestyrks genom inlämnandet av en egen risk- och solvensbedömning, tillämpas på en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp från hemparten enligt tillämplig lag, lämnar den hemtillsynsmyndighet som begär den egen risk- och solvensbedömningen in en sammanfattning av den globala egna risk- och solvensbedömningen






  i) | snarast till värdtillsynsmyndigheterna, om de är medlemmar av försäkrings- eller återförsäkringsgruppens tillsynskollegium, och |
| --- | --- | --- |

c)

Om ett globalt riskhanteringssystem, som bestyrks genom inlämnandet av en egen risk- och solvensbedömning, tillämpas på en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp från hemparten enligt tillämplig lag, lämnar den hemtillsynsmyndighet som begär den egen risk- och solvensbedömningen in en sammanfattning av den globala egna risk- och solvensbedömningen

i)

snarast till värdtillsynsmyndigheterna, om de är medlemmar av försäkrings- eller återförsäkringsgruppens tillsynskollegium, och

| ii) | till tillsynsmyndigheterna för betydande dotterbolag eller filialer till gruppen i värdparten, på begäran av dessa tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

ii)

till tillsynsmyndigheterna för betydande dotterbolag eller filialer till gruppen i värdparten, på begäran av dessa tillsynsmyndigheter.

Om ingen sådan egen global risk- och solvensbedömning tillämpas på en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp i hemparten enligt tillämplig lag tillhandahåller tillsynsmyndigheterna i relevant amerikansk stat eller EU-medlemsstat likvärdig dokumentation, som är framtagen i enlighet med tillämplig lag för hemtillsynsmyndigheten, som avses i leden i och ii ovan.

| d) | Sammanfattningen av den globala risk- och solvensbedömningen för gruppen eller likvärdig dokumentation, som avses i led c, inbegriper följande delar:






  i) | En beskrivning av försäkrings- eller återförsäkringsgruppens riskhanteringsram. |
| --- | --- | --- |

d)

Sammanfattningen av den globala risk- och solvensbedömningen för gruppen eller likvärdig dokumentation, som avses i led c, inbegriper följande delar:

i)

En beskrivning av försäkrings- eller återförsäkringsgruppens riskhanteringsram.

| ii) | En bedömning av försäkrings- eller återförsäkringsgruppens riskexponering. |
| --- | --- |

ii)

En bedömning av försäkrings- eller återförsäkringsgruppens riskexponering.

| iii) | En bedömning på gruppnivå av riskkapital och en framåtblickande solvensbedömning. |
| --- | --- |

iii)

En bedömning på gruppnivå av riskkapital och en framåtblickande solvensbedömning.

| e) | Utan hinder av led a får en värdtillsynsmyndighet, om sammanfattningen av den globala risk- och solvensbedömning för gruppen eller sådan likvärdig dokumentation som föreskrivs i led c utgör ett allvarligt hot mot försäkringstagarskyddet eller mot den finansiella stabiliteten inom värdtillsynsmyndighetens territorium, vidta förebyggande eller korrigerande åtgärder eller andra svarsåtgärder med avseende på försäkringsgivare eller återförsäkrare i värdparten.
  Innan sådana åtgärder vidtas ska värdtillsynsmyndigheten samråda med försäkrings- eller återförsäkringsgruppens relevanta hemtillsynsmyndighet. Parterna uppmanar tillsynsmyndigheterna att inom ramen för tillsynskollegier fortsätta att ta upp tillsynsfrågor på försäkringsområdet. |
| --- | --- |

e)

Utan hinder av led a får en värdtillsynsmyndighet, om sammanfattningen av den globala risk- och solvensbedömning för gruppen eller sådan likvärdig dokumentation som föreskrivs i led c utgör ett allvarligt hot mot försäkringstagarskyddet eller mot den finansiella stabiliteten inom värdtillsynsmyndighetens territorium, vidta förebyggande eller korrigerande åtgärder eller andra svarsåtgärder med avseende på försäkringsgivare eller återförsäkrare i värdparten.

Innan sådana åtgärder vidtas ska värdtillsynsmyndigheten samråda med försäkrings- eller återförsäkringsgruppens relevanta hemtillsynsmyndighet. Parterna uppmanar tillsynsmyndigheterna att inom ramen för tillsynskollegier fortsätta att ta upp tillsynsfrågor på försäkringsområdet.

| f) | Rapporteringskrav avseende grupptillsyn, som fastställs i tillämplig lag inom värdpartens territorium, gäller inte för försäkrings- eller återförsäkringsgruppen på global moderföretagsnivå såvida de inte har direkt anknytning till risken att allvarligt påverka möjligheten för företag inom försäkrings- eller återförsäkringsgruppen att betala ut ersättningsanspråk inom värdpartens territorium. |
| --- | --- |

f)

Rapporteringskrav avseende grupptillsyn, som fastställs i tillämplig lag inom värdpartens territorium, gäller inte för försäkrings- eller återförsäkringsgruppen på global moderföretagsnivå såvida de inte har direkt anknytning till risken att allvarligt påverka möjligheten för företag inom försäkrings- eller återförsäkringsgruppen att betala ut ersättningsanspråk inom värdpartens territorium.

| g) | En värdtillsynsmyndighet har kvar möjligheten att för grupptillsynsändamål begära in och erhålla information från en försäkringsgivare eller återförsäkrare som bedriver verksamhet inom dess territorium vars globala moderföretag har sitt huvudkontor inom hempartens territorium, om hemtillsynsmyndigheten bedömer att sådan information är nödvändig för at skydda försäkringstagare från allvarlig skada eller för skydd mot allvarliga hot mot den finansiella stabiliteten eller allvarliga konsekvenser för en försäkringsgivares eller återförsäkrares förmåga att betala ersättningsanspråk inom värdtillsynsmyndighetens territorium. Värdtillsynsmyndigheten baserar sådana begäranden om information på tillsynskriterier, och undviker så långt det är möjligt betungande och dubbla begäranden. Den begärande tillsynsmyndigheten informerar tillsynskollegiet om en sådan begäran.
  Utan hinder av led a kan en försäkringsgivares eller återförsäkrares underlåtenhet att tillmötesgå en sådan begäran om information leda till att förebyggande eller korrigerande åtgärder eller andra svarsåtgärder vidtas inom värdtillsynsmyndighetens territorium. |
| --- | --- |

g)

En värdtillsynsmyndighet har kvar möjligheten att för grupptillsynsändamål begära in och erhålla information från en försäkringsgivare eller återförsäkrare som bedriver verksamhet inom dess territorium vars globala moderföretag har sitt huvudkontor inom hempartens territorium, om hemtillsynsmyndigheten bedömer att sådan information är nödvändig för at skydda försäkringstagare från allvarlig skada eller för skydd mot allvarliga hot mot den finansiella stabiliteten eller allvarliga konsekvenser för en försäkringsgivares eller återförsäkrares förmåga att betala ersättningsanspråk inom värdtillsynsmyndighetens territorium. Värdtillsynsmyndigheten baserar sådana begäranden om information på tillsynskriterier, och undviker så långt det är möjligt betungande och dubbla begäranden. Den begärande tillsynsmyndigheten informerar tillsynskollegiet om en sådan begäran.

Utan hinder av led a kan en försäkringsgivares eller återförsäkrares underlåtenhet att tillmötesgå en sådan begäran om information leda till att förebyggande eller korrigerande åtgärder eller andra svarsåtgärder vidtas inom värdtillsynsmyndighetens territorium.

| h) | Vad gäller en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp från hemparten som bedriver verksamhet i värdparten och som är föremål för en kapitalutvärdering på gruppnivå i hemparten som uppfyller villkoren att






  i) | kapitalutvärderingen på gruppnivå inbegriper en global beräkning av kapital på gruppnivå, inbegripet försäkringsgivarens eller återförsäkrarens globala moderföretag, som kan påverka den försäkrings- och återförsäkringsverksamhet inom den andra partens territorium, och |
| --- | --- | --- |

h)

Vad gäller en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp från hemparten som bedriver verksamhet i värdparten och som är föremål för en kapitalutvärdering på gruppnivå i hemparten som uppfyller villkoren att

i)

kapitalutvärderingen på gruppnivå inbegriper en global beräkning av kapital på gruppnivå, inbegripet försäkringsgivarens eller återförsäkrarens globala moderföretag, som kan påverka den försäkrings- och återförsäkringsverksamhet inom den andra partens territorium, och

| ii) | tillsynsmyndigheten inom den parts territorium där kapitalutvärdering på gruppnivå, som avses i led i ovan, genomförs, har befogenhet att vidta förebyggand eller korrigerande åtgärder eller andra svarsåtgärder på grundval av bedömningen, inbegripet i tillämpliga fall att kräva kapitalåtgärder, |
| --- | --- |

ii)

tillsynsmyndigheten inom den parts territorium där kapitalutvärdering på gruppnivå, som avses i led i ovan, genomförs, har befogenhet att vidta förebyggand eller korrigerande åtgärder eller andra svarsåtgärder på grundval av bedömningen, inbegripet i tillämpliga fall att kräva kapitalåtgärder,

inför värdtillsynsmyndigheten inte någon kapitalutvärdering på gruppnivå eller några krav på global moderföretagsnivå för försäkrings- eller återförsäkringsgruppen enligt tillämplig lag på dess territorium.

Om försäkringsgivare eller återförsäkrare från hemparten omfattas av gruppomfattande kapitalkrav inom hempartens territorium inför värdtillsynsmyndigheten inte ett gruppomfattande kapitalkrav eller en gruppomfattande kapitalutvärdering på global moderföretagsnivå för försäkrings- eller återförsäkringsgruppen.

| i) | Utan hinder av någon bestämmelse i detta avtal ska detta avtal inte, och inte heller syfta till att, begränsa eller hindra tillsynsmyndigheter i EU från att utöva tillsyn eller rättsliga befogenheter över enheter eller grupper som äger eller kontrollerar kreditinstitut inom EU, bedriver bankverksamhet inom EU eller vilkas faktiska finansiella trångmål eller art, räckvidd, storlek, omfattning, koncentration, sammanlänkningsgrad eller verksamhetsmix har fastställts kunna utgöra ett hot mot EU:s finansiella stabilitet, inbegripet vid tillämpning av följande rättsakter: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG av den 16 december 2002 om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat och om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 79/267/EEG, 92/49/EEG, 92/96/EEG, 93/6/EEG och 93/22/EEG samt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/78/EG och 2000/12/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (kapitalkravsdirektiv IV), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (kapitalkravsförordningen), Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 av den 15 juli 2014 om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för resolution av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam resolutionsmekanism och en gemensam resolutionsfond och om ändring av
  förordning (EU) nr 1093/2010 samt rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut, eller andra relaterade lagar och författningar.
  Utan hinder av någon bestämmelse i detta avtal ska detta avtal inte, och inte heller syfta till att, begränsa eller hindra tillämpliga tillsynsmyndigheter i Förenta staterna från att utöva tillsyn eller rättsliga befogenheter över enheter eller grupper som äger eller kontrollerar förvaringsinstitut i Förenta staterna, bedriver bankverksamhet i Förenta staterna, eller vilkas faktiska finansiella trångmål eller art, räckvidd, storlek, omfattning, koncentration, sammankopplingsstruktur eller verksamhetsblandning har fastställts kunna utgöra ett hot mot Förenta staternas finansiella stabilitet, inbegripet genom utövande av befogenheter enligt lagen om bankinsättningar (Bank Holding Company Act (12 U.S.C. § 1841 et seq.)), lagen om fastighetslån för privatpersoner (Home Owners' Loan Act (12 U.S.C. § 1461 et seq.)), lagen om internationell bankverksamhet (International Banking Act (12 U.S.C. § 3101 et seq.)), lagen om reform av Wall Street och konsumentskydd (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act (12 U.S.C. § 5301 et seq.)), eller andra relaterade lagar och författningar. |
| --- | --- |

i)

Utan hinder av någon bestämmelse i detta avtal ska detta avtal inte, och inte heller syfta till att, begränsa eller hindra tillsynsmyndigheter i EU från att utöva tillsyn eller rättsliga befogenheter över enheter eller grupper som äger eller kontrollerar kreditinstitut inom EU, bedriver bankverksamhet inom EU eller vilkas faktiska finansiella trångmål eller art, räckvidd, storlek, omfattning, koncentration, sammanlänkningsgrad eller verksamhetsmix har fastställts kunna utgöra ett hot mot EU:s finansiella stabilitet, inbegripet vid tillämpning av följande rättsakter: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG av den 16 december 2002 om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat och om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 79/267/EEG, 92/49/EEG, 92/96/EEG, 93/6/EEG och 93/22/EEG samt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/78/EG och 2000/12/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (kapitalkravsdirektiv IV), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (kapitalkravsförordningen), Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 av den 15 juli 2014 om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för resolution av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam resolutionsmekanism och en gemensam resolutionsfond och om ändring av

förordning (EU) nr 1093/2010 samt rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut, eller andra relaterade lagar och författningar.

Utan hinder av någon bestämmelse i detta avtal ska detta avtal inte, och inte heller syfta till att, begränsa eller hindra tillämpliga tillsynsmyndigheter i Förenta staterna från att utöva tillsyn eller rättsliga befogenheter över enheter eller grupper som äger eller kontrollerar förvaringsinstitut i Förenta staterna, bedriver bankverksamhet i Förenta staterna, eller vilkas faktiska finansiella trångmål eller art, räckvidd, storlek, omfattning, koncentration, sammankopplingsstruktur eller verksamhetsblandning har fastställts kunna utgöra ett hot mot Förenta staternas finansiella stabilitet, inbegripet genom utövande av befogenheter enligt lagen om bankinsättningar (Bank Holding Company Act (12 U.S.C. § 1841 et seq.)), lagen om fastighetslån för privatpersoner (Home Owners' Loan Act (12 U.S.C. § 1461 et seq.)), lagen om internationell bankverksamhet (International Banking Act (12 U.S.C. § 3101 et seq.)), lagen om reform av Wall Street och konsumentskydd (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act (12 U.S.C. § 5301 et seq.)), eller andra relaterade lagar och författningar.

Artikel 5

Informationsutbyte

1.   Parterna ska uppmana tillsynsmyndigheterna i sina respektive jurisdiktioner att samarbeta kring informationsutbyte i enlighet med de metoder som fastställs i bilagan. Det är parternas uppfattning att användningen av sådan praxis kommer att stärka samarbetet och informationsutbytet samtidigt som höga standarder för konfidentialitetsskydd kommer att upprätthållas.

2.   Ingenting i detta avtal behandlar krav som kan gälla för utbyte av personuppgifter av tillsynsmyndigheter.

Artikel 6

Bilaga

Bilagan till detta avtal utgör en integrerad del av avtalet.

Artikel 7

Gemensam kommitté

1.   Parterna inrättar härmed en gemensam kommitté bestående av företrädare för Förenta staterna och företrädare från Europeiska unionen som ska ge parterna ett forum för samråd och möjliggöra informationsutbyte avseende förvaltningen av avtalet och ett korrekt genomförande av det.

2.   Parterna ska samråda med den gemensamma kommittén om detta avtal

| a) | efter överenskommelse mellan parterna om någon av parterna föreslår samråd, |
| --- | --- |

a)

efter överenskommelse mellan parterna om någon av parterna föreslår samråd,

| b) | vid minst ett tillfälle inom 180 dagar från dagen för ikraftträdandet eller efter provisorisk tillämpning av detta avtal, beroende på vilket som infaller först, och en gång per år därefter, om inte parterna beslutar något annat, |
| --- | --- |

b)

vid minst ett tillfälle inom 180 dagar från dagen för ikraftträdandet eller efter provisorisk tillämpning av detta avtal, beroende på vilket som infaller först, och en gång per år därefter, om inte parterna beslutar något annat,

| c) | om en skriftlig begäran om obligatoriskt samråd görs av någon av parterna, och |
| --- | --- |

c)

om en skriftlig begäran om obligatoriskt samråd görs av någon av parterna, och

| d) | om någon av parterna lämnar en skriftlig anmälan om avsikt att upphäva avtalet. |
| --- | --- |

d)

om någon av parterna lämnar en skriftlig anmälan om avsikt att upphäva avtalet.

3.   Den gemensamma kommittén kan behandla

| a) | frågor som rör genomförandet av avtalet, |
| --- | --- |

a)

frågor som rör genomförandet av avtalet,

| b) | effekterna av avtalet i parternas jurisdiktioner på försäkrings- och återförsäkringskonsumenter och på försäkringsgivares och återförsäkrares kommersiella verksamhet, |
| --- | --- |

b)

effekterna av avtalet i parternas jurisdiktioner på försäkrings- och återförsäkringskonsumenter och på försäkringsgivares och återförsäkrares kommersiella verksamhet,

| c) | sådana eventuella ändringar av detta avtal som föreslås av någon av parterna, |
| --- | --- |

c)

sådana eventuella ändringar av detta avtal som föreslås av någon av parterna,

| d) | eventuella frågor som rör obligatoriskt samråd, |
| --- | --- |

d)

eventuella frågor som rör obligatoriskt samråd,

| e) | en anmälan om avsikt att upphäva detta avtal och |
| --- | --- |

e)

en anmälan om avsikt att upphäva detta avtal och

| f) | andra frågor, som parterna kan komma att besluta om. |
| --- | --- |

f)

andra frågor, som parterna kan komma att besluta om.

4.   Den gemensamma kommittén kan anta en arbetsordning.

5.   Den gemensamma kommittén ska ledas växelvis med byte varje halvår av en av parterna, om inte annat beslutats. Den gemensamma kommittén kan sammankallas av dess ordförande vid en tidpunkt och på ett sätt som beslutas av parterna.

6.   Den gemensamma kommittén får inrätta arbetsgrupper för att underlätta sitt arbete.

Artikel 8

Ikraftträdande

Detta avtal ska träda i kraft sju dagar efter den dag då parterna utbyter skriftliga anmälningar om att de uppfyller sina respektive interna krav och har slutfört alla interna förfaranden, eller en annan dag som parterna har enats om.

Artikel 9

Genomförande av avtalet

1.   Från och med dagen för ikraftträdande eller provisorisk tillämpning av detta avtal, beroende på vilken som infaller först, ska parterna uppmana relevanta myndigheter att avstå från att vidta eventuella åtgärder som inte är förenliga med villkoren eller skyldigheterna i avtalet, inbegripet när det gäller avskaffandet av de krav på ställd säkerhet eller lokal närvaro som föreskrivs i artikel 3. Detta kan beroende på vad som är tillämpligt inbegripa utbyte av skrivelser mellan relevanta myndigheter avseende frågor som rör avtalet.

2.   Från och med dagen för ikraftträdande eller provisorisk tillämpning av detta avtal, beroende på vilken som infaller först, ska parterna vidta alla åtgärder som krävs för att genomföra och tillämpa detta avtal så snart som möjligt i enlighet med artikel 10.

3.   Från och med dagen för ikraftträdande eller provisorisk tillämpning av detta avtal, beroende på vilken som infaller först, ska Förenta staterna uppmana varje amerikansk stat att skyndsamt anta följande åtgärder:

| a) | En minskning med 20 procent, varje år från och med dagen för avtalets ikraftträdande eller provisoriska tillämpning, av det säkerhetsbelopp som varje stat kräver för att tillåta full tillgodoräkning av återförsäkring med avseende på den säkerhet som den amerikanska staten krävt från och med den 1 januari före avtalets undertecknande. |
| --- | --- |

a)

En minskning med 20 procent, varje år från och med dagen för avtalets ikraftträdande eller provisoriska tillämpning, av det säkerhetsbelopp som varje stat kräver för att tillåta full tillgodoräkning av återförsäkring med avseende på den säkerhet som den amerikanska staten krävt från och med den 1 januari före avtalets undertecknande.

| b) | Genomförande av de relevanta lagar och författningar om tillgodoräkning av återförsäkring enligt berörd amerikansk stats lagstiftning som är förenliga med artikel 3, som metod för att anta åtgärder i enlighet med punkterna 1 och 2 i den artikeln. |
| --- | --- |

b)

Genomförande av de relevanta lagar och författningar om tillgodoräkning av återförsäkring enligt berörd amerikansk stats lagstiftning som är förenliga med artikel 3, som metod för att anta åtgärder i enlighet med punkterna 1 och 2 i den artikeln.

4.   Under förutsättning att detta avtal har trätt i kraft ska Förenta staterna, senast första dagen i månaden 42 månader efter dagen då detta avtal undertecknades, inleda en utvärdering av ett eventuellt förfarande för upphävande av lokala bestämmelser (preemption determination) enligt sina lagar och författningar avseende alla försäkringsåtgärder som Förenta staterna bedömer är oförenliga med detta avtal och som resulterar i mindre gynnsam behandling av en försäkringsgivare eller återförsäkrare inom EU än en försäkringsgivare eller återförsäkrare inom Förenta staterna som har sitt huvudkontor, tillstånd eller på annat sätt är godkänd i den amerikanska staten. Under förutsättning att detta avtal har trätt i kraft ska Förenta staterna senast första dagen i månaden 60 månader efter dagen då detta avtal undertecknats ha slutfört alla nödvändiga förfaranden för upphävande av lokala bestämmelser enligt sin lagstiftning och sina författningar med avseende alla försäkringsåtgärder inom en amerikansk stat är föremål för en sådan utvärdering. Vid tillämpningen av denna punkt ska Förenta staterna vid förfaranden för upphävande av lokala bestämmelser prioritera de stater som har den högsta volymen av avgiven återförsäkring brutto.

Artikel 10

Tillämpning av avtalet

1.   Såvida inte annat anges ska detta avtal börja tillämpas den dag då det träder i kraft, eller 60 månader från och med dagen då avtalet undertecknades, beroende på vilken som infaller senast.

2.   Utan hinder av artikel 8 och punkt 1 i den här artikeln ska följande gälla:

| a) | Europeiska unionen ska provisoriskt tillämpa artikel 4 i detta avtal till och med dagen för detta avtals ikraftträdande och därefter tillämpa artikel 4 genom att säkerställa att tillsynsmyndigheter och andra behöriga myndigheter följer den praxis som föreskrivs i artikeln från och med den sjunde dagen i månaden från och med dag då parterna till varandra anmält att deras interna krav och förfaranden, som är nödvändiga för att provisoriskt tillämpa avtalet, har uppfyllts respektive slutförts.
  Förenta staterna ska provisoriskt tillämpa artikel 4 i detta avtal till och med dagen för detta avtals ikraftträdande och därefter tillämpa artikel 4 genom att använda alla rimliga medel, och uppmana tillsynsmyndigheter och andra behöriga myndigheter att följa den praxis som föreskrivs i artikeln från och med den sjunde dagen i månaden efter den dag då parterna till varandra anmält att deras interna krav och förfaranden, som är nödvändiga för att provisoriskt tillämpa avtalet, har uppfyllts respektive slutförts. |
| --- | --- |

a)

Europeiska unionen ska provisoriskt tillämpa artikel 4 i detta avtal till och med dagen för detta avtals ikraftträdande och därefter tillämpa artikel 4 genom att säkerställa att tillsynsmyndigheter och andra behöriga myndigheter följer den praxis som föreskrivs i artikeln från och med den sjunde dagen i månaden från och med dag då parterna till varandra anmält att deras interna krav och förfaranden, som är nödvändiga för att provisoriskt tillämpa avtalet, har uppfyllts respektive slutförts.

Förenta staterna ska provisoriskt tillämpa artikel 4 i detta avtal till och med dagen för detta avtals ikraftträdande och därefter tillämpa artikel 4 genom att använda alla rimliga medel, och uppmana tillsynsmyndigheter och andra behöriga myndigheter att följa den praxis som föreskrivs i artikeln från och med den sjunde dagen i månaden efter den dag då parterna till varandra anmält att deras interna krav och förfaranden, som är nödvändiga för att provisoriskt tillämpa avtalet, har uppfyllts respektive slutförts.

| b) | Den dag då detta avtal träder i kraft, eller 60 månader efter det att avtalet undertecknats, beroende på vilken av dessa tidpunker som infaller sist ska






  i) | de skyldigheter som föreskrivs i artikel 3.1 och 3.2 samt artikel 9 endast gälla om, och därefter så länge som, den andra partens tillsynsmyndigheter utövar tillsyn enligt artikel 4 och uppfyller de krav som föreskrivs i artikel 3.3, |
| --- | --- | --- |

b)

Den dag då detta avtal träder i kraft, eller 60 månader efter det att avtalet undertecknats, beroende på vilken av dessa tidpunker som infaller sist ska

i)

de skyldigheter som föreskrivs i artikel 3.1 och 3.2 samt artikel 9 endast gälla om, och därefter så länge som, den andra partens tillsynsmyndigheter utövar tillsyn enligt artikel 4 och uppfyller de krav som föreskrivs i artikel 3.3,

| ii) | den praxis som föreskrivs i artikel 4 och de krav som föreskrivs i artikel 3.3 ska endast gälla om, och därefter så länge som, den andra partens tillsynsmyndigheter uppfyller de krav som föreskrivs i artikel 3.1 och 3.2, och |
| --- | --- |

ii)

den praxis som föreskrivs i artikel 4 och de krav som föreskrivs i artikel 3.3 ska endast gälla om, och därefter så länge som, den andra partens tillsynsmyndigheter uppfyller de krav som föreskrivs i artikel 3.1 och 3.2, och

| iii) | de skyldigheter som föreskrivs i artikel 3.3 endast gälla om, och därefter så länge som, den andra partens tillsynsmyndigheter utövar tillsyn enligt artikel 4 och uppfyller de krav som föreskrivs i artikel 3.1 och 3.2. |
| --- | --- |

iii)

de skyldigheter som föreskrivs i artikel 3.3 endast gälla om, och därefter så länge som, den andra partens tillsynsmyndigheter utövar tillsyn enligt artikel 4 och uppfyller de krav som föreskrivs i artikel 3.1 och 3.2.

| c) | Om tillämpliga amerikanska tillsynsmyndigheter i enlighet med artikel 4 i vidtar åtgärder mot en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp från EU utanför Förenta staternas territorium vars nödläge eller verksamhet av rådet för tillsyn av finansiell stabilitet (Financial Stability Oversight Council) har konstaterats utgöra ett hot mot det finansiella systemet, får båda parterna, genom tillämpning av lagen om reform av Wall Street och konsumentskydd (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act (12 U.S.C. § 5301 et seq.)) upphäva detta avtal enligt ett påskyndat obligatoriskt samråds- och upphävningsförfarande. Om en tillsynsmyndighet från EU i enlighet ned artikel 4 i vidtar åtgärder mot en amerikansk försäkrings- eller återförsäkringsgrupp utanför EU:s territorium på grundval av ett hot mot den finansiella stabiliteten inom EU, får båda parterna upphäva detta avtal genom ett påskyndat obligatoriskt samråds- och upphävningsförfarande. |
| --- | --- |

c)

Om tillämpliga amerikanska tillsynsmyndigheter i enlighet med artikel 4 i vidtar åtgärder mot en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp från EU utanför Förenta staternas territorium vars nödläge eller verksamhet av rådet för tillsyn av finansiell stabilitet (Financial Stability Oversight Council) har konstaterats utgöra ett hot mot det finansiella systemet, får båda parterna, genom tillämpning av lagen om reform av Wall Street och konsumentskydd (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act (12 U.S.C. § 5301 et seq.)) upphäva detta avtal enligt ett påskyndat obligatoriskt samråds- och upphävningsförfarande. Om en tillsynsmyndighet från EU i enlighet ned artikel 4 i vidtar åtgärder mot en amerikansk försäkrings- eller återförsäkringsgrupp utanför EU:s territorium på grundval av ett hot mot den finansiella stabiliteten inom EU, får båda parterna upphäva detta avtal genom ett påskyndat obligatoriskt samråds- och upphävningsförfarande.

| d) | Fram till och med det datum som avses i led b, och utan att det påverkar tillämpningen av de mekanismer som föreskrivs i det ledet, ska de återförsäkringsbestämmelser som fastställs i artikel 3.1 och 3.2 gälla med avseende på en återförsäkrare från EU i en amerikansk stat, vid den tidpunkt som infaller tidigast av antingen






  i) | den tidpunkt då den berörda amerikanska staten antar en åtgärd som är förenlig med artikel 3.1 och 3.2 eller |
| --- | --- | --- |

d)

Fram till och med det datum som avses i led b, och utan att det påverkar tillämpningen av de mekanismer som föreskrivs i det ledet, ska de återförsäkringsbestämmelser som fastställs i artikel 3.1 och 3.2 gälla med avseende på en återförsäkrare från EU i en amerikansk stat, vid den tidpunkt som infaller tidigast av antingen

i)

den tidpunkt då den berörda amerikanska staten antar en åtgärd som är förenlig med artikel 3.1 och 3.2 eller

| ii) | det faktiska datum då Förenta staterna i enlighet med sina lagar och författningar fastställt att en försäkringsåtgärd i den berörda amerikanska delstaten upphävs på grund av att den inte är förenlig med detta avtal och leder till mindre gynnsam behandling av en försäkringsgivare eller återförsäkrare från EU jämfört med en amerikansk försäkringsgivare eller återförsäkrare som har sitt huvudkontor, har tillstånd eller på annat sätt är godkänd i en amerikansk stat. |
| --- | --- |

ii)

det faktiska datum då Förenta staterna i enlighet med sina lagar och författningar fastställt att en försäkringsåtgärd i den berörda amerikanska delstaten upphävs på grund av att den inte är förenlig med detta avtal och leder till mindre gynnsam behandling av en försäkringsgivare eller återförsäkrare från EU jämfört med en amerikansk försäkringsgivare eller återförsäkrare som har sitt huvudkontor, har tillstånd eller på annat sätt är godkänd i en amerikansk stat.

| e) | Från och med dagen för provisorisk tillämpning, som föreskrivs i led a, och 60 månader därefter ska tillsynsmyndigheterna i Europeiska unionen vid tillämpning av artikel 4 h inte införa gruppomfattande kapitalkrav på global moderföretagsnivå på försäkrings- eller återförsäkringsgrupper, med avseende på en amerikansk försäkrings- eller återförsäkringsgrupp med verksamhet inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

e)

Från och med dagen för provisorisk tillämpning, som föreskrivs i led a, och 60 månader därefter ska tillsynsmyndigheterna i Europeiska unionen vid tillämpning av artikel 4 h inte införa gruppomfattande kapitalkrav på global moderföretagsnivå på försäkrings- eller återförsäkringsgrupper, med avseende på en amerikansk försäkrings- eller återförsäkringsgrupp med verksamhet inom Europeiska unionen.

| f) | Om en part inte uppfyller skyldigheterna i artikel 3 inleder den andra partens tillsynsmyndigheter, efter obligatoriskt samråd från och med dagen för avtalets undertecknande och under den 60-månadersperiod som avses i led b, en gruppomfattande kapitalutvärdering av och inför gruppomfattande kapitalkrav på global moderföretagsnivå på sådana försäkrings- eller återförsäkringsgrupper som har sina huvudkontor i den andra parten. |
| --- | --- |

f)

Om en part inte uppfyller skyldigheterna i artikel 3 inleder den andra partens tillsynsmyndigheter, efter obligatoriskt samråd från och med dagen för avtalets undertecknande och under den 60-månadersperiod som avses i led b, en gruppomfattande kapitalutvärdering av och inför gruppomfattande kapitalkrav på global moderföretagsnivå på sådana försäkrings- eller återförsäkringsgrupper som har sina huvudkontor i den andra parten.

| g) | Artikel 3.3 ska vara genomförd och gälla inom EU:s territorium senast 24 månader efter detta avtals undertecknande, förutsatt att avtalet har börjat tillämpats provisoriskt eller har trätt i kraft. |
| --- | --- |

g)

Artikel 3.3 ska vara genomförd och gälla inom EU:s territorium senast 24 månader efter detta avtals undertecknande, förutsatt att avtalet har börjat tillämpats provisoriskt eller har trätt i kraft.

| h) | Om inte annat följer av leden b och d ska artikel 3.1 och 3.2 genomföras och vara helt tillämpliga inom alla territorier i båda parter senast 60 månader efter dagen då båda parter undertecknat detta avtal, förutsatt att avtalet har trätt i kraft. |
| --- | --- |

h)

Om inte annat följer av leden b och d ska artikel 3.1 och 3.2 genomföras och vara helt tillämpliga inom alla territorier i båda parter senast 60 månader efter dagen då båda parter undertecknat detta avtal, förutsatt att avtalet har trätt i kraft.

| i) | Från och med dagen för ikraftträdande eller provisorisk tillämpning av detta avtal, beroende på vilken dag som infaller först, ska båda parter tillämpa artiklarna 7, 11 och 12. |
| --- | --- |

i)

Från och med dagen för ikraftträdande eller provisorisk tillämpning av detta avtal, beroende på vilken dag som infaller först, ska båda parter tillämpa artiklarna 7, 11 och 12.

3.   Om en part vid de tidpunkter som anges i punkt 2 inte efterlever punkt 2 får den andra parten begära obligatoriskt samråd genom den gemensamma kommittén.

Artikel 11

Upphävande och obligatoriskt samråd

1.   Var och en av parterna får efter obligatoriskt samråd när som helst upphäva avtalet genom att skriftligen anmäla detta till den andra parten, om inte annat följer av förfarandena i denna artikel. Om inte annat överenskommits mellan parterna skriftligen ska ett sådant upphävande gälla i 180 dagar, eller 90 dagar när det gäller den hävning som beskrivs i artikel 10.2 c, från och med dagen för en sådan anmälan. I synnerhet får parterna upphäva detta avtal om någon av parterna har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt detta avtal eller vidtagit åtgärder som är oförenliga med avtalets mål.

2.   Innan ett beslut om upphävande av detta avtal meddelas, inbegripet med avseende på bestämmelserna i artikel 10, ska en part meddela ordföranden i den gemensamma kommittén.

3.   Parterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att underrätta berörda parter om effekterna av hävningen på försäkringsgivare och återförsäkrare i deras respektive jurisdiktioner.

4.   Obligatoriskt samråd genom den gemensamma kommittén ska krävas om någon av parterna eller ordföranden i den gemensamma kommittén så begär, och ska inledas senast 30 dagar – eller sju dagar om så begärs i enlighet med artikel 10.2 c – efter en sådan begäran såvida inte parterna kommer överens om något annat. Den part som begär obligatorsikt samråd ska lämna in en skriftlig anmälan med en motivering till ett obligatoriskt samråd. Det obligatoriska samrådet kan hållas på en plats som fastställs av parterna, och om parterna inte kan enas om en plats ska den part som begär obligatoriskt samråd föreslå tre neutrala platser belägna utanför parternas territorium varefter den andra parten ska välja en av de tre föreslagna neutrala platserna.

5.   Obligatoriskt samråd kommer att krävas innan detta avtal upphävs, inbegripet med avseende på bestämmelsen i artikel 10.

6.   Om en part vägrar att delta i ett sådant obligatoriskt samråd som föreskrivs i denna artikel ska den part som begär upphävande fortsätta att upphäva avtalet i enlighet med punkt 1 i denna artikel.

Artikel 12

Ändringar

1.   Parterna kan skriftligen komma överens om att göra ändringar i detta avtal.

2.   Om en part önskar ändra detta avtal ska den skriftligen meddela detta till den andra parten i form av en begäran att inleda förhandlingar om att ändra avtalet.

3.   En begäran om att inleda förhandlingar för att ändra avtalet ska anmälas till den gemensamma kommittén.

Done at Washington on the twenty second day of September in the year two thousand and seventeen.

---

BILAGA

Mall för samförståndsavtalsbestämmelser om informationsutbyte mellan tillsynsmyndigheter

Artikel 1

Syfte

1.   (Den amerikanska statens) tillsynsmyndighet och (EU-medlemsstatens) nationella tillsynsmyndighet, som är de myndigheter som undertecknar detta samförståndsavtal, konstaterar att det föreligger ett behov av samarbete kring informationsutbyte.

2.   Myndigheterna konstaterar att praktiska arrangemang för gränsöverskridande samarbete och informationsutbyte är väsentligt både i krissituationer och i den löpande tillsynen.

3.   Syftet med detta samförståndsavtal är att underlätta samarbete vid informationsutbyte mellan myndigheter i den utsträckning som är tillåtet enligt tillämplig lag och i linje med tillsynsmässiga och rättsliga syften.

4.   Myndigheterna konstaterar att ingenting i samförståndsavtal behandlar krav som kan gälla tillsynsmyndigheternas utbyte av personuppgifter.

5.   Tillämplig lag om utbyte och skydd av konfidentiell information gäller inom myndighetens territorium i syfte att skydda konfidentialiteten i den information som utbyts mellan myndigheterna enligt detta samförståndsavtal. Tillämplig lag syftar bland annat till att säkerställa att

| a) | utbytet av konfidentiell information endast sker för ändamål som har direkt anknytning till uppfyllandet av myndigheternas tillsynsfunktion, och |
| --- | --- |

a)

utbytet av konfidentiell information endast sker för ändamål som har direkt anknytning till uppfyllandet av myndigheternas tillsynsfunktion, och

| b) | alla personer som under sitt tjänsteutövande får tillgång till sådan konfidentiell information upprätthåller konfidentialiteten, utom under vissa särskilda omständigheter, som fastställs i artikel 7. |
| --- | --- |

b)

alla personer som under sitt tjänsteutövande får tillgång till sådan konfidentiell information upprätthåller konfidentialiteten, utom under vissa särskilda omständigheter, som fastställs i artikel 7.

Artikel 2

Definitioner

I detta samförståndsavtal gäller följande definitioner:

a)   
  Tillämplig lag
  : alla lagar författningar, administrativa bestämmelser eller annan rättspraxis som tillämpas inom en myndighets jurisdiktion, där denna myndighet är relevant för försäkrings- eller återförsäkringstillsyn, utbyte av tillsynsinformation, konfidentialitetsskydd samt hantering och offentliggörande av information.

b)   
  Konfidentiell information
  : all sådan lämnad information som anses konfidentiell enligt den anmodade myndighetens jurisdiktion.

c)   
  Försäkringsgivare
  : ett företag som har auktorisation eller tillstånd att starta eller bedriva verksamhet inom områdena direktförsäkring eller primär försäkring.

d)   
  Person
  : en fysisk eller juridisk person, ett partnerskap eller en faktisk förening.

e)   
  Personuppgifter
  : all information som avser en identifierad eller identifierbar fysisk person.

f)   
  Lämnad information
  : all information som lämnas av en anmodad myndighet till en begärande myndighet som svar på en begäran om information.

g)   
  Reglerad enhet
  : en försäkringsgivare eller återförsäkrare som godkänts eller står under tillsyn av en tillsynsmyndighet inom Europeiska unionen eller Förenta staterna.

h)   
  Återförsäkrare
  : ett företag som är har auktorisation eller tillstånd att starta eller bedriva återförsäkringsverksamhet.

i)   
  Anmodad myndighet
  : den myndighet till vilken en begäran om information görs.

j)   
  Begärande myndighet
  : den myndighet som begär information.

k)   
  Tillsynsmyndighet
  : alla myndigheter som utövar tillsyn över försäkringsgivare och återförsäkrare inom Europeiska unionen eller i Förenta staterna.

l)   
  Företag
  : alla enheter som bedriver ekonomisk verksamhet.

Artikel 3

Samarbete

1.   Om inte annat följer av tillämplig lag bör den anmodade myndigheten noga beakta begäranden från den begärande myndigheten och svara inom rimlig tid. Den bör i enlighet med sina rättsliga funktioner ge den begärande myndigheten ett så fullständigt svar som möjligt på en begäran.

2.   Om inte annat följer av tillämplig lag bör innehållet i varje begäran behandlas konfidentiellt, såväl av de anmodade som de begärande myndigheterna, såvida inte båda myndigheterna gemensamt kommer överens om något annat.

Artikel 4

Användning av lämnad information

1.   Den begärande myndigheten bör endast begära information om den har ett giltigt rättsligt eller tillsynsmässigt skäl som är direkt relevant för en begärande myndighets lagenliga tillsyn av en reglerad enhet. En begärande myndighets begäran om information om enskilda individer betraktas generellt sett inte som ett giltigt rättsligt eller tillsynsmässigt syfte såvida inte begäran är direkt relevant för fullgörandet av tillsynsfunktioner.

2.   Den begärande myndigheten bör endast använda lämnad information i lagliga syften med betydelse för myndighetens funktioner med avseende på reglering, tillsyn och värnande om finansiell stabilitet.

3.   Om inte annat följer av tillämplig lag är och förblir all information som den anmodade myndigheten lämnat den begärande myndighetens egendom.

Artikel 5

Begäranden om information

1.   Den begärande myndighetens begäranden om information bör vara skriftliga, eller i enlighet med punkt 2 om det är brådskande, och innehålla uppgifter om följande:

| a) | De myndigheter och det tillsynsområde som berörs samt skälet till att informationen begärs. |
| --- | --- |

a)

De myndigheter och det tillsynsområde som berörs samt skälet till att informationen begärs.

| b) | Namnet på den person eller reglerade enhet som berörs. |
| --- | --- |

b)

Namnet på den person eller reglerade enhet som berörs.

| c) | Närmare uppgifter, såsom en beskrivning av de sakförhållanden som ligger till grund för begäran, särskilda frågor som är under utredning och en uppgift om begäran är av känslig karaktär. |
| --- | --- |

c)

Närmare uppgifter, såsom en beskrivning av de sakförhållanden som ligger till grund för begäran, särskilda frågor som är under utredning och en uppgift om begäran är av känslig karaktär.

| d) | Den information som begärs. |
| --- | --- |

d)

Den information som begärs.

| e) | Dagen då informationen begärs och uppgifter om eventuella rättsliga tidsfrister. |
| --- | --- |

e)

Dagen då informationen begärs och uppgifter om eventuella rättsliga tidsfrister.

| f) | I tillämpliga fall uppgifter om huruvida, hur och till vem all eller delar av informationen kan komma att vidarebefordras i enlighet med artikel 7. |
| --- | --- |

f)

I tillämpliga fall uppgifter om huruvida, hur och till vem all eller delar av informationen kan komma att vidarebefordras i enlighet med artikel 7.

2.   För brådskande begäranden kan en begäran göras muntligen, och denna bör utan onödigt dröjsmål följas upp med en skriftlig bekräftelse.

3.   Den anmodade myndigheten bör handlägga begäran enligt följande:

| a) | Den anmodade myndigheten bör bekräfta att den mottagit begäran. |
| --- | --- |

a)

Den anmodade myndigheten bör bekräfta att den mottagit begäran.

| b) | Den anmodade myndigheten bör bedöma varje anmälan i varje enskilt fall för att fastställa hur mycket information som kan lämnas inom ramen för detta samförståndsavtal samt vilka förfaranden som är tillämpliga inom den anmodade myndighetens jurisdiktion. Vid fastställandet av huruvida och i vilken utsträckning en begäran ska tillmötesgås kan den anmodade myndigheten beakta följande:






  i) | Huruvida begäran är förenlig med samförståndsavtalet. |
| --- | --- | --- |

b)

Den anmodade myndigheten bör bedöma varje anmälan i varje enskilt fall för att fastställa hur mycket information som kan lämnas inom ramen för detta samförståndsavtal samt vilka förfaranden som är tillämpliga inom den anmodade myndighetens jurisdiktion. Vid fastställandet av huruvida och i vilken utsträckning en begäran ska tillmötesgås kan den anmodade myndigheten beakta följande:

i)

Huruvida begäran är förenlig med samförståndsavtalet.

| ii) | Huruvida det skulle vara så betungande att tillmötesgå begäran att den anmodade myndigheten inte kan fungera på ett vederbörligt sätt. |
| --- | --- |

ii)

Huruvida det skulle vara så betungande att tillmötesgå begäran att den anmodade myndigheten inte kan fungera på ett vederbörligt sätt.

| iii) | Huruvida lämnandet av information på annat sätt strider mot den anmodade myndighetens behörighet. |
| --- | --- |

iii)

Huruvida lämnandet av information på annat sätt strider mot den anmodade myndighetens behörighet.

| iv) | Eventuella andra hinder i tillämplig lag vad gäller den anmodade myndighetens behörighet (i synnerhet med avseende på konfidentialitet och tystnadsplikt, dataskydd och integritet samt rättvisa förfaranden). |
| --- | --- |

iv)

Eventuella andra hinder i tillämplig lag vad gäller den anmodade myndighetens behörighet (i synnerhet med avseende på konfidentialitet och tystnadsplikt, dataskydd och integritet samt rättvisa förfaranden).

| v) | Huruvida tillmötesgående av begäran på annat sätt skulle skada den anmodade myndigheten i dess verksamhet. |
| --- | --- |

v)

Huruvida tillmötesgående av begäran på annat sätt skulle skada den anmodade myndigheten i dess verksamhet.

| c) | Om en anmodad myndighet vägrar eller är oförmögen att lämna all eller delar av den begärda informationen bör den anmodade myndigheten, i den mån det är praktiskt möjligt och lämpligt enligt tillämplig lag, förklara skälen till att informationen inte lämnades och överväga möjliga alternativa sätt att tillmötesgå den begärande myndigheten. Den anmodade myndigheten får i synnerhet avslå en begäran om information om begäran skulle kräva att den anmodade myndigheten agerar på ett sätt som strider mot tillämplig lag. |
| --- | --- |

c)

Om en anmodad myndighet vägrar eller är oförmögen att lämna all eller delar av den begärda informationen bör den anmodade myndigheten, i den mån det är praktiskt möjligt och lämpligt enligt tillämplig lag, förklara skälen till att informationen inte lämnades och överväga möjliga alternativa sätt att tillmötesgå den begärande myndigheten. Den anmodade myndigheten får i synnerhet avslå en begäran om information om begäran skulle kräva att den anmodade myndigheten agerar på ett sätt som strider mot tillämplig lag.

Artikel 6

Hantering av konfidentiell information

1.   Som en allmän regel bör all information som mottas enligt detta samförståndsavtal behandlas som konfidentiell information, såvida inte annat anges.

2.   Den begärande myndigheten bör vidta alla lagliga och praktiskt rimliga åtgärder för att bevara konfidentialiteten i konfidentiell information.

3.   Om inte annat följer av artikel 7 och tillämplig lag bör den begärande myndigheten begränsa åtkomsten till konfidentiell information som erhålls från en anmodad myndighet till att gälla sådana personer som arbetar för den begärande myndigheten eller agerar på dess uppdrag som

| a) | omfattas av den begärande myndighetens skyldigheter inom dess jurisdiktion att hindra otillåtet offentliggörande av konfidentiell information, |
| --- | --- |

a)

omfattas av den begärande myndighetens skyldigheter inom dess jurisdiktion att hindra otillåtet offentliggörande av konfidentiell information,

| b) | står under den begärande myndighetens tillsyn eller kontroll, |
| --- | --- |

b)

står under den begärande myndighetens tillsyn eller kontroll,

| c) | behöver sådan information som är förenlig med, och som har direkt anknytning till ett lagligt rättsligt eller tillsynsmässigt ändamål, och |
| --- | --- |

c)

behöver sådan information som är förenlig med, och som har direkt anknytning till ett lagligt rättsligt eller tillsynsmässigt ändamål, och

| d) | omfattas av fortsatta konfidentialitetskrav efter det att de lämnar den begärande myndigheten. |
| --- | --- |

d)

omfattas av fortsatta konfidentialitetskrav efter det att de lämnar den begärande myndigheten.

Artikel 7

Vidarebefordran av lämnad information

1.   En begärande myndighet bör inte, med undantag för vad som föreskrivs i artikel 7.2, till en tredjepart överföra sådan information som erhållits från en anmodad part, såvida inte

| a) | den begärande myndigheten har erhållit förhandsbesked om godkännande från den anmodade myndigheten avseende vidarebefordran av sådan information, med undantag för om begäran är brådskande, då den kan framställas muntligen och utan onödigt dröjsmål följd av en skriftlig bekräftelse, och |
| --- | --- |

a)

den begärande myndigheten har erhållit förhandsbesked om godkännande från den anmodade myndigheten avseende vidarebefordran av sådan information, med undantag för om begäran är brådskande, då den kan framställas muntligen och utan onödigt dröjsmål följd av en skriftlig bekräftelse, och

| b) | tredjeparten åtar sig att följa de restriktioner som upprätthåller en i allt väsentligt lika hög grad av konfidentialitet som den som den begärande myndigheten omfattas av enligt detta samförståndsavtal. |
| --- | --- |

b)

tredjeparten åtar sig att följa de restriktioner som upprätthåller en i allt väsentligt lika hög grad av konfidentialitet som den som den begärande myndigheten omfattas av enligt detta samförståndsavtal.

2.   Om inte annat följer av tillämplig lag bör den begärande myndigheten, om den omfattas av en rättslig skyldighet att offentliggöra lämnad information, i den utsträckning det är praktiskt rimligt meddela förekomsten av en sådan skyldighet och av eventuella andra anknutna förfaranden för att underlätta möjligheterna att ingripa och hävda rättigheter. Om den anmodade myndigheten inte samtycker till att den lämnade informationen företes bör den begärande myndigheten i tillämpliga fall vidta alla rimliga åtgärder för att förhindra offentliggörande, inbegripet genom att vidta rättsliga åtgärder för att förhindra offentliggörande och slå vakt om och skydda konfidentialiteten i all konfidentiell information som potentiellt kan offentliggöras.

---

ÖVERSÄTTNING

Bryssel den 18 september 2017

| Ambassadör Robert E. Lighthizer |
| --- |
| Förenta staternas företrädare i handelsfrågor |
| Office of the United States Trade Representative |
| 600 17th Street NW |
| Washington, DC 20508 |
| Förenta staterna |

Ambassadör Robert E. Lighthizer

Förenta staternas företrädare i handelsfrågor

Office of the United States Trade Representative

600 17th Street NW

Washington, DC 20508

Förenta staterna

Herr ambassadör Robert E. Lighthizer,

Jag är glad över att kunna gå vidare med undertecknandet av det bilaterala avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om tillsynsregler för försäkring och återförsäkring (nedan kallat avtalet), som bifogas denna skrivelse. Den slutliga juridiska texten, avfattad på engelska, godkändes av Förenta staternas och Europeiska unionens företrädare den 12 januari 2017.

avtalet

Parterna har slutfört alla de interna förfaranden som krävs för undertecknandet av avtalet. Parterna erkänner Europeiska unionens språkordning. Europeiska kommissionen har noterat motiveringen till rådets beslut av den 15 september 2017, i vilken följande anges med hänsyn till avtalet:

Detta avtal ska undertecknas på engelska. I enlighet med unionsrätten upprättar unionen detta avtal även på bulgariska, kroatiska, tjeckiska, danska, nederländska, estniska, finska, franska, tyska, grekiska, ungerska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska och svenska. Dessa ytterligare språkversioner bör bestyrkas genom en utväxling av diplomatiska noter mellan Europeiska unionen och Förenta staterna. Alla bestyrkta versioner ska vara lika giltiga.

Mot bakgrund av rådets beslut bekräftar Förenta staterna sitt åtagande att arbeta tillsammans med Europeiska unionen för att hantera förfrågningar om bestyrkande av ytterligare språkversioner av avtalet.

Jag är glad över att kunna bekräfta att undertecknandet av avtalet på engelska kommer att utgöra den grund på vilken parterna utväxlar skrivelser i syfte att inleda den provisoriska tillämpningen. Förfarandena för ikraftträdandet av avtalet liksom förfarandena för provisorisk tillämpning efter undertecknande är oberoende av bestyrkandet av andra språkversioner.

Denna skriftväxling kommer att offentliggöras av Europeiska unionen tillsammans med texten till avtalet.

Jag har skickat samma skrivelse till finansminister Steven T. Mnuchin.

Högaktningsfullt,

Valdis DOMBROVSKIS

Europeiska kommissionens vice ordförande

Bryssel den 18 september 2017

| Steven Mnuchin |
| --- |
| Förenta staternas finansminister |
| 1500 Pennsylvania Avenue, NW |
| Washington, DC 20220 |

Steven Mnuchin

Förenta staternas finansminister

1500 Pennsylvania Avenue, NW

Washington, DC 20220

Herr finansminister Steven Mnuchin,

Jag är glad över att kunna gå vidare med undertecknandet av det bilaterala avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om tillsynsregler för försäkring och återförsäkring (nedan kallat avtalet), som bifogas denna skrivelse. Den slutliga juridiska texten, avfattad på engelska, godkändes av Förenta staternas och Europeiska unionens företrädare den 12 januari 2017.

avtalet

Parterna har slutfört alla de interna förfaranden som krävs för undertecknandet av avtalet. Parterna erkänner Europeiska unionens språkordning. Europeiska kommissionen har noterat motiveringen till rådets beslut av den 15 september 2017, i vilken följande anges med hänsyn till avtalet:

Detta avtal ska undertecknas på engelska. I enlighet med unionsrätten upprättar unionen detta avtal även på bulgariska, kroatiska, tjeckiska, danska, nederländska, estniska, finska, franska, tyska, grekiska, ungerska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska och svenska. Dessa ytterligare språkversioner bör bestyrkas genom en utväxling av diplomatiska noter mellan Europeiska unionen och Förenta staterna. Alla bestyrkta versioner ska vara lika giltiga.

Mot bakgrund av rådets beslut bekräftar Förenta staterna sitt åtagande att arbeta tillsammans med Europeiska unionen för att hantera förfrågningar om bestyrkande av ytterligare språkversioner av avtalet.

Jag är glad över att kunna bekräfta att undertecknandet av avtalet på engelska kommer att utgöra den grund på vilken parterna utväxlar skrivelser i syfte att inleda den provisoriska tillämpningen. Förfarandena för ikraftträdandet av avtalet liksom förfarandena för provisorisk tillämpning efter undertecknande är oberoende av bestyrkandet av andra språkversioner.

Denna skriftväxling kommer att offentliggöras av Europeiska unionen tillsammans med texten till avtalet.

Jag har skickat samma skrivelse till ambassadör Robert E. Lighthizer.

Högaktningsfullt,

Valdis DOMBROVSKIS

Europeiska kommissionens vice ordförande

den 22 september 2017

Valdis Dombrovskis

Vice ordförande

Europeiska kommissionen

Bryssel, Belgien

Herr vice ordförande Valdis Dombrovskis,

Vi är glada över att kunna gå vidare med undertecknandet av det bilaterala avtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om tillsynsregler för försäkring och återförsäkring (nedan kallat avtalet), som bifogas denna skrivelse. Den slutliga juridiska texten, avfattad på engelska, godkändes av Förenta staternas och Europeiska unionens företrädare den 12 januari 2017.

avtalet

Parterna har slutfört alla de interna förfaranden som krävs för undertecknandet av avtalet. Parterna erkänner Europeiska unionens språkordning. Europeiska kommissionen har noterat motiveringen till rådets beslut av den 15 september 2017, i vilken följande anges med hänsyn till avtalet:

Detta avtal ska undertecknas på engelska. I enlighet med unionsrätten upprättar unionen detta avtal även på bulgariska, kroatiska, tjeckiska, danska, nederländska, estniska, finska, franska, tyska, grekiska, ungerska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska och svenska. Dessa ytterligare språkversioner bör bestyrkas genom en utväxling av diplomatiska noter mellan Europeiska unionen och Förenta staterna. Alla bestyrkta versioner ska vara lika giltiga.

Mot bakgrund av rådets beslut bekräftar Förenta staterna sitt åtagande att arbeta tillsammans med Europeiska unionen för att hantera förfrågningar om bestyrkande av ytterligare språkversioner av avtalet.

Vi är glada över att kunna bekräfta att undertecknandet av avtalet på engelska kommer att utgöra den grund på vilken parterna utväxlar skrivelser i syfte att inleda den provisoriska tillämpningen. Förfarandena för ikraftträdandet av avtalet liksom förfarandena för provisorisk tillämpning efter undertecknande är oberoende av bestyrkandet av andra språkversioner.

Denna skriftväxling kommer att offentliggöras av Europeiska unionen tillsammans med texten till avtalet.

Högaktningsfullt,

Finansminister Steven T. MNUCHIN

Förenta staternas finansministerium

Ambassadör Robert E. LIGHTHIZER

Förenta staternas företrädare i handelsfrågor

---

FÖRORDNINGAR

| 6.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 258/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 258/22

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1794

av den 5 oktober 2017

om fastställande av de räntesatser som ska användas vid beräkning av finansieringskostnader i samband med interventionsåtgärder i form av uppköp, lagring och avyttring av lager för räkenskapsåret 2018 för EGFJ

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (1), särskilt artikel 20.1 och 20.4,

efter samråd med kommittén för jordbruksfonderna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 3.1 a i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 906/2014 (2) ska utgifter för finansieringskostnader för de medel som medlemsstaterna avsätter för att köpa upp produkter fastställas enligt modellerna i bilaga I till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 3.1 a i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 906/2014 (2) ska utgifter för finansieringskostnader för de medel som medlemsstaterna avsätter för att köpa upp produkter fastställas enligt modellerna i bilaga I till den förordningen.

| (2) | Enligt punkt I.1 i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 ska beräkningen av dessa finansieringskostnader grunda sig på en räntesats som är enhetlig för hela unionen och som kommissionen fastställer i början av varje räkenskapsår. Denna räntesats motsvarar genomsnittet av tremånaders och tolvmånaders Euribor under den referensperiod på sex månader som kommissionen ska fastställa, omedelbart före medlemsstaternas meddelande enligt punkt I.2 första stycket i den bilagan, med en viktning av dessa med en tredjedel respektive två tredjedelar. |
| --- | --- |

(2)

Enligt punkt I.1 i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 ska beräkningen av dessa finansieringskostnader grunda sig på en räntesats som är enhetlig för hela unionen och som kommissionen fastställer i början av varje räkenskapsår. Denna räntesats motsvarar genomsnittet av tremånaders och tolvmånaders Euribor under den referensperiod på sex månader som kommissionen ska fastställa, omedelbart före medlemsstaternas meddelande enligt punkt I.2 första stycket i den bilagan, med en viktning av dessa med en tredjedel respektive två tredjedelar.

| (3) | För att fastställa vilken räntesats som ska gälla för ett visst räkenskapsår föreskrivs i punkt I.2 första stycket i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 att medlemsstaterna ska meddela kommissionen, på dess begäran, den genomsnittliga räntesats som de faktiskt har tillämpat under den referensperiod som avses i punkt I.1 i den bilagan inom den tidsfrist som anges i begäran. |
| --- | --- |

(3)

För att fastställa vilken räntesats som ska gälla för ett visst räkenskapsår föreskrivs i punkt I.2 första stycket i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 att medlemsstaterna ska meddela kommissionen, på dess begäran, den genomsnittliga räntesats som de faktiskt har tillämpat under den referensperiod som avses i punkt I.1 i den bilagan inom den tidsfrist som anges i begäran.

| (4) | I enlighet med punkt I.2 andra stycket i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 ska räntesatsen anses vara 0 %, om en medlemsstat inte meddelar någon räntesats med hjälp av det formulär och inom den tidsfrist som avses i punkt I.2 första stycket. För medlemsstater som meddelar att de inte haft några räntekostnader, eftersom de inte haft några jordbruksprodukter i offentlig lagring under referensperioden, ska kommissionen fastställa räntesatsen i enlighet med punkt I.2 tredje stycket. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med punkt I.2 andra stycket i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 ska räntesatsen anses vara 0 %, om en medlemsstat inte meddelar någon räntesats med hjälp av det formulär och inom den tidsfrist som avses i punkt I.2 första stycket. För medlemsstater som meddelar att de inte haft några räntekostnader, eftersom de inte haft några jordbruksprodukter i offentlig lagring under referensperioden, ska kommissionen fastställa räntesatsen i enlighet med punkt I.2 tredje stycket.

| (5) | På grundval av punkt I.3 i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 ska den räntesats som fastställs i enlighet med punkt I.2 i den bilagan jämföras med den enhetliga räntesats som fastställs i enlighet med punkt I.1 i den bilagan. För de enskilda medlemsstaterna ska den tillämpliga räntesatsen vara den lägre av de två räntesatserna. Vad gäller ersättning av medlemsstaternas kostnader kan emellertid negativa räntor inte beaktas. |
| --- | --- |

(5)

På grundval av punkt I.3 i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 ska den räntesats som fastställs i enlighet med punkt I.2 i den bilagan jämföras med den enhetliga räntesats som fastställs i enlighet med punkt I.1 i den bilagan. För de enskilda medlemsstaterna ska den tillämpliga räntesatsen vara den lägre av de två räntesatserna. Vad gäller ersättning av medlemsstaternas kostnader kan emellertid negativa räntor inte beaktas.

| (6) | De räntesatser som är tillämpliga för räkenskapsåret 2018 för EGFJ bör fastställas med hänsyn till dessa faktorer. |
| --- | --- |

(6)

De räntesatser som är tillämpliga för räkenskapsåret 2018 för EGFJ bör fastställas med hänsyn till dessa faktorer.

| (7) | För att undvika ett rättsligt tomrum när det gäller den räntesats som ska tillämpas vid beräkning av finansieringskostnader i samband med interventionsåtgärder, bör den nya räntesatsen tillämpas retroaktivt från och med den 1 oktober 2017. |
| --- | --- |

(7)

För att undvika ett rättsligt tomrum när det gäller den räntesats som ska tillämpas vid beräkning av finansieringskostnader i samband med interventionsåtgärder, bör den nya räntesatsen tillämpas retroaktivt från och med den 1 oktober 2017.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

När det gäller utgifter för finansieringskostnader för de medel som medlemsstaterna avsätter för att köpa upp produkter som hänför sig till räkenskapsåret 2018 för EGFJ, ska de räntesatser som avses i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 fastställas till 0 % i enlighet med artikel 3.1 a i den förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 oktober 2017.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 906/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller utgifter för offentlig intervention (EUT L 255, 28.8.2014, s. 1).

2

---

| 6.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 258/24 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 258/24

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1795

av den 5 oktober 2017

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina och om avslutande av undersökningen av import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Serbien

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artikel 9.4, och

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 7 juli 2016 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina (nedan kallade de berörda länderna) på grundval av artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (nedan kallad grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(1)

Den 7 juli 2016 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina (nedan kallade de berörda länderna) på grundval av artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (nedan kallad grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

kommissionen

de berörda länderna

grundförordningen

Europeiska unionens officiella tidning

2

tillkännagivandet om inledande

| (2) | Undersökningen inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 23 maj 2016 av European Steel Association (nedan kallad Eurofer eller klaganden) som svarar för mer än 90 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål. |
| --- | --- |

(2)

Undersökningen inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 23 maj 2016 av European Steel Association (nedan kallad Eurofer eller klaganden) som svarar för mer än 90 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål.

Eurofer

klaganden

1.2   Berörda parter

Berörda parter

| (3) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Den informerade uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, de berörda ländernas myndigheter, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer om inledandet av undersökningen och inbjöd dem att delta. |
| --- | --- |

(3)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Den informerade uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, de berörda ländernas myndigheter, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer om inledandet av undersökningen och inbjöd dem att delta.

| (4) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

1.3   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (5) | I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den kunde komma att använda sig av ett stickprovsförfarande vad gäller de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den kunde komma att använda sig av ett stickprovsförfarande vad gäller de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

a)   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (6) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde ett urval på grundval av de största representativa produktions- och försäljningsvolymerna, samtidigt som man försökte säkerställa geografisk spridning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, men mottog inga synpunkter. |
| --- | --- |

(6)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde ett urval på grundval av de största representativa produktions- och försäljningsvolymerna, samtidigt som man försökte säkerställa geografisk spridning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, men mottog inga synpunkter.

| (7) | Det slutgiltiga urvalet bestod av sex unionstillverkare från fem olika medlemsstater. Urvalet representerar över 45 % av tillverkningen i unionen. |
| --- | --- |

(7)

Det slutgiltiga urvalet bestod av sex unionstillverkare från fem olika medlemsstater. Urvalet representerar över 45 % av tillverkningen i unionen.

b)   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (8) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad den de icke-närstående importörerna att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Samtliga sju importörer som gav sig till känna var medlemmar av ett konsortium, ”konsortiet för import av varmvalsade platta produkter” (nedan kallat konsortiet). Konsortiet har inrättats tillfälligt för att undersöka mer än 30 användare och icke-närstående importörer med hemvist främst men inte enbart i Italien. Det rör sig främst om små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(8)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad den de icke-närstående importörerna att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Samtliga sju importörer som gav sig till känna var medlemmar av ett konsortium, ”konsortiet för import av varmvalsade platta produkter” (nedan kallat konsortiet). Konsortiet har inrättats tillfälligt för att undersöka mer än 30 användare och icke-närstående importörer med hemvist främst men inte enbart i Italien. Det rör sig främst om små och medelstora företag.

konsortiet

| (9) | Stemcor London Ltd, som är medlem av konsortiet, valde att samarbeta fullt ut genom att besvara ett frågeformulär. Denna icke-närstående importör hade sin hemvist i London, Förenade kungariket och bedrev handel med den berörda produkten till ett värde av mer än 30 miljoner GBP under undersökningsperioden. Denna icke-närstående importör besöktes på plats. |
| --- | --- |

(9)

Stemcor London Ltd, som är medlem av konsortiet, valde att samarbeta fullt ut genom att besvara ett frågeformulär. Denna icke-närstående importör hade sin hemvist i London, Förenade kungariket och bedrev handel med den berörda produkten till ett värde av mer än 30 miljoner GBP under undersökningsperioden. Denna icke-närstående importör besöktes på plats.

c)   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare

| (10) | Mot bakgrund av det fåtal exporterande tillverkare i Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina krävdes inget stickprovsförfarande för dessa länder. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av det fåtal exporterande tillverkare i Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina krävdes inget stickprovsförfarande för dessa länder.

| (11) | Med tanke på det stora antalet berörda exporterande tillverkare i Brasilien bad kommissionen samtliga exporterande tillverkare i Brasilien att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande för att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval. Dessutom bad kommissionen Brasiliens beskickning i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(11)

Med tanke på det stora antalet berörda exporterande tillverkare i Brasilien bad kommissionen samtliga exporterande tillverkare i Brasilien att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande för att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval. Dessutom bad kommissionen Brasiliens beskickning i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (12) | Fem tillverkare tillhandahöll informationen och gav sitt samtycke för att delta i stickprovsförfarandet. Kommissionen fann att två av dessa företag var närstående och betraktade dem därför som (en grupp av) exporterade tillverkare. |
| --- | --- |

(12)

Fem tillverkare tillhandahöll informationen och gav sitt samtycke för att delta i stickprovsförfarandet. Kommissionen fann att två av dessa företag var närstående och betraktade dem därför som (en grupp av) exporterade tillverkare.

| (13) | I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval bestående av tre exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med alla kända exporterande producenter och med de brasilianska myndigheterna om stickprovsurvalet. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval bestående av tre exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med alla kända exporterande producenter och med de brasilianska myndigheterna om stickprovsurvalet. Inga synpunkter inkom.

| (14) | Urvalet utgör 97,3 % av den totala exporten till unionen från Brasilien enligt rapporterna från de fyra samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(14)

Urvalet utgör 97,3 % av den totala exporten till unionen från Brasilien enligt rapporterna från de fyra samarbetsvilliga exporterande tillverkarna.

1.4   Svar på frågeformuläret

Svar på frågeformuläret

| (15) | Kommissionen skickade frågeformulären till klaganden, samtliga tillverkare i unionen som ingår i urvalet, alla kända exporterande tillverkare i Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina samt de tre tillverkarna i Brasilien som ingår i urvalet, samt till användare och importörer som gett sig till känna inom de tidsfrister som angivits i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen skickade frågeformulären till klaganden, samtliga tillverkare i unionen som ingår i urvalet, alla kända exporterande tillverkare i Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina samt de tre tillverkarna i Brasilien som ingår i urvalet, samt till användare och importörer som gett sig till känna inom de tidsfrister som angivits i tillkännagivandet om inledande.

| (16) | Svar på frågeformuläret inkom från Eurofer, de sex tillverkarna från unionen som ingår i urvalet och närstående stålcentraler, en användare från konsortiet, en icke-närstående importör som ingår i urvalet och nio grupper av exporterande tillverkare i de berörda länderna. |
| --- | --- |

(16)

Svar på frågeformuläret inkom från Eurofer, de sex tillverkarna från unionen som ingår i urvalet och närstående stålcentraler, en användare från konsortiet, en icke-närstående importör som ingår i urvalet och nio grupper av exporterande tillverkare i de berörda länderna.

| (17) | Dessutom inkom synpunkter från konsortiet efter inledandet av förfarandet. Flera användare, främst från Polen och de baltiska länderna, den lettiska arbetsgivarföreningen samt den lettiska fackliga organisationen för maskin- och metallbearbetningsindustrin lämnade också in synpunkter efter inledandet av förfarandet. |
| --- | --- |

(17)

Dessutom inkom synpunkter från konsortiet efter inledandet av förfarandet. Flera användare, främst från Polen och de baltiska länderna, den lettiska arbetsgivarföreningen samt den lettiska fackliga organisationen för maskin- och metallbearbetningsindustrin lämnade också in synpunkter efter inledandet av förfarandet.

1.5   Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (18) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla de uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att kunna fastställa dumpning och därav följande skada samt för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler: | Unionstillverkare:






  — | ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla de uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att kunna fastställa dumpning och därav följande skada samt för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

Unionstillverkare:

—

ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Tyskland

| — | Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Nederländerna |
| --- | --- |

—

Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Nederländerna

| — | Tata Steel UK Limited, Port Talbot, South Wales, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited, Port Talbot, South Wales, Förenade kungariket

| — | ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Frankrike |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Frankrike

| — | ArcelorMittal Atlantique et Lorraine, Dunkerque, Frankrike |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Atlantique et Lorraine, Dunkerque, Frankrike

| — | ArcelorMittal España SA, Gozón, Spanien |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal España SA, Gozón, Spanien

| | Användare:






  — | Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italien |
| --- | --- | --- |

Användare:

—

Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italien

| | Icke-närstående importör:






  — | Stemcor London Ltd, London, Förenade kungariket |
| --- | --- | --- |

Icke-närstående importör:

—

Stemcor London Ltd, London, Förenade kungariket

| | Exporterande tillverkare i Iran:






  — | Mobarakeh Steel Company, Mobarakeh, Esfahan, Iran |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Iran:

—

Mobarakeh Steel Company, Mobarakeh, Esfahan, Iran

| | Närstående handlare i unionen:






  — | Tara Steel Trading GmbH, Düsseldorf, Tyskland |
| --- | --- | --- |

Närstående handlare i unionen:

—

Tara Steel Trading GmbH, Düsseldorf, Tyskland

| | Exporterande tillverkare i Ryssland:






  — | ”Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron & Steel Works” (nedan kallad PJSC MMK eller MMK), Magnitogorsk |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Ryssland:

—

”Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron & Steel Works” (nedan kallad PJSC MMK eller MMK), Magnitogorsk

PJSC MMK

MMK

| — | Novolipetsk Steel, (nedan även kallad NLMK), Lipetsk |
| --- | --- |

—

Novolipetsk Steel, (nedan även kallad NLMK), Lipetsk

NLMK

| — | PAO Severstal, (nedan kallad Severstal) Tjerepovets. |
| --- | --- |

—

PAO Severstal, (nedan kallad Severstal) Tjerepovets.

Severstal

| | Närstående stålcentral/handlare/importör i unionen:






  — | SIA Severstal Distribution, Riga, Lettland |
| --- | --- | --- |

Närstående stålcentral/handlare/importör i unionen:

—

SIA Severstal Distribution, Riga, Lettland

| | Närstående handlare/importörer utanför unionen:






  — | NOVEX Trading (Swiss) SA (nedan kallad Novex), Lugano, Schweiz |
| --- | --- | --- |

Närstående handlare/importörer utanför unionen:

—

NOVEX Trading (Swiss) SA (nedan kallad Novex), Lugano, Schweiz

Novex

| — | MMK Steel Trade AG, Lugano, Schweiz |
| --- | --- |

—

MMK Steel Trade AG, Lugano, Schweiz

| — | Severstal Export GmbH (nedan kallad SSE), Lugano, Schweiz. |
| --- | --- |

—

Severstal Export GmbH (nedan kallad SSE), Lugano, Schweiz.

SSE

| | Exporterande tillverkare i Serbien:






  — | Zelezara Smederevo d.o.o., Smederevo, Serbien |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Serbien:

—

Zelezara Smederevo d.o.o., Smederevo, Serbien

| | Närstående importör i unionen:






  — | Pikaro, s.r.o., Kosice, Slovakien |
| --- | --- | --- |

Närstående importör i unionen:

—

Pikaro, s.r.o., Kosice, Slovakien

| | Exporterande tillverkare i Ukraina: | Metinvest Group






  — | Integrated Iron and Steel Works (nedan kallad Zaporizhstal), PJSC, Zaporizjzja, Ukraina |
| --- | --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Ukraina:

Metinvest Group

—

Integrated Iron and Steel Works (nedan kallad Zaporizhstal), PJSC, Zaporizjzja, Ukraina

Zaporizhstal

| — | Ilyich Iron and Steel Works of Mariupol, PJSC, Mariupol, Ukraina (kontrollerad av kontoren för Metinvest International SA, Genève, Schweiz) |
| --- | --- |

—

Ilyich Iron and Steel Works of Mariupol, PJSC, Mariupol, Ukraina (kontrollerad av kontoren för Metinvest International SA, Genève, Schweiz)

| | Närstående handlare i Ukraina:






  — | Limited Liability Company Metinvest-SMC, LLC, Kiev, Ukraina |
| --- | --- | --- |

Närstående handlare i Ukraina:

—

Limited Liability Company Metinvest-SMC, LLC, Kiev, Ukraina

| | Närstående handlare utanför unionen:






  — | Metinvest International SA, Genève, Schweiz |
| --- | --- | --- |

Närstående handlare utanför unionen:

—

Metinvest International SA, Genève, Schweiz

| | Närstående importör i unionen:






  — | Ferriera Valsider SpA, Vallese di Oppeano VR, Italien |
| --- | --- | --- |

Närstående importör i unionen:

—

Ferriera Valsider SpA, Vallese di Oppeano VR, Italien

| | Exporterande tillverkare i Brasilien






  — | ArcelorMittal Brasil SA, Serra, Brasilien |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Brasilien

—

ArcelorMittal Brasil SA, Serra, Brasilien

| — | Companhia Siderúrgica Nacional, São Paulo, Brasilien |
| --- | --- |

—

Companhia Siderúrgica Nacional, São Paulo, Brasilien

| — | Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA, Belo Horizonte, Brasilien |
| --- | --- |

—

Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA, Belo Horizonte, Brasilien

| | Närstående stålcentral/handlare/importör i unionen:






  — | Lusosider Aços Planos SA, Lissabon, Portugal |
| --- | --- | --- |

Närstående stålcentral/handlare/importör i unionen:

—

Lusosider Aços Planos SA, Lissabon, Portugal

1.6   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (19) | Undersökningen av dumpning omfattade perioden från och med den 1 juli 2015 till och med den 30 juni 2016 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP i tabeller). Undersökningen av hur de faktorer utvecklades som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2013 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(19)

Undersökningen av dumpning omfattade perioden från och med den 1 juli 2015 till och med den 30 juni 2016 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP i tabeller). Undersökningen av hur de faktorer utvecklades som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2013 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

UP

skadeundersökningsperioden

1.7   Registrering av import

Registrering av import

| (20) | Den 11 oktober 2016 ingav klaganden en begäran om registrering av import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål från de berörda länderna i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen. Den 21 november 2016 tillhandahöll klaganden uppdaterade importuppgifter enligt sin begäran om registrering. Efter noggrann analys av begäran och underlag drog kommissionen slutsatsen att villkoren för registrering endast uppfylldes med hänsyn till import från Brasilien och Ryssland. |
| --- | --- |

(20)

Den 11 oktober 2016 ingav klaganden en begäran om registrering av import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål från de berörda länderna i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen. Den 21 november 2016 tillhandahöll klaganden uppdaterade importuppgifter enligt sin begäran om registrering. Efter noggrann analys av begäran och underlag drog kommissionen slutsatsen att villkoren för registrering endast uppfylldes med hänsyn till import från Brasilien och Ryssland.

| (21) | Kommissionen offentliggjorde därför den 6 januari 2017 en genomförandeförordning där import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål från Brasilien och Ryssland ska registreras (3) från och med den 6 januari 2017. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen offentliggjorde därför den 6 januari 2017 en genomförandeförordning där import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål från Brasilien och Ryssland ska registreras (3) från och med den 6 januari 2017.

3

1.8   Efterföljande förfarande

Efterföljande förfarande

| (22) | Den 4 april 2017 underrättade kommissionen alla berörda parter genom ett dokument (nedan kallat informationsdokumentet) att den skulle fortsätta undersökningen utan att införa provisoriska åtgärder mot import till unionen av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna. Dokumentet innehöll de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för kommissionens beslut att fortsätta undersökningen utan att införa provisoriska åtgärder. |
| --- | --- |

(22)

Den 4 april 2017 underrättade kommissionen alla berörda parter genom ett dokument (nedan kallat informationsdokumentet) att den skulle fortsätta undersökningen utan att införa provisoriska åtgärder mot import till unionen av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna. Dokumentet innehöll de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för kommissionens beslut att fortsätta undersökningen utan att införa provisoriska åtgärder.

informationsdokumentet

| (23) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet lämnade de berörda parterna in skriftliga inlagor med synpunkter på informationen och resultaten som presenterats. De berörda parter som begärde att bli hörda gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(23)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet lämnade de berörda parterna in skriftliga inlagor med synpunkter på informationen och resultaten som presenterats. De berörda parter som begärde att bli hörda gavs tillfälle att bli hörda.

| (24) | Den 4 maj 2017 hördes klaganden av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Den 15 maj 2017 ägde förhandlingar ägde rum med två ryska exporterande tillverkare, nämligen MMK och PAO Severstal. Den 1 juni 2017 hördes konsortiet. Den 8 juni 2017 hördes klaganden en andra gång. Dessutom hördes den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvest Group den 13 juni 2017. |
| --- | --- |

(24)

Den 4 maj 2017 hördes klaganden av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Den 15 maj 2017 ägde förhandlingar ägde rum med två ryska exporterande tillverkare, nämligen MMK och PAO Severstal. Den 1 juni 2017 hördes konsortiet. Den 8 juni 2017 hördes klaganden en andra gång. Dessutom hördes den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvest Group den 13 juni 2017.

| (25) | Kommissionen beaktade samtliga muntliga och skriftliga synpunkter på dokumentet som lämnats in av de berörda parterna innan det slutliga avgörandet. Dessa synpunkter har behandlats i denna förordning. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen beaktade samtliga muntliga och skriftliga synpunkter på dokumentet som lämnats in av de berörda parterna innan det slutliga avgörandet. Dessa synpunkter har behandlats i denna förordning.

| (26) | Kommissionen begärde dessutom att användare som gav sig till känna i det inledande skedet skulle tillhandahålla mer information om den mekaniska verkstadsindustrin och andra sektorer för att kunna bedöma möjliga effekter av åtgärder för sektorerna i senare led utöver rör och ledningar mer exakt. Kommissionen uppmanade även berörda parter att lämna synpunkter på lämpliga åtgärdsformer om sådana fanns. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen begärde dessutom att användare som gav sig till känna i det inledande skedet skulle tillhandahålla mer information om den mekaniska verkstadsindustrin och andra sektorer för att kunna bedöma möjliga effekter av åtgärder för sektorerna i senare led utöver rör och ledningar mer exakt. Kommissionen uppmanade även berörda parter att lämna synpunkter på lämpliga åtgärdsformer om sådana fanns.

| (27) | Efter presentationen av dokumentet gav sig ytterligare 18 användare till känna och begärde att få bli registrerade som berörda parter. Registrering som berörd part beviljades 17 av de 18 användarna. Sju av de 18 användarna bad om anonymitet av rädsla för vedergällning. Anonymitet beviljades sex av sju användare. Den kvarvarande användaren registrerades inte som berörd part eftersom den inte trots upprepade påminnelser kunde motivera sin begäran om anonymitet. |
| --- | --- |

(27)

Efter presentationen av dokumentet gav sig ytterligare 18 användare till känna och begärde att få bli registrerade som berörda parter. Registrering som berörd part beviljades 17 av de 18 användarna. Sju av de 18 användarna bad om anonymitet av rädsla för vedergällning. Anonymitet beviljades sex av sju användare. Den kvarvarande användaren registrerades inte som berörd part eftersom den inte trots upprepade påminnelser kunde motivera sin begäran om anonymitet.

| (28) | Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter den ansåg nödvändiga för att uppnå sina slutgiltiga avgöranden. Därför skickade kommissionen ytterligare frågeformulär efter undersökningsperioden till de sex tillverkarna i unionen som ingick i urvalet, till 74 användare (inklusive medlemmar av konsortiet) och till 12 användarorganisationer. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter den ansåg nödvändiga för att uppnå sina slutgiltiga avgöranden. Därför skickade kommissionen ytterligare frågeformulär efter undersökningsperioden till de sex tillverkarna i unionen som ingick i urvalet, till 74 användare (inklusive medlemmar av konsortiet) och till 12 användarorganisationer.

| (29) | Svar på frågeformulären efter undersökningsperioden inkom från samtliga sex tillverkare i unionen och från 23 användare. Dessutom inkom två av 12 användarorganisationer med ytterligare information. Klaganden, en tillverkare i unionen (4) och utvalda användare (främst (5) baserat på geografisk spridning) informerades om att kommissionens avdelningar skulle kontrollera relevant information på plats. |
| --- | --- |

(29)

Svar på frågeformulären efter undersökningsperioden inkom från samtliga sex tillverkare i unionen och från 23 användare. Dessutom inkom två av 12 användarorganisationer med ytterligare information. Klaganden, en tillverkare i unionen (4) och utvalda användare (främst (5) baserat på geografisk spridning) informerades om att kommissionens avdelningar skulle kontrollera relevant information på plats.

4

5

| (30) | Efter detta genomfördes fem ytterligare kontrollbesök under perioden 29 maj–9 juni 2017 i följande berörda parters lokaler i Europeiska unionen:






  — | ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Tyskland (tillverkare i unionen) |
| --- | --- | --- |

(30)

Efter detta genomfördes fem ytterligare kontrollbesök under perioden 29 maj–9 juni 2017 i följande berörda parters lokaler i Europeiska unionen:

—

ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Tyskland (tillverkare i unionen)

| — | HUS Ltd, Plovdiv, Bulgarien (användare, medlem av konsortiet som anges i skäl (8) |
| --- | --- |

—

HUS Ltd, Plovdiv, Bulgarien (användare, medlem av konsortiet som anges i skäl (8)

| — | Technotubi SpA, Alfianello, Italien (användare, medlem av konsortiet) |
| --- | --- |

—

Technotubi SpA, Alfianello, Italien (användare, medlem av konsortiet)

| — | En italiensk användare som inte är medlem av konsortiet och som begärt anonymitet |
| --- | --- |

—

En italiensk användare som inte är medlem av konsortiet och som begärt anonymitet

| — | Eurofer |
| --- | --- |

—

Eurofer

| (31) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för kommissionens avsikt att införa slutgiltiga antidumpningsåtgärder. De gavs även möjlighet att inom en viss tid efter det slutliga utlämnandet av uppgifter inkomma med synpunkter. |
| --- | --- |

(31)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för kommissionens avsikt att införa slutgiltiga antidumpningsåtgärder. De gavs även möjlighet att inom en viss tid efter det slutliga utlämnandet av uppgifter inkomma med synpunkter.

| (32) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter den 17 juli 2017 (nedan kallat det slutliga utlämnandet av uppgifter) hördes klaganden återigen av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden den 27 juli 2017. När Eurofer hördes lade de fram ett antal punkter rörande förfarandet och dess innehåll. |
| --- | --- |

(32)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter den 17 juli 2017 (nedan kallat det slutliga utlämnandet av uppgifter) hördes klaganden återigen av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden den 27 juli 2017. När Eurofer hördes lade de fram ett antal punkter rörande förfarandet och dess innehåll.

det slutliga utlämnandet av uppgifter

| (33) | Med beaktande av tidigare uppgifter ansåg Eurofer att kommissionen hade misslyckats med att följa de rekommendationer som förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden utfärdade efter att ha hört klaganden den 4 maj 2017 (se skäl (24)). I sin rapport av den 23 juni 2017 ansåg förhörsombudet att avdelningarna bör offentliggöra dumpnings- och skademarginalerna innan unionens intresse prövas ”utan de faktiska uppgifterna som används i beräkningarna” (6). Dessutom uppmanade ombudet kommissionens avdelningar att ”lämna ut det slutliga dokumentet till de berörda parterna i god tid så att de har möjlighet att lämna synpunkter, minst 30 dagar i stället för den sedvanliga tiodagarsperioden” (7). |
| --- | --- |

(33)

Med beaktande av tidigare uppgifter ansåg Eurofer att kommissionen hade misslyckats med att följa de rekommendationer som förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden utfärdade efter att ha hört klaganden den 4 maj 2017 (se skäl (24)). I sin rapport av den 23 juni 2017 ansåg förhörsombudet att avdelningarna bör offentliggöra dumpnings- och skademarginalerna innan unionens intresse prövas ”utan de faktiska uppgifterna som används i beräkningarna” (6). Dessutom uppmanade ombudet kommissionens avdelningar att ”lämna ut det slutliga dokumentet till de berörda parterna i god tid så att de har möjlighet att lämna synpunkter, minst 30 dagar i stället för den sedvanliga tiodagarsperioden” (7).

6

7

| (34) | Kommissionen noterade att den hade tagit emot förhörsombudets rekommendationer av den 23 juni 2017 vilket var nära datumet för det slutliga utlämnandet av uppgifter (17 juli 2017). När det gäller skademarginalen fastställde kommissionen att det inte fanns några större fördelar med att offentliggöra siffror utan beräkningsgrund i slutet av juni som ett extra steg, när de berörda parterna ändå skulle få de fullständiga beräkningarna av skademarginalen genom det slutliga utlämnandet av uppgifter inom en snar framtid. När Eurofer hördes den 27 juli 2017 bekräftade klaganden att man hade tagit emot fullständig information om skademarginalen genom utlämnandedokumentet och att frågan hade blivit irrelevant. I artikel 20.5 i grundförordningen anges vad gäller tidsfristen för synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter att de uppgifter som lämnas efter ett slutligt utlämnande av uppgifter endast ska beaktas om de inkommer ”inom en period som i varje enskilt fall ska fastställas av kommissionen och som ska vara minst tio dagar”. De berörda parterna mottog det slutliga utlämnandet av uppgifter den 17 juli 2017 med en tidsfrist för att inkomma med synpunkter på tre veckor, dvs. senast den 7 augusti 2017. Trots att denna tidsfrist är kortare än de 30 dagar som förhörsombudet rekommenderade, är den dubbelt så lång som den kortaste lagstadgade tidsfristen. Kommissionen ansåg därför att den i stort följt förhörsombudets rekommendation, nämligen att tillhandahålla ”tillräckligt” med tid för att lämna in användbara synpunkter på ett dokument som till stora delar återger informationen som kommissionen lämnade ut till parterna i informationsdokumentet den 4 april (se skäl(22)). |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen noterade att den hade tagit emot förhörsombudets rekommendationer av den 23 juni 2017 vilket var nära datumet för det slutliga utlämnandet av uppgifter (17 juli 2017). När det gäller skademarginalen fastställde kommissionen att det inte fanns några större fördelar med att offentliggöra siffror utan beräkningsgrund i slutet av juni som ett extra steg, när de berörda parterna ändå skulle få de fullständiga beräkningarna av skademarginalen genom det slutliga utlämnandet av uppgifter inom en snar framtid. När Eurofer hördes den 27 juli 2017 bekräftade klaganden att man hade tagit emot fullständig information om skademarginalen genom utlämnandedokumentet och att frågan hade blivit irrelevant. I artikel 20.5 i grundförordningen anges vad gäller tidsfristen för synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter att de uppgifter som lämnas efter ett slutligt utlämnande av uppgifter endast ska beaktas om de inkommer ”inom en period som i varje enskilt fall ska fastställas av kommissionen och som ska vara minst tio dagar”. De berörda parterna mottog det slutliga utlämnandet av uppgifter den 17 juli 2017 med en tidsfrist för att inkomma med synpunkter på tre veckor, dvs. senast den 7 augusti 2017. Trots att denna tidsfrist är kortare än de 30 dagar som förhörsombudet rekommenderade, är den dubbelt så lång som den kortaste lagstadgade tidsfristen. Kommissionen ansåg därför att den i stort följt förhörsombudets rekommendation, nämligen att tillhandahålla ”tillräckligt” med tid för att lämna in användbara synpunkter på ett dokument som till stora delar återger informationen som kommissionen lämnade ut till parterna i informationsdokumentet den 4 april (se skäl(22)).

| (35) | Med hänsyn till sakfrågorna som inkommit till förhörsombudet beslutade kommissionen att hantera dessa i relevanta delar av förordningen nedan, eftersom de inkommit på nytt som skriftliga synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(35)

Med hänsyn till sakfrågorna som inkommit till förhörsombudet beslutade kommissionen att hantera dessa i relevanta delar av förordningen nedan, eftersom de inkommit på nytt som skriftliga synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter.

| (36) | Den 3 augusti 2017 hördes den iranska exporterande tillverkaren Mobarakeh Steel Company. När den iranska exporterande tillverkaren hördes lyftes frågan om ett skrivfel i dumpningsberäkningen. Den exporterande tillverkaren förklarade att vissa värden avrundats felaktigt, troligen på grund av dess längd. |
| --- | --- |

(36)

Den 3 augusti 2017 hördes den iranska exporterande tillverkaren Mobarakeh Steel Company. När den iranska exporterande tillverkaren hördes lyftes frågan om ett skrivfel i dumpningsberäkningen. Den exporterande tillverkaren förklarade att vissa värden avrundats felaktigt, troligen på grund av dess längd.

| (37) | Kommissionen analyserade detta påstående och drog slutsatsen att det fanns ett skrivfel i den iranska exporterande tillverkarens dumpningsberäkning, som måste korrigeras. Dumpningsberäkningen och de beräkningar som baserats på denna fick räknas om, varvid resultat blev det följande: den justerade dumpningsmarginalen och antidumpningstullsatsen för Mobarakeh Steel Company uppgick till 17,9 % och därmed uppgår det justerade minimiimportpriset till 468,49 euro per ton inklusive justering för ökningen av råvarupriset. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen analyserade detta påstående och drog slutsatsen att det fanns ett skrivfel i den iranska exporterande tillverkarens dumpningsberäkning, som måste korrigeras. Dumpningsberäkningen och de beräkningar som baserats på denna fick räknas om, varvid resultat blev det följande: den justerade dumpningsmarginalen och antidumpningstullsatsen för Mobarakeh Steel Company uppgick till 17,9 % och därmed uppgår det justerade minimiimportpriset till 468,49 euro per ton inklusive justering för ökningen av råvarupriset.

| (38) | Alla parter informerades om denna justering genom ett ytterligare slutligt utlämnande av uppgifter den 4 augusti 2017 och ombads att inkomma med synpunkter på detta. |
| --- | --- |

(38)

Alla parter informerades om denna justering genom ett ytterligare slutligt utlämnande av uppgifter den 4 augusti 2017 och ombads att inkomma med synpunkter på detta.

| (39) | Kommissionen beaktade de berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter och ett ytterligare slutligt utlämnande av uppgifter som lämnats in av berörda parter före det slutliga avgörandet. Sådana synpunkter behandlas i denna förordning och om så krävs ska resultaten ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen beaktade de berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter och ett ytterligare slutligt utlämnande av uppgifter som lämnats in av berörda parter före det slutliga avgörandet. Sådana synpunkter behandlas i denna förordning och om så krävs ska resultaten ändras i enlighet med detta.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (40) | Varmvalsade platta stålprodukter tillverkas genom varmvalsning, en process för bearbetning av metall där upphettad metall förs genom ett eller flera par av varmvalsar för att minska tjockleken och göra den enhetlig, varvid metallens temperatur överstiger dess rekristallisationstemperatur. De kan levereras i olika former, dvs. i ringar eller rullar (oljade eller ej oljade, betade eller ej betade), i skurna längder (plåtar) eller smala band. |
| --- | --- |

(40)

Varmvalsade platta stålprodukter tillverkas genom varmvalsning, en process för bearbetning av metall där upphettad metall förs genom ett eller flera par av varmvalsar för att minska tjockleken och göra den enhetlig, varvid metallens temperatur överstiger dess rekristallisationstemperatur. De kan levereras i olika former, dvs. i ringar eller rullar (oljade eller ej oljade, betade eller ej betade), i skurna längder (plåtar) eller smala band.

| (41) | Det finns två huvudsakliga användningsområden för varmvalsade platta stålprodukter. För det första är de råvara för tillverkningen av olika stålprodukter i senare led med ett mervärde, börjande med kallvalsade (8) platta stålprodukter försedda med överdrag. För det andra används de som industriell insatsvara som köps av slutanvändarna för en rad olika tillämpningsområden, bland annat inom byggverksamhet (produktion av stålrör), varvsindustri, gasbehållare, bilar, tryckkärl och energiledningar. |
| --- | --- |

(41)

Det finns två huvudsakliga användningsområden för varmvalsade platta stålprodukter. För det första är de råvara för tillverkningen av olika stålprodukter i senare led med ett mervärde, börjande med kallvalsade (8) platta stålprodukter försedda med överdrag. För det andra används de som industriell insatsvara som köps av slutanvändarna för en rad olika tillämpningsområden, bland annat inom byggverksamhet (produktion av stålrör), varvsindustri, gasbehållare, bilar, tryckkärl och energiledningar.

8

| (42) | Kommissionen beslutade att utesluta verktygsstål och snabbstål ur produktdefinitionen i antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (9). |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen beslutade att utesluta verktygsstål och snabbstål ur produktdefinitionen i antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (9).

9

| (43) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på produktdefinitionen och den likadana produkten under den särskilda undersökningen, och för att ha samma produktdefinition för olika ärenden som rör vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, beslutade kommissionen även att utelämna verktygsstål och snabbstål från produktdefinitionen i detta fall. |
| --- | --- |

(43)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på produktdefinitionen och den likadana produkten under den särskilda undersökningen, och för att ha samma produktdefinition för olika ärenden som rör vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, beslutade kommissionen även att utelämna verktygsstål och snabbstål från produktdefinitionen i detta fall.

| (44) | De berörda parterna informerades om dessa utelämningar genom informationsdokumentet. Kommissionen har inte fått in några synpunkter i fråga om detta. |
| --- | --- |

(44)

De berörda parterna informerades om dessa utelämningar genom informationsdokumentet. Kommissionen har inte fått in några synpunkter i fråga om detta.

| (45) | Den berörda produkten definierades således som vissa valsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, även i ringar eller rullar (inklusive produkter ”skurna i längder” och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen (varmvalsad platta), varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina.
  Den berörda produkten omfattar inte






  — | produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål, |
| --- | --- | --- |

(45)

Den berörda produkten definierades således som vissa valsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, även i ringar eller rullar (inklusive produkter ”skurna i längder” och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen (varmvalsad platta), varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina.

Den berörda produkten omfattar inte

—

produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål,

| — | produkter av verktygsstål och snabbstål, |
| --- | --- |

—

produkter av verktygsstål och snabbstål,

| — | produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm, och |
| --- | --- |

—

produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm, och

| — | produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm. |
| --- | --- |

—

produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm.

Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 och 7226 91 99.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (46) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  a) | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(46)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

a)

Den berörda produkten.

| b) | Den produkt som tillverkas och säljs på de berörda ländernas hemmamarknad. |
| --- | --- |

b)

Den produkt som tillverkas och säljs på de berörda ländernas hemmamarknad.

| c) | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

c)

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (47) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter bekräftade kommissionen att den berörda produkten som tillverkas och säljs på de berörda ländernas hemmamarknader och den produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(47)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter bekräftade kommissionen att den berörda produkten som tillverkas och säljs på de berörda ländernas hemmamarknader och den produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Allmän metod

Allmän metod

| (48) | I detta avsnitt beskriver kommissionen den allmänna metoden som använts för dumpningsberäkningarna. I de fall där det är motiverat behandlades lands- eller företagsspecifika frågor som var relevanta för dessa beräkningar i de landsspecifika avsnitten nedan. |
| --- | --- |

(48)

I detta avsnitt beskriver kommissionen den allmänna metoden som använts för dumpningsberäkningarna. I de fall där det är motiverat behandlades lands- eller företagsspecifika frågor som var relevanta för dessa beräkningar i de landsspecifika avsnitten nedan.

3.1.1   Normalvärde

Normalvärde

| (49) | Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarar minst 5 % av det berörda företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden.
  Normalvärdet beräknades för icke-representativa typer (dvs. de vars försäljning på hemmamarknaden utgjorde mindre än 5 % av exportförsäljningen till unionen eller som inte såldes alls på hemmamarknaden) utifrån tillverkningskostnaden per produkttyp plus ett belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna omkostnader samt vinst. Vid försäljning på hemmamarknaden som genomförts vid normal handel användes vinst per berörd produkttyp. För övriga transaktioner som inte genomfördes vid normal handel tillämpades en genomsnittlig vinst.
  Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen och undersökte huruvida varje samarbetsvillig exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden för varje produkttyp var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av den till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarar minst 5 % av det berörda företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden.

Normalvärdet beräknades för icke-representativa typer (dvs. de vars försäljning på hemmamarknaden utgjorde mindre än 5 % av exportförsäljningen till unionen eller som inte såldes alls på hemmamarknaden) utifrån tillverkningskostnaden per produkttyp plus ett belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna omkostnader samt vinst. Vid försäljning på hemmamarknaden som genomförts vid normal handel användes vinst per berörd produkttyp. För övriga transaktioner som inte genomfördes vid normal handel tillämpades en genomsnittlig vinst.

Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen och undersökte huruvida varje samarbetsvillig exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden för varje produkttyp var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av den till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen.

| (50) | Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om man kunde använda de faktiska försäljningspriserna på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(50)

Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om man kunde använda de faktiska försäljningspriserna på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (51) | Normalvärdet grundades på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte, om






  d) | försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för denna produkttyp, och |
| --- | --- | --- |

(51)

Normalvärdet grundades på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte, om

d)

försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för denna produkttyp, och

| e) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

e)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (52) | I detta fall var normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen i fråga under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(52)

I detta fall var normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen i fråga under undersökningsperioden.

| (53) | Normalvärdet grundade sig på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp av enbart den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om






  a) | volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen i fråga utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, eller |
| --- | --- | --- |

(53)

Normalvärdet grundade sig på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp av enbart den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om

a)

volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen i fråga utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, eller

| b) | det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (54) | Om ingen försäljning eller endast otillräcklig försäljning av en typ av den likadana produkten förekommit vid normal handel eller om en produkttyp inte sålts i representativa volymer på hemmamarknaden, använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(54)

Om ingen försäljning eller endast otillräcklig försäljning av en typ av den likadana produkten förekommit vid normal handel eller om en produkttyp inte sålts i representativa volymer på hemmamarknaden, använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

| (55) | Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den genomsnittliga produktionskostnaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkares likadana produkt under undersökningsperioden:






  a) | De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader för varje samarbetsvillig exporterande tillverkares försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under undersökningsperioden. |
| --- | --- | --- |

(55)

Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den genomsnittliga produktionskostnaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkares likadana produkt under undersökningsperioden:

a)

De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader för varje samarbetsvillig exporterande tillverkares försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under undersökningsperioden.

| b) | Den vägda genomsnittliga vinst på hemmamarknaden som varje samarbetsvillig exporterande tillverkare gjorde på den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

b)

Den vägda genomsnittliga vinst på hemmamarknaden som varje samarbetsvillig exporterande tillverkare gjorde på den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden.

3.1.2   Exportpris

Exportpris

| (56) | De exporterande tillverkarnas exportförsäljning till unionen skedde antingen direkt till oberoende kunder eller genom närstående företag som fungerade som handlare och/eller importörer. |
| --- | --- |

(56)

De exporterande tillverkarnas exportförsäljning till unionen skedde antingen direkt till oberoende kunder eller genom närstående företag som fungerade som handlare och/eller importörer.

| (57) | Om de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen, även via importörer, fastställdes exportpriset på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(57)

Om de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen, även via importörer, fastställdes exportpriset på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

| (58) | Om de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till unionen genom ett närstående företag som fungerade som importör, konstruerades exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I enlighet med samma artikel konstruerades exportpriset även om den berörda produkten inte såldes vidare i samma skick som den importerades. I sådana fall gjordes justeringar av priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, samt för vinst. |
| --- | --- |

(58)

Om de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till unionen genom ett närstående företag som fungerade som importör, konstruerades exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I enlighet med samma artikel konstruerades exportpriset även om den berörda produkten inte såldes vidare i samma skick som den importerades. I sådana fall gjordes justeringar av priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, samt för vinst.

3.1.3   Jämförelse

Jämförelse

| (59) | Kommissionen jämförde normalvärdet och de exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionen jämförde normalvärdet och de exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (60) | När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. |
| --- | --- |

(60)

När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet.

3.2   Brasilien

Brasilien

| (61) | Det fanns fem exporterande tillverkare i Brasilien under undersökningsperioden. Efter urvalet förklarade ett exporterande företag, Aperam Inox América do Sul SA, för kommissionen att man av misstag rapporterat försäljning till Afrika som endast transiterades genom unionen som exportförsäljning till unionen. Därför hade företaget inga exporter av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Företaget förklarade även att de har gemensamt aktieinnehav med ArcelorMittal Brasil SA (nedan kallat AMB). Mot bakgrund av detta beslutade kommissionen att dessa två företag ska betraktas som närstående företag.
  Även Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA (nedan kallat Usiminas) och Companhia Siderúrgica Nacional (nedan kallat CSN) har gemensamt aktieinnehav. Usiminas ansåg att de skulle betraktas som icke-närstående företag eftersom det för närvarande pågår en förhandling med den brasilianska konkurrensmyndigheten vilket hindrar CSN från att utöva sina rättigheter gentemot Usiminas. Kommissionen bekräftade detta och godtog bevisningen som Usiminas tillhandahållit och drog därmed slutsats att CSN inte kunde utöva sina rättigheter gentemot Usiminas. Kommissionen godtog detta och betraktade därför dessa företag som icke-närstående. Inget av företagen hade några invändningar när kommissionen meddelade sitt beslut i dokumentet om att man inte kommer att vidta provisoriska åtgärder. Beslutet om huruvida de två företagen är närstående eller inte kan komma att ändras vid kommande översyner om den brasilianska konkurrensmyndigheten fattar ett annat beslut i framtiden. |
| --- | --- |

(61)

Det fanns fem exporterande tillverkare i Brasilien under undersökningsperioden. Efter urvalet förklarade ett exporterande företag, Aperam Inox América do Sul SA, för kommissionen att man av misstag rapporterat försäljning till Afrika som endast transiterades genom unionen som exportförsäljning till unionen. Därför hade företaget inga exporter av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Företaget förklarade även att de har gemensamt aktieinnehav med ArcelorMittal Brasil SA (nedan kallat AMB). Mot bakgrund av detta beslutade kommissionen att dessa två företag ska betraktas som närstående företag.

AMB

Även Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA (nedan kallat Usiminas) och Companhia Siderúrgica Nacional (nedan kallat CSN) har gemensamt aktieinnehav. Usiminas ansåg att de skulle betraktas som icke-närstående företag eftersom det för närvarande pågår en förhandling med den brasilianska konkurrensmyndigheten vilket hindrar CSN från att utöva sina rättigheter gentemot Usiminas. Kommissionen bekräftade detta och godtog bevisningen som Usiminas tillhandahållit och drog därmed slutsats att CSN inte kunde utöva sina rättigheter gentemot Usiminas. Kommissionen godtog detta och betraktade därför dessa företag som icke-närstående. Inget av företagen hade några invändningar när kommissionen meddelade sitt beslut i dokumentet om att man inte kommer att vidta provisoriska åtgärder. Beslutet om huruvida de två företagen är närstående eller inte kan komma att ändras vid kommande översyner om den brasilianska konkurrensmyndigheten fattar ett annat beslut i framtiden.

Usiminas

CSN

| (62) | På den inhemska marknaden sålde samtliga exporterande tillverkare den likadana produkten såväl direkt som genom närstående och icke-närstående handlare. De flesta av de sålda likadana produkterna bearbetades ytterligare till en produkt som antingen fortfarande var den likadana produkten eller blev en annan produkt i senare led. |
| --- | --- |

(62)

På den inhemska marknaden sålde samtliga exporterande tillverkare den likadana produkten såväl direkt som genom närstående och icke-närstående handlare. De flesta av de sålda likadana produkterna bearbetades ytterligare till en produkt som antingen fortfarande var den likadana produkten eller blev en annan produkt i senare led.

| (63) | Usiminas exporterade den berörda produkten till unionen och direkt till oberoende kunder. De övriga två exporterande tillverkarna exporterade främst (okapade) ringar eller rullar till unionen, som såldes vidare eller bearbetades vidare av det berörda företaget i unionen. |
| --- | --- |

(63)

Usiminas exporterade den berörda produkten till unionen och direkt till oberoende kunder. De övriga två exporterande tillverkarna exporterade främst (okapade) ringar eller rullar till unionen, som såldes vidare eller bearbetades vidare av det berörda företaget i unionen.

3.2.1   Normalvärde

Normalvärde

| (64) | Normalvärdet för de tre exporterande tillverkarna fastställdes i enlighet med den allmänna metod som anges i avsnitt 3.1.1 ovan. |
| --- | --- |

(64)

Normalvärdet för de tre exporterande tillverkarna fastställdes i enlighet med den allmänna metod som anges i avsnitt 3.1.1 ovan.

| (65) | För de tre exporterande tillverkarna baserades normaltvärdet på det inhemska priset för respektive 14 %, 35 % och 91 % av produkttyperna som exporterades till unionen vilket utgör 54 %, 78 % och 99 % av den exporterade försäljningsvolymen till unionen. Normalvärdet för resterande produkttyper fastställdes enligt skäl (54) och (55). |
| --- | --- |

(65)

För de tre exporterande tillverkarna baserades normaltvärdet på det inhemska priset för respektive 14 %, 35 % och 91 % av produkttyperna som exporterades till unionen vilket utgör 54 %, 78 % och 99 % av den exporterade försäljningsvolymen till unionen. Normalvärdet för resterande produkttyper fastställdes enligt skäl (54) och (55).

| (66) | Efter att informationsdokumentet offentliggjorts ansåg Usiminas att försäljnings- och administrationsutgifter och allmänna utgifter inte beräknats enligt nivån fritt fabrik och att vissa kostnader inte gällde den berörda produkten och därmed skulle ha utelämnats från beloppet för försäljnings- och administrationsutgifter och allmänna utgifter. |
| --- | --- |

(66)

Efter att informationsdokumentet offentliggjorts ansåg Usiminas att försäljnings- och administrationsutgifter och allmänna utgifter inte beräknats enligt nivån fritt fabrik och att vissa kostnader inte gällde den berörda produkten och därmed skulle ha utelämnats från beloppet för försäljnings- och administrationsutgifter och allmänna utgifter.

| (67) | Kommissionen godtog detta och korrigerade beloppet i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen godtog detta och korrigerade beloppet i enlighet med detta.

| (68) | Efter att informationsdokumentet offentliggjorts ansåg CSN att den senaste versionen av tabellen över försäljnings- och administrationsutgifter och allmänna utgifter som lämnats in vid kontrollbesöket skulle ha använts för att fastställa beloppet för försäljnings- och administrationsutgifter och allmänna utgifter. Denna version skulle vara mer korrekt eftersom vissa kostnader som rörde exporter endast fördelats på exportförsäljning och inte på inhemsk försäljning. |
| --- | --- |

(68)

Efter att informationsdokumentet offentliggjorts ansåg CSN att den senaste versionen av tabellen över försäljnings- och administrationsutgifter och allmänna utgifter som lämnats in vid kontrollbesöket skulle ha använts för att fastställa beloppet för försäljnings- och administrationsutgifter och allmänna utgifter. Denna version skulle vara mer korrekt eftersom vissa kostnader som rörde exporter endast fördelats på exportförsäljning och inte på inhemsk försäljning.

| (69) | Kommissionen avvisade detta påstående eftersom fördelningsmetoden vid den senaste versionen av tabellen över försäljnings- och administrationsutgifter och allmänna utgifter som lämnats in av företaget inte kunde kontrolleras eftersom den lämnades in i slutet av kontrollbesöket. Kommissionen beräknade därför beloppet för försäljnings- och administrationsutgifter och allmänna utgifter enligt en föregående version som lämnats in under kontrollbesöket och som kunde kontrolleras. Denna version innehöll emellertid vissa fel som korrigerades manuellt av kommissionen och offentliggjordes för CSN. CSN kommenterade inte informationen ytterligare. Kommissionen fördelade inte exportkostnaderna på den inhemska försäljningen vid beräkningen. Fördelningsmetoden som kommissionen använde bestreds inte av CSN. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen avvisade detta påstående eftersom fördelningsmetoden vid den senaste versionen av tabellen över försäljnings- och administrationsutgifter och allmänna utgifter som lämnats in av företaget inte kunde kontrolleras eftersom den lämnades in i slutet av kontrollbesöket. Kommissionen beräknade därför beloppet för försäljnings- och administrationsutgifter och allmänna utgifter enligt en föregående version som lämnats in under kontrollbesöket och som kunde kontrolleras. Denna version innehöll emellertid vissa fel som korrigerades manuellt av kommissionen och offentliggjordes för CSN. CSN kommenterade inte informationen ytterligare. Kommissionen fördelade inte exportkostnaderna på den inhemska försäljningen vid beräkningen. Fördelningsmetoden som kommissionen använde bestreds inte av CSN.

3.2.2   Exportpris

Exportpris

| (70) | Exportpriset för de tre exporterande tillverkarna fastställdes i enlighet med den allmänna metod som anges i avsnitt 3.1.2 ovan. |
| --- | --- |

(70)

Exportpriset för de tre exporterande tillverkarna fastställdes i enlighet med den allmänna metod som anges i avsnitt 3.1.2 ovan.

| (71) | För Usiminas, som sålde den berörda produkten till unionen och direkt till oberoende kunder, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(71)

För Usiminas, som sålde den berörda produkten till unionen och direkt till oberoende kunder, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

| (72) | De båda andra exporterande tillverkarna sålde den berörda produkten till unionen via berörda parter. Även för dessa exporterande tillverkare fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen eftersom kommissionen kunde kontrollera att priserna mellan de berörda parterna fastställts enligt armlängdsprincipen och följde marknadspriserna. |
| --- | --- |

(72)

De båda andra exporterande tillverkarna sålde den berörda produkten till unionen via berörda parter. Även för dessa exporterande tillverkare fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen eftersom kommissionen kunde kontrollera att priserna mellan de berörda parterna fastställts enligt armlängdsprincipen och följde marknadspriserna.

3.2.3   Jämförelse

Jämförelse

| (73) | Kommissionen jämförde normalvärdet och de exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen jämförde normalvärdet och de exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (74) | Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för kostnader för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader (mellan 3,4 % och 4,6 % som uttrycks i nettoomsättningen), avdrag, rabatter och volymer (mellan 0,2 % och 3,5 % som uttrycks i nettoomsättningen) och kreditkostnader (mellan 1,8 % och 2,3 % som uttrycks i nettoomsättningen). |
| --- | --- |

(74)

Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för kostnader för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader (mellan 3,4 % och 4,6 % som uttrycks i nettoomsättningen), avdrag, rabatter och volymer (mellan 0,2 % och 3,5 % som uttrycks i nettoomsättningen) och kreditkostnader (mellan 1,8 % och 2,3 % som uttrycks i nettoomsättningen).

| (75) | Samtliga exporterande tillverkare begärde att en justering skulle göras för tullrestitution i enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen med motiveringen att en tullrestitution för vissa råmaterial skulle innebära att hela den inhemska försäljningen för dessa tillverkare skulle omfattas av en indirekt skatt jämfört med exportförsäljningen. |
| --- | --- |

(75)

Samtliga exporterande tillverkare begärde att en justering skulle göras för tullrestitution i enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen med motiveringen att en tullrestitution för vissa råmaterial skulle innebära att hela den inhemska försäljningen för dessa tillverkare skulle omfattas av en indirekt skatt jämfört med exportförsäljningen.

| (76) | De exporterande tillverkarna kunde emellertid inte visa att förekomsten av tullrestitution skulle påverka prisjämförbarheten. Dessutom bekräftade de exporterande tillverkarna under kontrollbesöket att tullrestitutionen inte påverkar försäljningspriset. Denna begäran kunde därför inte godtas. |
| --- | --- |

(76)

De exporterande tillverkarna kunde emellertid inte visa att förekomsten av tullrestitution skulle påverka prisjämförbarheten. Dessutom bekräftade de exporterande tillverkarna under kontrollbesöket att tullrestitutionen inte påverkar försäljningspriset. Denna begäran kunde därför inte godtas.

| (77) | Usiminas begärde att en justering skulle göras för handelsled i enlighet med artikel 2.10 d i) i grundförordningen med motiveringen att tillverkarens samtliga inhemska försäljning skedde till slutanvändare, medan samtlig exportförsäljning till unionen skedde till närstående eller icke-närstående handlare. |
| --- | --- |

(77)

Usiminas begärde att en justering skulle göras för handelsled i enlighet med artikel 2.10 d i) i grundförordningen med motiveringen att tillverkarens samtliga inhemska försäljning skedde till slutanvändare, medan samtlig exportförsäljning till unionen skedde till närstående eller icke-närstående handlare.

| (78) | Den exporterande tillverkaren kunde emellertid inte påvisa att det förelåg klara och tydliga olikheter i priser i de olika handelsleden vare sig på dess hemmamarknad eller på dess exportmarknad. Denna begäran kunde därför inte godtas. |
| --- | --- |

(78)

Den exporterande tillverkaren kunde emellertid inte påvisa att det förelåg klara och tydliga olikheter i priser i de olika handelsleden vare sig på dess hemmamarknad eller på dess exportmarknad. Denna begäran kunde därför inte godtas.

| (79) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut ansåg Usiminas att justeringen för kreditkostnaden också skulle dras av när normalvärdet konstrueras. |
| --- | --- |

(79)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut ansåg Usiminas att justeringen för kreditkostnaden också skulle dras av när normalvärdet konstrueras.

| (80) | Kommissionen avvisade detta påstående eftersom justeringen för kreditkostnaden gjorts enligt faktiska priser för att överensstämma med den överenskomna kreditperioden oberoende av det faktiska betalningsdatumet. Det är en ren prisjustering som inte är berättigad när normalvärdet ska fastställas. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen avvisade detta påstående eftersom justeringen för kreditkostnaden gjorts enligt faktiska priser för att överensstämma med den överenskomna kreditperioden oberoende av det faktiska betalningsdatumet. Det är en ren prisjustering som inte är berättigad när normalvärdet ska fastställas.

3.2.4   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (81) | För de exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(81)

För de exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (82) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg CSN att de justerade cif-värden som använts för beräkningen av marginalerna för målprisunderskridande också skulle ha använts för beräkningen av dumpningsmarginalen. Yrkandet godkändes och dumpningsberäkningen korrigerades i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(82)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg CSN att de justerade cif-värden som använts för beräkningen av marginalerna för målprisunderskridande också skulle ha använts för beräkningen av dumpningsmarginalen. Yrkandet godkändes och dumpningsberäkningen korrigerades i enlighet med detta.

| (83) | Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga tillverkarna, som inte ingår i urvalet, beräknades i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes på grundval av marginalerna som fastställts för de tre exporterande tillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(83)

Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga tillverkarna, som inte ingår i urvalet, beräknades i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes på grundval av marginalerna som fastställts för de tre exporterande tillverkarna i urvalet.

| (84) | Nivån på samarbetsviljan är hög i Brasilien eftersom exporten från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde nära 100 % av den totala exporten från Brasilien till unionen under undersökningsperioden. Mot bakgrund av detta har kommissionen beslutat att fastställa den landsomfattande dumpningsmarginalen som gäller för samtliga övriga företag till samma nivå som fastställts för företaget i urvalet med högst dumpningsmarginal, dvs. Usiminas. |
| --- | --- |

(84)

Nivån på samarbetsviljan är hög i Brasilien eftersom exporten från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde nära 100 % av den totala exporten från Brasilien till unionen under undersökningsperioden. Mot bakgrund av detta har kommissionen beslutat att fastställa den landsomfattande dumpningsmarginalen som gäller för samtliga övriga företag till samma nivå som fastställts för företaget i urvalet med högst dumpningsmarginal, dvs. Usiminas.

| (85) | Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset för kostnader, försäkring och frakt (cif-priset) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| ArcelorMittal Brasil SA | 16,3 % |
| Aperam Inox América do Sul SA. | 16,3 % |
| Companhia Siderúrgica Nacional | 73,0 % |
| Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA. | 65,9 % |
| Annat samarbetsvilligt företag (Gerdau Açominas SA) | 49,3 % |
| Alla andra företag | 73,0 % |

(85)

Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset för kostnader, försäkring och frakt (cif-priset) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Dumpningsmarginal

ArcelorMittal Brasil SA

16,3 %

Aperam Inox América do Sul SA.

16,3 %

Companhia Siderúrgica Nacional

73,0 %

Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA.

65,9 %

Annat samarbetsvilligt företag (Gerdau Açominas SA)

49,3 %

Alla andra företag

73,0 %

3.3   Iran

Iran

| (86) | Det finns bara en exporterande tillverkare av den berörda produkten i Iran, som var samarbetsvillig i denna undersökning. Majoriteten av tillverkarens försäljning till unionen var direktförsäljning till oberoende köpare, även om viss försäljning genomfördes via en närstående handlare i Tyskland. |
| --- | --- |

(86)

Det finns bara en exporterande tillverkare av den berörda produkten i Iran, som var samarbetsvillig i denna undersökning. Majoriteten av tillverkarens försäljning till unionen var direktförsäljning till oberoende köpare, även om viss försäljning genomfördes via en närstående handlare i Tyskland.

3.3.1.   Normalvärde

Normalvärde

| (87) | Normalvärdet för den enda exporterande tillverkaren fastställdes i enlighet med den allmänna metod som anges i avsnitt 3.1.1. ovan. Det normala värdet för 61 % av produkttyperna som utgör 67 % av den volym som exporteras av den exporterande tillverkaren till unionen baserades på det inhemska priset vid normal handel. Normalvärdet för de återstående produkttyperna konstruerades. Om det vägda genomsnittliga priset för en produkttyp var lägre än enhetskostnaden för tillverkningen beräknades normalvärdet enligt metoden som anges i skäl (55). |
| --- | --- |

(87)

Normalvärdet för den enda exporterande tillverkaren fastställdes i enlighet med den allmänna metod som anges i avsnitt 3.1.1. ovan. Det normala värdet för 61 % av produkttyperna som utgör 67 % av den volym som exporteras av den exporterande tillverkaren till unionen baserades på det inhemska priset vid normal handel. Normalvärdet för de återstående produkttyperna konstruerades. Om det vägda genomsnittliga priset för en produkttyp var lägre än enhetskostnaden för tillverkningen beräknades normalvärdet enligt metoden som anges i skäl (55).

| (88) | Den exporterande tillverkaren ansåg också att kommissionen använde sig av en felaktig utgiftsgrad för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för normal handel och för att fastställa normalvärdet. Detta berodde på ett avrundningsfel som sedan korrigerades. Detta påverkade inte dumpningsmarginalerna som fastställts i skäl (98). |
| --- | --- |

(88)

Den exporterande tillverkaren ansåg också att kommissionen använde sig av en felaktig utgiftsgrad för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för normal handel och för att fastställa normalvärdet. Detta berodde på ett avrundningsfel som sedan korrigerades. Detta påverkade inte dumpningsmarginalerna som fastställts i skäl (98).

3.3.2   Exportpris

Exportpris

| (89) | Exportpriset fastställdes med den allmänna metoden i avsnitt 3.1.2 ovan och i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(89)

Exportpriset fastställdes med den allmänna metoden i avsnitt 3.1.2 ovan och i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

3.3.3   Jämförelse

Jämförelse

| (90) | Kommissionen jämförde normalvärdet och den enda exporterande tillverkarens exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen jämförde normalvärdet och den enda exporterande tillverkarens exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (91) | Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader (mellan 1 % och 3 %), paketering (mellan 0 % och 1 %), kreditkostnader (mellan 1 % och 3 %), provisioner (mellan 0,1 % och 2 %), andra avdrag (mellan 0 % och 0,5 %) och andra faktorer (mellan 0 % och 1 %). En justering i enlighet med artikel 2.10 i) gjordes också för exportförsäljning via närstående handlare i unionen (mellan 2 % och 6 %). |
| --- | --- |

(91)

Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader (mellan 1 % och 3 %), paketering (mellan 0 % och 1 %), kreditkostnader (mellan 1 % och 3 %), provisioner (mellan 0,1 % och 2 %), andra avdrag (mellan 0 % och 0,5 %) och andra faktorer (mellan 0 % och 1 %). En justering i enlighet med artikel 2.10 i) gjordes också för exportförsäljning via närstående handlare i unionen (mellan 2 % och 6 %).

| (92) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg klaganden att dessa justeringar förefaller vara höga och uppmanade därför kommissionen att förklara justeringarna ytterligare. Kommissionen kan inte lämna ytterligare information om dessa justeringar utan att lämna ut konfidentiell affärsinformation. Samtliga justeringar analyserades och kontrollerades inom ramen för kommissionens ansvar i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(92)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg klaganden att dessa justeringar förefaller vara höga och uppmanade därför kommissionen att förklara justeringarna ytterligare. Kommissionen kan inte lämna ytterligare information om dessa justeringar utan att lämna ut konfidentiell affärsinformation. Samtliga justeringar analyserades och kontrollerades inom ramen för kommissionens ansvar i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen.

| (93) | Den exporterande tillverkaren ansåg i sina synpunkter på informationsdokumentet att kommissionen när den konstruerade normalvärdet inte gjort avdrag för kostnadsjusteringar. Detta påstående är felaktigt i sak eftersom kommissionen gjorde avdrag för dessa justeringar. Den exporterande tillverkaren upprepade sitt påstående i sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter. Kommissionen förklarade sin metod i detta avseende för den exporterande tillverkaren och inga andra synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(93)

Den exporterande tillverkaren ansåg i sina synpunkter på informationsdokumentet att kommissionen när den konstruerade normalvärdet inte gjort avdrag för kostnadsjusteringar. Detta påstående är felaktigt i sak eftersom kommissionen gjorde avdrag för dessa justeringar. Den exporterande tillverkaren upprepade sitt påstående i sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter. Kommissionen förklarade sin metod i detta avseende för den exporterande tillverkaren och inga andra synpunkter inkom.

| (94) | Vid bedömning av kostnadsjusteringarna granskade kommissionen bevisen för justeringen för tullrestitution. Kommissionens tillgängliga bevisning visade att även om den exporterande tillverkaren erhållit vad denne betraktar som ersättning för tjänster, finns det ingen bevisning för att tillverkaren först har betalat för någon tjänst eftersom all den huvudsakliga råvaran enligt den exporterande tillverkaren hämtades på hemmamarknaden. Därför togs inte tullen ut ”för material som fysiskt ingår i denna [produkt]” i enlighet med artikel 2.10 b) i grundförordningen, vilket är ett villkor för att justeringen ska kunna genomföras. Mot bakgrund av detta gjordes ingen sådan justering. |
| --- | --- |

(94)

Vid bedömning av kostnadsjusteringarna granskade kommissionen bevisen för justeringen för tullrestitution. Kommissionens tillgängliga bevisning visade att även om den exporterande tillverkaren erhållit vad denne betraktar som ersättning för tjänster, finns det ingen bevisning för att tillverkaren först har betalat för någon tjänst eftersom all den huvudsakliga råvaran enligt den exporterande tillverkaren hämtades på hemmamarknaden. Därför togs inte tullen ut ”för material som fysiskt ingår i denna [produkt]” i enlighet med artikel 2.10 b) i grundförordningen, vilket är ett villkor för att justeringen ska kunna genomföras. Mot bakgrund av detta gjordes ingen sådan justering.

3.3.4   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (95) | Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (96) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter påpekade den exporterande tillverkaren ett skrivfel i dumpningsberäkningen. Kommissionen korrigerade skrivfelet, som berodde på onödig avrundning av vissa långa värden, och ändrade beräkningen i enlighet med detta. Alla berörda parter informerades om ändringen genom ett ytterligare slutligt utlämnande av uppgifter. |
| --- | --- |

(96)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter påpekade den exporterande tillverkaren ett skrivfel i dumpningsberäkningen. Kommissionen korrigerade skrivfelet, som berodde på onödig avrundning av vissa långa värden, och ändrade beräkningen i enlighet med detta. Alla berörda parter informerades om ändringen genom ett ytterligare slutligt utlämnande av uppgifter.

| (97) | Nivån på samarbetsviljan var mycket hög från Irans sida eftersom exporten från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren utgjorde cirka 100 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta fastställde kommissionen den landsomfattande dumpningsmarginalen till samma nivå som för den enda exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(97)

Nivån på samarbetsviljan var mycket hög från Irans sida eftersom exporten från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren utgjorde cirka 100 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta fastställde kommissionen den landsomfattande dumpningsmarginalen till samma nivå som för den enda exporterande tillverkaren.

| (98) | Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset för kostnader, försäkring och frakt (cif-priset) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Mobarakeh Steel Company | 17,9 % |
| Alla andra företag | 17,9 % |

(98)

Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset för kostnader, försäkring och frakt (cif-priset) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Mobarakeh Steel Company

17,9 %

Alla andra företag

17,9 %

| (99) | I sina synpunkter på dokumentet ansåg klaganden att dumpningsmarginalen som beräknats mot bakgrund av den insamlade informationen var betydligt högre. Den berörda parten bad kommissionen att tillhandahålla ytterligare information om hur Irans dumpningsmarginal hade beräknats. |
| --- | --- |

(99)

I sina synpunkter på dokumentet ansåg klaganden att dumpningsmarginalen som beräknats mot bakgrund av den insamlade informationen var betydligt högre. Den berörda parten bad kommissionen att tillhandahålla ytterligare information om hur Irans dumpningsmarginal hade beräknats.

| (100) | Kommissionen baserade sin beräkning på faktiska företagsuppgifter som kontrollerades på plats. Den berörda parten hade inte tillgång till information på denna nivå och detta kan möjligen förklara diskrepansen. Kommissionen kan inte tillhandahålla mer information om beräkningen utan att lämna ut den exporterande tillverkarens konfidentiella information. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen baserade sin beräkning på faktiska företagsuppgifter som kontrollerades på plats. Den berörda parten hade inte tillgång till information på denna nivå och detta kan möjligen förklara diskrepansen. Kommissionen kan inte tillhandahålla mer information om beräkningen utan att lämna ut den exporterande tillverkarens konfidentiella information.

| (101) | I sina synpunkter på det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter begärde klaganden ytterligare information om avrundningsfelet och påpekade att en minskning på fem procentenheter av dumpningsmarginalen sannolikt inte beror på ett avrundningsfel. |
| --- | --- |

(101)

I sina synpunkter på det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter begärde klaganden ytterligare information om avrundningsfelet och påpekade att en minskning på fem procentenheter av dumpningsmarginalen sannolikt inte beror på ett avrundningsfel.

| (102) | Kommissionen kan inte lämna ut detaljerade dumpningsberäkningar till andra än den direkt berörda parten utan att lämna ut konfidentiell affärsinformation. Enligt förklaringen i skäl (96) ovan rörde felet den onödiga avrundningen av vissa långa värden med mer än 13 siffror (till exempel angavs 112 769 871 468,69 felaktigt i beräkningen till 1,13). De långa värdena rörde de viktigaste exporttransaktionerna som omvandlats till den lokala iranska valutan för dumpningsberäkningen. Detta förklarar dumpningsmarginalens minskning på 5,1 procentenheter. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen kan inte lämna ut detaljerade dumpningsberäkningar till andra än den direkt berörda parten utan att lämna ut konfidentiell affärsinformation. Enligt förklaringen i skäl (96) ovan rörde felet den onödiga avrundningen av vissa långa värden med mer än 13 siffror (till exempel angavs 112 769 871 468,69 felaktigt i beräkningen till 1,13). De långa värdena rörde de viktigaste exporttransaktionerna som omvandlats till den lokala iranska valutan för dumpningsberäkningen. Detta förklarar dumpningsmarginalens minskning på 5,1 procentenheter.

3.4   Ryssland

Ryssland

| (103) | Det finns tre exporterande tillverkare av den berörda produkten i Ryssland som var mycket samarbetsvilliga i denna undersökning. Tillverkarna står för den största delen av importen av den berörda produkten från Ryssland till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(103)

Det finns tre exporterande tillverkare av den berörda produkten i Ryssland som var mycket samarbetsvilliga i denna undersökning. Tillverkarna står för den största delen av importen av den berörda produkten från Ryssland till unionen under undersökningsperioden.

3.4.1   Normalvärde

Normalvärde

| (104) | Normalvärdet för de tre exporterande tillverkarna fastställdes i enlighet med den allmänna metod som anges i avsnitt 3.1.1 ovan. Normalvärdet för majoriteten av produkttyperna som exporteras till unionen från de tre exporterande tillverkarna beräknades därför på det inhemska priset (76 % som utgör 98,9 % av den exporterade volymen, 49 % som utgör 86,7 % av den exporterade volymen och 73 % som utgör 96,6 % av den exporterade volymen för vart och ett av företagen). |
| --- | --- |

(104)

Normalvärdet för de tre exporterande tillverkarna fastställdes i enlighet med den allmänna metod som anges i avsnitt 3.1.1 ovan. Normalvärdet för majoriteten av produkttyperna som exporteras till unionen från de tre exporterande tillverkarna beräknades därför på det inhemska priset (76 % som utgör 98,9 % av den exporterade volymen, 49 % som utgör 86,7 % av den exporterade volymen och 73 % som utgör 96,6 % av den exporterade volymen för vart och ett av företagen).

| (105) | Normalvärdet för resterande typer fastställdes med metoden som beskrivs ovan i skäl (54) och (55) eftersom det antingen inte fanns någon inhemsk försäljning eller på grund av att försäljningsvolymen på hemmamarknaden var för liten för att vara representativ (mindre än 75 MT per produkttyp). |
| --- | --- |

(105)

Normalvärdet för resterande typer fastställdes med metoden som beskrivs ovan i skäl (54) och (55) eftersom det antingen inte fanns någon inhemsk försäljning eller på grund av att försäljningsvolymen på hemmamarknaden var för liten för att vara representativ (mindre än 75 MT per produkttyp).

3.4.2   Exportpris

Exportpris

| (106) | De exporterande tillverkarna exporterade till unionen direkt eller via närstående importörer i unionen eller via närstående handlare/importörer i Schweiz. De närstående företagen i Schweiz köpte den berörda produkten från de exporterande tillverkarna och sålde den sedan vidare till unionen och andra länder. |
| --- | --- |

(106)

De exporterande tillverkarna exporterade till unionen direkt eller via närstående importörer i unionen eller via närstående handlare/importörer i Schweiz. De närstående företagen i Schweiz köpte den berörda produkten från de exporterande tillverkarna och sålde den sedan vidare till unionen och andra länder.

| (107) | Exportpriset fastställdes enligt den allmänna metod som anges i avsnitt 3.1.2. |
| --- | --- |

(107)

Exportpriset fastställdes enligt den allmänna metod som anges i avsnitt 3.1.2.

| (108) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut protesterade Severstal mot möjligheten att tillämpa justeringarna för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader enligt artikel 2.9 i grundförordningen på försäljning via deras närstående schweiziska handlare/importör SSE. |
| --- | --- |

(108)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut protesterade Severstal mot möjligheten att tillämpa justeringarna för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader enligt artikel 2.9 i grundförordningen på försäljning via deras närstående schweiziska handlare/importör SSE.

| (109) | De ansåg att justeringar enbart bör ske på transaktionsspecifik grund för transaktioner där försäljningsvillkoren kräver att produkten levereras efter tullklarering, dvs. för transaktioner där den närstående parten agerar som importör. För merparten av försäljningen via närstående handlare/importör i Schweiz kräver inte leveransvillkoren att handlaren/importören i Schweiz förtullar sina varor. Samtidigt ansåg Severstal att deras närstående handlare/importörer i Schweiz bör betraktas som en del av tillverkarens exportnätverk och inte som importörer. |
| --- | --- |

(109)

De ansåg att justeringar enbart bör ske på transaktionsspecifik grund för transaktioner där försäljningsvillkoren kräver att produkten levereras efter tullklarering, dvs. för transaktioner där den närstående parten agerar som importör. För merparten av försäljningen via närstående handlare/importör i Schweiz kräver inte leveransvillkoren att handlaren/importören i Schweiz förtullar sina varor. Samtidigt ansåg Severstal att deras närstående handlare/importörer i Schweiz bör betraktas som en del av tillverkarens exportnätverk och inte som importörer.

| (110) | Kommissionen avvisade detta påstående. I undersökningen fastställdes att SSE inte hade en importfunktion för försäljningen av den berörda produkten vid undersökningsperioden. De olika incotermerna (CIF, CFR, FOB, DAP eller CIF) ändrar inte det faktum att SSE bedrev verksamhet som en närstående importör till unionsmarknaden. Mot bakgrund av det faktum att handlaren/importören är närstående den exporterande tillverkaren anges i artikel 2.9 i grundförordningen att informationen från en sådan handlare/importör inte är tillförlitlig och att en justering därför var motiverad. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen avvisade detta påstående. I undersökningen fastställdes att SSE inte hade en importfunktion för försäljningen av den berörda produkten vid undersökningsperioden. De olika incotermerna (CIF, CFR, FOB, DAP eller CIF) ändrar inte det faktum att SSE bedrev verksamhet som en närstående importör till unionsmarknaden. Mot bakgrund av det faktum att handlaren/importören är närstående den exporterande tillverkaren anges i artikel 2.9 i grundförordningen att informationen från en sådan handlare/importör inte är tillförlitlig och att en justering därför var motiverad.

| (111) | Kommissionen konstaterade även att SSE inte kunde betraktas som en del av tillverkarens exportnätverk. Det finns ingen exklusiv förbindelse mellan moderbolaget och dotterbolaget i Schweiz när det gäller försäljning till EU. Genom undersökningen fastställdes att det även fanns andra försäljningsavdelningar inom gruppen som arbetade med exporter till EU. Moderbolaget i Ryssland bibehöll tre olika exportkanaler till EU för den berörda produkten, nämligen direktförsäljning, försäljning via den närstående centralen i Lettland och försäljning via den närstående handlaren/importören i Schweiz. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen konstaterade även att SSE inte kunde betraktas som en del av tillverkarens exportnätverk. Det finns ingen exklusiv förbindelse mellan moderbolaget och dotterbolaget i Schweiz när det gäller försäljning till EU. Genom undersökningen fastställdes att det även fanns andra försäljningsavdelningar inom gruppen som arbetade med exporter till EU. Moderbolaget i Ryssland bibehöll tre olika exportkanaler till EU för den berörda produkten, nämligen direktförsäljning, försäljning via den närstående centralen i Lettland och försäljning via den närstående handlaren/importören i Schweiz.

| (112) | Kommissionen drog därför slutsatsen att justeringar av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst från alla typer av försäljningstransaktioner via den närstående schweiziska handlaren/importören bör genomföras i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen drog därför slutsatsen att justeringar av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst från alla typer av försäljningstransaktioner via den närstående schweiziska handlaren/importören bör genomföras i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen.

| (113) | Efter utlämnandet av uppgifter upprepade Severstal på nytt sitt djupa missnöje med kommissionens tillämpning av artikel 2.9 i grundförordningen. Dessutom ansåg Severstal att de behandlats felaktigt av kommissionen vid jämförelsen med andra exporterande tillverkare som har närstående importörer/handlare i eller utanför unionen. |
| --- | --- |

(113)

Efter utlämnandet av uppgifter upprepade Severstal på nytt sitt djupa missnöje med kommissionens tillämpning av artikel 2.9 i grundförordningen. Dessutom ansåg Severstal att de behandlats felaktigt av kommissionen vid jämförelsen med andra exporterande tillverkare som har närstående importörer/handlare i eller utanför unionen.

| (114) | Kommissionen bekräftade att närstående handlare/importörer kan hanteras enligt artikel 2.9 i grundförordningen när de bedriver importverksamhet även om de har sin hemvist utanför unionen. Enligt vad som anges i skäl (110) var detta fallet med SSE, där de närstående handlarna/importörerna från andra exporterande tillverkare befann sig i andra situationer, beroende på varje företags varierande verksamhet. |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen bekräftade att närstående handlare/importörer kan hanteras enligt artikel 2.9 i grundförordningen när de bedriver importverksamhet även om de har sin hemvist utanför unionen. Enligt vad som anges i skäl (110) var detta fallet med SSE, där de närstående handlarna/importörerna från andra exporterande tillverkare befann sig i andra situationer, beroende på varje företags varierande verksamhet.

| (115) | Dessutom ifrågasatte Severstal kommissionens beslut att SSE inte kunde betraktas som en del av tillverkarens exportnätverk. När det gäller kommissionens underliggande resonemang kring Severstal, som moderbolagets fullständiga kontroll av SSE och fördelningen av vinster och förluster till moderbolaget uppvägde detta inte de faktorer som anges i skäl (111) och som pekar på motsatsen. SSE kan därmed inte betraktas som Severstals interna exportavdelning. |
| --- | --- |

(115)

Dessutom ifrågasatte Severstal kommissionens beslut att SSE inte kunde betraktas som en del av tillverkarens exportnätverk. När det gäller kommissionens underliggande resonemang kring Severstal, som moderbolagets fullständiga kontroll av SSE och fördelningen av vinster och förluster till moderbolaget uppvägde detta inte de faktorer som anges i skäl (111) och som pekar på motsatsen. SSE kan därmed inte betraktas som Severstals interna exportavdelning.

| (116) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut protesterade även den exporterande tillverkaren NLMK mot möjligheten att tillämpa justeringarna för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader enligt artikel 2.9 i grundförordningen på försäljning via deras närstående schweiziska dotterbolag Novex. |
| --- | --- |

(116)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut protesterade även den exporterande tillverkaren NLMK mot möjligheten att tillämpa justeringarna för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader enligt artikel 2.9 i grundförordningen på försäljning via deras närstående schweiziska dotterbolag Novex.

| (117) | Man ansåg att Novex inte agerat som en närstående importör i den utsträckningen att den inte importerade den berörda produkten till unionen. Vid tillämpning av artikel 2.9 då en närstående part ska agera som importör kan inte justeringar i enlighet med artikel 2.9 tillämpas på Novex exportpris. |
| --- | --- |

(117)

Man ansåg att Novex inte agerat som en närstående importör i den utsträckningen att den inte importerade den berörda produkten till unionen. Vid tillämpning av artikel 2.9 då en närstående part ska agera som importör kan inte justeringar i enlighet med artikel 2.9 tillämpas på Novex exportpris.

| (118) | Till stöd för detta påstående ansåg NLMK att man på exportmarknaderna regelbundet säljer järn- och stålprodukter via två närstående handlare, nämligen Novex i Schweiz och Novexco (Cyprus) Limited i Cypern. Novex ansvarar för exportförsäljningen till unionen medan Novexco sköter försäljningen till resten av världen. Dessa företag fungerar som NLMK:s exportförsäljningsavdelningar och det finns ingen annan funktion eller avdelning inom NLMK-gruppen som hanterar sådan exportförsäljning. NLMK har ingen direkt exportförsäljning av järn- och stålprodukter. |
| --- | --- |

(118)

Till stöd för detta påstående ansåg NLMK att man på exportmarknaderna regelbundet säljer järn- och stålprodukter via två närstående handlare, nämligen Novex i Schweiz och Novexco (Cyprus) Limited i Cypern. Novex ansvarar för exportförsäljningen till unionen medan Novexco sköter försäljningen till resten av världen. Dessa företag fungerar som NLMK:s exportförsäljningsavdelningar och det finns ingen annan funktion eller avdelning inom NLMK-gruppen som hanterar sådan exportförsäljning. NLMK har ingen direkt exportförsäljning av järn- och stålprodukter.

| (119) | Novex och Novexco är till 100 % dotterbolag till NLMK som ansvarar för exportförsäljningen inte bara för den berörda produkten utan för hela NLMK:s produktportfölj. Dessa två närstående företag kontrolleras ekonomiskt av NLMK, både genom NLMK-gruppens kapitalstruktur och ur en ekonomisk synvinkel. Det är viktigt att känna till att Novex och Novexco endast marknadsför produkter med ursprung i de närstående företagen inom NLMK-gruppen. Därför driver de ingen fristående ekonomisk verksamhet som skulle kunna bedrivas utanför NLMK-gruppen. |
| --- | --- |

(119)

Novex och Novexco är till 100 % dotterbolag till NLMK som ansvarar för exportförsäljningen inte bara för den berörda produkten utan för hela NLMK:s produktportfölj. Dessa två närstående företag kontrolleras ekonomiskt av NLMK, både genom NLMK-gruppens kapitalstruktur och ur en ekonomisk synvinkel. Det är viktigt att känna till att Novex och Novexco endast marknadsför produkter med ursprung i de närstående företagen inom NLMK-gruppen. Därför driver de ingen fristående ekonomisk verksamhet som skulle kunna bedrivas utanför NLMK-gruppen.

| (120) | Medan hela NLMK:s exportförsäljning av järn- och stålprodukter sker genom Novex och Novexco fungerar dessa närstående företag normalt inte som importörer av dessa produkter i EU eller på andra platser, med undantag för kornorienterade elektrostålprodukter som säljs enligt DDP-leveransvillkor. All övrig exportförsäljning som genomförs av Novex och Novexco baseras på leveransvillkor som inte involverar dessa företag som importörer med hänsyn till de berörda järn- och stålprodukterna. |
| --- | --- |

(120)

Medan hela NLMK:s exportförsäljning av järn- och stålprodukter sker genom Novex och Novexco fungerar dessa närstående företag normalt inte som importörer av dessa produkter i EU eller på andra platser, med undantag för kornorienterade elektrostålprodukter som säljs enligt DDP-leveransvillkor. All övrig exportförsäljning som genomförs av Novex och Novexco baseras på leveransvillkor som inte involverar dessa företag som importörer med hänsyn till de berörda järn- och stålprodukterna.

| (121) | Därför ansåg NLMK att Novex inte kunde betraktas som ”importör” av de berörda produkterna eftersom företaget inte utförde tullklarering av varor eller hade några andra funktioner som en importör har. |
| --- | --- |

(121)

Därför ansåg NLMK att Novex inte kunde betraktas som ”importör” av de berörda produkterna eftersom företaget inte utförde tullklarering av varor eller hade några andra funktioner som en importör har.

| (122) | Dessutom ansåg NLMK att Novex personal deltar i planeringskommittén för försäljningsstrategier i NLMK-gruppen och att de genom sin kunskap om exportmarknaderna till gruppens försäljningsplanering och prissättning. NLMK känner dock inte till fullo till Novex pris till den första icke-närstående kunden men det priset fastställs gemensamt av personal från NLMK och Novex. Samtidigt är de huvudsakliga kunderna i den berörda produktsektorn, särskilt när det gäller NLMK:s exporter till unionen handelsföretag som föredrar att själva klarera tull för att optimera kostnaderna. Inköp av den berörda produkten enligt fob-villkor, plats för export och cif-villkor gör att handelsföretag med kort varsel kan sälja lasten till den destination som betalar det bästa priset vilket inte nödvändigtvis måste vara inom unionen. Detta innebär en begränsad fördel för handlare att produkten tullklareras av leverantören till unionen. |
| --- | --- |

(122)

Dessutom ansåg NLMK att Novex personal deltar i planeringskommittén för försäljningsstrategier i NLMK-gruppen och att de genom sin kunskap om exportmarknaderna till gruppens försäljningsplanering och prissättning. NLMK känner dock inte till fullo till Novex pris till den första icke-närstående kunden men det priset fastställs gemensamt av personal från NLMK och Novex. Samtidigt är de huvudsakliga kunderna i den berörda produktsektorn, särskilt när det gäller NLMK:s exporter till unionen handelsföretag som föredrar att själva klarera tull för att optimera kostnaderna. Inköp av den berörda produkten enligt fob-villkor, plats för export och cif-villkor gör att handelsföretag med kort varsel kan sälja lasten till den destination som betalar det bästa priset vilket inte nödvändigtvis måste vara inom unionen. Detta innebär en begränsad fördel för handlare att produkten tullklareras av leverantören till unionen.

| (123) | Sammanfattningsvis ansåg NLMK att medan kornorienterade elektrostålprodukter till största delen levereras direkt för bearbetning levereras andra järn- och stålprodukter till största delen till icke-närstående handlare i unionen. Skillnaderna mellan kundtyperna innebär en skillnad i villkor gällande överenskomna incotermer och vilka roller som Novex och Novexco har. Detta innebär enligt NLMK att situationen för kornorienterade elektrostålprodukter inte är representativ för Novex faktiska roll, som genomförs med hänsyn till den berörda produkten eller andra järn- och stålprodukter. NLMK konstaterade att Novex skulle behandlas som en intern försäljningsavdelning inom NLMK. |
| --- | --- |

(123)

Sammanfattningsvis ansåg NLMK att medan kornorienterade elektrostålprodukter till största delen levereras direkt för bearbetning levereras andra järn- och stålprodukter till största delen till icke-närstående handlare i unionen. Skillnaderna mellan kundtyperna innebär en skillnad i villkor gällande överenskomna incotermer och vilka roller som Novex och Novexco har. Detta innebär enligt NLMK att situationen för kornorienterade elektrostålprodukter inte är representativ för Novex faktiska roll, som genomförs med hänsyn till den berörda produkten eller andra järn- och stålprodukter. NLMK konstaterade att Novex skulle behandlas som en intern försäljningsavdelning inom NLMK.

| (124) | Kommissionen påminde om att man vid bedömningen av huruvida en tillverkare och en närstående handlare ska behandlas som en enskild ekonomisk enhet och tillverkarens interna försäljningsavdelning eller inte ska beakta den närstående handlarens allmänna funktioner och därför även ska beakta verksamhet som rör produkter utöver den berörda produkten (10). |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen påminde om att man vid bedömningen av huruvida en tillverkare och en närstående handlare ska behandlas som en enskild ekonomisk enhet och tillverkarens interna försäljningsavdelning eller inte ska beakta den närstående handlarens allmänna funktioner och därför även ska beakta verksamhet som rör produkter utöver den berörda produkten (10).

10

| (125) | Medan undersökningen bekräftade att Novex inte utförde importverksamhet för den berörda produkten under undersökningsperioden bär följande noteras gällande Novex lämplighet i detta avseende. Novex är en etablerad handlare enligt schweizisk lagstiftning (11). Enligt företagets bolagsordning innebär dess verksamhet inköp. försäljning, distribution och handel med stålprodukter och råmaterial, i Schweiz och utomlands. Det finns ingen formell begränsning när det gäller leverantörsvillkor för de produkter som man bedriver handel med. Dessutom har NLMK och Novex undertecknat omfattande ramavtal som reglerar försäljning och inköp mellan parterna. I dessa avtal fastställs exempelvis detaljerade förfaranden för deklaration av icke-överensstämmande varor, sanktioner vid försenade betalningar eller leveranser av varor samt skiljedomsförfarande med tredjepart vid eventuella tvister. Kommissionen noterade också att Novex huvudsakliga verksamhet enligt koncernredovisningen 2015 är handel med stål, inklusive eventuell intjänad ränteverksamhet, och att en betydande del av stålinköpen kommer från företag inom NLMK-gruppen. |
| --- | --- |

(125)

Medan undersökningen bekräftade att Novex inte utförde importverksamhet för den berörda produkten under undersökningsperioden bär följande noteras gällande Novex lämplighet i detta avseende. Novex är en etablerad handlare enligt schweizisk lagstiftning (11). Enligt företagets bolagsordning innebär dess verksamhet inköp. försäljning, distribution och handel med stålprodukter och råmaterial, i Schweiz och utomlands. Det finns ingen formell begränsning när det gäller leverantörsvillkor för de produkter som man bedriver handel med. Dessutom har NLMK och Novex undertecknat omfattande ramavtal som reglerar försäljning och inköp mellan parterna. I dessa avtal fastställs exempelvis detaljerade förfaranden för deklaration av icke-överensstämmande varor, sanktioner vid försenade betalningar eller leveranser av varor samt skiljedomsförfarande med tredjepart vid eventuella tvister. Kommissionen noterade också att Novex huvudsakliga verksamhet enligt koncernredovisningen 2015 är handel med stål, inklusive eventuell intjänad ränteverksamhet, och att en betydande del av stålinköpen kommer från företag inom NLMK-gruppen.

11

| (126) | Dessutom har NLMK i sin inlaga av den 7 juni 2017 angett att när det gäller kornorienterade elektrostålprodukter fungerar Novex som en närstående importör, vilket är ett faktum som avviker från slutsatsen att Novex inte betraktas som en intern försäljningsavdelning inom NLMK. |
| --- | --- |

(126)

Dessutom har NLMK i sin inlaga av den 7 juni 2017 angett att när det gäller kornorienterade elektrostålprodukter fungerar Novex som en närstående importör, vilket är ett faktum som avviker från slutsatsen att Novex inte betraktas som en intern försäljningsavdelning inom NLMK.

| (127) | Kommissionen drog därför slutsatsen att förbindelsen mellan Novex och NLMK inte var av sådan integrerad och intern försäljningsavdelningskaraktär att de båda rättsliga enheterna utgör en enskild ekonomisk enhet, men i stället betraktades som en agent som arbetar på provisionsbasis i enlighet med artikel 2.10 i) i grundförordningen. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen drog därför slutsatsen att förbindelsen mellan Novex och NLMK inte var av sådan integrerad och intern försäljningsavdelningskaraktär att de båda rättsliga enheterna utgör en enskild ekonomisk enhet, men i stället betraktades som en agent som arbetar på provisionsbasis i enlighet med artikel 2.10 i) i grundförordningen.

| (128) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade NLMK sitt påstående om att de och den närstående handlaren Novex utgör en enskild ekonomisk enhet. NLMK ansåg att kommissionen hade misslyckats att beakta den ekonomiska verkligheten kring förbindelserna mellan de två företagen. NLMK kritiserade särskilt kommissionens strategi för Novex eftersom de ansåg att den var formalistisk och teoretisk. Novex var inte registrerat som ett handelsföretag och avsaknaden av en formell begränsning var oväsentlig, eftersom de inte i verkligheten köpte in material från andra källor. Även om det hade funnits ett avtal mellan NLMK och Novex skulle det finnas en effektiv solidaritet mellan de båda företagen. Novex resultat påstods vara fullständigt konsoliderat i gruppens räkenskaper. |
| --- | --- |

(128)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade NLMK sitt påstående om att de och den närstående handlaren Novex utgör en enskild ekonomisk enhet. NLMK ansåg att kommissionen hade misslyckats att beakta den ekonomiska verkligheten kring förbindelserna mellan de två företagen. NLMK kritiserade särskilt kommissionens strategi för Novex eftersom de ansåg att den var formalistisk och teoretisk. Novex var inte registrerat som ett handelsföretag och avsaknaden av en formell begränsning var oväsentlig, eftersom de inte i verkligheten köpte in material från andra källor. Även om det hade funnits ett avtal mellan NLMK och Novex skulle det finnas en effektiv solidaritet mellan de båda företagen. Novex resultat påstods vara fullständigt konsoliderat i gruppens räkenskaper.

| (129) | Kommissionen avvisade dessa påståenden. För att kunna bedöma förbindelsen mellan Novex och NLMK kan det faktum att det finns ett ramavtal som reglerar försäljning och inköp mellan de båda företagen inte avfärdas som teoretiskt eller formellt. Det visar snarare att de båda företagen har olika funktioner och att det inte fanns något underordnat förhållande mellan dem. Dessutom är det ovanligt att en intern försäljningsavdelning ansvarar för importfunktioner, vilket Novex gjorde för minst en stålprodukt (kornorienterade elektrostålprodukter). Slutligen kunde Novex när som helst ha beslutat att köpa in varmvalsade platta stålprodukter från andra tillverkare, vilket en integrerad exportförsäljningsavdelning inte kan. Kommissionen står därför fast vid beslutet att en justering i enlighet med artikel 2.10 i) i grundförordningen var motiverad. |
| --- | --- |

(129)

Kommissionen avvisade dessa påståenden. För att kunna bedöma förbindelsen mellan Novex och NLMK kan det faktum att det finns ett ramavtal som reglerar försäljning och inköp mellan de båda företagen inte avfärdas som teoretiskt eller formellt. Det visar snarare att de båda företagen har olika funktioner och att det inte fanns något underordnat förhållande mellan dem. Dessutom är det ovanligt att en intern försäljningsavdelning ansvarar för importfunktioner, vilket Novex gjorde för minst en stålprodukt (kornorienterade elektrostålprodukter). Slutligen kunde Novex när som helst ha beslutat att köpa in varmvalsade platta stålprodukter från andra tillverkare, vilket en integrerad exportförsäljningsavdelning inte kan. Kommissionen står därför fast vid beslutet att en justering i enlighet med artikel 2.10 i) i grundförordningen var motiverad.

| (130) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter bestred även MMK för första gången tillämpningen av artikel 2.9 i grundförordningen med hänsyn till den närstående handlaren MMK Trade Steel AG. Juridiskt sett och på samma sätt som för Severstal vidhöll man även att moderbolagets fullständiga kontroll och fördelningen av vinst och förlust som ör det ryska moderbolaget visade att MMK Trade Steel AG var en del av ett enskilt exportnätverk. |
| --- | --- |

(130)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter bestred även MMK för första gången tillämpningen av artikel 2.9 i grundförordningen med hänsyn till den närstående handlaren MMK Trade Steel AG. Juridiskt sett och på samma sätt som för Severstal vidhöll man även att moderbolagets fullständiga kontroll och fördelningen av vinst och förlust som ör det ryska moderbolaget visade att MMK Trade Steel AG var en del av ett enskilt exportnätverk.

| (131) | Kommissionen upprepade sin rättsliga ställning att närstående handlare/importörer kunde behandlas enligt artikel 2.9 i grundförordningen när de utför importfunktioner, även om de finns utanför unionen. MMK Trade Steel AG rymdes inom den kategorin vilket redan bekräftats i undersökningen av kallvalsade platta stålprodukter från Folkrepubliken Kina (12). |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen upprepade sin rättsliga ställning att närstående handlare/importörer kunde behandlas enligt artikel 2.9 i grundförordningen när de utför importfunktioner, även om de finns utanför unionen. MMK Trade Steel AG rymdes inom den kategorin vilket redan bekräftats i undersökningen av kallvalsade platta stålprodukter från Folkrepubliken Kina (12).

12

| (132) | Som ett resultat av detta kunde kommissionen inte godta påståendet om att MMK och MMK Trade Steel AG skulle utgöra en enskild ekonomisk enhet. MMK hade även sin egen exportavdelning i Ryssland och sålde delar av sitt stål direkt till Europa. MMK Trade Steel AG kan därför inte betraktas som MMK:s interna exportavdelning. |
| --- | --- |

(132)

Som ett resultat av detta kunde kommissionen inte godta påståendet om att MMK och MMK Trade Steel AG skulle utgöra en enskild ekonomisk enhet. MMK hade även sin egen exportavdelning i Ryssland och sålde delar av sitt stål direkt till Europa. MMK Trade Steel AG kan därför inte betraktas som MMK:s interna exportavdelning.

3.4.3   Jämförelse

Jämförelse

| (133) | Kommissionen jämförde normalvärdet och de exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(133)

Kommissionen jämförde normalvärdet och de exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (134) | Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för fysiska egenskaper (mellan 0 % och 2 %), transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader (mellan 1 % och 8 %), paketering (mellan 0 % och 1 %), kreditkostnader (mellan 0 % och 2 %), provisioner (mellan 0 % och 4 %) samt andra faktorer (mellan 0 % och 1 %). |
| --- | --- |

(134)

Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för fysiska egenskaper (mellan 0 % och 2 %), transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader (mellan 1 % och 8 %), paketering (mellan 0 % och 1 %), kreditkostnader (mellan 0 % och 2 %), provisioner (mellan 0 % och 4 %) samt andra faktorer (mellan 0 % och 1 %).

| (135) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut ansåg Severstal att vissa justeringar för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader gjorts felaktigt, främst justeringar för finansiella intäkter och transportkostnader. |
| --- | --- |

(135)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut ansåg Severstal att vissa justeringar för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader gjorts felaktigt, främst justeringar för finansiella intäkter och transportkostnader.

| (136) | Enligt företaget borde de finansiella intäkterna ha tagits i beaktande vid fastställandet av procentsatsen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Dessutom var denna intäkt för det närstående dotterbolaget i Schweiz samtidigt en utgift för Severstal vilket redovisats i G-PL-tabellen i det företagets svar på frågeformuläret, som i sin tur hade beaktats vid fastställandet av huruvida försäljning på den inhemska marknaden gjordes under normal handel. |
| --- | --- |

(136)

Enligt företaget borde de finansiella intäkterna ha tagits i beaktande vid fastställandet av procentsatsen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Dessutom var denna intäkt för det närstående dotterbolaget i Schweiz samtidigt en utgift för Severstal vilket redovisats i G-PL-tabellen i det företagets svar på frågeformuläret, som i sin tur hade beaktats vid fastställandet av huruvida försäljning på den inhemska marknaden gjordes under normal handel.

| (137) | Kommissionen avvisade detta påstående. Severstal tillverkar och säljer många olika produkter och kunde inte visa att den berörda finansiella intäkten, som är ett lån från det schweiziska dotterbolaget till moderbolaget, var kopplat till den berörda produkten. |
| --- | --- |

(137)

Kommissionen avvisade detta påstående. Severstal tillverkar och säljer många olika produkter och kunde inte visa att den berörda finansiella intäkten, som är ett lån från det schweiziska dotterbolaget till moderbolaget, var kopplat till den berörda produkten.

| (138) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut upprepade Severstal sitt påstående och ansåg att den ovan nämnda finansiella inkomsten består av ”räntor på lån för finansiering av produkter med långa tillverkningscykler hos Severstal, där den berörda produkten ingår”. Dessutom bad man om att endast relevant belopp för den berörda produkten skulle fördelas. Kommissionen ansåg att detta påstående inte kunde prövas på grund av bristen på information om hur ett allmänt lån för ”produkter med långa tillverkningscykler” även skulle ha koppling till den berörda produkten. |
| --- | --- |

(138)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut upprepade Severstal sitt påstående och ansåg att den ovan nämnda finansiella inkomsten består av ”räntor på lån för finansiering av produkter med långa tillverkningscykler hos Severstal, där den berörda produkten ingår”. Dessutom bad man om att endast relevant belopp för den berörda produkten skulle fördelas. Kommissionen ansåg att detta påstående inte kunde prövas på grund av bristen på information om hur ett allmänt lån för ”produkter med långa tillverkningscykler” även skulle ha koppling till den berörda produkten.

| (139) | Vad gäller justeringen för transportkostnader ansåg Severstal att kommissionen hade gjort ett felaktigt avdrag av transportkostnaderna som en andel av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. |
| --- | --- |

(139)

Vad gäller justeringen för transportkostnader ansåg Severstal att kommissionen hade gjort ett felaktigt avdrag av transportkostnaderna som en andel av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader.

| (140) | Kommissionen godkände Severstals påstående om transportkostnaderna och använde de faktiska transportkostnaderna enligt företagets redovisning vid beräkningen. För att undvika dubbelräkning angavs kostnaderna som noll, eftersom de redan hade beaktats vid beräkningen av kostnadsjusteringarna. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen godkände Severstals påstående om transportkostnaderna och använde de faktiska transportkostnaderna enligt företagets redovisning vid beräkningen. För att undvika dubbelräkning angavs kostnaderna som noll, eftersom de redan hade beaktats vid beräkningen av kostnadsjusteringarna.

3.4.4   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (141) | För de exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(141)

För de exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (142) | Nivån på samarbetsviljan är hög i Ryssland eftersom exporten från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde nära 100 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. Kommissionen beslutade därför att tillämpa den landsomfattande dumpningsmarginalen för samtliga företag på samma nivå som för företaget med den högsta dumpningsmarginalen, dvs. Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron & Steel Works (PJSC MMK)-gruppen. |
| --- | --- |

(142)

Nivån på samarbetsviljan är hög i Ryssland eftersom exporten från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde nära 100 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. Kommissionen beslutade därför att tillämpa den landsomfattande dumpningsmarginalen för samtliga företag på samma nivå som för företaget med den högsta dumpningsmarginalen, dvs. Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron & Steel Works (PJSC MMK)-gruppen.

| (143) | Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset för kostnader, försäkring och frakt (cif-priset) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK) | 33,0 % |
| PAO Severstal | 5,3 % |
| Novolipetsk Steel | 15,0 % |
| Alla andra företag | 33,0 % |

(143)

Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset för kostnader, försäkring och frakt (cif-priset) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK)

33,0 %

PAO Severstal

5,3 %

Novolipetsk Steel

15,0 %

Alla andra företag

33,0 %

3.5   Serbien

Serbien

| (144) | Det finns bara en exporterande tillverkare av den berörda produkten i Serbien, som var samarbetsvillig i denna undersökning. Majoriteten av tillverkarens försäljning till unionen var direktförsäljning till oberoende köpare, även om viss försäljning genomfördes via en närstående importör i Slovakien. |
| --- | --- |

(144)

Det finns bara en exporterande tillverkare av den berörda produkten i Serbien, som var samarbetsvillig i denna undersökning. Majoriteten av tillverkarens försäljning till unionen var direktförsäljning till oberoende köpare, även om viss försäljning genomfördes via en närstående importör i Slovakien.

3.5.1   Normalvärde

Normalvärde

| (145) | Normalvärdet för den enda exporterande tillverkaren fastställdes i enlighet med den allmänna metod som anges i avsnitt 3.1.1. ovan. Det normala värdet för 23 % av produkttyperna som utgör 71 % av den volym som exporteras av den exporterande tillverkaren till unionen baserades på det inhemska priset vid normal handel. När den totala volymen för den inhemska försäljningen av en produkttyp till oberoende kunder under undersökningsperioden utgjorde mindre än 5 % av den totala exportförsäljningsvolymen av identiska eller jämförbara produkttyper till unionen beräknades normalvärdet för den produkttypen genom att använda värdet av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för den produkttypen i stället för det vägda genomsnittliga värdet för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Om det vägda genomsnittliga priset för en produkttyp var lägre än enhetskostnaden för tillverkningen beräknades normalvärdet enligt metoden som anges i skäl (55). |
| --- | --- |

(145)

Normalvärdet för den enda exporterande tillverkaren fastställdes i enlighet med den allmänna metod som anges i avsnitt 3.1.1. ovan. Det normala värdet för 23 % av produkttyperna som utgör 71 % av den volym som exporteras av den exporterande tillverkaren till unionen baserades på det inhemska priset vid normal handel. När den totala volymen för den inhemska försäljningen av en produkttyp till oberoende kunder under undersökningsperioden utgjorde mindre än 5 % av den totala exportförsäljningsvolymen av identiska eller jämförbara produkttyper till unionen beräknades normalvärdet för den produkttypen genom att använda värdet av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för den produkttypen i stället för det vägda genomsnittliga värdet för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Om det vägda genomsnittliga priset för en produkttyp var lägre än enhetskostnaden för tillverkningen beräknades normalvärdet enligt metoden som anges i skäl (55).

3.5.2   Exportpris

Exportpris

| (146) | Exportpriset fastställdes med den allmänna metoden i avsnitt 3.1.2. ovan och i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. För försäljning via den närstående importören beräknades exportpriset mot bakgrund av artikel 2.9 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(146)

Exportpriset fastställdes med den allmänna metoden i avsnitt 3.1.2. ovan och i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. För försäljning via den närstående importören beräknades exportpriset mot bakgrund av artikel 2.9 i grundförordningen.

3.5.3   Jämförelse

Jämförelse

| (147) | Kommissionen jämförde normalvärdet och den enda exporterande tillverkarens exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen jämförde normalvärdet och den enda exporterande tillverkarens exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (148) | Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader (mellan 5 % och 9 %), kreditkostnader (mellan 0 % och 1,5 %), bankavgifter (mellan 0 % och 1 %), provisioner (mellan 0,5 % och 2 %). |
| --- | --- |

(148)

Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader (mellan 5 % och 9 %), kreditkostnader (mellan 0 % och 1,5 %), bankavgifter (mellan 0 % och 1 %), provisioner (mellan 0,5 % och 2 %).

3.5.4   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (149) | Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (150) | Nivån på samarbetsviljan var mycket hög från Serbiens sida eftersom exporten från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren utgjorde cirka 100 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta fastställde kommissionen den landsomfattande dumpningsmarginalen till samma nivå som för den enda exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(150)

Nivån på samarbetsviljan var mycket hög från Serbiens sida eftersom exporten från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren utgjorde cirka 100 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta fastställde kommissionen den landsomfattande dumpningsmarginalen till samma nivå som för den enda exporterande tillverkaren.

| (151) | Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset för kostnader, försäkring och frakt (cif-priset) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Zelezara Smederevo d.o.o. | 38,7 % |
| Alla andra företag | 38,7 % |

(151)

Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset för kostnader, försäkring och frakt (cif-priset) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Zelezara Smederevo d.o.o.

38,7 %

Alla andra företag

38,7 %

3.6   Ukraina

Ukraina

| (152) | Det finns en grupp med tre närstående exporterande tillverkare av den berörda produkten i Ukraina (i detta avsnitt kallade den exporterande tillverkaren) som var fullständigt samarbetsvilliga i denna undersökning. Två av tillverkningsanläggningarna finns i Mariupol i Donetsk-området som under undersökningsperioden var ett konfliktområde. Efter en begäran från den exporterande tillverkaren beslutade kommissionen att utelämna en av dessa anläggningar från beräkningarna, där endast en mindre del av exporten sker till unionen. |
| --- | --- |

(152)

Det finns en grupp med tre närstående exporterande tillverkare av den berörda produkten i Ukraina (i detta avsnitt kallade den exporterande tillverkaren) som var fullständigt samarbetsvilliga i denna undersökning. Två av tillverkningsanläggningarna finns i Mariupol i Donetsk-området som under undersökningsperioden var ett konfliktområde. Efter en begäran från den exporterande tillverkaren beslutade kommissionen att utelämna en av dessa anläggningar från beräkningarna, där endast en mindre del av exporten sker till unionen.

den exporterande tillverkaren

| (153) | I sina synpunkter på informationsdokumentet begärde klaganden att kommissionen skulle förklara sitt beslut att utelämna ett ukrainskt företag från beräkningen av dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(153)

I sina synpunkter på informationsdokumentet begärde klaganden att kommissionen skulle förklara sitt beslut att utelämna ett ukrainskt företag från beräkningen av dumpningsmarginalen.

| (154) | Kommissionen utelämnade företaget eftersom en mycket liten del av försäljningen sett till gruppens försäljning inte skulle påverka dumpningsmarginalen. På grund av militär verksamhet i området kunde inte heller relevanta uppgifter kontrolleras. Kommissionen betraktade denna situation som force majeure. |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen utelämnade företaget eftersom en mycket liten del av försäljningen sett till gruppens försäljning inte skulle påverka dumpningsmarginalen. På grund av militär verksamhet i området kunde inte heller relevanta uppgifter kontrolleras. Kommissionen betraktade denna situation som force majeure.

force majeure

| (155) | På den inhemska marknaden sålde den exporterande tillverkaren den likadana produkten såväl direkt som genom närstående handlare. |
| --- | --- |

(155)

På den inhemska marknaden sålde den exporterande tillverkaren den likadana produkten såväl direkt som genom närstående handlare.

| (156) | All försäljning från den exporterande tillverkaren till unionen gjordes via en närstående handlare i Schweiz. Handlaren sålde den berörda produkten till både närstående och icke-närstående importörer i unionen. |
| --- | --- |

(156)

All försäljning från den exporterande tillverkaren till unionen gjordes via en närstående handlare i Schweiz. Handlaren sålde den berörda produkten till både närstående och icke-närstående importörer i unionen.

3.6.1   Normalvärde

Normalvärde

| (157) | Normalvärdet för den exporterande tillverkaren fastställdes i enlighet med den allmänna metod som anges i avsnitt 3.1.1 ovan. Normalvärdet för en av tillverkningsanläggningarna baserades uteslutande på de inhemska priserna vid normal handel. Normalvärdet för den andra tillverkningsanläggningen baserades delvis på inhemska priser i den normala handeln (för 38 % av produkttyperna som utgjorde 12 % av den totala exportvolymen till unionen från den anläggningen) och var delvis beräknat. När den totala volymen för den inhemska försäljningen av en produkttyp till oberoende kunder under undersökningsperioden utgjorde mindre än 5 % av den totala exportförsäljningsvolymen av identiska eller jämförbara produkttyper till unionen beräknades normalvärdet för den produkttypen genom att använda värdet av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för den produkttypen i stället för det vägda genomsnittliga värdet för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Om det vägda genomsnittliga priset för en produkttyp var lägre än enhetskostnaden för tillverkningen beräknades normalvärdet enligt metoden som anges i skäl (55). |
| --- | --- |

(157)

Normalvärdet för den exporterande tillverkaren fastställdes i enlighet med den allmänna metod som anges i avsnitt 3.1.1 ovan. Normalvärdet för en av tillverkningsanläggningarna baserades uteslutande på de inhemska priserna vid normal handel. Normalvärdet för den andra tillverkningsanläggningen baserades delvis på inhemska priser i den normala handeln (för 38 % av produkttyperna som utgjorde 12 % av den totala exportvolymen till unionen från den anläggningen) och var delvis beräknat. När den totala volymen för den inhemska försäljningen av en produkttyp till oberoende kunder under undersökningsperioden utgjorde mindre än 5 % av den totala exportförsäljningsvolymen av identiska eller jämförbara produkttyper till unionen beräknades normalvärdet för den produkttypen genom att använda värdet av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för den produkttypen i stället för det vägda genomsnittliga värdet för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Om det vägda genomsnittliga priset för en produkttyp var lägre än enhetskostnaden för tillverkningen beräknades normalvärdet enligt metoden som anges i skäl (55).

| (158) | Den exporterande tillverk aren begärde en justering av tillverkningskostnaderna vid en av tillverkningsanläggningarna i konfliktområdet, Ilyich Iron and Steel Works of Mariupol (nedan kallad Ilyich) mot bakgrund av de onormala tillverkningskostnaderna som orsakats direkt och indirekt av den militära verksamheten i området. Den exporterande tillverkaren föreslog att nivån skulle justeras genom att jämföra utvecklingen av enhetskostnader i Ilyich med utvecklingen av enhetskostnader i en tillverkningsanläggning som inte påverkats av konflikten, Integrated Iron and Steel Works Zaporizhstal (nedan kallad Zaporizhstal). För att kunna fastställa vad den exporterande tillverkaren avser med ”enhetskostnad” tog den exporterande tillverkaren kostnaden för samtliga sålda varor och delade den med volymen av varmvalsade stålprodukter som tillverkats under det gångna kalenderåret. Den exporterande tillverkaren följde detta mönster från 2013 (före konfliktperioden) till 2015 och mot bakgrund av detta föreslog tillverkaren att Ilyichs kostnader skulle justeras nedåt med en viss procentsats. |
| --- | --- |

(158)

Den exporterande tillverk aren begärde en justering av tillverkningskostnaderna vid en av tillverkningsanläggningarna i konfliktområdet, Ilyich Iron and Steel Works of Mariupol (nedan kallad Ilyich) mot bakgrund av de onormala tillverkningskostnaderna som orsakats direkt och indirekt av den militära verksamheten i området. Den exporterande tillverkaren föreslog att nivån skulle justeras genom att jämföra utvecklingen av enhetskostnader i Ilyich med utvecklingen av enhetskostnader i en tillverkningsanläggning som inte påverkats av konflikten, Integrated Iron and Steel Works Zaporizhstal (nedan kallad Zaporizhstal). För att kunna fastställa vad den exporterande tillverkaren avser med ”enhetskostnad” tog den exporterande tillverkaren kostnaden för samtliga sålda varor och delade den med volymen av varmvalsade stålprodukter som tillverkats under det gångna kalenderåret. Den exporterande tillverkaren följde detta mönster från 2013 (före konfliktperioden) till 2015 och mot bakgrund av detta föreslog tillverkaren att Ilyichs kostnader skulle justeras nedåt med en viss procentsats.

Ilyich

Zaporizhstal

| (159) | Efter noggrant övervägande ansåg kommissionen att den föreslagna kvantifieringsmetoden för justering var olämplig. Först och främst var det som betraktades som ”enhetskostnad” inte kostnaden för en enhet varmvalsat platt stål eftersom den även inkluderade kostnaden för alla sålda varor, vilket även innefattade andra varor. De andra varorna utgjorde en betydande andel av tillverkningen i Zaporizhstal och en ännu större andel av tillverkningen i Ilyich. Kvantifieringsmetoden för justering tog inte någon hänsyn till de andra produkternas tillverkning och kostnadsutveckling. Tillverkningen och kostnaden för de andra produkterna var inte konstant under perioden som den exporterande tillverkaren föreslog att man skulle använda i metoden. Den exporterande tillverkaren tillstod i sin inlaga att Ilyich haft en betydande tillverkningsökning för vissa av de andra produkterna mellan 2012–2016. Enligt kvantifieringsmetoden för justering berodde dessa ökande kostnader på minskad tillverkning av varmvalsat platt stål som därmed i förmodad betydande utsträckning påverkade den ökade så kallade enhetskostnaden. Även om kostnaderna som den exporterande tillverkaren föreslog var de faktiska tillverkningskostnaderna för varmvalsade stålprodukter föreslog de att tillverkningskvantiteten skulle jämföras med försäljningskostnaderna, vilket inte tog hänsyn till lagervariationen. Den exporterande tillverkaren skulle antingen ha jämfört tillverkningskvantiteten med tillverkningskostnaderna eller såld kvantitet med försäljningskostnaderna. Dessutom jämförde kvantifieringsmetoden för justering trenderna till och med kalenderår 2015 för att sedan föreslå att resultatet från denna beräkning, dvs. minskningen, ska användas för undersökningsperiodens uppgifter (1 juli 2015–30 juni 2016). Detta är felaktigt eftersom metoden bör följa trenderna fram till och med undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(159)

Efter noggrant övervägande ansåg kommissionen att den föreslagna kvantifieringsmetoden för justering var olämplig. Först och främst var det som betraktades som ”enhetskostnad” inte kostnaden för en enhet varmvalsat platt stål eftersom den även inkluderade kostnaden för alla sålda varor, vilket även innefattade andra varor. De andra varorna utgjorde en betydande andel av tillverkningen i Zaporizhstal och en ännu större andel av tillverkningen i Ilyich. Kvantifieringsmetoden för justering tog inte någon hänsyn till de andra produkternas tillverkning och kostnadsutveckling. Tillverkningen och kostnaden för de andra produkterna var inte konstant under perioden som den exporterande tillverkaren föreslog att man skulle använda i metoden. Den exporterande tillverkaren tillstod i sin inlaga att Ilyich haft en betydande tillverkningsökning för vissa av de andra produkterna mellan 2012–2016. Enligt kvantifieringsmetoden för justering berodde dessa ökande kostnader på minskad tillverkning av varmvalsat platt stål som därmed i förmodad betydande utsträckning påverkade den ökade så kallade enhetskostnaden. Även om kostnaderna som den exporterande tillverkaren föreslog var de faktiska tillverkningskostnaderna för varmvalsade stålprodukter föreslog de att tillverkningskvantiteten skulle jämföras med försäljningskostnaderna, vilket inte tog hänsyn till lagervariationen. Den exporterande tillverkaren skulle antingen ha jämfört tillverkningskvantiteten med tillverkningskostnaderna eller såld kvantitet med försäljningskostnaderna. Dessutom jämförde kvantifieringsmetoden för justering trenderna till och med kalenderår 2015 för att sedan föreslå att resultatet från denna beräkning, dvs. minskningen, ska användas för undersökningsperiodens uppgifter (1 juli 2015–30 juni 2016). Detta är felaktigt eftersom metoden bör följa trenderna fram till och med undersökningsperioden.

| (160) | I sina synpunkter på dokumentet angav den exporterande tillverkaren inte bristerna i kvantifieringsmetoden för justering som nämns ovan. Tillverkaren jämförde i stället tillverkningskostnaden per produkttyp mellan de två anläggningarna under undersökningsperioden med argumentet att resultatet av detta liknar det som kvantifieringsmetoden för justering gav. Den exporterande tillverkaren ignorerade emellertid det faktum att den huvudsakliga anledningen till att en kvantifieringsmetod för justering skulle användas var att kostnaden för de båda anläggningarna inte kan jämföras rakt av under ett visst år eftersom de var olika före konflikten till att börja med. Enligt de uppgifter som använts för kvantifieringsmetoden var ”enhetskostnaden” 2013 i Ilyich mycket riktigt mycket högre än ”enhetskostnaden” i Zaporizhstal. Uttryckt som ett förhållande är denna skillnad större än skillnaden mellan tillverkningskostnaden per produkttyp mellan de båda anläggningarna under undersökningsperioden, vilket den exporterande tillverkaren ville använda till stöd för metoden. |
| --- | --- |

(160)

I sina synpunkter på dokumentet angav den exporterande tillverkaren inte bristerna i kvantifieringsmetoden för justering som nämns ovan. Tillverkaren jämförde i stället tillverkningskostnaden per produkttyp mellan de två anläggningarna under undersökningsperioden med argumentet att resultatet av detta liknar det som kvantifieringsmetoden för justering gav. Den exporterande tillverkaren ignorerade emellertid det faktum att den huvudsakliga anledningen till att en kvantifieringsmetod för justering skulle användas var att kostnaden för de båda anläggningarna inte kan jämföras rakt av under ett visst år eftersom de var olika före konflikten till att börja med. Enligt de uppgifter som använts för kvantifieringsmetoden var ”enhetskostnaden” 2013 i Ilyich mycket riktigt mycket högre än ”enhetskostnaden” i Zaporizhstal. Uttryckt som ett förhållande är denna skillnad större än skillnaden mellan tillverkningskostnaden per produkttyp mellan de båda anläggningarna under undersökningsperioden, vilket den exporterande tillverkaren ville använda till stöd för metoden.

| (161) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg den exporterande tillverkaren att kommissionen inte hade haft en konstruktiv dialog med den exporterande tillverkaren genom att begära eller specificera ytterligare information som de betraktat som nödvändig för att kunna göra en korrekt bedömning av påståendet. Enligt den exporterande tillverkaren trädde kommissionen endast fram och specificerade den information och de metoder som krävdes för att bedöma påståendet i det slutliga utlämnandet av uppgifter av den 17 juli 2017. |
| --- | --- |

(161)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg den exporterande tillverkaren att kommissionen inte hade haft en konstruktiv dialog med den exporterande tillverkaren genom att begära eller specificera ytterligare information som de betraktat som nödvändig för att kunna göra en korrekt bedömning av påståendet. Enligt den exporterande tillverkaren trädde kommissionen endast fram och specificerade den information och de metoder som krävdes för att bedöma påståendet i det slutliga utlämnandet av uppgifter av den 17 juli 2017.

| (162) | Kommissionen noterade att detta påstående är felaktigt i sak. En detaljerad förklaring av bristerna i den föreslagna justeringsmetoden presenterades för den exporterande tillverkaren den 4 april 2017 i bilaga 4 till informationsdokumentet. Syftet med att inkludera en detaljerad beskrivning var att ge den exporterande tillverkaren möjlighet och tid att åtgärda dessa brister. Den exporterande tillverkaren gjorde inte detta, vilket nämns i skäl (160) above. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen noterade att detta påstående är felaktigt i sak. En detaljerad förklaring av bristerna i den föreslagna justeringsmetoden presenterades för den exporterande tillverkaren den 4 april 2017 i bilaga 4 till informationsdokumentet. Syftet med att inkludera en detaljerad beskrivning var att ge den exporterande tillverkaren möjlighet och tid att åtgärda dessa brister. Den exporterande tillverkaren gjorde inte detta, vilket nämns i skäl (160) above.

| (163) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade den exporterande tillverkaren att varor utöver varmvalsade stålprodukter som avses i skäl (159) above inte utgjorde en betydande del av tillverkningen i Zaporizhstal och i Ilyich. Till stöd för detta påstående hänvisade den exporterande tillverkaren till de uppgifter som lämnats in till kommissionen den 16 februari 2017 om tillverkningsvolymer i Ilyich. |
| --- | --- |

(163)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade den exporterande tillverkaren att varor utöver varmvalsade stålprodukter som avses i skäl (159) above inte utgjorde en betydande del av tillverkningen i Zaporizhstal och i Ilyich. Till stöd för detta påstående hänvisade den exporterande tillverkaren till de uppgifter som lämnats in till kommissionen den 16 februari 2017 om tillverkningsvolymer i Ilyich.

| (164) | I detta avseende noterade kommissionen att de uppgifter som den exporterande tillverkaren hänvisade till hade lämnats in efter kontrollbesöket och därför inte kunde kontrolleras. Dessutom rör uppgifterna tillverkningsvolymer i ton och inte kostnader eller värde. Tillverkningsvolymen speglar inte tillverkningskostnaderna, särskilt med hänsyn till att de övriga produkterna inkluderar större mervärde och därmed produkter med högre kostnader som kallvalsat och galvaniserat stål. När det gäller de uppgifter som kommissionen använt för att styrka påståenden tillsammans med svaren från frågeformuläret om antidumpning lämnade den exporterande tillverkaren in uppgifter om omsättningen från hela anläggningen, omsättningen för relevant avdelning samt omsättningen för den berörda produkten. Kommissionen kontrollerade dessa omsättningsuppgifter under besöket och de användes sedan som en proxyvariabel för kostnaderna, vilket visade att icke varmvalsade stålprodukter utgjorde en betydande del av tillverkningen i Ilyich. |
| --- | --- |

(164)

I detta avseende noterade kommissionen att de uppgifter som den exporterande tillverkaren hänvisade till hade lämnats in efter kontrollbesöket och därför inte kunde kontrolleras. Dessutom rör uppgifterna tillverkningsvolymer i ton och inte kostnader eller värde. Tillverkningsvolymen speglar inte tillverkningskostnaderna, särskilt med hänsyn till att de övriga produkterna inkluderar större mervärde och därmed produkter med högre kostnader som kallvalsat och galvaniserat stål. När det gäller de uppgifter som kommissionen använt för att styrka påståenden tillsammans med svaren från frågeformuläret om antidumpning lämnade den exporterande tillverkaren in uppgifter om omsättningen från hela anläggningen, omsättningen för relevant avdelning samt omsättningen för den berörda produkten. Kommissionen kontrollerade dessa omsättningsuppgifter under besöket och de användes sedan som en proxyvariabel för kostnaderna, vilket visade att icke varmvalsade stålprodukter utgjorde en betydande del av tillverkningen i Ilyich.

| (165) | I sina ytterligare synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter höll den exporterande tillverkaren inte med om kommissionens synpunkter i skäl (159) above om att den ökade tillverkningen av icke varmvalsade stålprodukter felaktigt visade på de höga ”kostnader per enhet” som använts i metoden. Den exporterande tillverkaren ansåg att den övergripande ökningen av den totala kostnaden för varor som sålts av Ilyich strider mot kommissionens logik om att en ökning av antalet övriga sålda produkter skulle kunna öka ”kostnaden per enhet” som beräknats för varmvalsade stålprodukter. |
| --- | --- |

(165)

I sina ytterligare synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter höll den exporterande tillverkaren inte med om kommissionens synpunkter i skäl (159) above om att den ökade tillverkningen av icke varmvalsade stålprodukter felaktigt visade på de höga ”kostnader per enhet” som använts i metoden. Den exporterande tillverkaren ansåg att den övergripande ökningen av den totala kostnaden för varor som sålts av Ilyich strider mot kommissionens logik om att en ökning av antalet övriga sålda produkter skulle kunna öka ”kostnaden per enhet” som beräknats för varmvalsade stålprodukter.

| (166) | Kommissionen instämde inte i denna synpunkt. Enligt vad som nämns ovan fastställde den exporterande tillverkaren sin ”kostnad per enhet” genom att dela totalkostnaden för sålda varor (inklusive icke varmvalsade stålprodukter) med antalet varmvalsade stålvaror som tillverkats i fabriken under de berörda perioderna. Enligt vad som bekräftats av den exporterande tillverkaren har mängden av vissa av de icke varmvalsade stålprodukterna ökat betydligt under perioden då metoden användes. Detta ledde till ökade tillverkningskostnader för dessa produkter på grund av att den föreslagna metoden från den exporterande tillverkaren av varmvalsade stålprodukter ledde till högre ”kostnader per enhet” (dvs. ytterligare ökning av ”kostnaden per enhet” under den berörda perioden) som låg till grund för den exporterande tillverkarens förslag på kostnadsjusteringar i Ilyich. Detta kvarstår oberoende av om totalkostnaden för de varor som sålts från fabriken ökade, minskade eller var konstant. |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen instämde inte i denna synpunkt. Enligt vad som nämns ovan fastställde den exporterande tillverkaren sin ”kostnad per enhet” genom att dela totalkostnaden för sålda varor (inklusive icke varmvalsade stålprodukter) med antalet varmvalsade stålvaror som tillverkats i fabriken under de berörda perioderna. Enligt vad som bekräftats av den exporterande tillverkaren har mängden av vissa av de icke varmvalsade stålprodukterna ökat betydligt under perioden då metoden användes. Detta ledde till ökade tillverkningskostnader för dessa produkter på grund av att den föreslagna metoden från den exporterande tillverkaren av varmvalsade stålprodukter ledde till högre ”kostnader per enhet” (dvs. ytterligare ökning av ”kostnaden per enhet” under den berörda perioden) som låg till grund för den exporterande tillverkarens förslag på kostnadsjusteringar i Ilyich. Detta kvarstår oberoende av om totalkostnaden för de varor som sålts från fabriken ökade, minskade eller var konstant.

| (167) | Med hänsyn till kommissionens kommentar i skäl (159) om att metoden skulle ha följt tendenserna fram till undersökningsperioden ansåg den exporterande tillverkaren i sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter att man inte kunnat inkomma med uppgifterna för undersökningsperioden eftersom revisionsrapporten för 2016 inte varit tillgänglig förrän nyligen. |
| --- | --- |

(167)

Med hänsyn till kommissionens kommentar i skäl (159) om att metoden skulle ha följt tendenserna fram till undersökningsperioden ansåg den exporterande tillverkaren i sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter att man inte kunnat inkomma med uppgifterna för undersökningsperioden eftersom revisionsrapporten för 2016 inte varit tillgänglig förrän nyligen.

| (168) | I detta avseende påpekade kommissionen att den exporterande tillverkaren kunde inkomma med omfattande uppgifter för undersökningsperioden för att komplettera frågeformuläret om antidumpning. Det är därför otydligt varför den exporterande tillverkaren inte kunde inkomma med uppgifter under undersökningsperioden för att underbygga den föreslagna metoden. Den exporterande tillverkaren hade möjlighet och tid att inkomma med uppgifter vilket även nämns i skäl (162) above. |
| --- | --- |

(168)

I detta avseende påpekade kommissionen att den exporterande tillverkaren kunde inkomma med omfattande uppgifter för undersökningsperioden för att komplettera frågeformuläret om antidumpning. Det är därför otydligt varför den exporterande tillverkaren inte kunde inkomma med uppgifter under undersökningsperioden för att underbygga den föreslagna metoden. Den exporterande tillverkaren hade möjlighet och tid att inkomma med uppgifter vilket även nämns i skäl (162) above.

| (169) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet insisterade den exporterande tillverkaren på att skillnaden i kostnad för tillverkning per produkttyp under undersökningsperioden mellan de två tillverkningsanläggningarna som anges i skäl (160) above understödjer justeringsmetoden eftersom skillnaden liknar den som utvecklats genom metoden. |
| --- | --- |

(169)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet insisterade den exporterande tillverkaren på att skillnaden i kostnad för tillverkning per produkttyp under undersökningsperioden mellan de två tillverkningsanläggningarna som anges i skäl (160) above understödjer justeringsmetoden eftersom skillnaden liknar den som utvecklats genom metoden.

| (170) | Kommissionen instämde inte i denna synpunkt. I sina synpunkter lyfte den exporterande tillverkaren inte det fram faktum att ”kostnaden per enhet” enligt de uppgifter som används i kvantifieringsmetoden under 2013 (dvs. under normala förhållanden före konflikten) i Ilyich var mycket högre än ”kostnaden per enhet” i Zaporizhstal. Uttryckt som ett förhållande är skillnaden större än skillnaden mellan tillverkningskostnaden per produkttyp mellan de båda anläggningarna under undersökningsperioden. Detta innebär antingen en mindre skillnad mellan kostnaderna per enhet mellan Ilyich och Zaporizhstal mellan 2013 och undersökningsperioden (dvs. att kostnaden per enhet i Ilyich har minskat i relation till Zaporizhstals kostnader per enhet) eller att de ”kostnader per enhet” som använts i metoden är helt otillförlitliga. Enligt förklaringen i skäl (159) ovan är åtminstone det sistnämnda sant eftersom ”kostnaderna per enhet” enligt metoden snedvrids genom att inkludera försäljningskostnader för andra produkter, som utvecklades på olika sätt på de båda anläggningarna under den berörda perioden. Därmed gäller att skillnaden i tillverkningskostnad per produkttyp under undersökningsperioden inte stödjer noggrannheten i metoden som föreslagits av den exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen instämde inte i denna synpunkt. I sina synpunkter lyfte den exporterande tillverkaren inte det fram faktum att ”kostnaden per enhet” enligt de uppgifter som används i kvantifieringsmetoden under 2013 (dvs. under normala förhållanden före konflikten) i Ilyich var mycket högre än ”kostnaden per enhet” i Zaporizhstal. Uttryckt som ett förhållande är skillnaden större än skillnaden mellan tillverkningskostnaden per produkttyp mellan de båda anläggningarna under undersökningsperioden. Detta innebär antingen en mindre skillnad mellan kostnaderna per enhet mellan Ilyich och Zaporizhstal mellan 2013 och undersökningsperioden (dvs. att kostnaden per enhet i Ilyich har minskat i relation till Zaporizhstals kostnader per enhet) eller att de ”kostnader per enhet” som använts i metoden är helt otillförlitliga. Enligt förklaringen i skäl (159) ovan är åtminstone det sistnämnda sant eftersom ”kostnaderna per enhet” enligt metoden snedvrids genom att inkludera försäljningskostnader för andra produkter, som utvecklades på olika sätt på de båda anläggningarna under den berörda perioden. Därmed gäller att skillnaden i tillverkningskostnad per produkttyp under undersökningsperioden inte stödjer noggrannheten i metoden som föreslagits av den exporterande tillverkaren.

| (171) | Av ovan nämnda skäl avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(171)

Av ovan nämnda skäl avvisades påståendet.

| (172) | Zaporizhstal redovisade betydande förluster på grund av växelkursdifferenser som uppkommit vid omräkning av transaktioner som inte var angivna i ukrainska hryvni. Den exporterande tillverkaren hävdade att dessa utgifter eftersom de inte ingick i normal handel, borde fastställas i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen där högsta beloppet ligger på en nivå som är representativ för företagets normala driftsförhållanden. |
| --- | --- |

(172)

Zaporizhstal redovisade betydande förluster på grund av växelkursdifferenser som uppkommit vid omräkning av transaktioner som inte var angivna i ukrainska hryvni. Den exporterande tillverkaren hävdade att dessa utgifter eftersom de inte ingick i normal handel, borde fastställas i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen där högsta beloppet ligger på en nivå som är representativ för företagets normala driftsförhållanden.

| (173) | Kommissionen instämde inte i detta argument. Dessa förluster har i vederbörlig ordning redovisats i företagets bokföring, och de uppkom under undersökningsperioden. Kommissionen avslog därför denna begäran med motiveringen att kostnaderna ingick i företagets försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för verksamheten och inkluderade dem därför i beräkningen av normalvärdet. |
| --- | --- |

(173)

Kommissionen instämde inte i detta argument. Dessa förluster har i vederbörlig ordning redovisats i företagets bokföring, och de uppkom under undersökningsperioden. Kommissionen avslog därför denna begäran med motiveringen att kostnaderna ingick i företagets försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för verksamheten och inkluderade dem därför i beräkningen av normalvärdet.

| (174) | I sina synpunkter på informationsdokumentet angav den exporterande tillverkaren att de finansiella utgifterna som använts i beräkningen av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för Zaporizhstal var vederbörligen registrerade i företagets bokföring och att de uppkommit under undersökningsperioden. Den exporterande tillverkaren upprepade sedan sitt argument att gällande försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader borde ha baserats på artikel 2.6 c i grundförordningen, eftersom vissa av de finansiella utgifterna inte gällde tillverkningen och/eller försäljningen av produkterna. Till stöd för argumentet lämnade den exporterande tillverkaren in en ny uppsättning data efter att kontrollbesöket ägt rum och påståendet redan hade lämnats in. Slutligen pekade den exporterande tillverkaren ut flera bestämmelser i grundförordningen som styr fastställandet av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och krävde att sådana fastställanden ska vara ”rimliga”. |
| --- | --- |

(174)

I sina synpunkter på informationsdokumentet angav den exporterande tillverkaren att de finansiella utgifterna som använts i beräkningen av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för Zaporizhstal var vederbörligen registrerade i företagets bokföring och att de uppkommit under undersökningsperioden. Den exporterande tillverkaren upprepade sedan sitt argument att gällande försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader borde ha baserats på artikel 2.6 c i grundförordningen, eftersom vissa av de finansiella utgifterna inte gällde tillverkningen och/eller försäljningen av produkterna. Till stöd för argumentet lämnade den exporterande tillverkaren in en ny uppsättning data efter att kontrollbesöket ägt rum och påståendet redan hade lämnats in. Slutligen pekade den exporterande tillverkaren ut flera bestämmelser i grundförordningen som styr fastställandet av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och krävde att sådana fastställanden ska vara ”rimliga”.

| (175) | Kommissionen instämde inte i denna analys. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen ska försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader baseras på faktiska uppgifter om tillverkning och försäljning. Det är endast om sådana belopp inte kan fastställas som artikel 2.6 c kan utlösas. Enligt den exporterande tillverkaren finns uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader i redovisningen och inkluderar även de finansiella utgifterna. Argumentet att vissa av de finansiella utgifterna inte berör tillverkningen och/eller försäljningen av produkterna måste avvisas. Först och främst kan inte de uppgifter som den exporterande tillverkaren har lämnat kontrolleras i detta skede av undersökningen. Den exporterande tillverkaren hade gott om tid och fick aviseringar i förväg om att inhämta denna information vid kontrollerna men utnyttjade inte den möjligheten. Dessutom arbetar Zaporizhstal endast med tillverkning och försäljning av sina produkter. Den exporterande tillverkaren har inte presenterat några bevis på motsatsen. Hänvisningen till kravet om att konstruktionen av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader ska vara rimligt är felaktig eftersom kommissionen inte har inrättat de gällande försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader utan fastställt dem i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen. Denna begäran avvisades därför. |
| --- | --- |

(175)

Kommissionen instämde inte i denna analys. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen ska försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader baseras på faktiska uppgifter om tillverkning och försäljning. Det är endast om sådana belopp inte kan fastställas som artikel 2.6 c kan utlösas. Enligt den exporterande tillverkaren finns uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader i redovisningen och inkluderar även de finansiella utgifterna. Argumentet att vissa av de finansiella utgifterna inte berör tillverkningen och/eller försäljningen av produkterna måste avvisas. Först och främst kan inte de uppgifter som den exporterande tillverkaren har lämnat kontrolleras i detta skede av undersökningen. Den exporterande tillverkaren hade gott om tid och fick aviseringar i förväg om att inhämta denna information vid kontrollerna men utnyttjade inte den möjligheten. Dessutom arbetar Zaporizhstal endast med tillverkning och försäljning av sina produkter. Den exporterande tillverkaren har inte presenterat några bevis på motsatsen. Hänvisningen till kravet om att konstruktionen av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader ska vara rimligt är felaktig eftersom kommissionen inte har inrättat de gällande försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader utan fastställt dem i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen. Denna begäran avvisades därför.

| (176) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg den exporterande tillverkaren att de finansiella utgifterna var kopplade till anläggningens totala ekonomiska verksamhet, men inte till den verksamhet som omfattade tillverkning och försäljning av den berörda produkten. Den exporterande tillverkaren ansåg vidare att kommissionen inte beaktade bevisningen gällande begäran om att exkludera dessa utgifter. Den exporterande tillverkaren påstod också att kommissionen inte tog hänsyn till det faktum att eventuell bevisning lämnats in till stöd för påståendet, genom att hävda att ingen bevisning som motsäger det faktum att Zaporizhstal endast är aktiv inom tillverkning och försäljning av sina produkter har framställts. Slutligen, med hänsyn till kommissionens synpunkt angående de nya uppgifterna som lämnats in till stöd för att utelämna vissa finansiella utgifter, påpekade den exporterande tillverkaren att detta påstående som sådant lämnats in som svar på frågeformuläret om antidumpning och att de relevanta uppgifterna fanns med i revisionsrapporten som lämnades in tillsammans med det svaret. |
| --- | --- |

(176)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg den exporterande tillverkaren att de finansiella utgifterna var kopplade till anläggningens totala ekonomiska verksamhet, men inte till den verksamhet som omfattade tillverkning och försäljning av den berörda produkten. Den exporterande tillverkaren ansåg vidare att kommissionen inte beaktade bevisningen gällande begäran om att exkludera dessa utgifter. Den exporterande tillverkaren påstod också att kommissionen inte tog hänsyn till det faktum att eventuell bevisning lämnats in till stöd för påståendet, genom att hävda att ingen bevisning som motsäger det faktum att Zaporizhstal endast är aktiv inom tillverkning och försäljning av sina produkter har framställts. Slutligen, med hänsyn till kommissionens synpunkt angående de nya uppgifterna som lämnats in till stöd för att utelämna vissa finansiella utgifter, påpekade den exporterande tillverkaren att detta påstående som sådant lämnats in som svar på frågeformuläret om antidumpning och att de relevanta uppgifterna fanns med i revisionsrapporten som lämnades in tillsammans med det svaret.

| (177) | Som svar på detta påpekade kommissionen att den exporterande tillverkaren gjorde två förfrågningar som gällde detta påstående. Den första begäran i svaret på frågeformuläret om antidumpning och som sedan underbyggdes i meddelandet av den 5 januari 2017 gjordes för att justera de finansiella utgifterna för Zaporizhstal till den historiska nivån under normala driftsförhållanden. Den andra begäran som gjordes första gången i synpunkterna på informationsdokumentet av den 2 maj 2017 efter kontrollerna av Zaporizhstal gjordes för att justera försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader genom att utelämna de utgifter som inte gäller tillverkning och/eller försäljning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(177)

Som svar på detta påpekade kommissionen att den exporterande tillverkaren gjorde två förfrågningar som gällde detta påstående. Den första begäran i svaret på frågeformuläret om antidumpning och som sedan underbyggdes i meddelandet av den 5 januari 2017 gjordes för att justera de finansiella utgifterna för Zaporizhstal till den historiska nivån under normala driftsförhållanden. Den andra begäran som gjordes första gången i synpunkterna på informationsdokumentet av den 2 maj 2017 efter kontrollerna av Zaporizhstal gjordes för att justera försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader genom att utelämna de utgifter som inte gäller tillverkning och/eller försäljning av den berörda produkten.

| (178) | Enligt förklaringen i skäl (175) kan kommissionen inte justera Zaporizhstals finansiella utgifter till historiska nivåer under normala driftsförhållanden, eftersom försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen ska baseras på aktuella uppgifter gällande tillverkning och försäljning. Kommissionen hade tillgång till dessa uppgifter och använde dem i den berörda beräkningen. I den exporterande tillverkarens synpunkter på det slutliga utlämnandet fanns inga nya argument och därför krävs ingen ytterligare förklaring. |
| --- | --- |

(178)

Enligt förklaringen i skäl (175) kan kommissionen inte justera Zaporizhstals finansiella utgifter till historiska nivåer under normala driftsförhållanden, eftersom försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen ska baseras på aktuella uppgifter gällande tillverkning och försäljning. Kommissionen hade tillgång till dessa uppgifter och använde dem i den berörda beräkningen. I den exporterande tillverkarens synpunkter på det slutliga utlämnandet fanns inga nya argument och därför krävs ingen ytterligare förklaring.

| (179) | När det gäller den andra begäran om att justera Zaporizhstals normalvärde för att utelämna de utgifter som inte gäller tillverkning och/eller försäljning av den berörda produkten noterade kommissionen att det inte framgår tydligt av synpunkterna på informationsdokumentet att dessa utgifter inte direkt eller indirekt gäller tillverkningen och/eller försäljning av den berörda produkten. Enligt vad som nämns ovan är Zaporizhstals verksamhet enligt kommissionens kännedom begränsad till tillverkning och försäljning av produkten. De finansiella utgifterna skulle därför normalt sett på ett eller annat sätt gälla denna verksamhet. De poster som den exporterande tillverkaren nämner i synpunkterna på informationsdokumentet som inte gäller tillverkning och/eller försäljning av den berörda produkten avser mycket riktigt kassaflödesrelaterade investeringar, lån till dotterbolag som tillverkar råmaterial eller skulder från förmåner för medarbetare. Dessa utgifter verkar åtminstone indirekt vara kopplade till tillverkningen och/eller försäljningen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(179)

När det gäller den andra begäran om att justera Zaporizhstals normalvärde för att utelämna de utgifter som inte gäller tillverkning och/eller försäljning av den berörda produkten noterade kommissionen att det inte framgår tydligt av synpunkterna på informationsdokumentet att dessa utgifter inte direkt eller indirekt gäller tillverkningen och/eller försäljning av den berörda produkten. Enligt vad som nämns ovan är Zaporizhstals verksamhet enligt kommissionens kännedom begränsad till tillverkning och försäljning av produkten. De finansiella utgifterna skulle därför normalt sett på ett eller annat sätt gälla denna verksamhet. De poster som den exporterande tillverkaren nämner i synpunkterna på informationsdokumentet som inte gäller tillverkning och/eller försäljning av den berörda produkten avser mycket riktigt kassaflödesrelaterade investeringar, lån till dotterbolag som tillverkar råmaterial eller skulder från förmåner för medarbetare. Dessa utgifter verkar åtminstone indirekt vara kopplade till tillverkningen och/eller försäljningen av den berörda produkten.

| (180) | Någon ytterligare granskning av denna fråga var inte möjligt eftersom begäran lämnades in först den 2 maj 2017, efter det relevanta kontrollbesöket (den 24 november 2016). I sitt meddelande av den 5 januari 2017, som även det lämnades in efter det relevanta kontrollbesöket, meddelade den exporterande tillverkaren meddelade att vissa av de finansiella utgifterna som avsåg lån hade tagits med i allmänt syfte och gäller inte tillverkningen eller försäljningen av den berörda produkten. Inga ytterligare uppgifter om detta tillhandahölls eftersom den exporterande tillverkaren inte begärde att dessa lån skulle utelämnas utan höll fast vid sin begäran att de finansiella utgifterna för Zaporizhstal skulle justeras till den historiska nivån under normala driftsförhållanden. |
| --- | --- |

(180)

Någon ytterligare granskning av denna fråga var inte möjligt eftersom begäran lämnades in först den 2 maj 2017, efter det relevanta kontrollbesöket (den 24 november 2016). I sitt meddelande av den 5 januari 2017, som även det lämnades in efter det relevanta kontrollbesöket, meddelade den exporterande tillverkaren meddelade att vissa av de finansiella utgifterna som avsåg lån hade tagits med i allmänt syfte och gäller inte tillverkningen eller försäljningen av den berörda produkten. Inga ytterligare uppgifter om detta tillhandahölls eftersom den exporterande tillverkaren inte begärde att dessa lån skulle utelämnas utan höll fast vid sin begäran att de finansiella utgifterna för Zaporizhstal skulle justeras till den historiska nivån under normala driftsförhållanden.

| (181) | I detta avseende hävdade den exporterande tillverkaren i sina synpunkter på det slutliga utlämnandet att kommissionen under kontrollbesöket på Zaporizhstal fått en ”komplett och omfattande version av revisionsrapporten som tydligt väcker frågan om ytterligare finansiella utgifter för anläggningen som inte avser tillverkning och försäljning av den berörda produkten”. Den exporterande tillverkaren angav sedan att kommissionen kunde ha utnyttjat möjligheten att kontrollera och vid behov begära eventuella förtydliganden rörande bevisningen som lämnats in av Zaporizhstal. |
| --- | --- |

(181)

I detta avseende hävdade den exporterande tillverkaren i sina synpunkter på det slutliga utlämnandet att kommissionen under kontrollbesöket på Zaporizhstal fått en ”komplett och omfattande version av revisionsrapporten som tydligt väcker frågan om ytterligare finansiella utgifter för anläggningen som inte avser tillverkning och försäljning av den berörda produkten”. Den exporterande tillverkaren angav sedan att kommissionen kunde ha utnyttjat möjligheten att kontrollera och vid behov begära eventuella förtydliganden rörande bevisningen som lämnats in av Zaporizhstal.

| (182) | Kommissionen noterade först, vilket även påpekats av den exporterande tillverkaren, att den fullständiga årsrapporten från Zaporizhstal inte tillhandahölls förrän vid kontrollbesöket, trots att den efterfrågats i antidumpningsfrågeformuläret. Kommissionen noterade även, vilket den exporterande tillverkaren underrättats om i brevet före kontrollen den 27 oktober 2016, att syftet med besöket var att kontrollera informationen i svaren på frågeformulären genom att komma överens om detaljer i dessa gällande källdokument, bokföring av kostnader och reviderad koncernredovisning. Frågor kring vissa av Zaporizhstals finansiella utgifter som inte har koppling till tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten ställdes inte förrän den 2 maj 2017 och nämndes bara kort i meddelandet av den 5 januari 2017. Detta skedde när kontrollbesöken på Zaporizhstals anläggningar redan hade genomförts. Därför fanns inte undersökningen av frågan och kontrollen av dessa utgifter med och kunde inte ha funnits med i kommissionens arbetsprogram för det besöket. Genom att hävda att frågan om icke-produktion eller försäljningsrelaterade utgifter endast väcktes på grund av att dessa utgifter angavs i revisionsrapporten åsidosätts syftet med kontrollbesöket och kommissionens roll i detta, vilket den exporterande tillverkaren underrättats om i brevet före kontrollen. Sammantaget med det faktum att de kompletta revisionsrapporterna tillhandahölls först vid kontrollbesöket och, som nämnts ovan, att det inte var tydligt att de relevanta utgifterna inte rör tillverkning och försäljning av den berörda produkten leder detta nödvändigtvis till att denna del av begäran avvisas. |
| --- | --- |

(182)

Kommissionen noterade först, vilket även påpekats av den exporterande tillverkaren, att den fullständiga årsrapporten från Zaporizhstal inte tillhandahölls förrän vid kontrollbesöket, trots att den efterfrågats i antidumpningsfrågeformuläret. Kommissionen noterade även, vilket den exporterande tillverkaren underrättats om i brevet före kontrollen den 27 oktober 2016, att syftet med besöket var att kontrollera informationen i svaren på frågeformulären genom att komma överens om detaljer i dessa gällande källdokument, bokföring av kostnader och reviderad koncernredovisning. Frågor kring vissa av Zaporizhstals finansiella utgifter som inte har koppling till tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten ställdes inte förrän den 2 maj 2017 och nämndes bara kort i meddelandet av den 5 januari 2017. Detta skedde när kontrollbesöken på Zaporizhstals anläggningar redan hade genomförts. Därför fanns inte undersökningen av frågan och kontrollen av dessa utgifter med och kunde inte ha funnits med i kommissionens arbetsprogram för det besöket. Genom att hävda att frågan om icke-produktion eller försäljningsrelaterade utgifter endast väcktes på grund av att dessa utgifter angavs i revisionsrapporten åsidosätts syftet med kontrollbesöket och kommissionens roll i detta, vilket den exporterande tillverkaren underrättats om i brevet före kontrollen. Sammantaget med det faktum att de kompletta revisionsrapporterna tillhandahölls först vid kontrollbesöket och, som nämnts ovan, att det inte var tydligt att de relevanta utgifterna inte rör tillverkning och försäljning av den berörda produkten leder detta nödvändigtvis till att denna del av begäran avvisas.

| (183) | Av de skäl som anges ovan avvisades denna begäran. |
| --- | --- |

(183)

Av de skäl som anges ovan avvisades denna begäran.

3.6.2   Exportpris

Exportpris

| (184) | Exportpriset fastställdes med den allmänna metoden i avsnitt 3.1.2 ovan och i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. För försäljning via närstående importörer beräknades exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(184)

Exportpriset fastställdes med den allmänna metoden i avsnitt 3.1.2 ovan och i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. För försäljning via närstående importörer beräknades exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen.

| (185) | Den exporterande tillverkaren ansåg att den schweiziska handlaren Metinvest International SA (nedan kallad MISA) utgjorde en del av exportavdelningen av tillverkningsanläggningarna eftersom handlaren inte gjorde några tullklareringar av varorna som levererades till unionen. Dessutom ansåg den exporterande tillverkaren att inga avdrag skulle göras för handlarens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst (eller nominell provision) eftersom det i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen inte gäller det aktuella fallet där handlaren inte har sin verksamhet i unionen. |
| --- | --- |

(185)

Den exporterande tillverkaren ansåg att den schweiziska handlaren Metinvest International SA (nedan kallad MISA) utgjorde en del av exportavdelningen av tillverkningsanläggningarna eftersom handlaren inte gjorde några tullklareringar av varorna som levererades till unionen. Dessutom ansåg den exporterande tillverkaren att inga avdrag skulle göras för handlarens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst (eller nominell provision) eftersom det i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen inte gäller det aktuella fallet där handlaren inte har sin verksamhet i unionen.

MISA

| (186) | Kommissionen konstruerade inte exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen för exportförsäljning till oberoende köpare via den schweiziska handlaren. Även om ansvaret för tullklarering ligger hos köparen ändrar inte detta det faktum att försäljningarna utförs av den närstående handlaren, som har försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och som vanligen strävar efter att gå med vinst på sina tjänster. Därför ansåg kommissionen enligt skäl (194) att en justering i enlighet med artikel 2.10 i) i grundförordningen är motiverad. |
| --- | --- |

(186)

Kommissionen konstruerade inte exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen för exportförsäljning till oberoende köpare via den schweiziska handlaren. Även om ansvaret för tullklarering ligger hos köparen ändrar inte detta det faktum att försäljningarna utförs av den närstående handlaren, som har försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och som vanligen strävar efter att gå med vinst på sina tjänster. Därför ansåg kommissionen enligt skäl (194) att en justering i enlighet med artikel 2.10 i) i grundförordningen är motiverad.

| (187) | I sina synpunkter på informationsdokumentet ansåg den exporterande tillverkaren att MISA inte är en handlare med vinstsyfte utan ett närstående företag med verksamhet som normalt ingår i en intern exportförsäljningsavdelnings uppgifter. |
| --- | --- |

(187)

I sina synpunkter på informationsdokumentet ansåg den exporterande tillverkaren att MISA inte är en handlare med vinstsyfte utan ett närstående företag med verksamhet som normalt ingår i en intern exportförsäljningsavdelnings uppgifter.

| (188) | Mot bakgrund av tillgänglig bevisning instämde kommissionen inte i detta påstående. MISA är ett företag med vinstsyfte som själva beskriver sig som ett företag som vill hitta balansen mellan lönsamhet, kundnöjdhet och riskhantering. MISA:s verksamhet är inte begränsad till försäljningen av Metinvest Groups produkter. MISA och tillverkningsanläggningarna har olika ägare. Slutligen undertecknar MISA detaljerade försäljnings- och inköpsavtal med tillverkningsanläggningarna. Dessa avtal innehåller klausuler om sanktioner om respektive skyldigheter inte uppfylls eller bara uppfylls till viss del, samt tvistlösning med tredjepart, som oftare förekommer i avtal mellan oberoende handlare än i avtal mellan tillverknings- och försäljningsavdelningarna i samma företag. Mot bakgrund av dessa bevis drar kommissionen slutsatsen att förbindelserna mellan MISA och de två tillverkningsanläggningarna är mer av en agentförbindelse än en integrerad försäljningsavdelning. De relevanta justeringarna är motiverade enligt förklaringen i skäl (194) om MISA deltar i en transaktion. |
| --- | --- |

(188)

Mot bakgrund av tillgänglig bevisning instämde kommissionen inte i detta påstående. MISA är ett företag med vinstsyfte som själva beskriver sig som ett företag som vill hitta balansen mellan lönsamhet, kundnöjdhet och riskhantering. MISA:s verksamhet är inte begränsad till försäljningen av Metinvest Groups produkter. MISA och tillverkningsanläggningarna har olika ägare. Slutligen undertecknar MISA detaljerade försäljnings- och inköpsavtal med tillverkningsanläggningarna. Dessa avtal innehåller klausuler om sanktioner om respektive skyldigheter inte uppfylls eller bara uppfylls till viss del, samt tvistlösning med tredjepart, som oftare förekommer i avtal mellan oberoende handlare än i avtal mellan tillverknings- och försäljningsavdelningarna i samma företag. Mot bakgrund av dessa bevis drar kommissionen slutsatsen att förbindelserna mellan MISA och de två tillverkningsanläggningarna är mer av en agentförbindelse än en integrerad försäljningsavdelning. De relevanta justeringarna är motiverade enligt förklaringen i skäl (194) om MISA deltar i en transaktion.

| (189) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet antydde den exporterande tillverkaren med hänvisning till tillämpningen av artikel 2.8 i grundförordningen gällande försäljningen via MISA att kommissionen godkänt att MISA fungerar som en exportförsäljningsavdelning inom gruppen. Den exporterande tillverkaren fortsatte att motsätta sig tillämpningen av artikel 2.10 i) i grundförordningen och ansåg att MISA inte fungerar som en agent eller en handlare. För att betona detta ansåg den exporterande tillverkaren att MISA endast står för en obetydlig och nischad andel av produkterna som inte tillverkas av gruppen. Den exporterande tillverkaren ansåg sedan att det faktum att MISA försöker hitta rätt balans mellan lönsamhet, kundnöjdhet och riskhantering, eller att de sluter detaljerade försäljnings- och inköpsavtal med tillverkningsanläggningar, eller att de har sin egen direktör och personal som inte är de samma som på anläggningarna i Ukraina skulle vara krav som följer av de rättsliga villkoren som krävs i Ukraina och Schweiz. |
| --- | --- |

(189)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet antydde den exporterande tillverkaren med hänvisning till tillämpningen av artikel 2.8 i grundförordningen gällande försäljningen via MISA att kommissionen godkänt att MISA fungerar som en exportförsäljningsavdelning inom gruppen. Den exporterande tillverkaren fortsatte att motsätta sig tillämpningen av artikel 2.10 i) i grundförordningen och ansåg att MISA inte fungerar som en agent eller en handlare. För att betona detta ansåg den exporterande tillverkaren att MISA endast står för en obetydlig och nischad andel av produkterna som inte tillverkas av gruppen. Den exporterande tillverkaren ansåg sedan att det faktum att MISA försöker hitta rätt balans mellan lönsamhet, kundnöjdhet och riskhantering, eller att de sluter detaljerade försäljnings- och inköpsavtal med tillverkningsanläggningar, eller att de har sin egen direktör och personal som inte är de samma som på anläggningarna i Ukraina skulle vara krav som följer av de rättsliga villkoren som krävs i Ukraina och Schweiz.

| (190) | Enligt förklaringen ovan godkände kommissionen inte att MISA agerade som exportförsäljningsavdelning i gruppen. MISA agerade som en närstående handlare och därför tillämpade kommissionen artikel 2.8 jämförd med artikel 2.10 i) i grundförordningen. Dessutom säljer inte MISA bara en obetydlig eller nischad andel av produkterna som inte tillverkas av gruppen, även om detta är av betydelse för detta avgörande. MISA säljer även betydande mängder av tredjepartsprodukter till gruppen. När det gäller bevisningen som beskrivs i skäl (188) above, ansåg den exporterande tillverkaren att dessa delar endast krävs enligt lagstiftningen och att de inte upphäver MISA:s ställning som exportavdelning. Inga ytterligare uppgifter om vilka lagar och delar som krävs tillhandahölls. Den exporterande tillverkaren förklarade inte heller varför delar som att ha ett vinstsyfte (vilket tidigare bestreds av den exporterande tillverkaren i sina synpunkter på informationsdokumentet) eller att ha avtal med klausuler om sanktioner om respektive skyldigheter inte uppfylls eller bara uppfylls till viss del, samt tvistlösning med tredjepart inte skulle upphäva MISA:s ställning som exportavdelning. Därför krävs inga ytterligare synpunkter i denna fråga. |
| --- | --- |

(190)

Enligt förklaringen ovan godkände kommissionen inte att MISA agerade som exportförsäljningsavdelning i gruppen. MISA agerade som en närstående handlare och därför tillämpade kommissionen artikel 2.8 jämförd med artikel 2.10 i) i grundförordningen. Dessutom säljer inte MISA bara en obetydlig eller nischad andel av produkterna som inte tillverkas av gruppen, även om detta är av betydelse för detta avgörande. MISA säljer även betydande mängder av tredjepartsprodukter till gruppen. När det gäller bevisningen som beskrivs i skäl (188) above, ansåg den exporterande tillverkaren att dessa delar endast krävs enligt lagstiftningen och att de inte upphäver MISA:s ställning som exportavdelning. Inga ytterligare uppgifter om vilka lagar och delar som krävs tillhandahölls. Den exporterande tillverkaren förklarade inte heller varför delar som att ha ett vinstsyfte (vilket tidigare bestreds av den exporterande tillverkaren i sina synpunkter på informationsdokumentet) eller att ha avtal med klausuler om sanktioner om respektive skyldigheter inte uppfylls eller bara uppfylls till viss del, samt tvistlösning med tredjepart inte skulle upphäva MISA:s ställning som exportavdelning. Därför krävs inga ytterligare synpunkter i denna fråga.

| (191) | Av de skäl som anges ovan avvisades denna begäran. |
| --- | --- |

(191)

Av de skäl som anges ovan avvisades denna begäran.

3.6.3   Jämförelse

Jämförelse

| (192) | Kommissionen jämförde normalvärdet och den enda exporterande tillverkarens exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(192)

Kommissionen jämförde normalvärdet och den enda exporterande tillverkarens exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (193) | Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för importavgifter (mellan 0,1 % och 0,7 %), transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader (mellan 1 % och 8 %), paketering (mellan 0 % och 0,1 %), kreditkostnader (mellan 0 % och 0,7 %), kostnader efter försäljning (mellan 0,1 % och 0,4 %), bankavgifter (mellan 0 % och 0,3 %) och provisioner (mellan 0 % och 0,2 %). |
| --- | --- |

(193)

Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för importavgifter (mellan 0,1 % och 0,7 %), transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader (mellan 1 % och 8 %), paketering (mellan 0 % och 0,1 %), kreditkostnader (mellan 0 % och 0,7 %), kostnader efter försäljning (mellan 0,1 % och 0,4 %), bankavgifter (mellan 0 % och 0,3 %) och provisioner (mellan 0 % och 0,2 %).

| (194) | Eftersom all försäljning till unionen genomfördes via den närstående handlaren i Schweiz gjordes en relevant justering mot bakgrund av artikel 2.10 i) i grundförordningen. |
| --- | --- |

(194)

Eftersom all försäljning till unionen genomfördes via den närstående handlaren i Schweiz gjordes en relevant justering mot bakgrund av artikel 2.10 i) i grundförordningen.

| (195) | Den exporterande tillverkaren begärde en justering för handelsled i enlighet med artikel 2.10 d i) i grundförordningen med motiveringen att försäljningskanalerna för den likadana produkten på den inhemska marknaden skiljde sig betydligt från kanalerna för försäljning av den berörda produkten till unionen, och därför påverkades prisjämförbarheten. Tillverkaren ansåg även att det fanns konsekventa och tydliga skillnader i de olika handelsledens funktioner och priser på den inhemska marknaden och i exportförsäljningen till unionen. |
| --- | --- |

(195)

Den exporterande tillverkaren begärde en justering för handelsled i enlighet med artikel 2.10 d i) i grundförordningen med motiveringen att försäljningskanalerna för den likadana produkten på den inhemska marknaden skiljde sig betydligt från kanalerna för försäljning av den berörda produkten till unionen, och därför påverkades prisjämförbarheten. Tillverkaren ansåg även att det fanns konsekventa och tydliga skillnader i de olika handelsledens funktioner och priser på den inhemska marknaden och i exportförsäljningen till unionen.

| (196) | Den exporterande tillverkaren kunde inte uppvisa konsekventa och tydliga skillnader i säljarens olika handelsleds funktioner och priser på det exporterande landets inhemska marknad. Inte heller de uppgifter som den exporterande tillverkaren tillhandahållit visade några skillnader. Kommissionen avslog därför denna begäran. |
| --- | --- |

(196)

Den exporterande tillverkaren kunde inte uppvisa konsekventa och tydliga skillnader i säljarens olika handelsleds funktioner och priser på det exporterande landets inhemska marknad. Inte heller de uppgifter som den exporterande tillverkaren tillhandahållit visade några skillnader. Kommissionen avslog därför denna begäran.

| (197) | I sina synpunkter på informationsdokumentet motsatte sig den exporterande tillverkaren starkt denna motivering med att den var godtycklig och ogrundad. Trots detta tillhandahöll tillverkaren inte några bevis på konsekventa och tydliga skillnader i säljarens olika handelsleds funktioner och priser på det exporterande landets inhemska marknad. Istället fokuserade tillverkaren endast på den första delen av kravet med motiveringen att det finns konsekventa och tydliga skillnader i försäljningens olika funktioner och priser i handelsleden på olika marknader och utelämnade därmed kravet att detta skulle vara synligt på den inhemska marknaden. Kommissionen kontrollerade mycket riktigt säljarens priser för de olika handelsleden på den inhemska marknaden och kunde inte hitta några konsekventa och tydliga skillnader. |
| --- | --- |

(197)

I sina synpunkter på informationsdokumentet motsatte sig den exporterande tillverkaren starkt denna motivering med att den var godtycklig och ogrundad. Trots detta tillhandahöll tillverkaren inte några bevis på konsekventa och tydliga skillnader i säljarens olika handelsleds funktioner och priser på det exporterande landets inhemska marknad. Istället fokuserade tillverkaren endast på den första delen av kravet med motiveringen att det finns konsekventa och tydliga skillnader i försäljningens olika funktioner och priser i handelsleden på olika marknader och utelämnade därmed kravet att detta skulle vara synligt på den inhemska marknaden. Kommissionen kontrollerade mycket riktigt säljarens priser för de olika handelsleden på den inhemska marknaden och kunde inte hitta några konsekventa och tydliga skillnader.

| (198) | Den exporterande tillverkaren hävdade att om kommissionen ansåg att artikel 2.10 d i) i grundförordningen inte skulle tillämpas borde kommissionen ha tillämpat artikel 2.10 d ii) i grundförordningen. Utöver en vag hänvisning till prima facie-bevisning lämnade därmed den exporterande tillverkaren inte ett enda argument för varför denna bestämmelse skulle tillämpas. De relevanta handelsleden fanns på den inhemska marknaden och det har inte varit tydligt att vissa funktioner gäller andra handelsled än de som ska användas i jämförelsen. Den bestämmelsen är därför inte tillämplig på den åtgärd som behandlas i detta ärende. |
| --- | --- |

(198)

Den exporterande tillverkaren hävdade att om kommissionen ansåg att artikel 2.10 d i) i grundförordningen inte skulle tillämpas borde kommissionen ha tillämpat artikel 2.10 d ii) i grundförordningen. Utöver en vag hänvisning till prima facie-bevisning lämnade därmed den exporterande tillverkaren inte ett enda argument för varför denna bestämmelse skulle tillämpas. De relevanta handelsleden fanns på den inhemska marknaden och det har inte varit tydligt att vissa funktioner gäller andra handelsled än de som ska användas i jämförelsen. Den bestämmelsen är därför inte tillämplig på den åtgärd som behandlas i detta ärende.

prima facie

| (199) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg den exporterande tillverkaren att kommissionen motsade sitt eget resonemang eftersom den exporterande tillverkaren inte uppvisade klara och tydliga olikheter mellan säljarens funktioner och priser i de olika handelsleden trots att det finns olika handelsled på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(199)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg den exporterande tillverkaren att kommissionen motsade sitt eget resonemang eftersom den exporterande tillverkaren inte uppvisade klara och tydliga olikheter mellan säljarens funktioner och priser i de olika handelsleden trots att det finns olika handelsled på hemmamarknaden.

| (200) | Kommissionen ansåg inte att detta påstående var motsägelsefullt. |
| --- | --- |

(200)

Kommissionen ansåg inte att detta påstående var motsägelsefullt.

| (201) | Dessutom ansåg den exporterande tillverkaren i sitt meddelande av den 5 januari 2017 att man för kommissionen presenterat analyser och jämförelser av de olika handelsleden på hemmamarknaden genom att identifiera och jämföra handelsleden på hemmamarknaden och sedan uppvisat en tydlig skillnad i priserna mellan dessa led. |
| --- | --- |

(201)

Dessutom ansåg den exporterande tillverkaren i sitt meddelande av den 5 januari 2017 att man för kommissionen presenterat analyser och jämförelser av de olika handelsleden på hemmamarknaden genom att identifiera och jämföra handelsleden på hemmamarknaden och sedan uppvisat en tydlig skillnad i priserna mellan dessa led.

| (202) | Kommissionen svarade genom att påpeka att företaget i det relevanta meddelandet hade jämfört olika inhemska försäljningskanaler, inte handelsled, vid en av sina tillverkningsanläggningar. I den redan bristfälliga jämförelsen fortsatte den exporterande tillverkaren att hävda att den kanal som är mest jämförbar med unionens försäljningskanal är den direkta, dvs. den utan inblandning av dess inhemska handlare. Ingen bevisning för varför detta skulle vara fallet tillhandahölls, särskilt med beaktande av att all försäljning till unionen gjordes via en närstående handlare i Schweiz, dvs. MISA. Kommissionen stod därför fast vid att den exporterande tillverkaren kunde inte uppvisa att det fanns klara och tydliga olikheter mellan säljarens funktioner och priser i de olika handelsleden på exportlandets hemmamarknad. |
| --- | --- |

(202)

Kommissionen svarade genom att påpeka att företaget i det relevanta meddelandet hade jämfört olika inhemska försäljningskanaler, inte handelsled, vid en av sina tillverkningsanläggningar. I den redan bristfälliga jämförelsen fortsatte den exporterande tillverkaren att hävda att den kanal som är mest jämförbar med unionens försäljningskanal är den direkta, dvs. den utan inblandning av dess inhemska handlare. Ingen bevisning för varför detta skulle vara fallet tillhandahölls, särskilt med beaktande av att all försäljning till unionen gjordes via en närstående handlare i Schweiz, dvs. MISA. Kommissionen stod därför fast vid att den exporterande tillverkaren kunde inte uppvisa att det fanns klara och tydliga olikheter mellan säljarens funktioner och priser i de olika handelsleden på exportlandets hemmamarknad.

| (203) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet hävdade den exporterande tillverkaren också att kommissionen inte tagit hänsyn till det faktum att tillverkaren lämnat in en reviderad förteckning av exportförsäljningen för det närstående företaget MISA. I förteckningen hänvisade den exporterande tillverkaren till kommissionens meddelande avseende identifiering av handelsled för ett stort antal transaktioner, som var felaktiga i det ursprungliga svaret på antidumpningsfrågeformuläret. Den exporterande tillverkaren påstod att det inte kan sägas att denna information lämnades in för sent i undersökningen, eftersom kommissionen vid behov kunde ha kontrollerat den under sitt kontrollbesök på företagets anläggningar i unionen. |
| --- | --- |

(203)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet hävdade den exporterande tillverkaren också att kommissionen inte tagit hänsyn till det faktum att tillverkaren lämnat in en reviderad förteckning av exportförsäljningen för det närstående företaget MISA. I förteckningen hänvisade den exporterande tillverkaren till kommissionens meddelande avseende identifiering av handelsled för ett stort antal transaktioner, som var felaktiga i det ursprungliga svaret på antidumpningsfrågeformuläret. Den exporterande tillverkaren påstod att det inte kan sägas att denna information lämnades in för sent i undersökningen, eftersom kommissionen vid behov kunde ha kontrollerat den under sitt kontrollbesök på företagets anläggningar i unionen.

| (204) | Kommissionen instämmer inte i detta påstående. Ytterligare information om MISA:s försäljning tillhandahölls efter kontrollen av företaget. För att säkerställa att en sådan situation kan undvikas hade kommissionen före kontrollen av MISA:s anläggningar i sitt meddelande av den 17 januari 2017 påmint företaget om att i de fall ett påstående eller något av dess aspekter kräver kontroll måste sådana uppgifter lämnas in i rimlig tid före kontrollbesöket så att handläggarna kan förbereda relevant del av besöket. Slutligen, även om kommissionen kunde kontrollera dessa uppgifter på MISA:s anläggningar ändrar inte det ovan nämnda faktum att den exporterande tillverkaren inte uppvisade klara och tydliga olikheter mellan säljarens funktioner och priser i de olika handelsleden på exportlandets hemmamarknad. |
| --- | --- |

(204)

Kommissionen instämmer inte i detta påstående. Ytterligare information om MISA:s försäljning tillhandahölls efter kontrollen av företaget. För att säkerställa att en sådan situation kan undvikas hade kommissionen före kontrollen av MISA:s anläggningar i sitt meddelande av den 17 januari 2017 påmint företaget om att i de fall ett påstående eller något av dess aspekter kräver kontroll måste sådana uppgifter lämnas in i rimlig tid före kontrollbesöket så att handläggarna kan förbereda relevant del av besöket. Slutligen, även om kommissionen kunde kontrollera dessa uppgifter på MISA:s anläggningar ändrar inte det ovan nämnda faktum att den exporterande tillverkaren inte uppvisade klara och tydliga olikheter mellan säljarens funktioner och priser i de olika handelsleden på exportlandets hemmamarknad.

| (205) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet upprepade den exporterande tillverkaren sin begäran att om kommissionen ansåg att bevisningen som lämnats in av företaget till stöd för sin begäran enligt artikel 2.10 d i) i grundförordningen inte uppvisade klara och tydliga olikheter mellan säljarens funktioner och priser i de olika handelsleden på exportlandets hemmamarknad kunde samma bevisning ha använts av kommissionen vid tillämpning av en särskild justering enligt artikel 2.10 d ii), dvs. vid avsaknad av relevanta led på [exportländernas] hemmamarknad. Enligt vad som nämnts ovan ansåg kommissionen att de relevanta handelsleden fanns på hemmamarknaden. Den exporterande tillverkaren kunde inte uppvisa att det fanns klara och tydliga olikheter mellan säljarens funktioner och priser i de olika handelsleden, men detta ändrar inte det faktum att det fanns olika led på hemmamarknaden. Villkoren för tillämpning av artikel 2.10 d ii) i grundförordningen uppfylldes därmed inte. |
| --- | --- |

(205)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet upprepade den exporterande tillverkaren sin begäran att om kommissionen ansåg att bevisningen som lämnats in av företaget till stöd för sin begäran enligt artikel 2.10 d i) i grundförordningen inte uppvisade klara och tydliga olikheter mellan säljarens funktioner och priser i de olika handelsleden på exportlandets hemmamarknad kunde samma bevisning ha använts av kommissionen vid tillämpning av en särskild justering enligt artikel 2.10 d ii), dvs. vid avsaknad av relevanta led på [exportländernas] hemmamarknad. Enligt vad som nämnts ovan ansåg kommissionen att de relevanta handelsleden fanns på hemmamarknaden. Den exporterande tillverkaren kunde inte uppvisa att det fanns klara och tydliga olikheter mellan säljarens funktioner och priser i de olika handelsleden, men detta ändrar inte det faktum att det fanns olika led på hemmamarknaden. Villkoren för tillämpning av artikel 2.10 d ii) i grundförordningen uppfylldes därmed inte.

| (206) | Av de skäl som anges ovan avvisades denna begäran. |
| --- | --- |

(206)

Av de skäl som anges ovan avvisades denna begäran.

| (207) | Den exporterande tillverkaren ansåg även att man för en rättvis jämförelse borde justera normalvärdet mot bakgrund av transportkostnaderna för den likadana produkten mellan tillverkningsanläggningen och den närstående inhemska handlaren. |
| --- | --- |

(207)

Den exporterande tillverkaren ansåg även att man för en rättvis jämförelse borde justera normalvärdet mot bakgrund av transportkostnaderna för den likadana produkten mellan tillverkningsanläggningen och den närstående inhemska handlaren.

| (208) | Enligt artikel 2.10 e i grundförordningen gäller att justering ska göras för olikheter i de kostnader som direkt sammanhänger med befordran av den berörda produkten och/eller den likadana produkten från exportörens lokaler till en oberoende köpare, om dessa kostnader är inkluderade i försäljningspriserna. Denna bestämmelse omfattar inte transportkostnaderna mellan de två närstående parterna, som inte heller verkar ingå i priset som anges för den oberoende köparen. Kommissionen tillbakavisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(208)

Enligt artikel 2.10 e i grundförordningen gäller att justering ska göras för olikheter i de kostnader som direkt sammanhänger med befordran av den berörda produkten och/eller den likadana produkten från exportörens lokaler till en oberoende köpare, om dessa kostnader är inkluderade i försäljningspriserna. Denna bestämmelse omfattar inte transportkostnaderna mellan de två närstående parterna, som inte heller verkar ingå i priset som anges för den oberoende köparen. Kommissionen tillbakavisade därför detta påstående.

3.6.4   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (209) | Efter informationsdokumentet lämnade den exporterande tillverkaren in en ny uppsättning information för de närstående importörernas försäljning. Informationen kontrollerades sedan av kommissionen. Dessa nya siffror gällde den ursprungliga dumpningsberäkningen som fastställts i informationsdokumentet. |
| --- | --- |

(209)

Efter informationsdokumentet lämnade den exporterande tillverkaren in en ny uppsättning information för de närstående importörernas försäljning. Informationen kontrollerades sedan av kommissionen. Dessa nya siffror gällde den ursprungliga dumpningsberäkningen som fastställts i informationsdokumentet.

| (210) | För den exporterande tillverkaren jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(210)

För den exporterande tillverkaren jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (211) | Nivån på samarbetsviljan var mycket hög från Ukrainas sida eftersom exporten från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren utgjorde mer än 95 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta fastställde kommissionen den landsomfattande dumpningsmarginalen till samma nivå som för den enda exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(211)

Nivån på samarbetsviljan var mycket hög från Ukrainas sida eftersom exporten från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren utgjorde mer än 95 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta fastställde kommissionen den landsomfattande dumpningsmarginalen till samma nivå som för den enda exporterande tillverkaren.

| (212) | Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset för kostnader, försäkring och frakt (cif-priset) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Metinvest Group | 19,4 % |
| Alla andra företag | 19,4 % |

(212)

Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset för kostnader, försäkring och frakt (cif-priset) vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Metinvest Group

19,4 %

Alla andra företag

19,4 %

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (213) | I samband med fastställandet av representativitet lämnade 17 företag tillverknings- och försäljningsuppgifter och angav att de tillverkat den likadana produkten under undersökningsperioden. På grundval av tillgängliga uppgifter i klagomålet står dessa företag för omkring 90 % av tillverkningen av den likadana produkten i unionen. |
| --- | --- |

(213)

I samband med fastställandet av representativitet lämnade 17 företag tillverknings- och försäljningsuppgifter och angav att de tillverkat den likadana produkten under undersökningsperioden. På grundval av tillgängliga uppgifter i klagomålet står dessa företag för omkring 90 % av tillverkningen av den likadana produkten i unionen.

| (214) | Utöver dessa 17 företag fanns det fem andra företag som tillverkade den likadana produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(214)

Utöver dessa 17 företag fanns det fem andra företag som tillverkade den likadana produkten under undersökningsperioden.

| (215) | En berörd part ansåg att information från den italienska tillverkaren Ilva skulle snedvrida bilden av skadan för hela unionens stålindustri med hänsyn till företagets särskilda situation (13) och att den italienska tillverkaren därför skulle utelämnas. Enligt artikel 4.1 i grundförordningen avser emellertid begreppet unionsindustri alla producenter inom unionen vilka tillverkar den likadana produkten eller där produkten utgör en betydande del av tillverkningen. Kommissionen hade ingen anledning att begränsa sin analys till en större andel och analyserade därför hela industrin, inklusive Ilva. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(215)

En berörd part ansåg att information från den italienska tillverkaren Ilva skulle snedvrida bilden av skadan för hela unionens stålindustri med hänsyn till företagets särskilda situation (13) och att den italienska tillverkaren därför skulle utelämnas. Enligt artikel 4.1 i grundförordningen avser emellertid begreppet unionsindustri alla producenter inom unionen vilka tillverkar den likadana produkten eller där produkten utgör en betydande del av tillverkningen. Kommissionen hade ingen anledning att begränsa sin analys till en större andel och analyserade därför hela industrin, inklusive Ilva. Detta påstående avvisades därför.

13

| (216) | Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden fastställdes till cirka 72,9 miljoner ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av uppgifter från klaganden och från alla kända tillverkare i unionen. De sex unionstillverkare som ingick i urvalet stod för mer än 45 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av den likadana produkten vilket anges i skäl (7) och betraktas som ett representativt urval. |
| --- | --- |

(216)

Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden fastställdes till cirka 72,9 miljoner ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av uppgifter från klaganden och från alla kända tillverkare i unionen. De sex unionstillverkare som ingick i urvalet stod för mer än 45 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av den likadana produkten vilket anges i skäl (7) och betraktas som ett representativt urval.

| (217) | Unionstillverkarna uppvisade olika affärsmodeller och hade en varierande grad av vertikal integration. Unionsindustrin kan dock överlag karaktäriseras som en industri med hög grad av vertikal integration, vilket utvecklas ytterligare i skäl (219) nedan. |
| --- | --- |

(217)

Unionstillverkarna uppvisade olika affärsmodeller och hade en varierande grad av vertikal integration. Unionsindustrin kan dock överlag karaktäriseras som en industri med hög grad av vertikal integration, vilket utvecklas ytterligare i skäl (219) nedan.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (218) | Såsom anges i skäl (45) klassificeras den berörda produkten enligt ett antal KN-nummer inklusive vissa ex-nummer. För att inte underskatta förbrukningen i unionen, och med tanke på den marginella inverkan dessa nummer uppenbarligen har på den totala förbrukningen, har importvolymerna för ex-numren beaktats till fullo vid beräkningen av förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(218)

Såsom anges i skäl (45) klassificeras den berörda produkten enligt ett antal KN-nummer inklusive vissa ex-nummer. För att inte underskatta förbrukningen i unionen, och med tanke på den marginella inverkan dessa nummer uppenbarligen har på den totala förbrukningen, har importvolymerna för ex-numren beaktats till fullo vid beräkningen av förbrukningen i unionen.

| (219) | Eftersom unionsindustrin till största delen är vertikalt integrerad och den berörda produkten anses vara råvara för tillverkningen av olika produkter i ett senare led med ett mervärde, börjande med kallvalsade produkter, analyserades företagsintern förbrukning och förbrukning på den öppna marknaden separat. |
| --- | --- |

(219)

Eftersom unionsindustrin till största delen är vertikalt integrerad och den berörda produkten anses vara råvara för tillverkningen av olika produkter i ett senare led med ett mervärde, börjande med kallvalsade produkter, analyserades företagsintern förbrukning och förbrukning på den öppna marknaden separat.

| (220) | Skillnaden mellan företagsintern förbrukning och förbrukning på den öppna marknaden har betydelse för analysen av risk för skada. Dessutom anges internpriserna på den företagsinterna marknaden inom grupperna enligt olika prisprinciper. Tillverkning som är avsedd för den öppna marknaden i unionen konkurrerar däremot direkt med importen av den berörda produkten och säljs till marknadspriser. |
| --- | --- |

(220)

Skillnaden mellan företagsintern förbrukning och förbrukning på den öppna marknaden har betydelse för analysen av risk för skada. Dessutom anges internpriserna på den företagsinterna marknaden inom grupperna enligt olika prisprinciper. Tillverkning som är avsedd för den öppna marknaden i unionen konkurrerar däremot direkt med importen av den berörda produkten och säljs till marknadspriser.

| (221) | För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin inhämtade kommissionen uppgifter för hela verksamheten när det gäller den likadana produkten och fastställde om tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden. Kommissionen konstaterade att cirka 58 % av unionstillverkarnas sammanlagda tillverkning var avsedd för företagsintern användning under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(221)

För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin inhämtade kommissionen uppgifter för hela verksamheten när det gäller den likadana produkten och fastställde om tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden. Kommissionen konstaterade att cirka 58 % av unionstillverkarnas sammanlagda tillverkning var avsedd för företagsintern användning under undersökningsperioden.

| (222) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut noterade den serbiska exporterande tillverkaren att förbrukningen på den öppna marknaden av den berörda produkten minskade mellan 2015 och undersökningsperioden med mer än 1,2 miljoner ton och att detta innebär en omfattande minskning av förbrukningen i unionen under det andra halvåret 2015. Tillverkaren uppmanade därför kommissionen att ytterligare undersöka om försäljningsuppgifterna från unionsindustrin på den öppna marknaden var helt korrekta. |
| --- | --- |

(222)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut noterade den serbiska exporterande tillverkaren att förbrukningen på den öppna marknaden av den berörda produkten minskade mellan 2015 och undersökningsperioden med mer än 1,2 miljoner ton och att detta innebär en omfattande minskning av förbrukningen i unionen under det andra halvåret 2015. Tillverkaren uppmanade därför kommissionen att ytterligare undersöka om försäljningsuppgifterna från unionsindustrin på den öppna marknaden var helt korrekta.

| (223) | Kommissionen analyserade försäljnings- och förbrukningsuppgifter från unionsindustrin och bekräftade att informationen om förbrukningen på den öppna marknaden i unionsindustrin var korrekt och tillförlitlig. |
| --- | --- |

(223)

Kommissionen analyserade försäljnings- och förbrukningsuppgifter från unionsindustrin och bekräftade att informationen om förbrukningen på den öppna marknaden i unionsindustrin var korrekt och tillförlitlig.

4.2.1   Företagsintern förbrukning på unionsmarknaden

Företagsintern förbrukning på unionsmarknaden

| (224) | Kommissionen fastställde den företagsinterna förbrukningen i unionen på grundval av den företagsinterna användningen och den företagsinterna försäljningen på unionsmarknaden för alla kända tillverkare i unionen. Den företagsinterna förbrukningen i unionen uppvisade följande utveckling beräknad på denna grundval:

  Tabell 1


  Företagsintern förbrukning på unionsmarknaden (i ton) | 2013 | 2014 | 2015 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Företagsintern förbrukning | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 | 42 454 866 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 101 | 100 | 100 |
| Källa: Eurofers svar på frågeformuläret |

(224)

Kommissionen fastställde den företagsinterna förbrukningen i unionen på grundval av den företagsinterna användningen och den företagsinterna försäljningen på unionsmarknaden för alla kända tillverkare i unionen. Den företagsinterna förbrukningen i unionen uppvisade följande utveckling beräknad på denna grundval:

Tabell 1

Tabell 1

Företagsintern förbrukning på unionsmarknaden (i ton)

Företagsintern förbrukning på unionsmarknaden (i ton)

2013

2014

2015

UP

Företagsintern förbrukning

42 418 062

42 887 175

42 271 071

42 454 866

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

101

101

100

100

100

100

Källa: Eurofers svar på frågeformuläret

Källa:

| (225) | Under skadeundersökningsperioden var den företagsinterna förbrukningen på unionsmarknaden oförändrad. |
| --- | --- |

(225)

Under skadeundersökningsperioden var den företagsinterna förbrukningen på unionsmarknaden oförändrad.

4.2.2   Förbrukning på den öppna marknaden (unionsmarknaden)

Förbrukning på den öppna marknaden (unionsmarknaden)

| (226) | Kommissionen fastställde förbrukningen i på den öppna marknaden på grundval av a) alla kända unionstillverkares försäljning på unionsmarknaden b) importen till unionen från samtliga tredjeländer enligt Eurostats uppgifter, men även med beaktande av de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i de berörda tredjeländerna. Förbrukningen på den öppna marknaden i unionen uppvisade följande utveckling beräknad på denna grundval:

  Tabell 2


  Förbrukning på den öppna marknaden (i ton) | 2013 | 2014 | 2015 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning på den öppna marknaden | 32 292 192 | 33 139 474 | 35 156 318 | 33 930 726 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 103 | 109 | 105 |
| Källa: Eurofers svar på frågeformuläret |

(226)

Kommissionen fastställde förbrukningen i på den öppna marknaden på grundval av a) alla kända unionstillverkares försäljning på unionsmarknaden b) importen till unionen från samtliga tredjeländer enligt Eurostats uppgifter, men även med beaktande av de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i de berörda tredjeländerna. Förbrukningen på den öppna marknaden i unionen uppvisade följande utveckling beräknad på denna grundval:

Tabell 2

Tabell 2

Förbrukning på den öppna marknaden (i ton)

Förbrukning på den öppna marknaden (i ton)

2013

2014

2015

UP

Förbrukning på den öppna marknaden

32 292 192

33 139 474

35 156 318

33 930 726

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

103

103

109

109

105

105

Källa: Eurofers svar på frågeformuläret

Källa:

| (227) | Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen på den öppna marknaden i unionen med cirka 5 %. Ökningen berodde främst på den ekonomiska återhämtningen för industrin i senare led. |
| --- | --- |

(227)

Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen på den öppna marknaden i unionen med cirka 5 %. Ökningen berodde främst på den ekonomiska återhämtningen för industrin i senare led.

4.3   Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna och importvolymer och importpriser från de berörda länderna

Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna och importvolymer och importpriser från de berörda länderna

4.3.1   Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna

Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna

| (228) | Kommissionen undersökte om importen av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna skulle bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(228)

Kommissionen undersökte om importen av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna skulle bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

| (229) | I artikeln anges att import från mer än ett land ska bedömas sammantaget endast om det fastställs att






  a) | varje lands dumpningsmarginal är högre än miniminivån enligt artikel 9.3 och omfattningen av importen från varje enskilt land inte är försumbar och |
| --- | --- | --- |

(229)

I artikeln anges att import från mer än ett land ska bedömas sammantaget endast om det fastställs att

a)

varje lands dumpningsmarginal är högre än miniminivån enligt artikel 9.3 och omfattningen av importen från varje enskilt land inte är försumbar och

| b) | det är lämpligt att slå samman verkan av importen vid skadebedömningen med hänsyn till konkurrensvillkoren mellan de olika importerade produkterna och konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna och den likadana unionsprodukten. |
| --- | --- |

b)

det är lämpligt att slå samman verkan av importen vid skadebedömningen med hänsyn till konkurrensvillkoren mellan de olika importerade produkterna och konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna och den likadana unionsprodukten.

| (230) | Dumpningsmarginalerna som fastställts med hänsyn till importen från de berörda länderna anges ovan i avsnitt 3, ”Dumpning”. Samtliga dessa marginaler understiger den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(230)

Dumpningsmarginalerna som fastställts med hänsyn till importen från de berörda länderna anges ovan i avsnitt 3, ”Dumpning”. Samtliga dessa marginaler understiger den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen.

| (231) | Importvolymerna från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina bedömdes inte vara försumbara i den mening som avses i artikel 3.4 i grundförordningen. Under undersökningsperioden hade Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina en marknadsandel på 1,79 %, 3,32 %, 4,29 % respektive 3,17 % enligt tabell 3 nedan. |
| --- | --- |

(231)

Importvolymerna från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina bedömdes inte vara försumbara i den mening som avses i artikel 3.4 i grundförordningen. Under undersökningsperioden hade Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina en marknadsandel på 1,79 %, 3,32 %, 4,29 % respektive 3,17 % enligt tabell 3 nedan.

| (232) | Importvolymerna från Serbien visade sig däremot vara försumbara i den mening som avses i artikel 3.4 i grundförordningen. Importvolymerna från Serbien minskade från 427 558 ton under 2015 till cirka 354 000 ton under undersökningsperioden, vilket innebär en marknadsandel på endast 1,04 %. Kommissionen kan överväga en marknadsandel som ”försumbar” om den är lägre än 1 % vilket fastställts som gräns enligt grundförordningen i det inledande skedet. Kommissionen ansåg emellertid i detta fall att 1,04 % fortfarande är försumbart eftersom 0,04 %är oväsentligt, särskilt när de serbiska importvolymerna relativt sett är betydligt lägre än volymerna från var och ett av de andra fyra länderna. Serbiens importvolymer var nära hälften av volymerna från Brasilien som har den näst lägsta importvolymen.

  Tabell 3


  Importvolym (i ton) och marknadsandel | 2013 | 2014 | 2015 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BRASILIEN |
| Importvolym från Brasilien | 41 895 | 108 973 | 580 525 | 608 541 |
| Brasiliens marknadsandel | 0,13 % | 0,33 % | 1,65 % | 1,79 % |
| IRAN |
| Importvolym från Iran | 125 202 | 527 161 | 1 015 088 | 1 127 659 |
| Irans marknadsandel | 0,39 % | 1,59 % | 2,89 % | 3,32 % |
| RYSSLAND |
| Importvolym från Ryssland | 1 334 322 | 1 376 412 | 1 714 880 | 1 455 436 |
| Rysslands marknadsandel | 4,13 % | 4,15 % | 4,88 % | 4,29 % |
| SERBIEN |
| Importvolym från Serbien | 155 055 | 211 835 | 427 558 | 354 145 |
| Serbiens marknadsandel | 0,48 % | 0,64 % | 1,22 % | 1,04 % |
| UKRAINA |
| Importvolym från Ukraina | 905 397 | 939 545 | 1 084 477 | 1 075 244 |
| Ukrainas marknadsandel | 2,80 % | 2,84 % | 3,08 % | 3,17 % |
| DE BERÖRDA LÄNDERNA |
| Importvolym från de berörda länderna | 2 561 872 | 3 163 926 | 4 822 529 | 4 621 026 |
| De berörda ländernas marknadsandel | 7,93 % | 9,55 % | 13,72 % | 13,62 % |
| Index (2013 = 100) | 100 | 120 | 173 | 172 |
| Källa: Eurostat. Marknadsandelarna fastställdes genom en jämförelse mellan importvolymerna och förbrukningen på den öppna marknaden i unionen enligt tabell 2. |

(232)

Importvolymerna från Serbien visade sig däremot vara försumbara i den mening som avses i artikel 3.4 i grundförordningen. Importvolymerna från Serbien minskade från 427 558 ton under 2015 till cirka 354 000 ton under undersökningsperioden, vilket innebär en marknadsandel på endast 1,04 %. Kommissionen kan överväga en marknadsandel som ”försumbar” om den är lägre än 1 % vilket fastställts som gräns enligt grundförordningen i det inledande skedet. Kommissionen ansåg emellertid i detta fall att 1,04 % fortfarande är försumbart eftersom 0,04 %är oväsentligt, särskilt när de serbiska importvolymerna relativt sett är betydligt lägre än volymerna från var och ett av de andra fyra länderna. Serbiens importvolymer var nära hälften av volymerna från Brasilien som har den näst lägsta importvolymen.

Tabell 3

Tabell 3

Importvolym (i ton) och marknadsandel

Importvolym (i ton) och marknadsandel

2013

2014

2015

UP

BRASILIEN

Importvolym från Brasilien

41 895

108 973

580 525

608 541

Brasiliens marknadsandel

0,13 %

0,33 %

1,65 %

1,79 %

IRAN

Importvolym från Iran

125 202

527 161

1 015 088

1 127 659

Irans marknadsandel

0,39 %

1,59 %

2,89 %

3,32 %

RYSSLAND

Importvolym från Ryssland

1 334 322

1 376 412

1 714 880

1 455 436

Rysslands marknadsandel

4,13 %

4,15 %

4,88 %

4,29 %

SERBIEN

Importvolym från Serbien

155 055

211 835

427 558

354 145

Serbiens marknadsandel

0,48 %

0,64 %

1,22 %

1,04 %

UKRAINA

Importvolym från Ukraina

905 397

939 545

1 084 477

1 075 244

Ukrainas marknadsandel

2,80 %

2,84 %

3,08 %

3,17 %

DE BERÖRDA LÄNDERNA

Importvolym från de berörda länderna

Importvolym från de berörda länderna

2 561 872

3 163 926

4 822 529

4 621 026

De berörda ländernas marknadsandel

7,93 %

9,55 %

13,72 %

13,62 %

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

120

120

173

173

172

172

Källa: Eurostat. Marknadsandelarna fastställdes genom en jämförelse mellan importvolymerna och förbrukningen på den öppna marknaden i unionen enligt tabell 2.

Källa:

| (233) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter och när klaganden hördes den 27 juli 2017 ansåg denne att den serbiska exporten skulle bedömas tillsammans med importen från de fyra övriga länderna eftersom den serbiska exporten överskred minimitröskeln på 1 %. Klaganden ansåg att tröskeln på 1 % inte möjliggör några undantag oavsett hur liten den ytterligare procentsatsen är. |
| --- | --- |

(233)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter och när klaganden hördes den 27 juli 2017 ansåg denne att den serbiska exporten skulle bedömas tillsammans med importen från de fyra övriga länderna eftersom den serbiska exporten överskred minimitröskeln på 1 %. Klaganden ansåg att tröskeln på 1 % inte möjliggör några undantag oavsett hur liten den ytterligare procentsatsen är.

| (234) | Kommissionen avvisade detta argument. Beslutet om huruvida importen ska bedömas tillsammans eller inte måste baseras på samtliga kriterier som anges i artikel 3.3 i grundförordningen. Enligt artikel 3.4 i grundförordningen väger inte något av dessa enskilda kriterier tyngre än något annat. Medan det är korrekt att import från ett land inte kan bedömas tillsammans om volymen är försumbar, innebär det motsatta inte i sig att de måste bedömas tillsammans. I grundförordningen justeras uttryckligen inte några försumbara tröskelvärden. Medan artikel 5.7 i grundförordningen kan fungera som vägledning gällande försumbara importvolymer införlivas inte dessa trösklar enligt artikel 3.4 genom hänvisning. Ordalydelsen ger kommissionen tillräcklig flexibilitet att genomföra en analys från fall till fall mot bakgrund av att de ”extra” volymerna på 0,04 % var oväsentliga. |
| --- | --- |

(234)

Kommissionen avvisade detta argument. Beslutet om huruvida importen ska bedömas tillsammans eller inte måste baseras på samtliga kriterier som anges i artikel 3.3 i grundförordningen. Enligt artikel 3.4 i grundförordningen väger inte något av dessa enskilda kriterier tyngre än något annat. Medan det är korrekt att import från ett land inte kan bedömas tillsammans om volymen är försumbar, innebär det motsatta inte i sig att de måste bedömas tillsammans. I grundförordningen justeras uttryckligen inte några försumbara tröskelvärden. Medan artikel 5.7 i grundförordningen kan fungera som vägledning gällande försumbara importvolymer införlivas inte dessa trösklar enligt artikel 3.4 genom hänvisning. Ordalydelsen ger kommissionen tillräcklig flexibilitet att genomföra en analys från fall till fall mot bakgrund av att de ”extra” volymerna på 0,04 % var oväsentliga.

| (235) | Kommissionen ansåg dessutom att de serbiska exportpriserna skiljde sig från de övriga berörda fyra ländernas exportpriser av följande skäl:






  — | Även om de serbiska genomsnittliga försäljningspriserna också sjönk under skadeundersökningsperioden var landets genomsnittliga försäljningspriser under undersökningsperioden (365 euro/ton) de högsta under undersökningsperioden, och de var betydligt högre än de genomsnittliga försäljningspriserna för Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina där priserna varierade mellan 319 euro/ton och 346 euro/ton som anges i tabell 4 nedan. |
| --- | --- | --- |

(235)

Kommissionen ansåg dessutom att de serbiska exportpriserna skiljde sig från de övriga berörda fyra ländernas exportpriser av följande skäl:

—

Även om de serbiska genomsnittliga försäljningspriserna också sjönk under skadeundersökningsperioden var landets genomsnittliga försäljningspriser under undersökningsperioden (365 euro/ton) de högsta under undersökningsperioden, och de var betydligt högre än de genomsnittliga försäljningspriserna för Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina där priserna varierade mellan 319 euro/ton och 346 euro/ton som anges i tabell 4 nedan.

| — | De serbiska genomsnittliga försäljningspriserna har varit betydligt högre än de genomsnittliga försäljningspriserna för de fyra andra berörda länderna. |
| --- | --- |

—

De serbiska genomsnittliga försäljningspriserna har varit betydligt högre än de genomsnittliga försäljningspriserna för de fyra andra berörda länderna.

Tabell 4

Tabell 4

Importpriser (i euro/ton)

Importpriser (i euro/ton)

| | 2013 | 2014 | 2015 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BRASILIEN |
| Genomsnittspris för den dumpade importen från Brasilien | 461 | 433 | 386 | 346 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 94 | 84 | 75 |
| IRAN |
| Genomsnittspris för den dumpade importen från Iran | 454 | 415 | 369 | 316 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 91 | 81 | 70 |
| RYSSLAND |
| Genomsnittspris för den dumpade importen från Ryssland | 448 | 431 | 387 | 324 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 96 | 86 | 72 |
| SERBIEN |
| Genomsnittspris för den dumpade importen från Serbien | 468 | 442 | 400 | 365 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 94 | 86 | 78 |
| UKRAINA |
| Genomsnittspris för den dumpade importen från Ukraina | 429 | 415 | 370 | 319 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 97 | 86 | 74 |
| DE BERÖRDA LÄNDERNA |
| Genomsnittspris för den dumpade importen från de berörda länderna | 443 | 424 | 380 | 327 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 96 | 86 | 74 |
| Källa: Eurostat |

2013

2014

2015

UP

BRASILIEN

Genomsnittspris för den dumpade importen från Brasilien

461

433

386

346

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

94

94

84

84

75

75

IRAN

Genomsnittspris för den dumpade importen från Iran

454

415

369

316

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

91

91

81

81

70

70

RYSSLAND

Genomsnittspris för den dumpade importen från Ryssland

448

431

387

324

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

96

96

86

86

72

72

SERBIEN

Genomsnittspris för den dumpade importen från Serbien

468

442

400

365

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

94

94

86

86

78

78

UKRAINA

Genomsnittspris för den dumpade importen från Ukraina

429

415

370

319

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

97

97

86

86

74

74

DE BERÖRDA LÄNDERNA

Genomsnittspris för den dumpade importen från de berörda länderna

443

424

380

327

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

96

96

86

86

74

74

Källa: Eurostat

Källa:

| (236) | Mot bakgrund av prissättningen i kombination med den försumbara volymen innebär det att den serbiska exporterande tillverkaren är mer av en prisföljare än en prisledare för den berörda produkten. Detta stöds även av det faktum att prisminskningen mellan 2015 och undersökningsperioden är lägre även relativt sett, jämfört med prissänkningen i de fyra andra berörda länderna. |
| --- | --- |

(236)

Mot bakgrund av prissättningen i kombination med den försumbara volymen innebär det att den serbiska exporterande tillverkaren är mer av en prisföljare än en prisledare för den berörda produkten. Detta stöds även av det faktum att prisminskningen mellan 2015 och undersökningsperioden är lägre även relativt sett, jämfört med prissänkningen i de fyra andra berörda länderna.

| (237) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter och när klaganden hördes den 27 juli 2017 (se skäl (33) bad klaganden kommissionens avdelningar att tillhandahålla uppgifter om prisunderskridande och målprisunderskridande för den serbiska exporterande tillverkaren för att kunna granska kommissionens påståenden som anges i skäl (235) och (236), att den serbiska exporterande tillverkaren är en prisföljare och inte en prisledare. Dessutom finns det enligt klaganden ingen bevisning för att Serbien är en prisföljare. |
| --- | --- |

(237)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter och när klaganden hördes den 27 juli 2017 (se skäl (33) bad klaganden kommissionens avdelningar att tillhandahålla uppgifter om prisunderskridande och målprisunderskridande för den serbiska exporterande tillverkaren för att kunna granska kommissionens påståenden som anges i skäl (235) och (236), att den serbiska exporterande tillverkaren är en prisföljare och inte en prisledare. Dessutom finns det enligt klaganden ingen bevisning för att Serbien är en prisföljare.

| (238) | Kommissionen noterade att den offentliggjort det genomsnittliga priset på import från de berörda länderna ovan. Dessa uppgifter visar att de serbiska importpriserna hade varit som högst 2013 (468 euro per ton) och var fortsatt höga under följande år fram till undersökningsperioden (365 euro per ton). Dessutom visade indexet i tabell 4 ovan att den relativa minskningen av de serbiska priserna sjönk från 100 till 78 under år 2013 som indexeras som 100, medan de övriga fyra länderna noterade en minskning till 75 (Brasilien), 70 (Iran), 72 (Ryssland) och Ukraina (74). Klaganden kunde därför granska kommissionens slutsats att den serbiska exporterande tillverkaren var en prisföljare och inte en prisledare både med hänsyn till importpriset och den relativa minskningen mellan 2013 och undersökningsperioden. I denna bedömning använde sig kommissionen inte av uppgifter om prisunderskridande och målprisunderskridande eftersom beräkningar av prisunderskridande och målprisunderskridande endast ger en snabb bild av undersökningsperioden och inte kan användas för prisjämförelser av tendenserna under ett antal år. Kommissionen avvisade denna begäran eftersom klaganden inte angav ytterligare skäl till behovet av det slutliga utlämnandet om uppgifter om prisunderskridande och målprisunderskridande utöver översynen av de påståenden som anges i skäl (235) och (236). |
| --- | --- |

(238)

Kommissionen noterade att den offentliggjort det genomsnittliga priset på import från de berörda länderna ovan. Dessa uppgifter visar att de serbiska importpriserna hade varit som högst 2013 (468 euro per ton) och var fortsatt höga under följande år fram till undersökningsperioden (365 euro per ton). Dessutom visade indexet i tabell 4 ovan att den relativa minskningen av de serbiska priserna sjönk från 100 till 78 under år 2013 som indexeras som 100, medan de övriga fyra länderna noterade en minskning till 75 (Brasilien), 70 (Iran), 72 (Ryssland) och Ukraina (74). Klaganden kunde därför granska kommissionens slutsats att den serbiska exporterande tillverkaren var en prisföljare och inte en prisledare både med hänsyn till importpriset och den relativa minskningen mellan 2013 och undersökningsperioden. I denna bedömning använde sig kommissionen inte av uppgifter om prisunderskridande och målprisunderskridande eftersom beräkningar av prisunderskridande och målprisunderskridande endast ger en snabb bild av undersökningsperioden och inte kan användas för prisjämförelser av tendenserna under ett antal år. Kommissionen avvisade denna begäran eftersom klaganden inte angav ytterligare skäl till behovet av det slutliga utlämnandet om uppgifter om prisunderskridande och målprisunderskridande utöver översynen av de påståenden som anges i skäl (235) och (236).

| (239) | Mot bakgrund av att klaganden inte bestred siffrorna i tabell 4 bekräftade kommissionen sina slutsatser att den serbiska exporterande tillverkaren snarare följde en prisutveckling som fastställts av andra importörer än utövade en aggressiv prissättningsstrategi som prisledande. |
| --- | --- |

(239)

Mot bakgrund av att klaganden inte bestred siffrorna i tabell 4 bekräftade kommissionen sina slutsatser att den serbiska exporterande tillverkaren snarare följde en prisutveckling som fastställts av andra importörer än utövade en aggressiv prissättningsstrategi som prisledande.

| (240) | Kommissionen drog därför slutsatsen att importen från Serbien inte skulle bedömas tillsammans med importen från de fyra andra länderna. Till följd av insikten att importen från Serbien ligger på miniminivå krävs inga skyddsåtgärder avseende importen av varmvalsade platta stålprodukter från Serbien. I enlighet med artikel 9.2 i grundförordningen bör förfarandet därför avslutas när det gäller import från Serbien. |
| --- | --- |

(240)

Kommissionen drog därför slutsatsen att importen från Serbien inte skulle bedömas tillsammans med importen från de fyra andra länderna. Till följd av insikten att importen från Serbien ligger på miniminivå krävs inga skyddsåtgärder avseende importen av varmvalsade platta stålprodukter från Serbien. I enlighet med artikel 9.2 i grundförordningen bör förfarandet därför avslutas när det gäller import från Serbien.

| (241) | Kommissionen bedömde även konkurrensförhållanden mellan den dumpade importen från de fyra berörda länderna och konkurrensförhållanden mellan den dumpade importen och den likadana produkten och kom fram till att de var liknande. De importerade produkterna konkurrerade verkligen med varandra och med den likadana produkten som tillverkades i unionen. Produkterna är utbytbara och marknadsfördes i unionen via jämförbara försäljningskanaler, och såldes till liknande kategorier av slutanvändare. |
| --- | --- |

(241)

Kommissionen bedömde även konkurrensförhållanden mellan den dumpade importen från de fyra berörda länderna och konkurrensförhållanden mellan den dumpade importen och den likadana produkten och kom fram till att de var liknande. De importerade produkterna konkurrerade verkligen med varandra och med den likadana produkten som tillverkades i unionen. Produkterna är utbytbara och marknadsfördes i unionen via jämförbara försäljningskanaler, och såldes till liknande kategorier av slutanvändare.

| (242) | Efter inledandet av undersökningen lämnade flera parter in synpunkter om den sammantagna bedömningen av verkningarna av importen från de berörda länderna. Ukrainas beskickning i EU, Rysslands industri- och handelsministerium, en rysk exporterande tillverkare och två exporterande tillverkare från Brasilien besvarade lämpligheten av en sammantagen bedömning av deras länders import med de andra undersökta länderna och ansåg att deras länders import inte skulle bedömas med dessa. Ukrainas beskickning i EU ansåg att de ukrainska importvolymerna var stabila under perioden 2011–2016, i motsats till de andra länderna och att det finns en betydande skillnad mellan den geografiska strukturen av import från Ukraina å ena sidan och från Brasilien, Iran, Serbien och Ryssland å andra sidan. Rysslands industri- och handelsministerium ansåg att en uttömmande utvärdering av konkurrensförhållandena krävdes. Den ryska exporterande tillverkaren ansåg att dess importer under skadeundersökningsperioden faktiskt minskade, att en del av importen var företagsinterna grupptillgångar som inte fanns på den öppna marknaden i unionen och att de produkttyper som såldes var olika. Dessutom ansåg en brasilianska exporterande tillverkare att den inte följde en liknande pristrend och att dessa importer fördelades på olika försäljningskanaler jämfört med importen från de fyra andra berörda länderna. En annan brasiliansk exporterande tillverkare ansåg att den brasilianska importen var försumbar och att importen från Brasilien inte följde samma trender som de från de andra fyra berörda länderna sett till volym, marknadsandel och pris. |
| --- | --- |

(242)

Efter inledandet av undersökningen lämnade flera parter in synpunkter om den sammantagna bedömningen av verkningarna av importen från de berörda länderna. Ukrainas beskickning i EU, Rysslands industri- och handelsministerium, en rysk exporterande tillverkare och två exporterande tillverkare från Brasilien besvarade lämpligheten av en sammantagen bedömning av deras länders import med de andra undersökta länderna och ansåg att deras länders import inte skulle bedömas med dessa. Ukrainas beskickning i EU ansåg att de ukrainska importvolymerna var stabila under perioden 2011–2016, i motsats till de andra länderna och att det finns en betydande skillnad mellan den geografiska strukturen av import från Ukraina å ena sidan och från Brasilien, Iran, Serbien och Ryssland å andra sidan. Rysslands industri- och handelsministerium ansåg att en uttömmande utvärdering av konkurrensförhållandena krävdes. Den ryska exporterande tillverkaren ansåg att dess importer under skadeundersökningsperioden faktiskt minskade, att en del av importen var företagsinterna grupptillgångar som inte fanns på den öppna marknaden i unionen och att de produkttyper som såldes var olika. Dessutom ansåg en brasilianska exporterande tillverkare att den inte följde en liknande pristrend och att dessa importer fördelades på olika försäljningskanaler jämfört med importen från de fyra andra berörda länderna. En annan brasiliansk exporterande tillverkare ansåg att den brasilianska importen var försumbar och att importen från Brasilien inte följde samma trender som de från de andra fyra berörda länderna sett till volym, marknadsandel och pris.

| (243) | Kommissionen avvisade dessa argument. Importen från Ryssland och Ukraina till unionen har ökat i absoluta termer under den berörda perioden. Även om importen hade minskat under den berörda perioden är detta faktum inte ett kriterium för att fastställa huruvida importvolymerna är försumbara i den mening som avses i artikel 3.4 i grundförordningen eller inte. |
| --- | --- |

(243)

Kommissionen avvisade dessa argument. Importen från Ryssland och Ukraina till unionen har ökat i absoluta termer under den berörda perioden. Även om importen hade minskat under den berörda perioden är detta faktum inte ett kriterium för att fastställa huruvida importvolymerna är försumbara i den mening som avses i artikel 3.4 i grundförordningen eller inte.

| (244) | Konkurrensförhållandena mellan den dumpade importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina och den likadana produkten bedömdes vara liknande av de skäl som anges nedan.






  a) | Först och främst använde alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina liknande försäljningskanaler, genom direktförsäljning eller via en närstående handlare/importör i unionen eller utanför. Liknande försäljningskanaler användes även i unionen av ståltillverkare. Därför konkurrerade de importerade produkterna från de fyra andra berörda länderna med varandra och med den berörda produkten som tillverkades i unionen. |
| --- | --- | --- |

(244)

Konkurrensförhållandena mellan den dumpade importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina och den likadana produkten bedömdes vara liknande av de skäl som anges nedan.

a)

Först och främst använde alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina liknande försäljningskanaler, genom direktförsäljning eller via en närstående handlare/importör i unionen eller utanför. Liknande försäljningskanaler användes även i unionen av ståltillverkare. Därför konkurrerade de importerade produkterna från de fyra andra berörda länderna med varandra och med den berörda produkten som tillverkades i unionen.

| b) | Dessutom såg kommissionen till den totala importen oavsett om den inkluderade interna grupptillgångar eller inte. Vid avsaknad av sådan import har företagen sannolikt köpt in den likadana produkten som råvara från andra tillgängliga källor på den öppna marknaden i unionen, inklusive den likadana produkten som tillverkats av unionsindustrin. |
| --- | --- |

b)

Dessutom såg kommissionen till den totala importen oavsett om den inkluderade interna grupptillgångar eller inte. Vid avsaknad av sådan import har företagen sannolikt köpt in den likadana produkten som råvara från andra tillgängliga källor på den öppna marknaden i unionen, inklusive den likadana produkten som tillverkats av unionsindustrin.

| c) | Enligt tabellen i skäl (264) identifierades dessutom liknande minskande pristrender för Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina. |
| --- | --- |

c)

Enligt tabellen i skäl (264) identifierades dessutom liknande minskande pristrender för Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina.

| d) | Produkttyperna för de exporterande tillverkarna tillverkades och såldes även av unionens tillverkare. Därför skilde sig inte produkttyperna från de som såldes av unionens tillverkare. |
| --- | --- |

d)

Produkttyperna för de exporterande tillverkarna tillverkades och såldes även av unionens tillverkare. Därför skilde sig inte produkttyperna från de som såldes av unionens tillverkare.

| e) | När det gäller de ryska volymerna som anges i tabellen i skäl (262), ökade dessa importvolymer både sett till absoluta volymer och marknadsandelar. |
| --- | --- |

e)

När det gäller de ryska volymerna som anges i tabellen i skäl (262), ökade dessa importvolymer både sett till absoluta volymer och marknadsandelar.

| (245) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att villkoren för att genomföra en sammantagen bedömning av verkningarna av importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina uppfyllts. Därmed undersöktes dessa importer gemensamt för att fastställa skadan. |
| --- | --- |

(245)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att villkoren för att genomföra en sammantagen bedömning av verkningarna av importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina uppfyllts. Därmed undersöktes dessa importer gemensamt för att fastställa skadan.

| (246) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut tog kommissionen emot flera yttranden om den sammantagna bedömningen av de berörda länderna, som anges i skälen nedan. |
| --- | --- |

(246)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut tog kommissionen emot flera yttranden om den sammantagna bedömningen av de berörda länderna, som anges i skälen nedan.

| (247) | Klaganden ansåg att import från Serbien vållade skada för unionens tillverkare på ett liknande sätt som importen från de andra fyra länderna. I detta avseende hänvisade klaganden till det faktum att importen från Serbien fördubblats sett till absolut volym och marknadsandelar under perioden mellan 2013 och undersökningsperioden, att deras priser också minskade under perioden och att importen från Serbien underskred priserna hos unionens tillverkare med betydande belopp under undersökningsperioden. Dessutom ansåg klaganden att import från Serbien utgör en marknadsandel på 1,04 % vilket är strax över gränsen på 1 % enligt artikel 5.7 i grundförordningen. Klaganden hänvisade även till den potentiella risken för ett kringgående eftersom det avslutade förfarandet avseende Serbien skulle göra det möjligt för den serbiska exporterande tillverkarens kinesiska moderbolag att sälja produkter till unionen via sitt serbiska dotterbolag. |
| --- | --- |

(247)

Klaganden ansåg att import från Serbien vållade skada för unionens tillverkare på ett liknande sätt som importen från de andra fyra länderna. I detta avseende hänvisade klaganden till det faktum att importen från Serbien fördubblats sett till absolut volym och marknadsandelar under perioden mellan 2013 och undersökningsperioden, att deras priser också minskade under perioden och att importen från Serbien underskred priserna hos unionens tillverkare med betydande belopp under undersökningsperioden. Dessutom ansåg klaganden att import från Serbien utgör en marknadsandel på 1,04 % vilket är strax över gränsen på 1 % enligt artikel 5.7 i grundförordningen. Klaganden hänvisade även till den potentiella risken för ett kringgående eftersom det avslutade förfarandet avseende Serbien skulle göra det möjligt för den serbiska exporterande tillverkarens kinesiska moderbolag att sälja produkter till unionen via sitt serbiska dotterbolag.

| (248) | Kommissionen avvisade påståendet om att import från Serbien vållade skada för tillverkarna i unionen på ett liknande sätt som importen från de andra länderna av de skäl som anges nedan.






  — | Först och främst identifierades de serbiska importvolymerna på miniminivå. De är därför försumbara och kan därför inte skada unionsindustrin. Det faktum att det serbiska genomsnittliga försäljningspriset under undersökningsperioden var betydligt högre än de genomsnittliga försäljningspriserna i de fyra andra berörda länderna är ännu en indikation på att denna låga importvolym inte kan skada unionsindustrin. |
| --- | --- | --- |

(248)

Kommissionen avvisade påståendet om att import från Serbien vållade skada för tillverkarna i unionen på ett liknande sätt som importen från de andra länderna av de skäl som anges nedan.

—

Först och främst identifierades de serbiska importvolymerna på miniminivå. De är därför försumbara och kan därför inte skada unionsindustrin. Det faktum att det serbiska genomsnittliga försäljningspriset under undersökningsperioden var betydligt högre än de genomsnittliga försäljningspriserna i de fyra andra berörda länderna är ännu en indikation på att denna låga importvolym inte kan skada unionsindustrin.

| — | När det gäller marknadsandelar över 1 % som är 1,04 % innebär det att gränsen som inrättats enligt artikel 3.4 i grundförordningen är ”försumbar”. Valet av ordet ”försumbar” innebär att kommissionen har vissa befogenheter i sin analys av importvolymer vid en sammantagen bedömning. I detta särskilda fall, vilket förklarades i skäl (234), ansågs skillnaden på 0,04 % i absoluta och relativa termer vara oväsentlig. |
| --- | --- |

—

När det gäller marknadsandelar över 1 % som är 1,04 % innebär det att gränsen som inrättats enligt artikel 3.4 i grundförordningen är ”försumbar”. Valet av ordet ”försumbar” innebär att kommissionen har vissa befogenheter i sin analys av importvolymer vid en sammantagen bedömning. I detta särskilda fall, vilket förklarades i skäl (234), ansågs skillnaden på 0,04 % i absoluta och relativa termer vara oväsentlig.

| — | När det gäller den potentiella risken för ett kringgående noterade kommissionen slutligen att de aktuella tillverkningsvolymerna och produktionskapaciteten hos den enskilda serbiska exporterande tillverkaren hade meddelats kommissionens avdelningar. Kommissionen kommer därför att särskilt granska den potentiella risken för kringgående genom att noggrant övervaka om det sker några förändringar i handelsmönstret, vilket skulle kunna tyda på potentiell risk för kringgående från Serbien. Dessutom angav den serbiska exporterande tillverkaren, vilket är mindre viktigt, att den främsta strategin är att möta det inhemska behovet och de regionala behoven i balkanländerna. |
| --- | --- |

—

När det gäller den potentiella risken för ett kringgående noterade kommissionen slutligen att de aktuella tillverkningsvolymerna och produktionskapaciteten hos den enskilda serbiska exporterande tillverkaren hade meddelats kommissionens avdelningar. Kommissionen kommer därför att särskilt granska den potentiella risken för kringgående genom att noggrant övervaka om det sker några förändringar i handelsmönstret, vilket skulle kunna tyda på potentiell risk för kringgående från Serbien. Dessutom angav den serbiska exporterande tillverkaren, vilket är mindre viktigt, att den främsta strategin är att möta det inhemska behovet och de regionala behoven i balkanländerna.

| (249) | Utöver detta ansåg två brasilianska exporterande tillverkare i urvalet att den sammantagna bedömningen av importen från Brasilien tillsammans med importen från Iran, Ryssland och Ukraina inte var motiverad av anledningen som anges i följande två skäl. |
| --- | --- |

(249)

Utöver detta ansåg två brasilianska exporterande tillverkare i urvalet att den sammantagna bedömningen av importen från Brasilien tillsammans med importen från Iran, Ryssland och Ukraina inte var motiverad av anledningen som anges i följande två skäl.

| (250) | En av tillverkarna ansåg att mer än en tredjedel av importen från Brasilien inte konkurrerande med produkter från Iran, Ryssland och Ukraina vilket därmed bevisade att försäljningskanalerna av importen från Brasilien skilde sig från de som användes i Iran, Ryssland och Ukraina. Den exporterande tillverkaren ansåg dessutom att de brasilianska priserna liksom de serbiska var betydligt högre än genomsnittspriserna i Iran, Ryssland och Ukraina och att de brasilianska exporterande tillverkarna främst var prisföljare och inte prisledare. Slutligen ansåg tillverkaren att ingen av de brasilianska tillverkarna underskred unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(250)

En av tillverkarna ansåg att mer än en tredjedel av importen från Brasilien inte konkurrerande med produkter från Iran, Ryssland och Ukraina vilket därmed bevisade att försäljningskanalerna av importen från Brasilien skilde sig från de som användes i Iran, Ryssland och Ukraina. Den exporterande tillverkaren ansåg dessutom att de brasilianska priserna liksom de serbiska var betydligt högre än genomsnittspriserna i Iran, Ryssland och Ukraina och att de brasilianska exporterande tillverkarna främst var prisföljare och inte prisledare. Slutligen ansåg tillverkaren att ingen av de brasilianska tillverkarna underskred unionsindustrins priser.

| (251) | Den andra brasilianska exporterande tillverkaren ansåg att en sådan sammantagen bedömning var olämplig på grund av försumbara brasilianska importvolymer (vilket även var fallet med Serbien) och skillnaden i konkurrensförhållanden. När det gäller de försumbara volymerna ansåg den brasilianska exporterande tillverkaren att Brasiliens marknadsandel endast överskred gränsen på 1 % från och med 2015 och endast uppgick till 1,79 % under undersökningsperioden. Importvolymerna var för små för att orsaka skada och betraktades därmed som oväsentliga. När det gäller olika konkurrensförhållanden ansåg tillverkaren att nära 60 % av importen av den berörda produkten från Brasilien under undersökningsperioden var försäljning eller överlåtelser till närstående europeiska företag, som inte konkurrerat direkt och därför stod inför andra konkurrensförhållanden än för de produkter som var avsedda för den öppna marknaden. Dessutom bestred tillverkaren kommissionens påstående i informationsdokumentet om att produkterna som importeras från Brasilien och den likadana produkten från unionen är utbytbara. Tillverkaren ansåg i detta avseende att de brasilianska exporterande tillverkarna främst exportera handelstyper av varmvalsade platta stålprodukter med olika fysiska, kemiska och tekniska egenskaper samt olika slutanvändare än de produkter som sålts av unionsindustrin, som främst består av typer av varmvalsade platta stålprodukter av hög kvalitet. Dessutom ansåg tillverkaren att brasilianska exporterande tillverkare använder liknande försäljningskanaler som exporterande tillverkare från de andra berörda länderna. Tillverkaren ansåg även att dessa tillverkare vanligtvis säljer produkterna direkt till oberoende kunder i den öppna marknaden i unionen i motsats till importen från Brasilien. Slutligen hade tillverkaren synpunkter på priserna liknande de som framförts av den andra brasilianska exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(251)

Den andra brasilianska exporterande tillverkaren ansåg att en sådan sammantagen bedömning var olämplig på grund av försumbara brasilianska importvolymer (vilket även var fallet med Serbien) och skillnaden i konkurrensförhållanden. När det gäller de försumbara volymerna ansåg den brasilianska exporterande tillverkaren att Brasiliens marknadsandel endast överskred gränsen på 1 % från och med 2015 och endast uppgick till 1,79 % under undersökningsperioden. Importvolymerna var för små för att orsaka skada och betraktades därmed som oväsentliga. När det gäller olika konkurrensförhållanden ansåg tillverkaren att nära 60 % av importen av den berörda produkten från Brasilien under undersökningsperioden var försäljning eller överlåtelser till närstående europeiska företag, som inte konkurrerat direkt och därför stod inför andra konkurrensförhållanden än för de produkter som var avsedda för den öppna marknaden. Dessutom bestred tillverkaren kommissionens påstående i informationsdokumentet om att produkterna som importeras från Brasilien och den likadana produkten från unionen är utbytbara. Tillverkaren ansåg i detta avseende att de brasilianska exporterande tillverkarna främst exportera handelstyper av varmvalsade platta stålprodukter med olika fysiska, kemiska och tekniska egenskaper samt olika slutanvändare än de produkter som sålts av unionsindustrin, som främst består av typer av varmvalsade platta stålprodukter av hög kvalitet. Dessutom ansåg tillverkaren att brasilianska exporterande tillverkare använder liknande försäljningskanaler som exporterande tillverkare från de andra berörda länderna. Tillverkaren ansåg även att dessa tillverkare vanligtvis säljer produkterna direkt till oberoende kunder i den öppna marknaden i unionen i motsats till importen från Brasilien. Slutligen hade tillverkaren synpunkter på priserna liknande de som framförts av den andra brasilianska exporterande tillverkaren.

| (252) | Kommissionen avvisade detta påstående från de två brasilianska exporterande tillverkarna i urvalet som anges nedan. |
| --- | --- |

(252)

Kommissionen avvisade detta påstående från de två brasilianska exporterande tillverkarna i urvalet som anges nedan.

| (253) | För att definiera förbrukningen beaktade kommissionen den totala brasilianska importen, oberoende av det faktum att den inkluderade interna tillgångar. Detta beror på att det i avsaknad av sådan import skulle företagen sannolikt ha köpt in varmvalsade platta stålprodukter från andra tillgängliga källor på unionens öppna marknad, inklusive den likadana produkten som tillverkats av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(253)

För att definiera förbrukningen beaktade kommissionen den totala brasilianska importen, oberoende av det faktum att den inkluderade interna tillgångar. Detta beror på att det i avsaknad av sådan import skulle företagen sannolikt ha köpt in varmvalsade platta stålprodukter från andra tillgängliga källor på unionens öppna marknad, inklusive den likadana produkten som tillverkats av unionsindustrin.

| (254) | Dessutom är försäljningskanalerna från Brasilien, för en del av försäljningen, de samma för kanalerna för Iran, Ryssland och Ukraina. Samtliga samarbetsvilliga tillverkare i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina använder liknande försäljningskanaler, genom direktförsäljning eller via en närstående handlare/importör, inom eller utanför unionen. Mot bakgrund av argumentet att 60 % av importen av den berörda produkten från Brasilien under undersökningsperioden var försäljning eller överföringar till närstående europeiska företag, som inte konkurrerar direkt med och därmed har andra konkurrensförhållanden än produkter som är avsedda för den öppna marknaden kan följande noteras. En del av importen av den berörda produkten från de ryska exporterande tillverkarna var även försäljning till närstående europeiska företag där en del av produkten bearbetades ytterligare av dessa närstående europeiska företag. Dessa exporterande tillverkare har därmed samma konkurrensförhållanden. |
| --- | --- |

(254)

Dessutom är försäljningskanalerna från Brasilien, för en del av försäljningen, de samma för kanalerna för Iran, Ryssland och Ukraina. Samtliga samarbetsvilliga tillverkare i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina använder liknande försäljningskanaler, genom direktförsäljning eller via en närstående handlare/importör, inom eller utanför unionen. Mot bakgrund av argumentet att 60 % av importen av den berörda produkten från Brasilien under undersökningsperioden var försäljning eller överföringar till närstående europeiska företag, som inte konkurrerar direkt med och därmed har andra konkurrensförhållanden än produkter som är avsedda för den öppna marknaden kan följande noteras. En del av importen av den berörda produkten från de ryska exporterande tillverkarna var även försäljning till närstående europeiska företag där en del av produkten bearbetades ytterligare av dessa närstående europeiska företag. Dessa exporterande tillverkare har därmed samma konkurrensförhållanden.

| (255) | Enligt tabell 4 bekräftade kommissionen att de brasilianska priserna är högre än de genomsnittliga priserna i Iran, Ryssland och Ukraina. Tabellen visade även att de brasilianska priserna hela tiden var lägre än de serbiska importpriserna under skadeundersökningsperioden, dvs. åren 2013, 2014, 2015 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(255)

Enligt tabell 4 bekräftade kommissionen att de brasilianska priserna är högre än de genomsnittliga priserna i Iran, Ryssland och Ukraina. Tabellen visade även att de brasilianska priserna hela tiden var lägre än de serbiska importpriserna under skadeundersökningsperioden, dvs. åren 2013, 2014, 2015 och undersökningsperioden.

| (256) | När det gäller argumentet att de brasilianska exporterande tillverkarna också till stor del är mer prisföljare än prisledare bedömdes den serbiska exporterande tillverkarens priser mot bakgrund av de försumbara volymerna. Den slutsatsen kan emellertid inte dras när det gäller Brasilien. |
| --- | --- |

(256)

När det gäller argumentet att de brasilianska exporterande tillverkarna också till stor del är mer prisföljare än prisledare bedömdes den serbiska exporterande tillverkarens priser mot bakgrund av de försumbara volymerna. Den slutsatsen kan emellertid inte dras när det gäller Brasilien.

| (257) | När det gäller volymerna uppgick den brasilianska importen enligt tabell 3 till 608 541 ton under undersökningsperioden, jämfört med den serbiska importens 354 145 ton. Därmed var den brasilianska importvolymen av varmvalsade platta stålprodukter mer än 70 % högre än Serbiens, och utgjorde en marknadsandel på 1,79 % jämfört med Serbiens 1,04 %. Dessa importer ansågs därför inte vara försumbara. |
| --- | --- |

(257)

När det gäller volymerna uppgick den brasilianska importen enligt tabell 3 till 608 541 ton under undersökningsperioden, jämfört med den serbiska importens 354 145 ton. Därmed var den brasilianska importvolymen av varmvalsade platta stålprodukter mer än 70 % högre än Serbiens, och utgjorde en marknadsandel på 1,79 % jämfört med Serbiens 1,04 %. Dessa importer ansågs därför inte vara försumbara.

| (258) | Slutligen, när det gäller påståendet om en annan produktsammansättning hos de brasilianska exporterande tillverkarna konkurrerade deras produkter tydligt med unionens produkter och produkter från andra exporterande tillverkare. I motsats till den exporterande tillverkarens påstående visade undersökningen att samtliga typer av den berörda produkten, inklusive de typer som såldes av de brasilianska exporterande tillverkarna också tillverkades och såldes av unionens tillverkare. I detta avseende noterade kommissionen att mer än 99,9 % av de sålda produkttyperna från de tre brasilianska exporterande tillverkarna även såldes av unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. En sammantagen bedömning utförs landsomfattande för att endast beakta vissa typer av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(258)

Slutligen, när det gäller påståendet om en annan produktsammansättning hos de brasilianska exporterande tillverkarna konkurrerade deras produkter tydligt med unionens produkter och produkter från andra exporterande tillverkare. I motsats till den exporterande tillverkarens påstående visade undersökningen att samtliga typer av den berörda produkten, inklusive de typer som såldes av de brasilianska exporterande tillverkarna också tillverkades och såldes av unionens tillverkare. I detta avseende noterade kommissionen att mer än 99,9 % av de sålda produkttyperna från de tre brasilianska exporterande tillverkarna även såldes av unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. En sammantagen bedömning utförs landsomfattande för att endast beakta vissa typer av den berörda produkten.

| (259) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade den brasilianska exporterande tillverkaren CSN att försäljningskanalerna och importpriserna från Brasilien skiljer sig betydligt från importen från Iran, Ryssland och Ukraina. När det gäller försäljningskanaler nämndes att tillverkarens dotterbolag Lusosider varken är en handlare eller en importör utan en användare av varmvalsade platta stålprodukter. Tillverkaren ansåg att situationen för NLMK Europe inte var den samma som för Lusosider. Man nämnde även att det var svårt för Lusosider att på ett enkelt sätt få tillgång till varmvalsade platta stålprodukter som såldes på unionsmarknaden. När det gäller importpriser nämns att priserna för import från Brasilien följer samma uppåtgående trend som priserna på import från Serbien. |
| --- | --- |

(259)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade den brasilianska exporterande tillverkaren CSN att försäljningskanalerna och importpriserna från Brasilien skiljer sig betydligt från importen från Iran, Ryssland och Ukraina. När det gäller försäljningskanaler nämndes att tillverkarens dotterbolag Lusosider varken är en handlare eller en importör utan en användare av varmvalsade platta stålprodukter. Tillverkaren ansåg att situationen för NLMK Europe inte var den samma som för Lusosider. Man nämnde även att det var svårt för Lusosider att på ett enkelt sätt få tillgång till varmvalsade platta stålprodukter som såldes på unionsmarknaden. När det gäller importpriser nämns att priserna för import från Brasilien följer samma uppåtgående trend som priserna på import från Serbien.

| (260) | Kommissionen avvisade dessa synpunkter som ogrundade: När det gäller försäljningskanaler fanns det andra ryska dotterbolag i Lettland och Polen som hade ett ryskt moderbolag som inte var NLMK och som delvis använde och i viss utsträckning bearbetade de varmvalsade platta stålprodukterna under undersökningsperioden som köpts från det ryska moderbolaget. Trots påståendet att det var svårt för Lusosider att få tillgång till varmvalsade platta stålprodukter som såldes på unionsmarknaden hade kommissionen fått information vid en utfrågning om att Lusosider fick varor från andra källor under undersökningsperioden, som Turkiet, Taiwan och Ryssland. Dessutom har kommissionen inga tillgängliga bevis på att unionstillverkarna inte ville leverera varor till Lusosider, och Lusosider tillhandahöll inte heller några sådana bevis. Kommissionen påminde även om när det gäller priser att de brasilianska priserna hela tiden var lägre än de serbiska importpriserna under skadeundersökningsperioden, dvs. åren 2013, 2014, 2015 och undersökningsperioden (se skäl (235)). Kommissionen godkände därför inte den brasilianska exporterande tillverkarens begäran om att importen från Brasilien inte skulle bedömas tillsammans med importen från de tre andra länderna. |
| --- | --- |

(260)

Kommissionen avvisade dessa synpunkter som ogrundade: När det gäller försäljningskanaler fanns det andra ryska dotterbolag i Lettland och Polen som hade ett ryskt moderbolag som inte var NLMK och som delvis använde och i viss utsträckning bearbetade de varmvalsade platta stålprodukterna under undersökningsperioden som köpts från det ryska moderbolaget. Trots påståendet att det var svårt för Lusosider att få tillgång till varmvalsade platta stålprodukter som såldes på unionsmarknaden hade kommissionen fått information vid en utfrågning om att Lusosider fick varor från andra källor under undersökningsperioden, som Turkiet, Taiwan och Ryssland. Dessutom har kommissionen inga tillgängliga bevis på att unionstillverkarna inte ville leverera varor till Lusosider, och Lusosider tillhandahöll inte heller några sådana bevis. Kommissionen påminde även om när det gäller priser att de brasilianska priserna hela tiden var lägre än de serbiska importpriserna under skadeundersökningsperioden, dvs. åren 2013, 2014, 2015 och undersökningsperioden (se skäl (235)). Kommissionen godkände därför inte den brasilianska exporterande tillverkarens begäran om att importen från Brasilien inte skulle bedömas tillsammans med importen från de tre andra länderna.

| (261) | Kommissionen drog även slutsatsen att alla kriterier som anges i artikel 3.4 uppfylls av de fyra andra länderna vilket innebär att import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina undersöktes gemensamt för fastställande av skada. |
| --- | --- |

(261)

Kommissionen drog även slutsatsen att alla kriterier som anges i artikel 3.4 uppfylls av de fyra andra länderna vilket innebär att import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina undersöktes gemensamt för fastställande av skada.

4.3.2   Volym och marknadsandel för importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina

Volym och marknadsandel för importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina

| (262) | Importen till unionen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 5


  Importvolym (i ton) och marknadsandel | 2013 | 2014 | 2015 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BRASILIEN |
| Importvolym från Brasilien | 41 895 | 108 973 | 580 525 | 608 541 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 260 | 1 386 | 1 453 |
| Brasiliens marknadsandel | 0,13 % | 0,33 % | 1,65 % | 1,79 % |
| Index (2013 = 100) | 100 | 253 | 1 273 | 1 382 |
| IRAN |
| Importvolym från Iran | 125 202 | 527 161 | 1 015 088 | 1 127 659 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 421 | 811 | 901 |
| Irans marknadsandel | 0,39 % | 1,59 % | 2,89 % | 3,32 % |
| Index (2013 = 100) | 100 | 410 | 745 | 857 |
| RYSSLAND |
| Importvolym från Ryssland | 1 334 322 | 1 376 412 | 1 714 880 | 1 455 436 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 103 | 129 | 109 |
| Rysslands marknadsandel | 4,13 % | 4,15 % | 4,88 % | 4,29 % |
| Index (2013 = 100) | 100 | 101 | 118 | 104 |
| UKRAINA |
| Importvolym från Ukraina | 905 397 | 939 545 | 1 084 477 | 1 075 244 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 104 | 120 | 119 |
| Ukrainas marknadsandel | 2,80 % | 2,84 % | 3,08 % | 3,17 % |
| Index (2013 = 100) | 100 | 101 | 110 | 113 |
| DE BERÖRDA LÄNDERNA |
| Importvolym från de berörda länderna | 2 406 816 | 2 952 091 | 4 394 970 | 4 266 880 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 123 | 183 | 177 |
| De berörda ländernas marknadsandel | 7,45 % | 8,91 % | 12,50 % | 12,57 % |
| Index (2013 = 100) | 100 | 120 | 168 | 169 |
| Källa: Eurostat. Marknadsandelarna fastställdes genom en jämförelse mellan importvolymerna och förbrukningen på den öppna marknaden i unionen enligt tabell 2. |

(262)

Importen till unionen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina utvecklades på följande sätt:

Tabell 5

Tabell 5

Importvolym (i ton) och marknadsandel

Importvolym (i ton) och marknadsandel

2013

2014

2015

UP

BRASILIEN

Importvolym från Brasilien

41 895

108 973

580 525

608 541

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

260

260

1 386

1 386

1 453

1 453

Brasiliens marknadsandel

0,13 %

0,33 %

1,65 %

1,79 %

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

253

253

1 273

1 273

1 382

1 382

IRAN

Importvolym från Iran

125 202

527 161

1 015 088

1 127 659

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

421

421

811

811

901

901

Irans marknadsandel

0,39 %

1,59 %

2,89 %

3,32 %

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

410

410

745

745

857

857

RYSSLAND

Importvolym från Ryssland

1 334 322

1 376 412

1 714 880

1 455 436

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

103

103

129

129

109

109

Rysslands marknadsandel

4,13 %

4,15 %

4,88 %

4,29 %

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

101

101

118

118

104

104

UKRAINA

Importvolym från Ukraina

905 397

939 545

1 084 477

1 075 244

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

104

104

120

120

119

119

Ukrainas marknadsandel

2,80 %

2,84 %

3,08 %

3,17 %

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

101

101

110

110

113

113

DE BERÖRDA LÄNDERNA

Importvolym från de berörda länderna

Importvolym från de berörda länderna

2 406 816

2 952 091

4 394 970

4 266 880

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

123

123

183

183

177

177

De berörda ländernas marknadsandel

7,45 %

8,91 %

12,50 %

12,57 %

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

120

120

168

168

169

169

Källa: Eurostat. Marknadsandelarna fastställdes genom en jämförelse mellan importvolymerna och förbrukningen på den öppna marknaden i unionen enligt tabell 2.

Källa:

| (263) | Det framgår av tabellen ovan att importen från de berörda länderna ökade betydligt i absoluta tal under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade den totala marknadsandelen för importen från länderna till unionen med nära fem procentenheter (från 7,45 % under 2013 till 12,57 %, eller en ökning med 69 %) under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(263)

Det framgår av tabellen ovan att importen från de berörda länderna ökade betydligt i absoluta tal under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade den totala marknadsandelen för importen från länderna till unionen med nära fem procentenheter (från 7,45 % under 2013 till 12,57 %, eller en ökning med 69 %) under skadeundersökningsperioden.

4.3.3   Priser på importen från de berörda länderna och prisunderskridande

Priser på importen från de berörda länderna och prisunderskridande

| (264) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. Det vägda genomsnittliga priset på importen till unionen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 6


  Importpriser (i euro/ton) | 2013 | 2014 | 2015 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BRASILIEN |
| Genomsnittspris för den dumpade importen från Brasilien | 461 | 433 | 386 | 346 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 94 | 84 | 75 |
| IRAN |
| Genomsnittspris för den dumpade importen från Iran | 454 | 415 | 369 | 316 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 91 | 81 | 70 |
| RYSSLAND |
| Genomsnittspris för den dumpade importen från Ryssland | 448 | 431 | 387 | 324 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 96 | 86 | 72 |
| UKRAINA |
| Genomsnittspris för den dumpade importen från Ukraina | 429 | 415 | 370 | 319 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 97 | 86 | 74 |
| DE BERÖRDA LÄNDERNA |
| Genomsnittspris för den dumpade importen från de berörda länderna | 442 | 423 | 378 | 323 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 96 | 86 | 73 |
| Källa: Eurostat |

(264)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. Det vägda genomsnittliga priset på importen till unionen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina utvecklades på följande sätt:

Tabell 6

Tabell 6

Importpriser (i euro/ton)

Importpriser (i euro/ton)

2013

2014

2015

UP

BRASILIEN

Genomsnittspris för den dumpade importen från Brasilien

461

433

386

346

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

94

94

84

84

75

75

IRAN

Genomsnittspris för den dumpade importen från Iran

454

415

369

316

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

91

91

81

81

70

70

RYSSLAND

Genomsnittspris för den dumpade importen från Ryssland

448

431

387

324

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

96

96

86

86

72

72

UKRAINA

Genomsnittspris för den dumpade importen från Ukraina

429

415

370

319

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

97

97

86

86

74

74

DE BERÖRDA LÄNDERNA

Genomsnittspris för den dumpade importen från de berörda länderna

Genomsnittspris för den dumpade importen från de berörda länderna

442

423

378

323

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

96

96

86

86

73

73

Källa: Eurostat

Källa:

| (265) | De genomsnittliga priserna på importen från de berörda länderna minskade från 442 euro/ton 2013 till 323 euro/ton under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade det genomsnittliga priset per enhet för den dumpade importen med 27 %. |
| --- | --- |

(265)

De genomsnittliga priserna på importen från de berörda länderna minskade från 442 euro/ton 2013 till 323 euro/ton under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade det genomsnittliga priset per enhet för den dumpade importen med 27 %.

| (266) | Kommissionen bedömde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  a) | de vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp som de sex unionstillverkarna tog ut från icke-närstående kunder på den öppna marknaden i unionen, justerade till nivån fritt fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(266)

Kommissionen bedömde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

a)

de vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp som de sex unionstillverkarna tog ut från icke-närstående kunder på den öppna marknaden i unionen, justerade till nivån fritt fabrik, och

| b) | de motsvarande vägda genomsnittliga priser cif unionens gräns per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga tillverkarna i det berörda landet som togs ut av den första oberoende kunden på unionsmarknaden, med lämpliga justeringar för kostnader efter import. |
| --- | --- |

b)

de motsvarande vägda genomsnittliga priser cif unionens gräns per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga tillverkarna i det berörda landet som togs ut av den första oberoende kunden på unionsmarknaden, med lämpliga justeringar för kostnader efter import.

| (267) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionstillverkarnas omsättning under undersökningsperioden. De viktigaste justeringarna rörde leveranskostnader (varierande mellan 3,4 % och 8,9 % per unionstillverkare i urvalet), kreditkostnader (varierande mellan 0,1 % och 0,4 %) och rabatter (varierande mellan 0,1 % och 2 %). |
| --- | --- |

(267)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionstillverkarnas omsättning under undersökningsperioden. De viktigaste justeringarna rörde leveranskostnader (varierande mellan 3,4 % och 8,9 % per unionstillverkare i urvalet), kreditkostnader (varierande mellan 0,1 % och 0,4 %) och rabatter (varierande mellan 0,1 % och 2 %).

| (268) | Såsom nämns i skäl (16) var det bara en icke-närstående importör som besvarade frågeformuläret. På grundval av den bevisning som samlats in under kontrollen hos den icke-närstående importören fastställdes en kostnad efter import på 7 euro/ton. |
| --- | --- |

(268)

Såsom nämns i skäl (16) var det bara en icke-närstående importör som besvarade frågeformuläret. På grundval av den bevisning som samlats in under kontrollen hos den icke-närstående importören fastställdes en kostnad efter import på 7 euro/ton.

| (269) | Den dumpade importen från majoriteten av de exporterande tillverkarna i urvalet enligt ovan ansågs underskrida unionsindustrins priser med mellan 8,45 % och 17,74 % vilket framgår av tabellen nedan. Hos de brasilianska företagen fanns inga prisunderskridandemarginaler.

  Tabell 7


  Prisunderskridandemarginaler








  Land | Företag | Prisunderskridandemarginaler |
| --- | --- | --- | --- |
| Brasilien | ArcelorMittal Brasil SA och Aperam Inox América do Sul SA. | – 3,30 % |
| | Companhia Siderúrgica Nacional | – 6,95 % |
| | Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA. | – 0,12 % |
| Iran | Mobarakeh Steel Company | 8,45 % |
| Ryssland | Novolipetsk Steel | 8,87 % |
| | Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK) | 14,0 % |
| | PAO Severstal | 17,74 % |
| Ukraina | Metinvest Group | 8,45 % |

(269)

Den dumpade importen från majoriteten av de exporterande tillverkarna i urvalet enligt ovan ansågs underskrida unionsindustrins priser med mellan 8,45 % och 17,74 % vilket framgår av tabellen nedan. Hos de brasilianska företagen fanns inga prisunderskridandemarginaler.

Tabell 7

Tabell 7

Prisunderskridandemarginaler

Prisunderskridandemarginaler

Land

Företag

Prisunderskridandemarginaler

Brasilien

ArcelorMittal Brasil SA och Aperam Inox América do Sul SA.

– 3,30 %

Companhia Siderúrgica Nacional

– 6,95 %

Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA.

– 0,12 %

Iran

Mobarakeh Steel Company

8,45 %

Ryssland

Novolipetsk Steel

8,87 %

Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK)

14,0 %

PAO Severstal

17,74 %

Ukraina

Metinvest Group

8,45 %

| (270) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut noterade klaganden och den iranska exporterande tillverkaren att uppgifterna i informationsdokumentet och i en av bilagorna var inkonsekventa. I dokumentet angavs att något prisunderskridande för det iranska företaget inte hade konstaterats medan det i en särskild bilaga angavs en prisunderskridandemarginal på 8,45 % för det iranska företaget. |
| --- | --- |

(270)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut noterade klaganden och den iranska exporterande tillverkaren att uppgifterna i informationsdokumentet och i en av bilagorna var inkonsekventa. I dokumentet angavs att något prisunderskridande för det iranska företaget inte hade konstaterats medan det i en särskild bilaga angavs en prisunderskridandemarginal på 8,45 % för det iranska företaget.

| (271) | Som svar på dessa synpunkter bekräftar kommissionen att uppgifterna i beskrivningen av informationsdokumentet felaktigt hänvisade till det iranska företaget och att prisunderskridandemarginalen i bilagan var korrekt. |
| --- | --- |

(271)

Som svar på dessa synpunkter bekräftar kommissionen att uppgifterna i beskrivningen av informationsdokumentet felaktigt hänvisade till det iranska företaget och att prisunderskridandemarginalen i bilagan var korrekt.

| (272) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg den brasilianska exporterande tillverkaren Usiminas att kommissionen i enlighet med artiklarna 3.2 och 3.3 i grundförordningen ska genomföra en ordentlig analys av den dumpade importens inverkan på priserna och överväga huruvida de dumpade importprodukterna sålts till betydligt lägre pris. En sådan analys bör då inte begränsas till en enkel matematisk jämförelse utan även omfatta en dynamisk bedömning av prisutveckling och trender i förhållandet mellan priserna på dumpad import och priserna för inhemska likadana produkter under perioden. |
| --- | --- |

(272)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg den brasilianska exporterande tillverkaren Usiminas att kommissionen i enlighet med artiklarna 3.2 och 3.3 i grundförordningen ska genomföra en ordentlig analys av den dumpade importens inverkan på priserna och överväga huruvida de dumpade importprodukterna sålts till betydligt lägre pris. En sådan analys bör då inte begränsas till en enkel matematisk jämförelse utan även omfatta en dynamisk bedömning av prisutveckling och trender i förhållandet mellan priserna på dumpad import och priserna för inhemska likadana produkter under perioden.

| (273) | Kommissionen avvisade detta påstående, Först tillhandahölls unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris på den öppna marknaden i unionen i tabellen i skäl (295). Kommissionen angav sedan, vilket nämns i skäl (297) att unionstillverkarna var tvungna att följa den nedåtgående prisspiralen och sänkte därmed sina försäljningspriser avsevärt, särskilt under 2015 och under undersökningsperioden. Eftersom den berörda produkten är en basprodukt blev unionstillverkarna tvungna att följa den nedåtgående prisspiralen. Liknande kommentarer från kommissionen finns i skäl (387). Dessutom hänvisar kommissionen till sin analys av andra faktorer, som tillsammans eller var för sig inte bröt orsakssambandet mellan dumpade importer. (se skäl (390). Kommissionens analys begränsades därmed inte till en enkel matematisk jämförelse. Sist men inte minst presenterade den brasilianska exporterande tillverkaren varken några argument för att genom ytterligare analyser göra prisunderskridandeanalysen mer meningsfull med hänsyn till råvarustandarden för den berörda produkten, vilket inte heller kommissionen kunde bekräfta. |
| --- | --- |

(273)

Kommissionen avvisade detta påstående, Först tillhandahölls unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris på den öppna marknaden i unionen i tabellen i skäl (295). Kommissionen angav sedan, vilket nämns i skäl (297) att unionstillverkarna var tvungna att följa den nedåtgående prisspiralen och sänkte därmed sina försäljningspriser avsevärt, särskilt under 2015 och under undersökningsperioden. Eftersom den berörda produkten är en basprodukt blev unionstillverkarna tvungna att följa den nedåtgående prisspiralen. Liknande kommentarer från kommissionen finns i skäl (387). Dessutom hänvisar kommissionen till sin analys av andra faktorer, som tillsammans eller var för sig inte bröt orsakssambandet mellan dumpade importer. (se skäl (390). Kommissionens analys begränsades därmed inte till en enkel matematisk jämförelse. Sist men inte minst presenterade den brasilianska exporterande tillverkaren varken några argument för att genom ytterligare analyser göra prisunderskridandeanalysen mer meningsfull med hänsyn till råvarustandarden för den berörda produkten, vilket inte heller kommissionen kunde bekräfta.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| (274) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(274)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (275) | De makroekonomiska indikatorerna (tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, lager, tillväxt, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalernas storlek) bedömdes för hela unionsindustrin. Bedömningen grundades på uppgifter från klaganden, som sedan dubbelkontrollerats mot uppgifter från unionstillverkare och tillgänglig officiell statistik (Eurostat). |
| --- | --- |

(275)

De makroekonomiska indikatorerna (tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, lager, tillväxt, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalernas storlek) bedömdes för hela unionsindustrin. Bedömningen grundades på uppgifter från klaganden, som sedan dubbelkontrollerats mot uppgifter från unionstillverkare och tillgänglig officiell statistik (Eurostat).

| (276) | Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar, kapitalanskaffningsförmåga, löner och tillverkningskostnader) gjordes på företagsnivå för unionstillverkarna i urvalet. Bedömningen gjordes på grundval av kontrollerade uppgifter från dessa. |
| --- | --- |

(276)

Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar, kapitalanskaffningsförmåga, löner och tillverkningskostnader) gjordes på företagsnivå för unionstillverkarna i urvalet. Bedömningen gjordes på grundval av kontrollerade uppgifter från dessa.

| (277) | För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin inhämtade kommissionen uppgifter för hela tillverkningen av den berörda produkten och fastställde om tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden. För vissa skadeindikatorer som rör unionsindustrin gjorde kommissionen separata analyser av uppgifterna avseende den öppna marknaden och uppgifterna avseende den företagsinterna marknaden samt en jämförande analys. Det rör sig om följande faktorer: försäljning, marknadsandel, pris per enhet, lönsamhet och kassaflöde. Övriga ekonomiska indikatorer kunde däremot endast granskas på ett meningsfullt sätt genom att se till hela verksamheten, inklusive unionsindustrins företagsinterna användning. Det rör sig om följande faktorer: tillverkning, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, avkastning på investeringar, sysselsättning, produktivitet, lager och arbetskraftskostnader. När det gäller dessa faktorer kan kommissionen endast genomföra en meningsfull bedömning genom att se till hela unionsindustrins verksamhet. Analysen är i linje med rättspraxis för unionens domstolar och WTO (14). |
| --- | --- |

(277)

För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin inhämtade kommissionen uppgifter för hela tillverkningen av den berörda produkten och fastställde om tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden. För vissa skadeindikatorer som rör unionsindustrin gjorde kommissionen separata analyser av uppgifterna avseende den öppna marknaden och uppgifterna avseende den företagsinterna marknaden samt en jämförande analys. Det rör sig om följande faktorer: försäljning, marknadsandel, pris per enhet, lönsamhet och kassaflöde. Övriga ekonomiska indikatorer kunde däremot endast granskas på ett meningsfullt sätt genom att se till hela verksamheten, inklusive unionsindustrins företagsinterna användning. Det rör sig om följande faktorer: tillverkning, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, avkastning på investeringar, sysselsättning, produktivitet, lager och arbetskraftskostnader. När det gäller dessa faktorer kan kommissionen endast genomföra en meningsfull bedömning genom att se till hela unionsindustrins verksamhet. Analysen är i linje med rättspraxis för unionens domstolar och WTO (14).

14

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (278) | Den totala unionstillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2013 | 2014 | 2015 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (i ton) | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 | 72 920 472 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 101 | 100 | 98 |
| Produktionskapacitet (ton) | 100 667 836 | 100 040 917 | 98 093 841 | 98 162 252 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 99 | 97 | 98 |
| Kapacitetsutnyttjande | 74,1 % | 75,5 % | 76,2 % | 74,3 % |
| Källa: Eurofers svar på frågeformuläret |

(278)

Den totala unionstillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2013

2014

2015

UP

Produktionsvolym (i ton)

74 588 182

75 509 517

74 718 189

72 920 472

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

101

101

100

100

98

98

Produktionskapacitet (ton)

100 667 836

100 040 917

98 093 841

98 162 252

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

99

99

97

97

98

98

Kapacitetsutnyttjande

74,1 %

75,5 %

76,2 %

74,3 %

Källa: Eurofers svar på frågeformuläret

Källa:

| (279) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins tillverkning något med cirka 1,7 miljoner ton (– 2 %). |
| --- | --- |

(279)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins tillverkning något med cirka 1,7 miljoner ton (– 2 %).

| (280) | De rapporterade kapacitetsuppgifterna hänför sig till den tekniska kapaciteten, vilket innebär att man beaktat de justeringar som gjorts (och som industrin anser vara standard) för ställtid, underhåll, flaskhalsar och andra normala uppehåll. Produktionskapaciteten minskade under skadeundersökningsperioden på grund av den något minskade produktionskapaciteten främst i Belgien och Italien. |
| --- | --- |

(280)

De rapporterade kapacitetsuppgifterna hänför sig till den tekniska kapaciteten, vilket innebär att man beaktat de justeringar som gjorts (och som industrin anser vara standard) för ställtid, underhåll, flaskhalsar och andra normala uppehåll. Produktionskapaciteten minskade under skadeundersökningsperioden på grund av den något minskade produktionskapaciteten främst i Belgien och Italien.

| (281) | Kapacitetsutnyttjandet var relativt stabilt under skadeundersökningsperioden och låg mellan 74,1 % och 76,2 %. |
| --- | --- |

(281)

Kapacitetsutnyttjandet var relativt stabilt under skadeundersökningsperioden och låg mellan 74,1 % och 76,2 %.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

| (282) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel på den öppna marknaden utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Försäljningsvolym och marknadsandel (på den öppna marknaden) | 2013 | 2014 | 2015 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (ton) | 27 468 243 | 27 910 748 | 27 327 906 | 26 027 000 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 102 | 99 | 95 |
| Marknadsandel | 85,1 % | 84,2 % | 77,7 % | 76,7 % |
| Index (2013 = 100) | 100 | 99 | 91 | 90 |
| Källa: Eurofers svar på frågeformuläret; Eurostat |

(282)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel på den öppna marknaden utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Försäljningsvolym och marknadsandel (på den öppna marknaden)

Försäljningsvolym och marknadsandel (på den öppna marknaden)

2013

2014

2015

UP

Försäljningsvolym (ton)

27 468 243

27 910 748

27 327 906

26 027 000

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

102

102

99

99

95

95

Marknadsandel

85,1 %

84,2 %

77,7 %

76,7 %

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

99

99

91

91

90

90

Källa: Eurofers svar på frågeformuläret; Eurostat

Källa:

| (283) | Unionsindustrins försäljningsvolym på den öppna marknaden minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden, från 27,5 till 26 miljoner ton. |
| --- | --- |

(283)

Unionsindustrins försäljningsvolym på den öppna marknaden minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden, från 27,5 till 26 miljoner ton.

| (284) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins marknadsandel sett till förbrukningen i unionen med mer än åtta procentenheter, från 85,1 % till 76,7 %. Minskningen av försäljningsvolymen på den öppna marknaden i unionen och minskade marknadsandelar för unionsindustrin sammanföll med en ökad förbrukning på den öppna marknaden, vilket är en indikator på försämrad konkurrenskraft hos unionens ståltillverkare. |
| --- | --- |

(284)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins marknadsandel sett till förbrukningen i unionen med mer än åtta procentenheter, från 85,1 % till 76,7 %. Minskningen av försäljningsvolymen på den öppna marknaden i unionen och minskade marknadsandelar för unionsindustrin sammanföll med en ökad förbrukning på den öppna marknaden, vilket är en indikator på försämrad konkurrenskraft hos unionens ståltillverkare.

| (285) | Vad gäller den företagsinterna marknaden i unionen utvecklades försäljningsvolymen och marknadsandelen för denna på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Volym och marknadsandel för den företagsinterna marknaden på unionsmarknaden | 2013 | 2014 | 2015 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Företagsintern volym på unionsmarknaden (i ton) | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 | 42 454 866 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 101 | 100 | 100 |
| Unionsindustrins sammanlagda tillverkning (i ton) | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 | 72 920 471 |
| % företagsintern volym i förhållande till den sammanlagda tillverkningen | 56,9 % | 56,8 % | 56,6 % | 58,2 % |
| Källa: Eurofers svar på frågeformuläret; Eurostat |

(285)

Vad gäller den företagsinterna marknaden i unionen utvecklades försäljningsvolymen och marknadsandelen för denna på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Volym och marknadsandel för den företagsinterna marknaden på unionsmarknaden

Volym och marknadsandel för den företagsinterna marknaden på unionsmarknaden

2013

2014

2015

UP

Företagsintern volym på unionsmarknaden (i ton)

42 418 062

42 887 175

42 271 071

42 454 866

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

101

101

100

100

100

100

Unionsindustrins sammanlagda tillverkning (i ton)

74 588 182

75 509 517

74 718 189

72 920 471

% företagsintern volym i förhållande till den sammanlagda tillverkningen

56,9 %

56,8 %

56,6 %

58,2 %

Källa: Eurofers svar på frågeformuläret; Eurostat

Källa:

| (286) | Unionsindustrins företagsinterna volym (bestående av företagsinterna överföringar och företagsinterna försäljningar på unionsmarknaden) på unionsmarknaden i absoluta tal höll sig relativt stabil under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(286)

Unionsindustrins företagsinterna volym (bestående av företagsinterna överföringar och företagsinterna försäljningar på unionsmarknaden) på unionsmarknaden i absoluta tal höll sig relativt stabil under skadeundersökningsperioden.

| (287) | Andelen företagsintern användning (uttryckt som procent av den totala tillverkningen) i unionsindustrin ökade något under skadeundersökningsperioden, från 56,9 % under 2013 till 58,2 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(287)

Andelen företagsintern användning (uttryckt som procent av den totala tillverkningen) i unionsindustrin ökade något under skadeundersökningsperioden, från 56,9 % under 2013 till 58,2 % under undersökningsperioden.

4.4.2.3   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (288) | Vid beräkning av sysselsättningen beaktades endast anställda som arbetar direkt med den likadana produkten i unionstillverkarnas olika stålverk. Denna metod gav korrekta uppgifter som är relativt lätta att fastställa. |
| --- | --- |

(288)

Vid beräkning av sysselsättningen beaktades endast anställda som arbetar direkt med den likadana produkten i unionstillverkarnas olika stålverk. Denna metod gav korrekta uppgifter som är relativt lätta att fastställa.

| (289) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Sysselsättning och produktivitet | 2013 | 2014 | 2015 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda
  (heltidsanställning/anställd) | 18 632 | 17 739 | 17 829 | 17 722 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 95 | 96 | 95 |
| Produktivitet (ton/anställd) | 4 003 | 4 257 | 4 191 | 4 115 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 106 | 105 | 103 |
| Källa: Eurofers svar på frågeformuläret |

(289)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2013

2014

2015

UP

Antal anställda

(heltidsanställning/anställd)

18 632

17 739

17 829

17 722

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

95

95

96

96

95

95

Produktivitet (ton/anställd)

4 003

4 257

4 191

4 115

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

106

106

105

105

103

103

Källa: Eurofers svar på frågeformuläret

Källa:

| (290) | Unionsindustrins sysselsättningsnivå minskade under skadeundersökningsperioden. Under undersökningen fastställde kommissionen att minskningen orsakades av behovet att minska tillverkningskostnaderna och öka effektiviteten för att möta den ökande konkurrensen från dumpad import på marknaden. Detta ledde till en minskning av personalstyrkan med 5 % under skadeundersökningsperioden, utan hänsyn till eventuell indirekt sysselsättning. Trots den något minskande tillverkningsvolymen (– 2 %) under skadeundersökningsperioden ledde detta till att produktiviteten hos unionsindustrins personalstyrka, mätt som output per anställd och år, ökade (+ 3 %). Detta visar att unionsindustrin försökte anpassa sig till de ändrade marknadsvillkoren för att behålla sin konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(290)

Unionsindustrins sysselsättningsnivå minskade under skadeundersökningsperioden. Under undersökningen fastställde kommissionen att minskningen orsakades av behovet att minska tillverkningskostnaderna och öka effektiviteten för att möta den ökande konkurrensen från dumpad import på marknaden. Detta ledde till en minskning av personalstyrkan med 5 % under skadeundersökningsperioden, utan hänsyn till eventuell indirekt sysselsättning. Trots den något minskande tillverkningsvolymen (– 2 %) under skadeundersökningsperioden ledde detta till att produktiviteten hos unionsindustrins personalstyrka, mätt som output per anställd och år, ökade (+ 3 %). Detta visar att unionsindustrin försökte anpassa sig till de ändrade marknadsvillkoren för att behålla sin konkurrenskraft.

4.4.2.4   Lagerhållning

Lagerhållning

| (291) | Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Lagerhållning | 2013 | 2014 | 2015 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 2 646 989 | 2 653 224 | 2 798 420 | 2 469 667 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 100 | 106 | 93 |
| Utgående lager i procent av produktionen | 3,55 % | 3,51 % | 3,75 % | 3,39 % |
| Index (2013 = 100) | 100 | 99 | 106 | 95 |
| Källa: Eurofers svar på frågeformuläret |

(291)

Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Lagerhållning

Lagerhållning

2013

2014

2015

UP

Utgående lager (ton)

2 646 989

2 653 224

2 798 420

2 469 667

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

100

100

106

106

93

93

Utgående lager i procent av produktionen

3,55 %

3,51 %

3,75 %

3,39 %

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

99

99

106

106

95

95

Källa: Eurofers svar på frågeformuläret

Källa:

| (292) | De flesta typerna av den likadana produkten tillverkas av unionsindustrin utifrån specifika beställningar från användarna. Därför betraktades inte lager som en viktig skadeindikator för denna industri. Detta bekräftas också om man ser till utvecklingen av utgående lager i procent av tillverkningen. Såsom framgår ovan var denna indikator relativt stabil och låg på cirka 3,4–3,7 % av tillverkningsvolymen. |
| --- | --- |

(292)

De flesta typerna av den likadana produkten tillverkas av unionsindustrin utifrån specifika beställningar från användarna. Därför betraktades inte lager som en viktig skadeindikator för denna industri. Detta bekräftas också om man ser till utvecklingen av utgående lager i procent av tillverkningen. Såsom framgår ovan var denna indikator relativt stabil och låg på cirka 3,4–3,7 % av tillverkningsvolymen.

4.4.2.5   Dumpningsmarginalens storlek

Dumpningsmarginalens storlek

| (293) | Alla dumpningsmarginaler från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina låg över miniminivån. De höga faktiska dumpningsmarginalerna hade en icke-försumbar inverkan på unionsindustrin med tanke på volymen och priserna på importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina. |
| --- | --- |

(293)

Alla dumpningsmarginaler från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina låg över miniminivån. De höga faktiska dumpningsmarginalerna hade en icke-försumbar inverkan på unionsindustrin med tanke på volymen och priserna på importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina.

4.4.2.6   Tillväxt

Tillväxt

| (294) | Förbrukningen i unionen (på den öppna marknaden) ökade med cirka 5 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym på den öppna marknaden i unionen minskade med cirka 5 %. Unionsindustrin upplevde därmed en viss förlust av marknadsandelar, i motsats till importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina som ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(294)

Förbrukningen i unionen (på den öppna marknaden) ökade med cirka 5 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym på den öppna marknaden i unionen minskade med cirka 5 %. Unionsindustrin upplevde därmed en viss förlust av marknadsandelar, i motsats till importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina som ökade betydligt under skadeundersökningsperioden.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

Priser och faktorer som påverkar priserna

| (295) | Unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris per enhet på den öppna marknaden i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Försäljningspriser på den öppna marknaden i unionen | 2013 | 2014 | 2015 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningspris (i euro per ton) | 498 | 471 | 427 | 383 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 95 | 86 | 77 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton) | 511 | 469 | 431 | 413 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 92 | 84 | 81 |
| Källa: Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

(295)

Unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris per enhet på den öppna marknaden i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Försäljningspriser på den öppna marknaden i unionen

Försäljningspriser på den öppna marknaden i unionen

2013

2014

2015

UP

Försäljningspris (i euro per ton)

498

471

427

383

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

95

95

86

86

77

77

Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton)

511

469

431

413

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

92

92

84

84

81

81

Källa: Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.

Källa:

| (296) | Tabellen ovan visar utvecklingen av försäljningspriset per enhet på den öppna marknaden i unionen och motsvarande tillverkningskostnad. Försäljningspriserna har i genomsnitt varit lägre än tillverkningskostnaden per enhet, med undantag för 2014 då unionsmarknaden började återhämta sig och marknadsandelen från importen från de fyra övriga berörda länderna var lägre än under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(296)

Tabellen ovan visar utvecklingen av försäljningspriset per enhet på den öppna marknaden i unionen och motsvarande tillverkningskostnad. Försäljningspriserna har i genomsnitt varit lägre än tillverkningskostnaden per enhet, med undantag för 2014 då unionsmarknaden började återhämta sig och marknadsandelen från importen från de fyra övriga berörda länderna var lägre än under undersökningsperioden.

| (297) | Tillverkningskostnaden var fortfarande i allmänhet högre än de sjunkande försäljningspriserna, med undantag av år 2014. För att begränsa förlusten av marknadsandelar och eftersom den berörda produkten är en råvara, var unionstillverkarna tvungna att följa den nedåtgående prisspiralen och sänkte sina försäljningspriser betydligt, särskilt under 2015 och undersökningsperioden. Eftersom den berörda produkten är en råvara blev unionstillverkarna tvungna att följa den nedåtgående prisspiralen. |
| --- | --- |

(297)

Tillverkningskostnaden var fortfarande i allmänhet högre än de sjunkande försäljningspriserna, med undantag av år 2014. För att begränsa förlusten av marknadsandelar och eftersom den berörda produkten är en råvara, var unionstillverkarna tvungna att följa den nedåtgående prisspiralen och sänkte sina försäljningspriser betydligt, särskilt under 2015 och undersökningsperioden. Eftersom den berörda produkten är en råvara blev unionstillverkarna tvungna att följa den nedåtgående prisspiralen.

| (298) | När tillverkarna i urvalet överlät eller sålde vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål avsedda för företagsintern förbrukning till internpriser för ytterligare bearbetning i senare led använde de sig av många olika prissättningsstrategier (främst kostnader för företagsintern bearbetning och till internpriser för företagsintern försäljning). Det går därför inte att dra någon meningsfull slutsats av prisutvecklingen för den företagsinterna förbrukningen. |
| --- | --- |

(298)

När tillverkarna i urvalet överlät eller sålde vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål avsedda för företagsintern förbrukning till internpriser för ytterligare bearbetning i senare led använde de sig av många olika prissättningsstrategier (främst kostnader för företagsintern bearbetning och till internpriser för företagsintern försäljning). Det går därför inte att dra någon meningsfull slutsats av prisutvecklingen för den företagsinterna förbrukningen.

4.4.3.2   Arbetskraftskostnad

Arbetskraftskostnad

| (299) | Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnad utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 14


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2013 | 2014 | 2015 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro) | 63 374 | 66 039 | 66 023 | 67 045 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 104 | 104 | 106 |
| Källa: Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

(299)

Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnad utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 14

Tabell 14

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2013

2014

2015

UP

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro)

63 374

66 039

66 023

67 045

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

104

104

104

104

106

106

Källa: Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.

Källa:

| (300) | Under skadeundersökningsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 4 %. |
| --- | --- |

(300)

Under skadeundersökningsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 4 %.

4.4.3.3   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och förmåga att anskaffa kapital

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och förmåga att anskaffa kapital

| (301) | Unionstillverkarnas lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 15


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar | 2013 | 2014 | 2015 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljning på den öppna marknaden i unionen (i % av omsättningen) | – 2,7 % | 0,4 % | – 0,8 % | – 7,8 % |
| Kassaflöde (i tusen euro) | 139 285 | 221 982 | 122 723 | – 79 661 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 159 | 88 | – 57 |
| Investeringar (i tusen euro) | 256 013 | 289 582 | 291 771 | 268 839 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 113 | 114 | 105 |
| Avkastning på investeringar | – 3,5 % | 0,5 % | – 1,0 % | – 8,5 % |
| Källa: Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

(301)

Unionstillverkarnas lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 15

Tabell 15

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar

2013

2014

2015

UP

Lönsamhet för försäljning på den öppna marknaden i unionen (i % av omsättningen)

– 2,7 %

0,4 %

– 0,8 %

– 7,8 %

Kassaflöde (i tusen euro)

139 285

221 982

122 723

– 79 661

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

159

159

88

88

– 57

– 57

Investeringar (i tusen euro)

256 013

289 582

291 771

268 839

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

113

113

114

114

105

105

Avkastning på investeringar

– 3,5 %

0,5 %

– 1,0 %

– 8,5 %

Källa: Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.

Källa:

| (302) | Kommissionen fastställde lönsamheten för unionstillverkarna genom att nettoförlusten före skatt för försäljningen av den likadana produkten på den öppna marknaden i unionen uttrycktes i procent av omsättningen. |
| --- | --- |

(302)

Kommissionen fastställde lönsamheten för unionstillverkarna genom att nettoförlusten före skatt för försäljningen av den likadana produkten på den öppna marknaden i unionen uttrycktes i procent av omsättningen.

| (303) | Lönsamheten utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden: förluster uppstod under alla perioderna, med undantag av år 2014. Även om förlusterna under år 2013 delvis var knutna till euroområdets skuldkris, kunde unionens ståltillverkare delvis återhämta sig under 2014 och första halvåret 2015. Enligt tabellen i skäl (295) minskade försäljningspriset per enhet med 23 % under skadeundersökningsperioden, på grund av den höga prispressen från den dumpade importen från det andra halvåret 2015 och framåt. Detta innebar en betydande förlust på 7,8 % under undersökningsperioden, som är det sämsta resultatet under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(303)

Lönsamheten utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden: förluster uppstod under alla perioderna, med undantag av år 2014. Även om förlusterna under år 2013 delvis var knutna till euroområdets skuldkris, kunde unionens ståltillverkare delvis återhämta sig under 2014 och första halvåret 2015. Enligt tabellen i skäl (295) minskade försäljningspriset per enhet med 23 % under skadeundersökningsperioden, på grund av den höga prispressen från den dumpade importen från det andra halvåret 2015 och framåt. Detta innebar en betydande förlust på 7,8 % under undersökningsperioden, som är det sämsta resultatet under skadeundersökningsperioden.

| (304) | Nettokassaflödet visar unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Detta uppvisade en liknande nedåtgående trend som lönsamheten och blev negativt på en ohållbar nivå. |
| --- | --- |

(304)

Nettokassaflödet visar unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Detta uppvisade en liknande nedåtgående trend som lönsamheten och blev negativt på en ohållbar nivå.

| (305) | Trots förlusterna under skadeundersökningsperioden bibehölls investeringarna (inklusive utbyte av vissa tillverkningstillgångar) över 240 miljoner euro under samtliga år som ingår i skadeundersökningsperioden. Investeringarna låg emellertid på en relativt låg nivå under hela perioden eftersom kapitalanskaffningsförmågan påverkats av förlusterna under skadeundersökningsperioden (utöver en liten vinst som uppnåddes 2014). |
| --- | --- |

(305)

Trots förlusterna under skadeundersökningsperioden bibehölls investeringarna (inklusive utbyte av vissa tillverkningstillgångar) över 240 miljoner euro under samtliga år som ingår i skadeundersökningsperioden. Investeringarna låg emellertid på en relativt låg nivå under hela perioden eftersom kapitalanskaffningsförmågan påverkats av förlusterna under skadeundersökningsperioden (utöver en liten vinst som uppnåddes 2014).

| (306) | Räntabiliteten är vinsten (eller förlusten) i procent av investeringarnas bokförda värde. På grund av förlusterna var räntabiliteten negativ under skadeundersökningsperioden med undantag av år 2014. |
| --- | --- |

(306)

Räntabiliteten är vinsten (eller förlusten) i procent av investeringarnas bokförda värde. På grund av förlusterna var räntabiliteten negativ under skadeundersökningsperioden med undantag av år 2014.

4.4.3.4   Synpunkter på de mikroekonomiska indikatorerna

Synpunkter på de mikroekonomiska indikatorerna

| (307) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut hävdade de ryska exporterande tillverkarna, MMK Group och Severstal Group samt Rysslands ministerium för ekonomisk utveckling att kommissionen inte på ett korrekt sätt tagit hänsyn till den företagsinterna marknaden i sin analys av de mikroekonomiska indikatorerna. De ryska exporterande tillverkarna noterade att kommissionen endast analyserat mikroekonomiska indikatorer för den öppna marknaden, som utgör en mindre del av marknaden, dvs. endast 41,8–43,1 % av unionstillverkningen av den berörda produkten. De ansåg att en undersökning av de mikroekonomiska indikatorerna endast med hänsyn till unionens öppna marknad skulle kunna visa en mer negativ bild än den som rör hela unionsmarknaden av den likadana produkten. I detta avseende hänvisade de till resultaten i WTO:s överprövningsorgans rapport i Förenta staterna – antidumpningsåtgärder för vissa varmvalsade stålprodukter från Japan, (15) som är av åsikten att en balanserad och objektiv undersökning av de mikroekonomiska indikatorerna bör inkludera både den öppna marknaden och den företagsinterna marknaden. |
| --- | --- |

(307)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut hävdade de ryska exporterande tillverkarna, MMK Group och Severstal Group samt Rysslands ministerium för ekonomisk utveckling att kommissionen inte på ett korrekt sätt tagit hänsyn till den företagsinterna marknaden i sin analys av de mikroekonomiska indikatorerna. De ryska exporterande tillverkarna noterade att kommissionen endast analyserat mikroekonomiska indikatorer för den öppna marknaden, som utgör en mindre del av marknaden, dvs. endast 41,8–43,1 % av unionstillverkningen av den berörda produkten. De ansåg att en undersökning av de mikroekonomiska indikatorerna endast med hänsyn till unionens öppna marknad skulle kunna visa en mer negativ bild än den som rör hela unionsmarknaden av den likadana produkten. I detta avseende hänvisade de till resultaten i WTO:s överprövningsorgans rapport i Förenta staterna – antidumpningsåtgärder för vissa varmvalsade stålprodukter från Japan, (15) som är av åsikten att en balanserad och objektiv undersökning av de mikroekonomiska indikatorerna bör inkludera både den öppna marknaden och den företagsinterna marknaden.

Förenta staterna – antidumpningsåtgärder för vissa varmvalsade stålprodukter från Japan

15

| (308) | Kommissionen avvisade påståendet att den inte har genomfört en balanserad och objektiv undersökning av de mikroekonomiska indikatorerna som inkluderar både den öppna marknaden och den företagsinterna marknaden. |
| --- | --- |

(308)

Kommissionen avvisade påståendet att den inte har genomfört en balanserad och objektiv undersökning av de mikroekonomiska indikatorerna som inkluderar både den öppna marknaden och den företagsinterna marknaden.

| (309) | Först och främst förklarade kommissionen i skäl (277) sin metod och angav hur och när information från den öppna marknaden respektive den företagsinterna marknaden kunde urskiljas. |
| --- | --- |

(309)

Först och främst förklarade kommissionen i skäl (277) sin metod och angav hur och när information från den öppna marknaden respektive den företagsinterna marknaden kunde urskiljas.

| (310) | Påståendet att kommissionen inte agerat i enlighet med WTO:s överprövningsorgans rapport är felaktigt. Kommissionen ignorerade inte den företagsinterna marknaden i sin analys. Den tillhandahöll siffror för den företagsinterna marknaden och beaktade dessa i sin analys där så var lämpligt (se i detta avseende skäl (224) till (225) och skäl (285) till (287)). |
| --- | --- |

(310)

Påståendet att kommissionen inte agerat i enlighet med WTO:s överprövningsorgans rapport är felaktigt. Kommissionen ignorerade inte den företagsinterna marknaden i sin analys. Den tillhandahöll siffror för den företagsinterna marknaden och beaktade dessa i sin analys där så var lämpligt (se i detta avseende skäl (224) till (225) och skäl (285) till (287)).

| (311) | Dessutom bestod majoriteten av den företagsinterna marknaden i detta särskilda fall av företagsinterna överföringar (nära 87 % under undersökningsperioden) enligt tabellen nedan.

  Tabell 16


  Uppdelning mellan företagsinterna överföringar och företagsintern försäljning | 2013 | 2014 | 2015 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Företagsinterna överföringar (ton) | 35 884 971 | 36 155 050 | 35 865 270 | 36 787 755 |
| Företagsinterna försäljningar (ton) | 6 533 091 | 6 732 125 | 6 405 801 | 5 667 111 |
| Företagsintern volym på unionsmarknaden (i ton) | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 | 42 454 866 |

(311)

Dessutom bestod majoriteten av den företagsinterna marknaden i detta särskilda fall av företagsinterna överföringar (nära 87 % under undersökningsperioden) enligt tabellen nedan.

Tabell 16

Tabell 16

Uppdelning mellan företagsinterna överföringar och företagsintern försäljning

Uppdelning mellan företagsinterna överföringar och företagsintern försäljning

2013

2014

2015

UP

Företagsinterna överföringar (ton)

35 884 971

36 155 050

35 865 270

36 787 755

Företagsinterna försäljningar (ton)

6 533 091

6 732 125

6 405 801

5 667 111

Företagsintern volym på unionsmarknaden (i ton)

42 418 062

42 887 175

42 271 071

42 454 866

| (312) | Sådana interna överföringar når inte den öppna marknaden eftersom produkten används av en integrerad tillverkare för vidare bearbetning, omvandling eller montering i en integrerad process. Dessa interna överföringar kännetecknas av det faktum att inga kommersiella fakturor utfärdas, och att den integrerade tillverkaren/importören inte är en separat juridisk enhet i motsats till företagsinterna försäljningar. Detta gör att det inte finns något försäljningspris för dessa företagsinterna överföringar. |
| --- | --- |

(312)

Sådana interna överföringar når inte den öppna marknaden eftersom produkten används av en integrerad tillverkare för vidare bearbetning, omvandling eller montering i en integrerad process. Dessa interna överföringar kännetecknas av det faktum att inga kommersiella fakturor utfärdas, och att den integrerade tillverkaren/importören inte är en separat juridisk enhet i motsats till företagsinterna försäljningar. Detta gör att det inte finns något försäljningspris för dessa företagsinterna överföringar.

| (313) | Dessutom är det mycket svårt att fastställa lönsamhet eller räntabilitet för sådana företagsinterna överföringar eftersom produkttyperna (vid företagsintern överföring) bearbetas vidare internt och till olika stålprodukter i senare led, utan att en faktura utfärdas (vilket är ett krav för att kunna fastställa inkomsten och en av de viktigaste delarna för att kunna fastställa vinsten). |
| --- | --- |

(313)

Dessutom är det mycket svårt att fastställa lönsamhet eller räntabilitet för sådana företagsinterna överföringar eftersom produkttyperna (vid företagsintern överföring) bearbetas vidare internt och till olika stålprodukter i senare led, utan att en faktura utfärdas (vilket är ett krav för att kunna fastställa inkomsten och en av de viktigaste delarna för att kunna fastställa vinsten).

| (314) | Enligt skäl (41) är det de olika produkttyperna av varmvalsade platta stålprodukter råvara för tillverkningen av olika stålprodukter i senare led med ett mervärde, börjande med kallvalsade (16) platta stålprodukter försedda med överdrag. I detta avseende anges i förordningen om provisorisk tull för kallvalsade platta stålprodukter med ursprung i Kina och Ryssland att ”unionsindustrins situation försämrades på den öppna marknaden betydligt under skadeundersökningsperioden då den började göra förluster från och med 2012. Försäljningsvolymen på den öppna marknaden i unionen minskade med 14 % och försäljningspriset per enhet minskade med 19 %, samtidigt som tillverkningskostnaden endast minskade med 16 %. Dessutom förlorade unionsindustrin marknadsandelar till import från de berörda länderna och blev tvungen att dra ner på sina investeringar till följd av den konstant negativa räntabiliteten (17).” Slutsatsen i skälet bekräftades i det slutgiltiga skedet (18) och gäller fortfarande. Undersökningsperioden för de kallvalsade platta stålprodukterna (19) genomfördes före undersökningsperioden för det aktuella ärendet. Även i andra undersökningsperioder visar indikatorerna ovan på liknande sätt som på den öppna marknaden en negativ bild för de kallvalsade platta stålprodukterna, dvs. för de marknader i efterföljande led där företagsinterna överföringar och försäljningar av varmvalsade platta stålprodukter genomförs. |
| --- | --- |

(314)

Enligt skäl (41) är det de olika produkttyperna av varmvalsade platta stålprodukter råvara för tillverkningen av olika stålprodukter i senare led med ett mervärde, börjande med kallvalsade (16) platta stålprodukter försedda med överdrag. I detta avseende anges i förordningen om provisorisk tull för kallvalsade platta stålprodukter med ursprung i Kina och Ryssland att ”unionsindustrins situation försämrades på den öppna marknaden betydligt under skadeundersökningsperioden då den började göra förluster från och med 2012. Försäljningsvolymen på den öppna marknaden i unionen minskade med 14 % och försäljningspriset per enhet minskade med 19 %, samtidigt som tillverkningskostnaden endast minskade med 16 %. Dessutom förlorade unionsindustrin marknadsandelar till import från de berörda länderna och blev tvungen att dra ner på sina investeringar till följd av den konstant negativa räntabiliteten (17).” Slutsatsen i skälet bekräftades i det slutgiltiga skedet (18) och gäller fortfarande. Undersökningsperioden för de kallvalsade platta stålprodukterna (19) genomfördes före undersökningsperioden för det aktuella ärendet. Även i andra undersökningsperioder visar indikatorerna ovan på liknande sätt som på den öppna marknaden en negativ bild för de kallvalsade platta stålprodukterna, dvs. för de marknader i efterföljande led där företagsinterna överföringar och försäljningar av varmvalsade platta stålprodukter genomförs.

16

Försäljningsvolymen på den öppna marknaden i unionen minskade med 14 % och försäljningspriset per enhet minskade med 19 %, samtidigt som tillverkningskostnaden endast minskade med 16 %.

17

18

19

| (315) | Mot bakgrund av argumenten ovan avvisade kommissionen de ryska exporterande tillverkarna och Rysslands ministerium för ekonomisk utvecklings påståenden och bekräftar att den agerade med tillbörlig aktsamhet och att de båda marknaderna undersöktes korrekt. |
| --- | --- |

(315)

Mot bakgrund av argumenten ovan avvisade kommissionen de ryska exporterande tillverkarna och Rysslands ministerium för ekonomisk utvecklings påståenden och bekräftar att den agerade med tillbörlig aktsamhet och att de båda marknaderna undersöktes korrekt.

4.4.4   Slutsats beträffande väsentlig skada

Slutsats beträffande väsentlig skada

| (316) | Trots unionsindustrins konkreta åtgärder för att förbättra effektiviteten genom minskade kostnader (som minskning av antalet arbetstimmar per vecka) och strikt kontrollera tillverkningskostnaderna under skadeundersökningsperioden försämrades unionsindustrins ekonomiska situation betydligt: förlusterna gick från – 2,7 % under 2013 till – 7,8 % under undersökningsperioden. Detta innebar att förlusterna ackumulerades under skadeundersökningsperioden, med undantag för år 2014. |
| --- | --- |

(316)

Trots unionsindustrins konkreta åtgärder för att förbättra effektiviteten genom minskade kostnader (som minskning av antalet arbetstimmar per vecka) och strikt kontrollera tillverkningskostnaderna under skadeundersökningsperioden försämrades unionsindustrins ekonomiska situation betydligt: förlusterna gick från – 2,7 % under 2013 till – 7,8 % under undersökningsperioden. Detta innebar att förlusterna ackumulerades under skadeundersökningsperioden, med undantag för år 2014.

| (317) | Trots att unionens förbrukning på den öppna marknaden ökade med 5 % minskade unionsindustrins försäljningsvolymer samtidigt som försäljningspriset per enhet minskade med mer än 20 % och tillverkningen med 2 %. Dessutom minskade sysselsättningen med 5 %. Sammantaget innebar detta att även andra skadeindikatorer utvecklades i negativ riktning. |
| --- | --- |

(317)

Trots att unionens förbrukning på den öppna marknaden ökade med 5 % minskade unionsindustrins försäljningsvolymer samtidigt som försäljningspriset per enhet minskade med mer än 20 % och tillverkningen med 2 %. Dessutom minskade sysselsättningen med 5 %. Sammantaget innebar detta att även andra skadeindikatorer utvecklades i negativ riktning.

| (318) | Euroområdets skuldkris under 2013 påverkade lönsamheten negativt under 2013, vilket följdes av en måttlig återhämtning under 2014. Mot bakgrund av ärendets särskilda omständigheter sålde unionens tillverkare den berörda produkten till priser som låg under tillverkningskostnaderna från och med andra halvåret 2015 för att behålla sina marknadsandelar. Samtliga exporterande tillverkare från de fyra berörda länderna sålde produkter till dumpade priser och deras priser underskred i de flesta fall unionens ståltillverkares priser vilket innebar en stor press på unionsindustrins försäljningspriser. |
| --- | --- |

(318)

Euroområdets skuldkris under 2013 påverkade lönsamheten negativt under 2013, vilket följdes av en måttlig återhämtning under 2014. Mot bakgrund av ärendets särskilda omständigheter sålde unionens tillverkare den berörda produkten till priser som låg under tillverkningskostnaderna från och med andra halvåret 2015 för att behålla sina marknadsandelar. Samtliga exporterande tillverkare från de fyra berörda länderna sålde produkter till dumpade priser och deras priser underskred i de flesta fall unionens ståltillverkares priser vilket innebar en stor press på unionsindustrins försäljningspriser.

| (319) | På grund av förlusterna under skadeundersökningsperioden till följd av de faktorer som beskrivs ovan uppvisade de andra indikatorerna, såsom kassaflöde och räntabilitet, samma nedåtgående trender som lönsamhetsindikatorn. |
| --- | --- |

(319)

På grund av förlusterna under skadeundersökningsperioden till följd av de faktorer som beskrivs ovan uppvisade de andra indikatorerna, såsom kassaflöde och räntabilitet, samma nedåtgående trender som lönsamhetsindikatorn.

| (320) | Berörda parter informerades genom att informationsdokumentet sändes ut om att kommissionen fastställt att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen och fick möjlighet att inkomma med synpunkter. |
| --- | --- |

(320)

Berörda parter informerades genom att informationsdokumentet sändes ut om att kommissionen fastställt att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen och fick möjlighet att inkomma med synpunkter.

| (321) | De ryska exporterande tillverkarna (MMK Group och Severstal Group) och Rysslands ministerium för ekonomisk utveckling ansåg att det var omöjligt för kommissionen att identifiera väsentlig skada i det aktuella förfarandet eftersom det kinesiska förfarandet (20) gällde exakt samma berörda produkt och därmed exakt samma perioder för bedömning av skada och orsakssamband (till juni 2016 och även september 2016). Av detta skäl ansåg de att den starka kopplingen mellan dessa två förfaranden skapade ett behov av att samordna skador och orsaker i dessa förfaranden. |
| --- | --- |

(321)

De ryska exporterande tillverkarna (MMK Group och Severstal Group) och Rysslands ministerium för ekonomisk utveckling ansåg att det var omöjligt för kommissionen att identifiera väsentlig skada i det aktuella förfarandet eftersom det kinesiska förfarandet (20) gällde exakt samma berörda produkt och därmed exakt samma perioder för bedömning av skada och orsakssamband (till juni 2016 och även september 2016). Av detta skäl ansåg de att den starka kopplingen mellan dessa två förfaranden skapade ett behov av att samordna skador och orsaker i dessa förfaranden.

20

| (322) | Den brasilianska exporterande tillverkaren Usiminas ifrågasatte även hur unionsindustrins situation kunde ha försämrats från en situation där det fanns risk för skada till en situation med väsentlig skada på bara sex månader, med beaktande av att undersökningsperioderna för det kinesiska förfarandet och det aktuella förfarandet båda gällde det andra halvåret 2015. Av samma skäl begärde även Rysslands ministerium för ekonomisk utveckling att kommissionen skulle ompröva sin inställning till den väsentliga skadan i unionsindustrin under det aktuella förfarandet. |
| --- | --- |

(322)

Den brasilianska exporterande tillverkaren Usiminas ifrågasatte även hur unionsindustrins situation kunde ha försämrats från en situation där det fanns risk för skada till en situation med väsentlig skada på bara sex månader, med beaktande av att undersökningsperioderna för det kinesiska förfarandet och det aktuella förfarandet båda gällde det andra halvåret 2015. Av samma skäl begärde även Rysslands ministerium för ekonomisk utveckling att kommissionen skulle ompröva sin inställning till den väsentliga skadan i unionsindustrin under det aktuella förfarandet.

| (323) | Dessutom påstod Usiminas att flera indikatorer visade en stabil trend eller en något negativ trend och anser därför att skadan som unionsindustrin lidit inte kan användas som material. I detta avseende hänvisade den exporterande tillverkaren till den måttliga minskningen av unionstillverkning, försäljningsvolym och sysselsättning. Dessutom ansåg den exporterande tillverkaren att minskningen av marknadsdelarna var av mindre vikt även om den var betydande, mot bakgrund av det faktum att unionsindustrin bibehöll en dominerande marknadsandel på 76,7 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(323)

Dessutom påstod Usiminas att flera indikatorer visade en stabil trend eller en något negativ trend och anser därför att skadan som unionsindustrin lidit inte kan användas som material. I detta avseende hänvisade den exporterande tillverkaren till den måttliga minskningen av unionstillverkning, försäljningsvolym och sysselsättning. Dessutom ansåg den exporterande tillverkaren att minskningen av marknadsdelarna var av mindre vikt även om den var betydande, mot bakgrund av det faktum att unionsindustrin bibehöll en dominerande marknadsandel på 76,7 % under undersökningsperioden.

| (324) | Kommissionen bekräftade att den aktuella undersökningen omfattar exakt samma berörda produkt och likadana produkt som vid de kinesiska undersökningarna. |
| --- | --- |

(324)

Kommissionen bekräftade att den aktuella undersökningen omfattar exakt samma berörda produkt och likadana produkt som vid de kinesiska undersökningarna.

| (325) | Den aktuella undersökningen och de kinesiska undersökningarna omfattar inte samma perioder för undersökning av trender för skador och orsakssamband. Å ena sidan omfattade undersökningen av dumpning och risk för skada i den nu aktuella undersökningen perioden 1 juli 2015–30 juni 2016, medan undersökningen av trender av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2013 till och med den 30 juni 2016. Undersökningarna rörande Kinas dumpning, subvention och risk för skada omfattade perioden 1 januari 2015–31 december 2015, medan undersökningen av trender av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med slutet av 2015. Även om det är riktigt att det finns en sex månader lång överlappning mellan undersökningsperioderna för de två undersökningarna (perioden 1 juli 2015–31 december 2015), grundades fastställandet av dumpning och skada på en undersökningsperiod och en skadeundersökningsperiod som skilde sig åt mellan den nu aktuella undersökningen och undersökningen avseende Kina, och som redan fastställts i enlighet med de relevanta bestämmelserna i grundförordningen och meddelats i tillkännagivandet om inledande. Detta förklarades tydligt i skäl 115 av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 (21) (nedan kallad förordningen om slutgiltig tull för Kina) där följande anges:
  ”Kommissionen ansåg inte att det var möjligt i detta fall att lägga samman den dumpade importen genom att slå ihop de två undersökningarna. Uttrycket ’en antidumpningsundersökning samtidigt inbegriper import av en produkt från mer än ett land’ i artikel 3.4 i grundförordningen kräver att det antingen måste röra sig om import som omfattas av samma undersökning eller import som omfattas av två olika undersökningar samtidigt och som har samma eller till stor del överlappande undersökningsperioder. I det aktuella ärendet har de båda undersökningarna olika undersökningsperioder, med en överlappning på endast sex månader av undersökningsperioden.” |
| --- | --- |

(325)

Den aktuella undersökningen och de kinesiska undersökningarna omfattar inte samma perioder för undersökning av trender för skador och orsakssamband. Å ena sidan omfattade undersökningen av dumpning och risk för skada i den nu aktuella undersökningen perioden 1 juli 2015–30 juni 2016, medan undersökningen av trender av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2013 till och med den 30 juni 2016. Undersökningarna rörande Kinas dumpning, subvention och risk för skada omfattade perioden 1 januari 2015–31 december 2015, medan undersökningen av trender av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med slutet av 2015. Även om det är riktigt att det finns en sex månader lång överlappning mellan undersökningsperioderna för de två undersökningarna (perioden 1 juli 2015–31 december 2015), grundades fastställandet av dumpning och skada på en undersökningsperiod och en skadeundersökningsperiod som skilde sig åt mellan den nu aktuella undersökningen och undersökningen avseende Kina, och som redan fastställts i enlighet med de relevanta bestämmelserna i grundförordningen och meddelats i tillkännagivandet om inledande. Detta förklarades tydligt i skäl 115 av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 (21) (nedan kallad förordningen om slutgiltig tull för Kina) där följande anges:
  ”Kommissionen ansåg inte att det var möjligt i detta fall att lägga samman den dumpade importen genom att slå ihop de två undersökningarna. Uttrycket ’en antidumpningsundersökning samtidigt inbegriper import av en produkt från mer än ett land’ i artikel 3.4 i grundförordningen kräver att det antingen måste röra sig om import som omfattas av samma undersökning eller import som omfattas av två olika undersökningar samtidigt och som har samma eller till stor del överlappande undersökningsperioder. I det aktuella ärendet har de båda undersökningarna olika undersökningsperioder, med en överlappning på endast sex månader av undersökningsperioden.”

21

förordningen om slutgiltig tull för Kina

”Kommissionen ansåg inte att det var möjligt i detta fall att lägga samman den dumpade importen genom att slå ihop de två undersökningarna. Uttrycket ’en antidumpningsundersökning samtidigt inbegriper import av en produkt från mer än ett land’ i artikel 3.4 i grundförordningen kräver att det antingen måste röra sig om import som omfattas av samma undersökning eller import som omfattas av två olika undersökningar samtidigt och som har samma eller till stor del överlappande undersökningsperioder. I det aktuella ärendet har de båda undersökningarna olika undersökningsperioder, med en överlappning på endast sex månader av undersökningsperioden.”

| (326) | Kommissionen hade i det aktuella ärendet erhållit tillräcklig bevisning för att inleda ett förfarande grundat på ett påstående om faktisk skada, som vållats i synnerhet av mycket låga priser, under undersökningsperioden. I ärendet om Kina rör det sig tvärtom om risk för skada som omfattar en undersökningsperiod som delvis föregår det aktuella ärendets undersökningsperiod, och som inte bara bygger på utvecklingen av den kinesiska importens priser och volym utan även på det framtida förväntade beteendet hos kinesiska exporterande tillverkare, i synnerhet med hänsyn till den befintliga outnyttjade kapaciteten. |
| --- | --- |

(326)

Kommissionen hade i det aktuella ärendet erhållit tillräcklig bevisning för att inleda ett förfarande grundat på ett påstående om faktisk skada, som vållats i synnerhet av mycket låga priser, under undersökningsperioden. I ärendet om Kina rör det sig tvärtom om risk för skada som omfattar en undersökningsperiod som delvis föregår det aktuella ärendets undersökningsperiod, och som inte bara bygger på utvecklingen av den kinesiska importens priser och volym utan även på det framtida förväntade beteendet hos kinesiska exporterande tillverkare, i synnerhet med hänsyn till den befintliga outnyttjade kapaciteten.

| (327) | Rättspraxis innehåller krav på att kommissionen ska genomföra en analys av i vilken mån skadan kan tillskrivas de olika faktorerna. I det aktuella ärendet har import från de fyra länderna vållat faktisk skada i unionsindustrin under ärendets undersökningsperiod. |
| --- | --- |

(327)

Rättspraxis innehåller krav på att kommissionen ska genomföra en analys av i vilken mån skadan kan tillskrivas de olika faktorerna. I det aktuella ärendet har import från de fyra länderna vållat faktisk skada i unionsindustrin under ärendets undersökningsperiod.

| (328) | Oberoende av denna faktiska skada utgjorde importen från Kina en ytterligare risk för skada för unionsindustrin. Med beaktande av skillnaden mellan de två undersökningsperioderna och slutsatserna i den aktuella undersökningen kan risken för skada gällande Kina inte bryta orsakssambandet i förevarande ärende. |
| --- | --- |

(328)

Oberoende av denna faktiska skada utgjorde importen från Kina en ytterligare risk för skada för unionsindustrin. Med beaktande av skillnaden mellan de två undersökningsperioderna och slutsatserna i den aktuella undersökningen kan risken för skada gällande Kina inte bryta orsakssambandet i förevarande ärende.

| (329) | Kommissionen noterade även att den metod som användes för beräkning av skademarginalen, vilken baseras på det målprisunderskridande som observerats från företag i de fyra länderna, är utformad på ett sådant sätt att den beaktar att skada som möjligen vållats av Kina tillskrivs importen från de fyra länderna. |
| --- | --- |

(329)

Kommissionen noterade även att den metod som användes för beräkning av skademarginalen, vilken baseras på det målprisunderskridande som observerats från företag i de fyra länderna, är utformad på ett sådant sätt att den beaktar att skada som möjligen vållats av Kina tillskrivs importen från de fyra länderna.

| (330) | När det gäller den brasilianska exporterande tillverkarens tvivel om huruvida unionsindustrins situation kunde ha försämrats från en situation där det fanns risk för skada till en situation där det fanns väsentlig skada på endast sex månader jämförde kommissionen undersökningsperioden i fallet med Kina med det aktuella fallets undersökningsperiod och fann att det skett en försämring av unionsindustrins situation under denna sexmånadersperiod. I detta avseende hänvisar kommissionen till exempelvis den fortsatta minskningen i tillverkningsvolymer, försäljningsvolymer, sysselsättning och försäljningspriser hos unionens tillverkare och den försämrade finansiella situationen (lönsamheten) enligt tabellen nedan.

  Tabell 17


  Jämförelse av vissa huvudsakliga makro- och mikroindikatorer mellan ”Kina-ärendet” och de fem ländernas ärende för respektive undersökningsperioder | Skäl | 2015 (undersökningsperioden i Kina-fallet) | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolymer | (278) | 74 718 189 | 72 920 472 |
| Kapacitetsutnyttjande | (278) | 76,2 % | 74,3 % |
| Försäljningsvolym på den öppna marknaden | (282) | 27 327 906 | 26 027 000 |
| Unionstillverkarnas marknadsandel på den öppna marknaden | (282) | 77,7 % | 76,7 % |
| Anställningar | (289) | 17 829 | 17 722 |
| Försäljningspriser | (295) | 427 | 383 |
| Förluster som unionens tillverkare i urvalet ådragit sig | (301) | – 0,8 % | – 7,8 % |

(330)

När det gäller den brasilianska exporterande tillverkarens tvivel om huruvida unionsindustrins situation kunde ha försämrats från en situation där det fanns risk för skada till en situation där det fanns väsentlig skada på endast sex månader jämförde kommissionen undersökningsperioden i fallet med Kina med det aktuella fallets undersökningsperiod och fann att det skett en försämring av unionsindustrins situation under denna sexmånadersperiod. I detta avseende hänvisar kommissionen till exempelvis den fortsatta minskningen i tillverkningsvolymer, försäljningsvolymer, sysselsättning och försäljningspriser hos unionens tillverkare och den försämrade finansiella situationen (lönsamheten) enligt tabellen nedan.

Tabell 17

Tabell 17

Jämförelse av vissa huvudsakliga makro- och mikroindikatorer mellan ”Kina-ärendet” och de fem ländernas ärende för respektive undersökningsperioder

Jämförelse av vissa huvudsakliga makro- och mikroindikatorer mellan ”Kina-ärendet” och de fem ländernas ärende för respektive undersökningsperioder

Skäl

2015 (undersökningsperioden i Kina-fallet)

UP

Produktionsvolymer

(278)

74 718 189

72 920 472

Kapacitetsutnyttjande

(278)

76,2 %

74,3 %

Försäljningsvolym på den öppna marknaden

(282)

27 327 906

26 027 000

Unionstillverkarnas marknadsandel på den öppna marknaden

(282)

77,7 %

76,7 %

Anställningar

(289)

17 829

17 722

Försäljningspriser

(295)

427

383

Förluster som unionens tillverkare i urvalet ådragit sig

(301)

– 0,8 %

– 7,8 %

| (331) | När det gäller påståendet att flera indikatorer visade en stabil trend eller endast en något negativ trend vilket då innebar att skadan som unionsindustrin lidit inte räknades som väsentlig, hänvisade kommissionen till den fortsatta försämringen vad gäller de viktigaste skadeindikatorerna enligt skäl (316) till (319). Kommissionen ansåg att en sådan försämring var tillräckligt för att unionsindustrins situation skulle räknas som väsentlig skada. |
| --- | --- |

(331)

När det gäller påståendet att flera indikatorer visade en stabil trend eller endast en något negativ trend vilket då innebar att skadan som unionsindustrin lidit inte räknades som väsentlig, hänvisade kommissionen till den fortsatta försämringen vad gäller de viktigaste skadeindikatorerna enligt skäl (316) till (319). Kommissionen ansåg att en sådan försämring var tillräckligt för att unionsindustrins situation skulle räknas som väsentlig skada.

| (332) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter besvarade de ryska exporterande tillverkarna (MMK Group och Severstal Group) kommissionens undersökningsresultat gällande väsentlig skada på följande grunder:






  — | Unionsindustrin uppnådde en vinst på 8,6 % under perioden januari–mars 2017 (se skäl (425)). |
| --- | --- | --- |

(332)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter besvarade de ryska exporterande tillverkarna (MMK Group och Severstal Group) kommissionens undersökningsresultat gällande väsentlig skada på följande grunder:

—

Unionsindustrin uppnådde en vinst på 8,6 % under perioden januari–mars 2017 (se skäl (425)).

| — | Den 6 april 2017 fastställdes att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada för den berörda produkten till den 31 december 2015 enligt förordningen om införande av antidumpningstullar i undersökningen av varmvalsade platta stålprodukter från Kina (22). Det förekom inte heller någon väsentlig skada fram till den 1 januari 2016 och lönsamheten för unionsindustrin var 2 % under perioden 1 juli – 31 december 2016 (se även skäl (425)). |
| --- | --- |

—

Den 6 april 2017 fastställdes att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada för den berörda produkten till den 31 december 2015 enligt förordningen om införande av antidumpningstullar i undersökningen av varmvalsade platta stålprodukter från Kina (22). Det förekom inte heller någon väsentlig skada fram till den 1 januari 2016 och lönsamheten för unionsindustrin var 2 % under perioden 1 juli – 31 december 2016 (se även skäl (425)).

22

| — | En liknande synpunkt inkom från den brasilianska exporterande tillverkaren Usiminas (23) som ansåg att den ville betona att jämförelsen (24) inte förklarar huruvida situationen för unionsindustrin kunde ha försämrats från en situation där det fanns risk för skada till en situation där det förekom väsentlig skada på endast sex månader. |
| --- | --- |

—

En liknande synpunkt inkom från den brasilianska exporterande tillverkaren Usiminas (23) som ansåg att den ville betona att jämförelsen (24) inte förklarar huruvida situationen för unionsindustrin kunde ha försämrats från en situation där det fanns risk för skada till en situation där det förekom väsentlig skada på endast sex månader.

23

24

| — | Den måttliga försämringen av de ekonomiska indikatorerna från 2015 till undersökningsperioden (se tabellen under skäl (330)) kan inte bedömas som väsentlig. |
| --- | --- |

—

Den måttliga försämringen av de ekonomiska indikatorerna från 2015 till undersökningsperioden (se tabellen under skäl (330)) kan inte bedömas som väsentlig.

| (333) | Kommissionen avvisade dessa argument av följande skäl:






  — | Enligt vad som angetts i skäl (426) och i enlighet med artikel 6.1 i grundförordningen drogs slutsatsen om skada mot bakgrund av kontrollerade uppgifter under undersökningsperioden. Insamling och kontroll av uppgifter efter undersökningsperioden, å andra sidan, gjordes inom ramen för analysen av unionens intresse. Tabellen i skäl (301) visade omfattande förluster från 2013 och framåt (med undantag för år 2014).
  Även med beaktande av uppgifter som inkommit efter undersökningsperioden befinner sig unionsindustrin fortfarande i en skadevållande situation: vinsterna under perioderna juli–december 2016 och januari–mars 2017 kan inte kompensera för de efterföljande perioderna med omfattande förluster. Dessutom baseras skadeanalysen på flera faktorer, varav lönsamhet bara är en. |
| --- | --- | --- |

(333)

Kommissionen avvisade dessa argument av följande skäl:

—

Enligt vad som angetts i skäl (426) och i enlighet med artikel 6.1 i grundförordningen drogs slutsatsen om skada mot bakgrund av kontrollerade uppgifter under undersökningsperioden. Insamling och kontroll av uppgifter efter undersökningsperioden, å andra sidan, gjordes inom ramen för analysen av unionens intresse. Tabellen i skäl (301) visade omfattande förluster från 2013 och framåt (med undantag för år 2014).

Även med beaktande av uppgifter som inkommit efter undersökningsperioden befinner sig unionsindustrin fortfarande i en skadevållande situation: vinsterna under perioderna juli–december 2016 och januari–mars 2017 kan inte kompensera för de efterföljande perioderna med omfattande förluster. Dessutom baseras skadeanalysen på flera faktorer, varav lönsamhet bara är en.

| — | När det gäller förordningen om införande av en antidumpningstull på kallvalsade platta stålprodukter från Kina hänvisade kommissionen till sina argument i skäl (325) och särskilt till det faktum att den aktuella undersökningen och undersökningarna av Kina inte omfattar samma perioder som är relevanta för bedömningen av tendenser gällande skada och orsakssamband. |
| --- | --- |

—

När det gäller förordningen om införande av en antidumpningstull på kallvalsade platta stålprodukter från Kina hänvisade kommissionen till sina argument i skäl (325) och särskilt till det faktum att den aktuella undersökningen och undersökningarna av Kina inte omfattar samma perioder som är relevanta för bedömningen av tendenser gällande skada och orsakssamband.

| — | När det gäller försämringen av de ekonomiska indikatorerna upprepade kommissionen att samtliga huvudsakliga indikatorer försämrades, vilket kännetecknades av fortsatt minskade tillverkningsvolymer, försäljningsvolymer, sysselsättning och försäljningspris för unionstillverkarna samt en försämrad negativ ekonomisk situation (lönsamhet). Detta kan i sig betraktas som en väsentlig skadeindikator. |
| --- | --- |

—

När det gäller försämringen av de ekonomiska indikatorerna upprepade kommissionen att samtliga huvudsakliga indikatorer försämrades, vilket kännetecknades av fortsatt minskade tillverkningsvolymer, försäljningsvolymer, sysselsättning och försäljningspris för unionstillverkarna samt en försämrad negativ ekonomisk situation (lönsamhet). Detta kan i sig betraktas som en väsentlig skadeindikator.

| (334) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(334)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (335) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida skadan som vållats unionsindustrin orsakades av dumpad import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(335)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida skadan som vållats unionsindustrin orsakades av dumpad import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina inte tillskrevs den dumpade importen.

| (336) | De faktorer som kommissionen beaktade var följande: den ekonomiska krisen, att unionstillverkarna inte är tillräckligt konkurrenskraftiga, import från tredjeländer, effekten av att en italiensk ståltillverkare påverkade skadebilden, unionstillverkarnas exportförsäljningsresultat, ”överkapaciteten” i den europeiska stålindustrin och sambandet mellan priserna på varmvalsade platta stålprodukter på unionsmarknaden å ena sidan och priserna på råmaterial och varmvalsade platta stålprodukter i världen å andra sidan. |
| --- | --- |

(336)

De faktorer som kommissionen beaktade var följande: den ekonomiska krisen, att unionstillverkarna inte är tillräckligt konkurrenskraftiga, import från tredjeländer, effekten av att en italiensk ståltillverkare påverkade skadebilden, unionstillverkarnas exportförsäljningsresultat, ”överkapaciteten” i den europeiska stålindustrin och sambandet mellan priserna på varmvalsade platta stålprodukter på unionsmarknaden å ena sidan och priserna på råmaterial och varmvalsade platta stålprodukter i världen å andra sidan.

5.1   Effekter av den dumpade importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina

Effekter av den dumpade importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina

| (337) | De exporterande tillverkarnas försäljningspriser minskade i genomsnitt från 442 euro per ton 2013 till 323 euro per ton under undersökningsperioden (– 27 %). Genom att hela tiden sänka sina försäljningspriser per under skadeundersökningsperioden kunde de exporterande tillverkarna från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina öka sina marknadsandelar från 7,45 % under 2013 till 12,57 % under undersökningsperioden, vilket anges i tabellen i skäl (262). Det skedde även en betydande ökning av importvolymen från de berörda länderna under 2015 och undersökningsperioden jämfört med föregående år. |
| --- | --- |

(337)

De exporterande tillverkarnas försäljningspriser minskade i genomsnitt från 442 euro per ton 2013 till 323 euro per ton under undersökningsperioden (– 27 %). Genom att hela tiden sänka sina försäljningspriser per under skadeundersökningsperioden kunde de exporterande tillverkarna från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina öka sina marknadsandelar från 7,45 % under 2013 till 12,57 % under undersökningsperioden, vilket anges i tabellen i skäl (262). Det skedde även en betydande ökning av importvolymen från de berörda länderna under 2015 och undersökningsperioden jämfört med föregående år.

| (338) | Kommissionen fann att de ökande volymerna och den tydliga minskningen av importpriserna från de berörda länderna under skadeundersökningsperioden innebar vållad skada för unionsindustrin. Detta beror på att unionstillverkarna som stod inför den aggressiva prisstrategin exporterande tillverkarna i de berörda länderna inte hade något val än att sänka priserna och sälja till förlust för att kunna bibehålla en viss försäljningsvolym och marknadsandel. Det påverkade därmed industrins lönsamhet negativt och den nådde den ohållbara nivån – 7,8 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(338)

Kommissionen fann att de ökande volymerna och den tydliga minskningen av importpriserna från de berörda länderna under skadeundersökningsperioden innebar vållad skada för unionsindustrin. Detta beror på att unionstillverkarna som stod inför den aggressiva prisstrategin exporterande tillverkarna i de berörda länderna inte hade något val än att sänka priserna och sälja till förlust för att kunna bibehålla en viss försäljningsvolym och marknadsandel. Det påverkade därmed industrins lönsamhet negativt och den nådde den ohållbara nivån – 7,8 % under undersökningsperioden.

| (339) | Mot bakgrund av det tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan nivån på dumpad import till ständigt sjunkande priser och å andra sidan unionsindustrins minskade försäljningsvolym och sjunkande priser som innebar förluster, drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importen vållade unionsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(339)

Mot bakgrund av det tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan nivån på dumpad import till ständigt sjunkande priser och å andra sidan unionsindustrins minskade försäljningsvolym och sjunkande priser som innebar förluster, drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importen vållade unionsindustrin väsentlig skada.

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

5.2.1   Den ekonomiska krisen

Den ekonomiska krisen

| (340) | Kommissionen ansåg att euroområdets skuldkris påverkade kapaciteten hos unionens stålindustri negativt under 2013. Kommissionen drog emellertid slutsatsen som nämns i skäl (303) att unionsindustrin började återhämta sig under 2014 och under första halvåret 2015. |
| --- | --- |

(340)

Kommissionen ansåg att euroområdets skuldkris påverkade kapaciteten hos unionens stålindustri negativt under 2013. Kommissionen drog emellertid slutsatsen som nämns i skäl (303) att unionsindustrin började återhämta sig under 2014 och under första halvåret 2015.

| (341) | Marknaden hade börjat återhämta sig från effekterna av krisen genom en relativt stabil och något ökande efterfrågan från 2014 och framåt. Från och med 2014 kunde unionsindustrin ha dragit större fördel av marknadens återhämtning. Importen till låga priser ökade emellertid gradvis och tog marknadsandelar på unionsindustrins bekostnad. Det kontinuerliga trycket från importen började bli fullt kännbart från och med andra halvåret 2015, undersökningsperiodens början. |
| --- | --- |

(341)

Marknaden hade börjat återhämta sig från effekterna av krisen genom en relativt stabil och något ökande efterfrågan från 2014 och framåt. Från och med 2014 kunde unionsindustrin ha dragit större fördel av marknadens återhämtning. Importen till låga priser ökade emellertid gradvis och tog marknadsandelar på unionsindustrins bekostnad. Det kontinuerliga trycket från importen började bli fullt kännbart från och med andra halvåret 2015, undersökningsperiodens början.

| (342) | Kommissionen drog slutsatsen att euroområdets skuldkris påverkade marknaden negativt främst under 2013 under skadeundersökningsperioden och för undersökningsperioden, efter att ha beaktat unionsmarknadens återhämtning enligt ökningen av förbrukningen på den öppna marknaden i unionen under skadeundersökningsperioden (se tabell i skäl (226)). Den bidrog dock inte till den väsentliga skada som konstaterades under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(342)

Kommissionen drog slutsatsen att euroområdets skuldkris påverkade marknaden negativt främst under 2013 under skadeundersökningsperioden och för undersökningsperioden, efter att ha beaktat unionsmarknadens återhämtning enligt ökningen av förbrukningen på den öppna marknaden i unionen under skadeundersökningsperioden (se tabell i skäl (226)). Den bidrog dock inte till den väsentliga skada som konstaterades under undersökningsperioden.

5.2.2   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

5.2.2.1   Kina

Kina

| (343) | Importvolymen från och marknadsandelen (i volym av total import) från Kina utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 18


  Volymer, pris per enhet och marknadsandelar för importen från Kina | 2013 | 2014 | 2015 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina |
| Importvolym från Kina | 336 028 | 592 104 | 1 519 304 | 1 578 848 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 176 | 452 | 470 |
| Pris per enhet vid import från Kina | 505 | 463 | 404 | 339 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 92 | 80 | 67 |
| Marknadsandel | 1,04 % | 1,79 % | 4,32 % | 4,65 % |
| Andel av unionens totala importvolym | 6,97 % | 11,32 % | 19,41 % | 19,98 % |
| Källa: Eurostat |

(343)

Importvolymen från och marknadsandelen (i volym av total import) från Kina utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 18

Tabell 18

Volymer, pris per enhet och marknadsandelar för importen från Kina

Volymer, pris per enhet och marknadsandelar för importen från Kina

2013

2014

2015

UP

Kina

Importvolym från Kina

336 028

592 104

1 519 304

1 578 848

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

176

176

452

452

470

470

Pris per enhet vid import från Kina

505

463

404

339

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

92

92

80

80

67

67

Marknadsandel

1,04 %

1,79 %

4,32 %

4,65 %

Andel av unionens totala importvolym

6,97 %

11,32 %

19,41 %

19,98 %

Källa: Eurostat

Källa:

| (344) | Enligt tabellen ökade importen från Kina med 370 % under skadeundersökningsperioden, medan importen från tredjeländer utöver Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina (inklusive Kina) endast ökade med 51 %. Dessutom visade jämförelsen absoluta importsiffror att






  — | Kina tillsammans med Ryssland och Ukraina var bland de tre största exportörerna till unionsmarknaden under perioden 2013–2015 |
| --- | --- | --- |

(344)

Enligt tabellen ökade importen från Kina med 370 % under skadeundersökningsperioden, medan importen från tredjeländer utöver Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina (inklusive Kina) endast ökade med 51 %. Dessutom visade jämförelsen absoluta importsiffror att

—

Kina tillsammans med Ryssland och Ukraina var bland de tre största exportörerna till unionsmarknaden under perioden 2013–2015

| — | Kina var den största exportören till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

—

Kina var den största exportören till unionen under undersökningsperioden.

| (345) | De kinesiska priserna minskade dessutom från 505 euro/ton 2013 till 339 euro/ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(345)

De kinesiska priserna minskade dessutom från 505 euro/ton 2013 till 339 euro/ton under undersökningsperioden.

| (346) | Rättspraxis innehåller krav på att kommissionen ska genomföra en analys av i vilken mån skadan kan tillskrivas de olika faktorerna. Under den aktuella undersökningen har import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina vållat unionsindustrin faktisk skada under den aktuella undersökningsperioden. Oberoende av den aktuella undersökningen och mot bakgrund av undersökningen av samma produkt som importerats från Kina drog kommissionen slutsatsen att det fanns ett orsakssamband mellan den kinesiska dumpade importen och risken för väsentlig skada i unionsindustrin (särskilt under andra halvåret 2015) (25). |
| --- | --- |

(346)

Rättspraxis innehåller krav på att kommissionen ska genomföra en analys av i vilken mån skadan kan tillskrivas de olika faktorerna. Under den aktuella undersökningen har import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina vållat unionsindustrin faktisk skada under den aktuella undersökningsperioden. Oberoende av den aktuella undersökningen och mot bakgrund av undersökningen av samma produkt som importerats från Kina drog kommissionen slutsatsen att det fanns ett orsakssamband mellan den kinesiska dumpade importen och risken för väsentlig skada i unionsindustrin (särskilt under andra halvåret 2015) (25).

25

| (347) | Även om undersökningen av Kina och den aktuella undersökningen inte omfattar samma perioder för bedömningen av tendenser för skada och orsakssamband finns det en första överlappning på sex månader som gäller undersökningsperioden mellan de båda undersökningarna (perioden från den 1 juli 2015 till den 31 december 2015). Dessutom, enligt skäl 59 i förordningen om slutgiltig tull för Kina (26) ökade den kinesiska importvolymen ytterligare (med 8,5 %) under första halvåret 2016 (773 275 ton), jämfört med första halvåret 2015 (712 390 ton). Enligt tabellen i skäl (343) var importvolymerna från Kina under undersökningsperioden inte försumbara. Såsom nämns i skäl 93 i det slutgiltiga ärendet gällande Kina tillämpade de kinesiska exporterande tillverkarna en aggressiv prissättning på unionsmarknaden, särskilt under andra halvåret 2015 och första halvåret 2016. Om inga åtgärder vidtas, och med tanke på den väldiga kinesiska överkapaciteten av stål, inbegripet den berörda produkten, kan de kinesiska exporterande tillverkarna upprätthålla en aggressiv prisstrategi och sänka sina försäljningspriser till en minimal nivå. |
| --- | --- |

(347)

Även om undersökningen av Kina och den aktuella undersökningen inte omfattar samma perioder för bedömningen av tendenser för skada och orsakssamband finns det en första överlappning på sex månader som gäller undersökningsperioden mellan de båda undersökningarna (perioden från den 1 juli 2015 till den 31 december 2015). Dessutom, enligt skäl 59 i förordningen om slutgiltig tull för Kina (26) ökade den kinesiska importvolymen ytterligare (med 8,5 %) under första halvåret 2016 (773 275 ton), jämfört med första halvåret 2015 (712 390 ton). Enligt tabellen i skäl (343) var importvolymerna från Kina under undersökningsperioden inte försumbara. Såsom nämns i skäl 93 i det slutgiltiga ärendet gällande Kina tillämpade de kinesiska exporterande tillverkarna en aggressiv prissättning på unionsmarknaden, särskilt under andra halvåret 2015 och första halvåret 2016. Om inga åtgärder vidtas, och med tanke på den väldiga kinesiska överkapaciteten av stål, inbegripet den berörda produkten, kan de kinesiska exporterande tillverkarna upprätthålla en aggressiv prisstrategi och sänka sina försäljningspriser till en minimal nivå.

26

| (348) | Av dessa skäl och särskilt på grund av de icke försumbara kinesiska importvolymerna och de kinesiska exporterande tillverkarnas aggressiva prissättning är det möjligt att den kinesiska importen också bidrog till den väsentliga skada som identifierats i denna undersökning. |
| --- | --- |

(348)

Av dessa skäl och särskilt på grund av de icke försumbara kinesiska importvolymerna och de kinesiska exporterande tillverkarnas aggressiva prissättning är det möjligt att den kinesiska importen också bidrog till den väsentliga skada som identifierats i denna undersökning.

| (349) | Å andra sidan kan det inte antas att den kinesiska importen var den enda orsaken till unionsindustrins försämrade situation. Om effekterna av den kinesiska importen hypotetiskt sett skulle undanröjas skulle importen från de fyra länderna fortfarande i sig vara en oberoende orsak. Importnivåerna under undersökningsperioden från de fyra berörda länderna (4,2 miljoner ton under undersökningsperioden) är mycket mer betydande och nära tre gånger större än den kinesiska importen under undersökningsperioden (1,6 miljoner ton under undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(349)

Å andra sidan kan det inte antas att den kinesiska importen var den enda orsaken till unionsindustrins försämrade situation. Om effekterna av den kinesiska importen hypotetiskt sett skulle undanröjas skulle importen från de fyra länderna fortfarande i sig vara en oberoende orsak. Importnivåerna under undersökningsperioden från de fyra berörda länderna (4,2 miljoner ton under undersökningsperioden) är mycket mer betydande och nära tre gånger större än den kinesiska importen under undersökningsperioden (1,6 miljoner ton under undersökningsperioden).

| (350) | Dessutom ansågs de kinesiska exporterande tillverkarna vara prisledare på unionsmarknaden, men den kinesiska prissättningen för varmvalsade platta stålprodukter var inte avgörande. Även importen från de fyra länderna med en betydande volym och marknadsandel pressade ned priserna på unionsmarknaden. Utan en sådan anpassning till den aggressiva prispolicyn från de fyra länderna hade skadan inte inträffat. |
| --- | --- |

(350)

Dessutom ansågs de kinesiska exporterande tillverkarna vara prisledare på unionsmarknaden, men den kinesiska prissättningen för varmvalsade platta stålprodukter var inte avgörande. Även importen från de fyra länderna med en betydande volym och marknadsandel pressade ned priserna på unionsmarknaden. Utan en sådan anpassning till den aggressiva prispolicyn från de fyra länderna hade skadan inte inträffat.

| (351) | Kommissionen drog därför slutsatsen att det är sannolikt att importen från Kina har bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Det bröt emellertid inte orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från de fyra övriga länderna eftersom det rörde sig om betydande volymer och jämförelsevis låga priser. |
| --- | --- |

(351)

Kommissionen drog därför slutsatsen att det är sannolikt att importen från Kina har bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Det bröt emellertid inte orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från de fyra övriga länderna eftersom det rörde sig om betydande volymer och jämförelsevis låga priser.

| (352) | Den kinesiska exportens effekter gällde emellertid inte de fyra länderna, eftersom nivån för undanröjande av skada endast beaktar effekterna av den dumpade importen från de fyra länderna (se skäl (554)). |
| --- | --- |

(352)

Den kinesiska exportens effekter gällde emellertid inte de fyra länderna, eftersom nivån för undanröjande av skada endast beaktar effekterna av den dumpade importen från de fyra länderna (se skäl (554)).

5.2.2.2   Andra länder

Andra länder

| (353) | Importvolymen från och marknadsandelen (i volym av total import) för tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 19


  Volymer, pris per enhet och marknadsandelar för importen från tredjeländer (exklusive Kina) | 2013 | 2014 | 2015 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkiet |
| Importvolym från Turkiet | 1 001 157 | 473 194 | 667 119 | 824 099 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 47 | 67 | 82 |
| Pris per enhet vid import från Turkiet | 462 | 452 | 397 | 344 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 98 | 86 | 74 |
| Marknadsandel | 3,10 % | -1,43 % | 1,90 % | 2,43 % |
| Andel av unionens totala importvolym | 20,76 % | 9,00 % | 8,45 % | 10,4 % |
| Totalt (alla övriga länder utöver Brasilien, Iran, Ryssland, Ukraina och Kina) |
| Importvolym från alla övriga länder | 2 081 103 | 1 684 531 | 1 914 137 | 2 057 998 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 81 | 92 | 99 |
| Pris per enhet vid import från alla övriga länder | 478 | 461 | 423 | 365 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 97 | 89 | 76 |
| Marknadsandel | 6,44 % | 5,08 % | 5,44 % | 6,07 % |
| Andel av unionens totala importvolym | 43,16 % | 32,22 % | 24,24 % | 26,04 % |
| Källa: Eurostat |

(353)

Importvolymen från och marknadsandelen (i volym av total import) för tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 19

Tabell 19

Volymer, pris per enhet och marknadsandelar för importen från tredjeländer (exklusive Kina)

Volymer, pris per enhet och marknadsandelar för importen från tredjeländer (exklusive Kina)

2013

2014

2015

UP

Turkiet

Importvolym från Turkiet

1 001 157

473 194

667 119

824 099

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

47

47

67

67

82

82

Pris per enhet vid import från Turkiet

462

452

397

344

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

98

98

86

86

74

74

Marknadsandel

3,10 %

-1,43 %

1,90 %

2,43 %

Andel av unionens totala importvolym

20,76 %

9,00 %

8,45 %

10,4 %

Totalt (alla övriga länder utöver Brasilien, Iran, Ryssland, Ukraina och Kina)

Importvolym från alla övriga länder

2 081 103

1 684 531

1 914 137

2 057 998

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

81

81

92

92

99

99

Pris per enhet vid import från alla övriga länder

478

461

423

365

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

97

97

89

89

76

76

Marknadsandel

6,44 %

5,08 %

5,44 %

6,07 %

Andel av unionens totala importvolym

43,16 %

32,22 %

24,24 %

26,04 %

Källa: Eurostat

Källa:

| (354) | En brasiliansk exporterande tillverkare påstod att det var diskriminerande att Turkiet inte omfattades av denna undersökning. Den exporterande tillverkaren ansåg att den turkiska importvolymen var högre än den brasilianska under skadeundersökningsperioden och att de turkiska importpriserna även var lägre än importpriserna från Brasilien. Av dessa skäl ansåg den berörda parten att den turkiska importen var en stor orsak till den skada som unionsindustrin kan ha lidit och att klaganden gjort fel som avfärdat effekterna av den turkiska importen. |
| --- | --- |

(354)

En brasiliansk exporterande tillverkare påstod att det var diskriminerande att Turkiet inte omfattades av denna undersökning. Den exporterande tillverkaren ansåg att den turkiska importvolymen var högre än den brasilianska under skadeundersökningsperioden och att de turkiska importpriserna även var lägre än importpriserna från Brasilien. Av dessa skäl ansåg den berörda parten att den turkiska importen var en stor orsak till den skada som unionsindustrin kan ha lidit och att klaganden gjort fel som avfärdat effekterna av den turkiska importen.

| (355) | När det gäller diskrimineringspåståendet noterade kommissionen att klaganden tillhandahållit prima facie-bevisning i klagomålet om att den turkiska exporterande tillverkaren inte dumpade den berörda produkten på unionsmarknaden. Å andra sidan föreslog man med liknande beräkningar från Brasilien och de andra berörda länderna att importen från dessa länder var dumpad, ett faktum som bekräftades av denna undersökning. |
| --- | --- |

(355)

När det gäller diskrimineringspåståendet noterade kommissionen att klaganden tillhandahållit prima facie-bevisning i klagomålet om att den turkiska exporterande tillverkaren inte dumpade den berörda produkten på unionsmarknaden. Å andra sidan föreslog man med liknande beräkningar från Brasilien och de andra berörda länderna att importen från dessa länder var dumpad, ett faktum som bekräftades av denna undersökning.

prima facie

| (356) | Med hänsyn till den potentiella skada som vållats av import från Turkiet fann kommissionen att importvolymen från Turkiet minskade under skadeundersökningsperioden. Även om import från Turkiet bidragit till den skada som unionsindustrin lidit kan den inte ha varit orsaken till de ökande negativa tendenserna i analysen av risk för skada. Dessutom är de turkiska importpriserna (344 euro/ton, se tabellen i skäl (353)) i genomsnitt högre än de genomsnittliga importpriserna för de berörda länderna enligt tabellen i skäl (264) och dumpades inte mot bakgrund av den prima facie-bevisning som klaganden framförde (se skäl (355)). Av dessa skäl drog kommissionen slutsatsen att den turkiska importen inte bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen från de fyra länderna och den väsentliga skada som de vållade unionsindustrin. |
| --- | --- |

(356)

Med hänsyn till den potentiella skada som vållats av import från Turkiet fann kommissionen att importvolymen från Turkiet minskade under skadeundersökningsperioden. Även om import från Turkiet bidragit till den skada som unionsindustrin lidit kan den inte ha varit orsaken till de ökande negativa tendenserna i analysen av risk för skada. Dessutom är de turkiska importpriserna (344 euro/ton, se tabellen i skäl (353)) i genomsnitt högre än de genomsnittliga importpriserna för de berörda länderna enligt tabellen i skäl (264) och dumpades inte mot bakgrund av den prima facie-bevisning som klaganden framförde (se skäl (355)). Av dessa skäl drog kommissionen slutsatsen att den turkiska importen inte bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen från de fyra länderna och den väsentliga skada som de vållade unionsindustrin.

| (357) | Med hänsyn till importvolymerna från andra tredjeländer jämförde kommissionen dem med importen från de fyra berörda länderna. Kommissionen noterade då att importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina utgjorde majoriteten av all import (4 266 881 ton) till unionen under undersökningsperioden, och att volymen ökade med 77 % under skadeundersökningsperioden. Deras marknadsandel var 12,58 % under undersökningsperioden. I motsats till detta var den samlade volymen av övriga länder endast 3 636 846 ton och deras marknadsandel var 10,72 % under samma period. Enligt tabellen i skäl (353) var den samlade volymen för övriga länder utöver Kina endast 2 057 998 ton och deras marknadsandel var 6,07 %. |
| --- | --- |

(357)

Med hänsyn till importvolymerna från andra tredjeländer jämförde kommissionen dem med importen från de fyra berörda länderna. Kommissionen noterade då att importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina utgjorde majoriteten av all import (4 266 881 ton) till unionen under undersökningsperioden, och att volymen ökade med 77 % under skadeundersökningsperioden. Deras marknadsandel var 12,58 % under undersökningsperioden. I motsats till detta var den samlade volymen av övriga länder endast 3 636 846 ton och deras marknadsandel var 10,72 % under samma period. Enligt tabellen i skäl (353) var den samlade volymen för övriga länder utöver Kina endast 2 057 998 ton och deras marknadsandel var 6,07 %.

| (358) | Dessutom var de genomsnittliga importpriserna från de övriga tredjeländerna (365 euro/ton för övriga tredjeländer, se tabell 14 ovan) högre än de genomsnittliga importpriserna för Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina (323 euro/ton under undersökningsperioden, se skäl (265)). Kommissionen drog därför slutsatsen att importvolymerna från andra tredjeländer inte bröt mot orsakssambandet mellan den dumpade importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina och skadan för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(358)

Dessutom var de genomsnittliga importpriserna från de övriga tredjeländerna (365 euro/ton för övriga tredjeländer, se tabell 14 ovan) högre än de genomsnittliga importpriserna för Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina (323 euro/ton under undersökningsperioden, se skäl (265)). Kommissionen drog därför slutsatsen att importvolymerna från andra tredjeländer inte bröt mot orsakssambandet mellan den dumpade importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina och skadan för unionsindustrin.

| (359) | Rättspraxis innehåller krav på att kommissionen ska genomföra en analys av i vilken mån skadan kan tillskrivas de olika faktorerna. I den aktuella undersökningen har import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina vållat väsentlig skada för unionsindustrin under undersökningsperioden. Oberoende av den aktuella undersökningen och mot bakgrund av de aktuella resultaten beträffande volymer och priser enligt skäl (357) och (358) bröt inte importen från samtliga övriga länder utöver Kina mot det aktuella orsakssambandet och hade endast en marginell inverkan, om någon, på bilden av skadan. |
| --- | --- |

(359)

Rättspraxis innehåller krav på att kommissionen ska genomföra en analys av i vilken mån skadan kan tillskrivas de olika faktorerna. I den aktuella undersökningen har import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina vållat väsentlig skada för unionsindustrin under undersökningsperioden. Oberoende av den aktuella undersökningen och mot bakgrund av de aktuella resultaten beträffande volymer och priser enligt skäl (357) och (358) bröt inte importen från samtliga övriga länder utöver Kina mot det aktuella orsakssambandet och hade endast en marginell inverkan, om någon, på bilden av skadan.

5.2.3   Unionsindustrins exportförsäljningsresultat

Unionsindustrins exportförsäljningsresultat

| (360) | Exportvolymen för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 20


  Exportvolymer för unionstillverkarna i urvalet | 2013 | 2014 | 2015 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym till icke-närstående kunder | 2 379 035 | 2 777 446 | 2 409 721 | 2 075 670 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 117 | 101 | 87 |
| Genomsnittligt pris (euro per ton) | 463 | 459 | 391 | 357 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 99 | 84 | 77 |
| Källa: Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

(360)

Exportvolymen för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 20

Tabell 20

Exportvolymer för unionstillverkarna i urvalet

Exportvolymer för unionstillverkarna i urvalet

2013

2014

2015

UP

Exportvolym till icke-närstående kunder

2 379 035

2 777 446

2 409 721

2 075 670

Index (2013 = 100)

100

100

117

117

101

101

87

87

Genomsnittligt pris (euro per ton)

463

459

391

357

Index (2013 = 100)

100

100

99

99

84

84

77

77

Källa: Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.

Källa:

| (361) | Exportförsäljningens volym för unionstillverkarna i urvalet minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden. Vad priserna beträffar minskade de betydligt (23 %) under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(361)

Exportförsäljningens volym för unionstillverkarna i urvalet minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden. Vad priserna beträffar minskade de betydligt (23 %) under skadeundersökningsperioden.

| (362) | Exportförsäljningen för unionstillverkarna i urvalet stod för cirka 25 % av den totala försäljningen på den öppna marknaden under undersökningsperioden. De sänkta exportpriserna följde vid en procentuell jämförelse samma trend som unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(362)

Exportförsäljningen för unionstillverkarna i urvalet stod för cirka 25 % av den totala försäljningen på den öppna marknaden under undersökningsperioden. De sänkta exportpriserna följde vid en procentuell jämförelse samma trend som unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden.

| (363) | Kommissionen drog slutsatsen att unionstillverkarnas exportförsäljningsresultat bidrog till unionsindustrins skada. Kommissionen fann emellertid att denna faktor inte bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan för unionsindustrin av samma skäl som angavs i skäl (350) och (351) på grund av de betydande volymerna och jämförelsevis låga priserna för importen från de fyra länderna och eftersom deras påverkan endast var marginell. |
| --- | --- |

(363)

Kommissionen drog slutsatsen att unionstillverkarnas exportförsäljningsresultat bidrog till unionsindustrins skada. Kommissionen fann emellertid att denna faktor inte bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan för unionsindustrin av samma skäl som angavs i skäl (350) och (351) på grund av de betydande volymerna och jämförelsevis låga priserna för importen från de fyra länderna och eftersom deras påverkan endast var marginell.

5.2.4   Den särskilda situationen för en italiensk unionstillverkare

Den särskilda situationen för en italiensk unionstillverkare

| (364) | En berörd part ansåg att det var felaktigt att inkludera den italienska tillverkaren Ilva i uppgifterna om skada eftersom detta skulle snedvrida skadebilden. Parten ansåg att den italienska tillverkarens faktiska tillverkning och försäljning minskade betydligt under skadeundersökningsperioden av skäl som inte rörde import från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(364)

En berörd part ansåg att det var felaktigt att inkludera den italienska tillverkaren Ilva i uppgifterna om skada eftersom detta skulle snedvrida skadebilden. Parten ansåg att den italienska tillverkarens faktiska tillverkning och försäljning minskade betydligt under skadeundersökningsperioden av skäl som inte rörde import från de berörda länderna.

| (365) | Först och främst baseras definitionen och analysen av unionsindustrin enligt skäl (215) på hela unionsindustrin, inklusive den italienska tillverkaren. Det vore därför olämpligt att utelämna denna tillverkare från definitionen av unionsindustrin. I detta avseende kan inte det faktum att den italienska tillverkaren minskade sin faktiska tillverkning (med mindre än 700 000 ton) under skadeundersökningsperioden inte helt och hållet förklara minskningen av unionsindustrins totala tillverkningsnivåer (– 1,7 miljoner ton). Vissa unionstillverkare kunde öka sin faktiska tillverkning under skadeundersökningsperioden medan vissa (som Ilva) inte kunde det. Samma resonemang gäller för försäljningsuppgifterna. |
| --- | --- |

(365)

Först och främst baseras definitionen och analysen av unionsindustrin enligt skäl (215) på hela unionsindustrin, inklusive den italienska tillverkaren. Det vore därför olämpligt att utelämna denna tillverkare från definitionen av unionsindustrin. I detta avseende kan inte det faktum att den italienska tillverkaren minskade sin faktiska tillverkning (med mindre än 700 000 ton) under skadeundersökningsperioden inte helt och hållet förklara minskningen av unionsindustrins totala tillverkningsnivåer (– 1,7 miljoner ton). Vissa unionstillverkare kunde öka sin faktiska tillverkning under skadeundersökningsperioden medan vissa (som Ilva) inte kunde det. Samma resonemang gäller för försäljningsuppgifterna.

| (366) | Dessutom ingår Ilva som unionstillverkare inte i urvalet och påverkade därmed inte de tendenser som observerats för de mikroekonomiska indikatorerna. I detta avseende noterade kommissionen att samtliga unionstillverkare i urvalet upplevde förluster under undersökningsperioden. Detta stödjer konstaterandet att unionsindustrin lidit skada i sin helhet. |
| --- | --- |

(366)

Dessutom ingår Ilva som unionstillverkare inte i urvalet och påverkade därmed inte de tendenser som observerats för de mikroekonomiska indikatorerna. I detta avseende noterade kommissionen att samtliga unionstillverkare i urvalet upplevde förluster under undersökningsperioden. Detta stödjer konstaterandet att unionsindustrin lidit skada i sin helhet.

| (367) | Dessutom var effekterna av den särskilda situationen för den enskilda italienska tillverkaren i sin helhet begränsade. Trots det faktum att den italienska tillverkaren minskade sin tillverkning och sina försäljningsvolymer kunde andra unionstillverkare tillverka och sälja något mer vilket täckte upp för den italienska tillverkaren. Dessa Union unionstillverkare hade därför inget annat val än att följa den prisnivå som den dumpade importen medförde för att dess marknadsandel inte skulle minska ytterligare. |
| --- | --- |

(367)

Dessutom var effekterna av den särskilda situationen för den enskilda italienska tillverkaren i sin helhet begränsade. Trots det faktum att den italienska tillverkaren minskade sin tillverkning och sina försäljningsvolymer kunde andra unionstillverkare tillverka och sälja något mer vilket täckte upp för den italienska tillverkaren. Dessa Union unionstillverkare hade därför inget annat val än att följa den prisnivå som den dumpade importen medförde för att dess marknadsandel inte skulle minska ytterligare.

| (368) | Det förhållandet att vissa unionstillverkare presterar något bättre på unionsmarknaden än andra kan bero på en rad faktorer, men påverkar inte slutsatsen att unionsindustrin som helhet lider skada av dumpad import. |
| --- | --- |

(368)

Det förhållandet att vissa unionstillverkare presterar något bättre på unionsmarknaden än andra kan bero på en rad faktorer, men påverkar inte slutsatsen att unionsindustrin som helhet lider skada av dumpad import.

| (369) | Kommissionen drog därför slutsatsen att effekterna för den italienska tillverkaren var begränsade och inte bidrog till den skada som vållats unionsindustrin. |
| --- | --- |

(369)

Kommissionen drog därför slutsatsen att effekterna för den italienska tillverkaren var begränsade och inte bidrog till den skada som vållats unionsindustrin.

5.2.5   Den europeiska stålindustrins överkapacitet och världens överkapacitet i stålindustrin

Den europeiska stålindustrins överkapacitet och världens överkapacitet i stålindustrin

| (370) | Vissa berörda parter ansåg att det inte var importen från de berörda länderna utan överkapaciteten hos unionstillverkarna som vållade unionsindustrin skada. För att stödja detta påstående hänvisade dessa berörda parter till kommissionens stålåtgärdsplan. |
| --- | --- |

(370)

Vissa berörda parter ansåg att det inte var importen från de berörda länderna utan överkapaciteten hos unionstillverkarna som vållade unionsindustrin skada. För att stödja detta påstående hänvisade dessa berörda parter till kommissionens stålåtgärdsplan.

| (371) | Kommissionen avvisade detta argument. Även om det finns överkapacitetsproblem gällande stål i världen (27), inklusive på unionsmarknaden, identifierade kommissionen tre fabriker (28) i unionsindustrin som märkbart minskat den faktiska tillverkningsvolymen under skadeundersökningsperioden. Sett till hela världen minskade unionstillverkarnas tillverkningsvolym med 2 % enligt tabellen i skäl (278). |
| --- | --- |

(371)

Kommissionen avvisade detta argument. Även om det finns överkapacitetsproblem gällande stål i världen (27), inklusive på unionsmarknaden, identifierade kommissionen tre fabriker (28) i unionsindustrin som märkbart minskat den faktiska tillverkningsvolymen under skadeundersökningsperioden. Sett till hela världen minskade unionstillverkarnas tillverkningsvolym med 2 % enligt tabellen i skäl (278).

27

28

| (372) | Enligt tabellen i skäl (301) försämrades lönsamheten avsevärt och ledde till rekordförluster under undersökningsperioden. Detta är ett bevis på att det inte finns något direkt samband mellan å ena sidan en relativt stabil tillverkning med stabila kapacitetssiffror och å andra sidan ökande förluster, med beaktande av unionsindustrins vilja att anpassa sig till förändrade marknadsförhållanden för att kunna bibehålla sin konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(372)

Enligt tabellen i skäl (301) försämrades lönsamheten avsevärt och ledde till rekordförluster under undersökningsperioden. Detta är ett bevis på att det inte finns något direkt samband mellan å ena sidan en relativt stabil tillverkning med stabila kapacitetssiffror och å andra sidan ökande förluster, med beaktande av unionsindustrins vilja att anpassa sig till förändrade marknadsförhållanden för att kunna bibehålla sin konkurrenskraft.

| (373) | Kommissionen drog därför slutsatsen att den europeiska stålindustrins överkapacitet inte bröt orsakssambandet. |
| --- | --- |

(373)

Kommissionen drog därför slutsatsen att den europeiska stålindustrins överkapacitet inte bröt orsakssambandet.

| (374) | Med avseende på tilläggsargumentet om att den skada som unionsindustrin lidit orsakades av den globala överskapaciteten i fråga om varmvalsade platta stålprodukter visar nedanstående tabell den teoretiska outnyttjade råstålskapaciteten och de faktiska produktionsnivåerna i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina.

  Tabell 21


  Råstålskapacitet och faktiska tillverkningsnivåer av den likadana produkten i Brasilien, Iran, Ukraina och Ryssland (i tusentals ton)











  Land | Uppskattad råstålskapacitet för 2015 (29) | Råstålstillverkning 2015 (30) | Teoretisk överskottskapacitet 2015 (29)
   (30) | Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2014 | Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasilien | 49 220 | 33 256 | 15 964 | 14 229 | 13 388 |
| Iran | 28 850 | 16 146 | 12 704 | 8 276 | 7 872 |
| Ryssland | 90 000 | 70 898 | 19 102 | 26 898 | 27 509 |
| Ukraina | 42 500 | 22 968 | 19 532 | 7 867 | 6 314 |

(374)

Med avseende på tilläggsargumentet om att den skada som unionsindustrin lidit orsakades av den globala överskapaciteten i fråga om varmvalsade platta stålprodukter visar nedanstående tabell den teoretiska outnyttjade råstålskapaciteten och de faktiska produktionsnivåerna i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina.

Tabell 21

Tabell 21

Råstålskapacitet och faktiska tillverkningsnivåer av den likadana produkten i Brasilien, Iran, Ukraina och Ryssland (i tusentals ton)

Råstålskapacitet och faktiska tillverkningsnivåer av den likadana produkten i Brasilien, Iran, Ukraina och Ryssland (i tusentals ton)

Land

Uppskattad råstålskapacitet för 2015 (29)

29

Råstålstillverkning 2015 (30)

30

Teoretisk överskottskapacitet 2015 (29)
   (30)

29

30

Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2014

Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2015

Brasilien

49 220

33 256

15 964

14 229

13 388

Iran

28 850

16 146

12 704

8 276

7 872

Ryssland

90 000

70 898

19 102

26 898

27 509

Ukraina

42 500

22 968

19 532

7 867

6 314

| (375) | Överkapaciteten utlöste dumpning från alla berörda länder. |
| --- | --- |

(375)

Överkapaciteten utlöste dumpning från alla berörda länder.

| (376) | Kommissionen drog emellertid slutsatsen att överkapaciteten i världen inte bryter orsakssambandet under de särskilda omständigheterna i detta ärende. Faktum är att överkapaciteten i detta fall är en av anledningarna till dumpningen från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(376)

Kommissionen drog emellertid slutsatsen att överkapaciteten i världen inte bryter orsakssambandet under de särskilda omständigheterna i detta ärende. Faktum är att överkapaciteten i detta fall är en av anledningarna till dumpningen från de berörda länderna.

5.2.6   Inte tillräckligt konkurrenskraftiga unionstillverkare

Inte tillräckligt konkurrenskraftiga unionstillverkare

| (377) | Vissa av de berörda parterna ansåg att unionstillverkarna inte var tillräckligt konkurrenskraftiga på grund av jämförelsevis högre energikostnader (främst elektricitet). En av de berörda parterna ansåg att unionsindustrin kännetecknades av brist på investeringar och innovationer. |
| --- | --- |

(377)

Vissa av de berörda parterna ansåg att unionstillverkarna inte var tillräckligt konkurrenskraftiga på grund av jämförelsevis högre energikostnader (främst elektricitet). En av de berörda parterna ansåg att unionsindustrin kännetecknades av brist på investeringar och innovationer.

| (378) | Energikostnaderna är visserligen en viktig kostnadskomponent vid tillverkningen av den berörda produkten, men inte den största. Kommissionen konstaterade mot bakgrund av en specialundersökning som nyligen genomfördes att de europeiska elpriserna minskade med 12 % under perioden 2010–2015. Som en följd av detta blev unionen den region som har den fjärde lägsta elprisnivån i världen (31). Det kan därmed inte anses att unionstillverkarna har en nackdel i detta avseende. För det tredje stämmer dessa argument om elkostnaderna inte överens med det faktum att unionsindustrin fortfarande kunde göra vinster på cirka 0,4 % under 2013 och under perioden 2007–2011, då denna påstådda kostnadsmässiga nackdel också fanns. |
| --- | --- |

(378)

Energikostnaderna är visserligen en viktig kostnadskomponent vid tillverkningen av den berörda produkten, men inte den största. Kommissionen konstaterade mot bakgrund av en specialundersökning som nyligen genomfördes att de europeiska elpriserna minskade med 12 % under perioden 2010–2015. Som en följd av detta blev unionen den region som har den fjärde lägsta elprisnivån i världen (31). Det kan därmed inte anses att unionstillverkarna har en nackdel i detta avseende. För det tredje stämmer dessa argument om elkostnaderna inte överens med det faktum att unionsindustrin fortfarande kunde göra vinster på cirka 0,4 % under 2013 och under perioden 2007–2011, då denna påstådda kostnadsmässiga nackdel också fanns.

31

| (379) | Kommissionen konstaterade under undersökningen när det gäller påståendet om brist på investeringar och innovationer att investeringar på mer än 240 miljoner euro fortfarande gjordes under skadeundersökningsperioden (se skäl (305)). När det gäller påståendet om att unionsindustrin inte var innovativ tillhandahöll den berörda parten inte någon bevisning till stöd för sitt påstående. |
| --- | --- |

(379)

Kommissionen konstaterade under undersökningen när det gäller påståendet om brist på investeringar och innovationer att investeringar på mer än 240 miljoner euro fortfarande gjordes under skadeundersökningsperioden (se skäl (305)). När det gäller påståendet om att unionsindustrin inte var innovativ tillhandahöll den berörda parten inte någon bevisning till stöd för sitt påstående.

| (380) | Kommissionen avvisade därför påståendet om att unionsindustrin inte var tillräckligt konkurrenskraftig och drog slutsatsen att dessa faktorer inte skadade unionsindustrin. |
| --- | --- |

(380)

Kommissionen avvisade därför påståendet om att unionsindustrin inte var tillräckligt konkurrenskraftig och drog slutsatsen att dessa faktorer inte skadade unionsindustrin.

5.2.7   Låga priser för varmvalsade platta stålprodukter på unionsmarknaden på grund av låga råvarupriser och/eller låga priser för varmvalsade platta stålprodukter i hela världen

Låga priser för varmvalsade platta stålprodukter på unionsmarknaden på grund av låga råvarupriser och/eller låga priser för varmvalsade platta stålprodukter i hela världen

| (381) | En brasiliansk exporterande tillverkare hävdade att de låga priserna på råvaror för ståltillverkning, särskilt på järnmalm, lett till en minskning av marknadspriserna för varmvalsade platta stålprodukter på unionsmarknaden. Den ukrainska exporterande tillverkaren ansåg att den påstådda priseffekten på unionens hemmamarknad inte orsakats av importen från de berörda länderna, utan av en sjunkande prisutveckling på varmvalsade platta stålprodukter över hela världen. |
| --- | --- |

(381)

En brasiliansk exporterande tillverkare hävdade att de låga priserna på råvaror för ståltillverkning, särskilt på järnmalm, lett till en minskning av marknadspriserna för varmvalsade platta stålprodukter på unionsmarknaden. Den ukrainska exporterande tillverkaren ansåg att den påstådda priseffekten på unionens hemmamarknad inte orsakats av importen från de berörda länderna, utan av en sjunkande prisutveckling på varmvalsade platta stålprodukter över hela världen.

| (382) | Kommissionen analyserade både priserna för varmvalsade platta stålprodukter och utvecklingen av råvarupriserna för varmvalsade platta stålprodukter under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(382)

Kommissionen analyserade både priserna för varmvalsade platta stålprodukter och utvecklingen av råvarupriserna för varmvalsade platta stålprodukter under skadeundersökningsperioden.

| (383) | Kommissionen bekräftade i samband med undersökningen att råvarupriserna minskade mellan 2012 och undersökningsperioden. Priset på järnmalm sjönk exempelvis från cirka 141 US-dollar/ton till 52 US-dollar/ton, dvs. en minskning med över 60 %. |
| --- | --- |

(383)

Kommissionen bekräftade i samband med undersökningen att råvarupriserna minskade mellan 2012 och undersökningsperioden. Priset på järnmalm sjönk exempelvis från cirka 141 US-dollar/ton till 52 US-dollar/ton, dvs. en minskning med över 60 %.

| (384) | När kommissionen analyserade tillverkningskostnaden för den största av de unionstillverkare som ingick i urvalet visade det sig dock att konsekvenserna av de sjunkande råvarupriserna är mycket mindre än den observerade prisutvecklingen. Exempelvis utgjorde de viktigaste råvarorna cirka 70 % av den totala tillverkningskostnaden under 2013 och motsvarade fortfarande cirka 60 % av den totala tillverkningskostnaden under undersökningsperioden. Detta visade att det inte fanns något direkt samband mellan sjunkande råvarupriser och minskade tillverkningskostnader för varmvalsade platta stålprodukter. |
| --- | --- |

(384)

När kommissionen analyserade tillverkningskostnaden för den största av de unionstillverkare som ingick i urvalet visade det sig dock att konsekvenserna av de sjunkande råvarupriserna är mycket mindre än den observerade prisutvecklingen. Exempelvis utgjorde de viktigaste råvarorna cirka 70 % av den totala tillverkningskostnaden under 2013 och motsvarade fortfarande cirka 60 % av den totala tillverkningskostnaden under undersökningsperioden. Detta visade att det inte fanns något direkt samband mellan sjunkande råvarupriser och minskade tillverkningskostnader för varmvalsade platta stålprodukter.

| (385) | Vidare minskade unionsindustrins tillverkningskostnad sammantaget med 19 % (se skäl (295)), vilket inte bara berodde på lägre kostnader för råvaror, utan även på effektivitetsvinster som uppnåddes av unionstillverkarna vilket anges i skäl (290). Dessutom minskade de genomsnittliga importpriserna med en högre procentsats, dvs. med 27 % under samma period (se skäl (265)). |
| --- | --- |

(385)

Vidare minskade unionsindustrins tillverkningskostnad sammantaget med 19 % (se skäl (295)), vilket inte bara berodde på lägre kostnader för råvaror, utan även på effektivitetsvinster som uppnåddes av unionstillverkarna vilket anges i skäl (290). Dessutom minskade de genomsnittliga importpriserna med en högre procentsats, dvs. med 27 % under samma period (se skäl (265)).

| (386) | Vid rättvisa marknadsvillkor skulle unionsindustrin kunnat bibehålla sina försäljningspriser, vilket skulle ha gjort det möjligt för den att dra nytta av de minskade kostnaderna och bli lönsam igen. Unionstillverkarna var dock tvungna att följa prisutvecklingen på unionsmarknaden och sänka sina priser därefter. Under undersökningsperioden tvingades unionstillverkarna att sälja varorna till priser under tillverkningskostnaderna för att deras marknadsandel inte skulle minska ytterligare. Kommissionen avvisade därför påståendet om att de sjunkande priserna i världen på varmvalsade platta stålprodukter och minskningen av råvarupriserna bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(386)

Vid rättvisa marknadsvillkor skulle unionsindustrin kunnat bibehålla sina försäljningspriser, vilket skulle ha gjort det möjligt för den att dra nytta av de minskade kostnaderna och bli lönsam igen. Unionstillverkarna var dock tvungna att följa prisutvecklingen på unionsmarknaden och sänka sina priser därefter. Under undersökningsperioden tvingades unionstillverkarna att sälja varorna till priser under tillverkningskostnaderna för att deras marknadsandel inte skulle minska ytterligare. Kommissionen avvisade därför påståendet om att de sjunkande priserna i världen på varmvalsade platta stålprodukter och minskningen av råvarupriserna bidragit till den skada som unionsindustrin lidit.

5.3   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (387) | Ett orsakssamband fastställdes mellan å ena sidan den dumpade importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina, och å andra sidan den skada som unionsindustrin lidit. Det fanns ett tidsmässigt samband mellan den kraftiga ökningen av den dumpade importen till ständigt sjunkande priser från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina och unionens allt sämre resultat, särskilt från och med andra halvåret 2015. Unionsindustrin hade inget annat val än att följa den prisnivå som den dumpade importen medförde för att inte förlora fler marknadsandelar. Detta ledde till förluster. Unionsindustrin kunde därmed inte dra fördel av att förbrukningen i unionen återhämtade sig och tvingades därför sälja sina produkter på unionsmarknaden till priser under tillverkningskostnaderna. |
| --- | --- |

(387)

Ett orsakssamband fastställdes mellan å ena sidan den dumpade importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina, och å andra sidan den skada som unionsindustrin lidit. Det fanns ett tidsmässigt samband mellan den kraftiga ökningen av den dumpade importen till ständigt sjunkande priser från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina och unionens allt sämre resultat, särskilt från och med andra halvåret 2015. Unionsindustrin hade inget annat val än att följa den prisnivå som den dumpade importen medförde för att inte förlora fler marknadsandelar. Detta ledde till förluster. Unionsindustrin kunde därmed inte dra fördel av att förbrukningen i unionen återhämtade sig och tvingades därför sälja sina produkter på unionsmarknaden till priser under tillverkningskostnaderna.

| (388) | Kommissionen har identifierat följande övriga faktorer som kan ha haft inverkan på unionsindustrins situation: import från tredjeländer, unionstillverkarnas exportförsäljningsresultat och stålindustrins överkapacitet i Europa och i resten av världen. |
| --- | --- |

(388)

Kommissionen har identifierat följande övriga faktorer som kan ha haft inverkan på unionsindustrins situation: import från tredjeländer, unionstillverkarnas exportförsäljningsresultat och stålindustrins överkapacitet i Europa och i resten av världen.

| (389) | Sammanfattningsvis ansåg kommissionen att inget av de argument som framlagts av de berörda parterna rörande övriga faktorer efter det att informationsdokumentet hade sänts ut kunde ändra de slutsatser som fastställde ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(389)

Sammanfattningsvis ansåg kommissionen att inget av de argument som framlagts av de berörda parterna rörande övriga faktorer efter det att informationsdokumentet hade sänts ut kunde ändra de slutsatser som fastställde ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.

| (390) | Dessutom drog kommissionen slutsatsen att dessa faktorer separat eller tillsammans inte kunde bryta orsakssambandet mellan dumpad import och den väsentliga skada som vållats unionsindustrin, och att den dumpade importen från de berörda länderna kvarstod som den huvudsakliga orsaken till skadan av följande skäl. Enligt skäl (357) utgjorde importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina majoriteten av all import (4 266 881 ton) till unionen under undersökningsperioden, och volymen ökade med 77 % under skadeundersökningsperioden. Dessutom utgör exportförsäljningen för unionstillverkarna i urvalet, vilket anges i skäl (362), endast en mindre andel (25 %) av den totala försäljningen på den öppna marknaden, medan överkapaciteten i de fyra berörda länderna är en av anledningarna till dumpningen på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(390)

Dessutom drog kommissionen slutsatsen att dessa faktorer separat eller tillsammans inte kunde bryta orsakssambandet mellan dumpad import och den väsentliga skada som vållats unionsindustrin, och att den dumpade importen från de berörda länderna kvarstod som den huvudsakliga orsaken till skadan av följande skäl. Enligt skäl (357) utgjorde importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina majoriteten av all import (4 266 881 ton) till unionen under undersökningsperioden, och volymen ökade med 77 % under skadeundersökningsperioden. Dessutom utgör exportförsäljningen för unionstillverkarna i urvalet, vilket anges i skäl (362), endast en mindre andel (25 %) av den totala försäljningen på den öppna marknaden, medan överkapaciteten i de fyra berörda länderna är en av anledningarna till dumpningen på unionsmarknaden.

| (391) | Vissa av de kända faktorerna utöver den dumpade importen – bland annat den ekonomiska krisen, situationen för en enskild italiensk tillverkare, det faktum att unionstillverkarna inte är tillräckligt konkurrenskraftiga samt låga priser på varmvalsade platta stålprodukter på unionsmarknaden på grund av låga råvarupriser och/eller låga priser på varmvalsade platta stålprodukter över hela världen – ansågs inte ha vållat unionsindustrin skada under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(391)

Vissa av de kända faktorerna utöver den dumpade importen – bland annat den ekonomiska krisen, situationen för en enskild italiensk tillverkare, det faktum att unionstillverkarna inte är tillräckligt konkurrenskraftiga samt låga priser på varmvalsade platta stålprodukter på unionsmarknaden på grund av låga råvarupriser och/eller låga priser på varmvalsade platta stålprodukter över hela världen – ansågs inte ha vållat unionsindustrin skada under undersökningsperioden.

| (392) | Parterna informerades om dessa resultat genom informationsdokumentet. De berörda parterna inkom med synpunkter som anges i följande skäl. Dessa synpunkter beaktades av kommissionen inför det slutliga avgörandet. |
| --- | --- |

(392)

Parterna informerades om dessa resultat genom informationsdokumentet. De berörda parterna inkom med synpunkter som anges i följande skäl. Dessa synpunkter beaktades av kommissionen inför det slutliga avgörandet.

| (393) | De ryska exporterande tillverkarna MMK Group och Severstal Group påpekade att det var uppenbart att det påstådda orsakssambandet mellan importen från de berörda länderna och unionsindustrins försämrade situation mellan den 1 juli 2015 och den 30 juni 2016 skulle brytas till följd av slutsatserna i förordningen om slutgiltig tull gällande Kina. I detta avseende hänvisade de till den betydande och snabba ökningen av den kinesiska importvolymen från 2015 till och med undersökningsperiodens slut i det aktuella förfarandet och till den fortsatta nedåtgående trenden för kinesiska importpriser (– 33 %) som anges i skäl 161 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1778 (32) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull gällande Kina). De ryska exporterande tillverkarna hänvisade särskilt till skäl 178–182, 184 och 188 i förordningen om provisorisk tull gällande Kina som bevis för att det var den kinesiska importen som var anledningen till den försämrade situationen under perioden juli 2015–juni 2016 och inte importen från de berörda länderna. Rysslands ministerium för ekonomisk utveckling påstod på samma sätt som framkommit i synpunkterna från de ryska exporterande tillverkarna att den kinesiska importen var en avgörande faktor som påverkade unionsindustrins situation negativt, och inte importen från de berörda länderna. Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepades samma påstående av dessa exporterande tillverkare och av Rysslands industri- och handelsministerium. |
| --- | --- |

(393)

De ryska exporterande tillverkarna MMK Group och Severstal Group påpekade att det var uppenbart att det påstådda orsakssambandet mellan importen från de berörda länderna och unionsindustrins försämrade situation mellan den 1 juli 2015 och den 30 juni 2016 skulle brytas till följd av slutsatserna i förordningen om slutgiltig tull gällande Kina. I detta avseende hänvisade de till den betydande och snabba ökningen av den kinesiska importvolymen från 2015 till och med undersökningsperiodens slut i det aktuella förfarandet och till den fortsatta nedåtgående trenden för kinesiska importpriser (– 33 %) som anges i skäl 161 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1778 (32) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull gällande Kina). De ryska exporterande tillverkarna hänvisade särskilt till skäl 178–182, 184 och 188 i förordningen om provisorisk tull gällande Kina som bevis för att det var den kinesiska importen som var anledningen till den försämrade situationen under perioden juli 2015–juni 2016 och inte importen från de berörda länderna. Rysslands ministerium för ekonomisk utveckling påstod på samma sätt som framkommit i synpunkterna från de ryska exporterande tillverkarna att den kinesiska importen var en avgörande faktor som påverkade unionsindustrins situation negativt, och inte importen från de berörda länderna. Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepades samma påstående av dessa exporterande tillverkare och av Rysslands industri- och handelsministerium.

32

förordningen om provisorisk tull gällande Kina

| (394) | Kommissionen avvisade dessa argument. Skälen som de ryska exporterande tillverkarna hänvisade till avser perioden 2012–2015 och inte skadeundersökningsperioden i det aktuella ärendet. Detsamma gäller de kinesiska importprisernas nedåtgående trend. I detta avseende hänvisar kommissionen till förklaringarna i skäl (325) och upprepar att det inte finns någon motsägelse mellan det aktuella ärendet och ärendet som avser Kina. Kommissionen drog mycket riktigt slutsatsen att importen från Kina skulle kunna ha bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit enligt skäl (349), men att den inte bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den väsentliga skada som identifierats under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(394)

Kommissionen avvisade dessa argument. Skälen som de ryska exporterande tillverkarna hänvisade till avser perioden 2012–2015 och inte skadeundersökningsperioden i det aktuella ärendet. Detsamma gäller de kinesiska importprisernas nedåtgående trend. I detta avseende hänvisar kommissionen till förklaringarna i skäl (325) och upprepar att det inte finns någon motsägelse mellan det aktuella ärendet och ärendet som avser Kina. Kommissionen drog mycket riktigt slutsatsen att importen från Kina skulle kunna ha bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit enligt skäl (349), men att den inte bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den väsentliga skada som identifierats under undersökningsperioden.

| (395) | Rysslands ministerium för ekonomisk utveckling påstod också att de ryska tillverkarnas råvarukostnader, till skillnad från unionstillverkarnas, utgjorde mer än 60 % av den totala tillverkningskostnaden under 2015. Detta innebar att de sjunkande råvarupriserna ledde till en större minskning av priserna för varmvalsade platta stålprodukter för de ryska exporterande tillverkarna än för unionstillverkarna. Ministeriet förväntade sig därför att kommissionen skulle utvärdera denna del på ett korrekt sätt i ärendets syfte. Dessutom påstod det ryska ministeriet att unionsindustrins exportpriser var mycket lägre än den genomsnittliga tillverkningskostnaden per enhet, och att den bristande lönsamheten i unionsindustrins exportresultat också kunde vara en faktor som vållade unionsindustrin skada. Det ryska ministeriet bad därför kommissionen att ompröva beslutet om orsakssamband i det aktuella förfarandet. Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepades samma påstående om unionsindustrins exportresultat av Rysslands industri- och handelsministerium. |
| --- | --- |

(395)

Rysslands ministerium för ekonomisk utveckling påstod också att de ryska tillverkarnas råvarukostnader, till skillnad från unionstillverkarnas, utgjorde mer än 60 % av den totala tillverkningskostnaden under 2015. Detta innebar att de sjunkande råvarupriserna ledde till en större minskning av priserna för varmvalsade platta stålprodukter för de ryska exporterande tillverkarna än för unionstillverkarna. Ministeriet förväntade sig därför att kommissionen skulle utvärdera denna del på ett korrekt sätt i ärendets syfte. Dessutom påstod det ryska ministeriet att unionsindustrins exportpriser var mycket lägre än den genomsnittliga tillverkningskostnaden per enhet, och att den bristande lönsamheten i unionsindustrins exportresultat också kunde vara en faktor som vållade unionsindustrin skada. Det ryska ministeriet bad därför kommissionen att ompröva beslutet om orsakssamband i det aktuella förfarandet. Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepades samma påstående om unionsindustrins exportresultat av Rysslands industri- och handelsministerium.

| (396) | När det gäller det ryska ministeriets argument om råvarupriserna hänvisade kommissionen till skäl (381) och framåt, där man dragit slutsatsen att det inte finns något direkt samband mellan sjunkande råvarupriser och minskade tillverkningskostnader för varmvalsade platta stålprodukter för unionstillverkarna. Faktum är att om de sjunkande råvarupriserna ledde till en mer omfattande minskning av priserna på varmvalsade platta stålprodukter för de ryska exporterande tillverkarna än för unionstillverkarna skulle detta ha avspeglats både i den ryska tillverkarens inhemska priser och i exportpriserna. Kommissionen ansåg emellertid att den ryska exporterande tillverkaren dumpade sina produkter på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(396)

När det gäller det ryska ministeriets argument om råvarupriserna hänvisade kommissionen till skäl (381) och framåt, där man dragit slutsatsen att det inte finns något direkt samband mellan sjunkande råvarupriser och minskade tillverkningskostnader för varmvalsade platta stålprodukter för unionstillverkarna. Faktum är att om de sjunkande råvarupriserna ledde till en mer omfattande minskning av priserna på varmvalsade platta stålprodukter för de ryska exporterande tillverkarna än för unionstillverkarna skulle detta ha avspeglats både i den ryska tillverkarens inhemska priser och i exportpriserna. Kommissionen ansåg emellertid att den ryska exporterande tillverkaren dumpade sina produkter på unionsmarknaden.

| (397) | Med hänsyn till den bristande lönsamheten i unionsindustrins exportresultat hänvisade kommissionen till skäl (360) och framåt. Kommissionen bekräftade inte bara att försäljningspriserna för exportvolymerna sjönk drastiskt utan också att exportvolymerna för unionstillverkarnas i urvalet utgjorde högst 25 % av den totala försäljningen på den öppna marknaden under undersökningsperioden (se skäl (362)). Kommissionen drog därför slutsatsen att exportförsäljningsresultatet hade bidragit marginellt till skadan som unionsindustrin lidit men att denna faktor inte brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(397)

Med hänsyn till den bristande lönsamheten i unionsindustrins exportresultat hänvisade kommissionen till skäl (360) och framåt. Kommissionen bekräftade inte bara att försäljningspriserna för exportvolymerna sjönk drastiskt utan också att exportvolymerna för unionstillverkarnas i urvalet utgjorde högst 25 % av den totala försäljningen på den öppna marknaden under undersökningsperioden (se skäl (362)). Kommissionen drog därför slutsatsen att exportförsäljningsresultatet hade bidragit marginellt till skadan som unionsindustrin lidit men att denna faktor inte brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

| (398) | Dessutom ansåg den brasilianska exporterande tillverkaren CSN att exaktheten i bedömningen av orsakssambandet påverkades negativt av i) att import av ArcelorMittal Group inkluderats i bedömningen av skada och ii) motsägelsen mellan resultaten från det aktuella ärendet om verkningarna av importen från Kina och kommissionens slutsatser från den parallella antidumpningsundersökningen som rör import av varmvalsade platta stålprodukter från Kina. När det gäller inkluderingen av ArcelorMittal Groups import ansåg CSN att denna import var ett medvetet och illasinnat internbeslut. Den brasilianska exporterande tillverkaren Usiminas tillhandahöll liknande synpunkter och angav att den största andelen av importen från Brasilien var företagsinterna försäljningar/överföringar, särskilt från ArcelorMittal Brazil till ArcelorMittal i Europa. När det gäller följderna för Kina höll inte CSN med om slutsatserna i skäl (349), eftersom den kinesiska importen inte bröt orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och importen från de fyra berörda länderna. I detta avseende hänvisade den brasilianska exporterande tillverkaren till ökningen av den kinesiska importen, till fortsatt sjunkande priser, då ökningen skedde i en mycket snabbare takt än vad importen från de fyra berörda länderna gjorde. |
| --- | --- |

(398)

Dessutom ansåg den brasilianska exporterande tillverkaren CSN att exaktheten i bedömningen av orsakssambandet påverkades negativt av i) att import av ArcelorMittal Group inkluderats i bedömningen av skada och ii) motsägelsen mellan resultaten från det aktuella ärendet om verkningarna av importen från Kina och kommissionens slutsatser från den parallella antidumpningsundersökningen som rör import av varmvalsade platta stålprodukter från Kina. När det gäller inkluderingen av ArcelorMittal Groups import ansåg CSN att denna import var ett medvetet och illasinnat internbeslut. Den brasilianska exporterande tillverkaren Usiminas tillhandahöll liknande synpunkter och angav att den största andelen av importen från Brasilien var företagsinterna försäljningar/överföringar, särskilt från ArcelorMittal Brazil till ArcelorMittal i Europa. När det gäller följderna för Kina höll inte CSN med om slutsatserna i skäl (349), eftersom den kinesiska importen inte bröt orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och importen från de fyra berörda länderna. I detta avseende hänvisade den brasilianska exporterande tillverkaren till ökningen av den kinesiska importen, till fortsatt sjunkande priser, då ökningen skedde i en mycket snabbare takt än vad importen från de fyra berörda länderna gjorde.

| (399) | Kommissionen avvisade dessa påståenden. När det gäller inkluderingen av ArcelorMittal Groups import från det närstående företaget i Brasilien till närstående företag i unionen konstaterade kommissionen att när det väl fastlagts att kriterierna för en sammantagen bedömning av effekterna av den dumpade importen i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen har uppfyllts, ska analysen av orsakssamband genomföras med hänsyn till de fyra berörda länderna. Såsom förklaras i kapitel 4.3.1 är villkoren för sammantagen bedömning uppfyllda när det gäller Brasilien, Ryssland, Iran och Ukraina. Frågan om självförvållad skada i det aktuella ärendet gäller huruvida importen från Brasilien till unionsindustrin var sådan att den bröt orsakssambandet mellan skada och den sammantagna dumpade importen. I detta avseende noterade kommissionen att ArcelorMittal Groups import under undersökningsperioden endast utgjorde 5,5 % av den totala importen från de fyra berörda länderna. Därför drogs slutsatsen att sådana små volymer inte kunde bryta orsakssambandet mellan dumpningen och den konstaterade skadan. Dess inverkan på skadan var marginell. |
| --- | --- |

(399)

Kommissionen avvisade dessa påståenden. När det gäller inkluderingen av ArcelorMittal Groups import från det närstående företaget i Brasilien till närstående företag i unionen konstaterade kommissionen att när det väl fastlagts att kriterierna för en sammantagen bedömning av effekterna av den dumpade importen i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen har uppfyllts, ska analysen av orsakssamband genomföras med hänsyn till de fyra berörda länderna. Såsom förklaras i kapitel 4.3.1 är villkoren för sammantagen bedömning uppfyllda när det gäller Brasilien, Ryssland, Iran och Ukraina. Frågan om självförvållad skada i det aktuella ärendet gäller huruvida importen från Brasilien till unionsindustrin var sådan att den bröt orsakssambandet mellan skada och den sammantagna dumpade importen. I detta avseende noterade kommissionen att ArcelorMittal Groups import under undersökningsperioden endast utgjorde 5,5 % av den totala importen från de fyra berörda länderna. Därför drogs slutsatsen att sådana små volymer inte kunde bryta orsakssambandet mellan dumpningen och den konstaterade skadan. Dess inverkan på skadan var marginell.

| (400) | När det gäller påståendet om den kinesiska importen hänvisade kommissionen till skäl (394). Även om det stämmer att den kinesiska importen ökade i snabbare takt än importen från de fyra berörda länderna är importnivåerna under undersökningsperioden från de berörda länderna (4,2 miljoner ton under undersökningsperioden) nästan tre gånger högre än den kinesiska importen under undersökningsperioden (1,6 miljoner ton under undersökningsperioden). Kommissionen drog därför slutsatsen som redan nämnts att importen från Kina kan ha bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit vilket anges i skäl (349), men att de inte bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den väsentliga skada som konstaterats under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(400)

När det gäller påståendet om den kinesiska importen hänvisade kommissionen till skäl (394). Även om det stämmer att den kinesiska importen ökade i snabbare takt än importen från de fyra berörda länderna är importnivåerna under undersökningsperioden från de berörda länderna (4,2 miljoner ton under undersökningsperioden) nästan tre gånger högre än den kinesiska importen under undersökningsperioden (1,6 miljoner ton under undersökningsperioden). Kommissionen drog därför slutsatsen som redan nämnts att importen från Kina kan ha bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit vilket anges i skäl (349), men att de inte bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den väsentliga skada som konstaterats under undersökningsperioden.

| (401) | Den brasilianska exporterande tillverkaren Usiminas påstod att kommissionen misslyckats med att fastställa orsakssambandet mellan skadan och importen av varmvalsade platta stålprodukter från Brasilien. Usiminas påstod att det inte bör vara någon tvekan om att den brasilianska importen, mot bakgrund av de små volymerna och de jämförelsevis höga priserna, helt enkelt inte kunde ha haft den skadevållande effekten på unionsindustrin. Usiminas påstod även att även om import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina bedömdes tillsammans kunde inte volymen räknas som ”betydande” i enlighet med artikel 3.3 i grundförordningen. Den sammanlagda marknadsandelen för Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina var som mest 12,58 % under undersökningsperioden, vilket inte var en tillräckligt stor andel för att vara orsaken till skadan sett till det faktum att unionsindustrin bibehöll en marknadsandel på mer än 75 % under skadeundersökningsperioden. Utöver detta inkom Usiminas med synpunkter på att unionens minskade lönsamhet och ökningen av volymer i den sammantagna importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina inte sammanföll tidsmässigt enligt de uppgifter som angetts i informationsdokumentet. I detta avseende ansåg Usiminas att den mest omfattande bristande lönsamheten inträffade mellan 2015 och undersökningsperioden, medan den gemensamma marknadsandelen för importen från de berörda länderna endast ökade med 0,08 %. Slutligen bad tillverkaren kommissionen att förklara hur det var möjligt att situationen för import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina förändrades så drastiskt på så kort tid att importen som inte varit en skaderisk blev orsaken till den faktiska väsentliga skadan för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(401)

Den brasilianska exporterande tillverkaren Usiminas påstod att kommissionen misslyckats med att fastställa orsakssambandet mellan skadan och importen av varmvalsade platta stålprodukter från Brasilien. Usiminas påstod att det inte bör vara någon tvekan om att den brasilianska importen, mot bakgrund av de små volymerna och de jämförelsevis höga priserna, helt enkelt inte kunde ha haft den skadevållande effekten på unionsindustrin. Usiminas påstod även att även om import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina bedömdes tillsammans kunde inte volymen räknas som ”betydande” i enlighet med artikel 3.3 i grundförordningen. Den sammanlagda marknadsandelen för Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina var som mest 12,58 % under undersökningsperioden, vilket inte var en tillräckligt stor andel för att vara orsaken till skadan sett till det faktum att unionsindustrin bibehöll en marknadsandel på mer än 75 % under skadeundersökningsperioden. Utöver detta inkom Usiminas med synpunkter på att unionens minskade lönsamhet och ökningen av volymer i den sammantagna importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina inte sammanföll tidsmässigt enligt de uppgifter som angetts i informationsdokumentet. I detta avseende ansåg Usiminas att den mest omfattande bristande lönsamheten inträffade mellan 2015 och undersökningsperioden, medan den gemensamma marknadsandelen för importen från de berörda länderna endast ökade med 0,08 %. Slutligen bad tillverkaren kommissionen att förklara hur det var möjligt att situationen för import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina förändrades så drastiskt på så kort tid att importen som inte varit en skaderisk blev orsaken till den faktiska väsentliga skadan för unionsindustrin.

| (402) | Först och främst, vilket förklaras i skäl (261), drog kommissionen slutsatsen att förutsättningarna för att genomföra en sammantagen bedömning av effekterna av importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina uppfylldes i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. Alla dumpningsmarginaler som fastställts med hänsyn till importen för dessa länder enligt avsnitt 3 Dumpning, låg över minimitröskeln och är därför inte försumbara. |
| --- | --- |

(402)

Först och främst, vilket förklaras i skäl (261), drog kommissionen slutsatsen att förutsättningarna för att genomföra en sammantagen bedömning av effekterna av importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina uppfylldes i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. Alla dumpningsmarginaler som fastställts med hänsyn till importen för dessa länder enligt avsnitt 3 Dumpning, låg över minimitröskeln och är därför inte försumbara.

| (403) | Dessutom avvisade kommissionen påståendet om att volymerna från de berörda länderna inte kan betraktas som ”betydande” i den mening som avses i artikel 3.3 i grundförordningen. Den sammanlagda marknadsandelen för Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina var 7,45 % under 2013 och steg till 12,58 % under undersökningsperioden. Även i absoluta volymer ökade importen från dessa länder betydligt under skadeundersökningsperioden, från 2,4 miljoner ton under 2013 till 4,3 miljoner ton under undersökningsperioden. Å andra sidan sjönk unionsindustrins marknadsandel från 85,1 % till 76,7 % under samma period, vilket visade på en försämrad konkurrenskraft hos unionens ståltillverkare. |
| --- | --- |

(403)

Dessutom avvisade kommissionen påståendet om att volymerna från de berörda länderna inte kan betraktas som ”betydande” i den mening som avses i artikel 3.3 i grundförordningen. Den sammanlagda marknadsandelen för Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina var 7,45 % under 2013 och steg till 12,58 % under undersökningsperioden. Även i absoluta volymer ökade importen från dessa länder betydligt under skadeundersökningsperioden, från 2,4 miljoner ton under 2013 till 4,3 miljoner ton under undersökningsperioden. Å andra sidan sjönk unionsindustrins marknadsandel från 85,1 % till 76,7 % under samma period, vilket visade på en försämrad konkurrenskraft hos unionens ståltillverkare.

| (404) | Dessutom stämmer det att den sammanlagda marknadsandelen för import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina endast ökade med 0,08 % under 2015 och undersökningsperioden. Under samma period sjönk importpriserna från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina betydligt med 10, 14, 16 respektive 14 % vilket är en annan faktor som måste beaktas för att fastställa huruvida dumpad import från de berörda länderna var orsaken till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(404)

Dessutom stämmer det att den sammanlagda marknadsandelen för import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina endast ökade med 0,08 % under 2015 och undersökningsperioden. Under samma period sjönk importpriserna från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina betydligt med 10, 14, 16 respektive 14 % vilket är en annan faktor som måste beaktas för att fastställa huruvida dumpad import från de berörda länderna var orsaken till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

| (405) | Slutligen, när det gäller påståendet om att importvolymerna från de berörda länderna inte utgjorde en risk för skada anges följande i skäl 188 i förordningen om provisorisk tull gällande Kina i detta sammanhang: ”det är troligt att importen från Brasilien, Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina har bidragit till risken för väsentlig skada” (33). Detta påstående bekräftades i skäl 116 i förordningen om slutgiltig tull gällande Kina (34). |
| --- | --- |

(405)

Slutligen, när det gäller påståendet om att importvolymerna från de berörda länderna inte utgjorde en risk för skada anges följande i skäl 188 i förordningen om provisorisk tull gällande Kina i detta sammanhang: ”det är troligt att importen från Brasilien, Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina har bidragit till risken för väsentlig skada” (33). Detta påstående bekräftades i skäl 116 i förordningen om slutgiltig tull gällande Kina (34).

33

34

| (406) | Dessutom gjordes en orsaksanalys som nämndes i skäl (337) till (339) där det tydligt förklaras och motiveras varför importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina var en orsak till den väsentliga skadan för unionsindustrin. Mot bakgrund av det fastställda tidsmässiga sambandet mellan nivån av dumpad import till ständigt sjunkande priser och unionsindustrins minskade försäljningsvolym och sjunkande priser som ledde till förluster, drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importen vållade unionsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(406)

Dessutom gjordes en orsaksanalys som nämndes i skäl (337) till (339) där det tydligt förklaras och motiveras varför importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina var en orsak till den väsentliga skadan för unionsindustrin. Mot bakgrund av det fastställda tidsmässiga sambandet mellan nivån av dumpad import till ständigt sjunkande priser och unionsindustrins minskade försäljningsvolym och sjunkande priser som ledde till förluster, drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importen vållade unionsindustrin väsentlig skada.

| (407) | Dessutom påstod Usiminas att eventuella skador som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden delvis berodde på det faktum att effekterna av recessionen fortsatte att vara kännbara under skadeundersökningsperioden. Tillverkaren påstod också att importen från Kina och Turkiet, tillsammans med de höga energikostnaderna i unionen var en mycket mer sannolik orsak till den påstådda skadan än importen från Brasilien. |
| --- | --- |

(407)

Dessutom påstod Usiminas att eventuella skador som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden delvis berodde på det faktum att effekterna av recessionen fortsatte att vara kännbara under skadeundersökningsperioden. Tillverkaren påstod också att importen från Kina och Turkiet, tillsammans med de höga energikostnaderna i unionen var en mycket mer sannolik orsak till den påstådda skadan än importen från Brasilien.

| (408) | Kommissionen avvisade dessa synpunkter enligt följande: När det gäller argumentet om att recessionen åtminstone till viss del var orsaken till skadan drog kommissionen slutsatsen under undersökningen att även om skuldkrisen i euroområdet hade negativa effekter under 2013, orsakade den inte den väsentliga skada som konstaterades under undersökningsperioden (se skäl (342)). |
| --- | --- |

(408)

Kommissionen avvisade dessa synpunkter enligt följande: När det gäller argumentet om att recessionen åtminstone till viss del var orsaken till skadan drog kommissionen slutsatsen under undersökningen att även om skuldkrisen i euroområdet hade negativa effekter under 2013, orsakade den inte den väsentliga skada som konstaterades under undersökningsperioden (se skäl (342)).

| (409) | När det gäller argumentet om att andra faktorer (importen från Kina och Turkiet samt de höga energikostnaderna) var en mycket mer sannolik orsak till den skada som unionsindustrin lidit än importen från Brasilien, kan följande fastställas:






  a) | När det gäller import från Kina drog kommissionen, såsom anges i skälen (343) till (349), slutsatsen att det är möjligt att den kinesiska importen, mot bakgrund av dess volym och priser, bidrog till den väsentliga skada som konstaterades i denna undersökning, men att den inte bröt orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från de fyra övriga länderna. |
| --- | --- | --- |

(409)

När det gäller argumentet om att andra faktorer (importen från Kina och Turkiet samt de höga energikostnaderna) var en mycket mer sannolik orsak till den skada som unionsindustrin lidit än importen från Brasilien, kan följande fastställas:

a)

När det gäller import från Kina drog kommissionen, såsom anges i skälen (343) till (349), slutsatsen att det är möjligt att den kinesiska importen, mot bakgrund av dess volym och priser, bidrog till den väsentliga skada som konstaterades i denna undersökning, men att den inte bröt orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från de fyra övriga länderna.

| b) | När det gäller import från Turkiet, som anges i skäl (356), minskade den importen under skadeundersökningsperioden. Även om import från Turkiet bidragit till skadan som unionsindustrin lidit kan den således inte ha varit orsaken till de ökande negativa tendenserna i analysen av risk för skada. |
| --- | --- |

b)

När det gäller import från Turkiet, som anges i skäl (356), minskade den importen under skadeundersökningsperioden. Även om import från Turkiet bidragit till skadan som unionsindustrin lidit kan den således inte ha varit orsaken till de ökande negativa tendenserna i analysen av risk för skada.

| c) | Kommissionen hänvisar till skäl (378) vad gäller höga energikostnader. Det kan därmed inte hävdas att unionstillverkarna har en kostnadsmässig nackdel. Unionen var den region som på grund av sjunkande elpriser under perioden 2010–2015 hade det fjärde lägsta elpriset i världen. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen hänvisar till skäl (378) vad gäller höga energikostnader. Det kan därmed inte hävdas att unionstillverkarna har en kostnadsmässig nackdel. Unionen var den region som på grund av sjunkande elpriser under perioden 2010–2015 hade det fjärde lägsta elpriset i världen.

| (410) | Kommissionen ansåg att inget av de argument som framlagts av de berörda parterna efter det att informationsdokumentet hade sänts ut kan ändra de slutsatser som fastställde ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin vållats under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(410)

Kommissionen ansåg att inget av de argument som framlagts av de berörda parterna efter det att informationsdokumentet hade sänts ut kan ändra de slutsatser som fastställde ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin vållats under undersökningsperioden.

| (411) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg det brasilianska företaget CSN att ArcelorMittal Groups skadeinverkan borde särskiljas från den brasilianska importen. Därmed bör undersökningen gentemot Brasilien avslutas eftersom den dumpade importens marknadsandel skulle hamna under minimitröskeln för import från ArcelorMittal Group, vilket betecknas som en självförvållad skada. |
| --- | --- |

(411)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg det brasilianska företaget CSN att ArcelorMittal Groups skadeinverkan borde särskiljas från den brasilianska importen. Därmed bör undersökningen gentemot Brasilien avslutas eftersom den dumpade importens marknadsandel skulle hamna under minimitröskeln för import från ArcelorMittal Group, vilket betecknas som en självförvållad skada.

| (412) | Kommissionen avvisade detta påstående. Även om kommissionen skulle isolera importen från ArcelorMittal Group råder det inga tvivel om att den resterande importen från Brasilien inte skulle vara försumbar. Såsom anges i skäl (399) ska analysen av orsakssamband genomföras genom en gemensam bedömning av de fyra berörda länderna, när kriterierna för en sammantagen bedömning av den dumpade importens inverkan har uppfyllts i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(412)

Kommissionen avvisade detta påstående. Även om kommissionen skulle isolera importen från ArcelorMittal Group råder det inga tvivel om att den resterande importen från Brasilien inte skulle vara försumbar. Såsom anges i skäl (399) ska analysen av orsakssamband genomföras genom en gemensam bedömning av de fyra berörda länderna, när kriterierna för en sammantagen bedömning av den dumpade importens inverkan har uppfyllts i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

| (413) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit vållades av den dumpade importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina. Andra kända faktorer som påverkade unionsindustrins situation samtidigt, enskilt eller kollektivt, bröt inte orsakssambandet. |
| --- | --- |

(413)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit vållades av den dumpade importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina. Andra kända faktorer som påverkade unionsindustrins situation samtidigt, enskilt eller kollektivt, bröt inte orsakssambandet.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

6.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (414) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. Den tog särskild hänsyn till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(414)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. Den tog särskild hänsyn till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

| (415) | Genom informationsdokumentet informerades parterna om kommissionens resultat av unionens intresse. De berörda parterna inkom med synpunkter som anges i följande skäl. Kommissionen samlade även in ytterligare information om utvecklingen under tiden efter undersökningsperioden vilket förklaras i skäl (28) och framåt. Kommissionen besökte flera användare, organisationer och unionstillverkare efter det att informationsdokumentet hade sänts ut, vilket anges i skäl (29). Kommissionen beaktade parternas synpunkter och ytterligare information om utvecklingen efter undersökningsperioden som samlats in innan det slutliga avgörandet om unionens intresse, vilket diskuteras i följande skäl. |
| --- | --- |

(415)

Genom informationsdokumentet informerades parterna om kommissionens resultat av unionens intresse. De berörda parterna inkom med synpunkter som anges i följande skäl. Kommissionen samlade även in ytterligare information om utvecklingen under tiden efter undersökningsperioden vilket förklaras i skäl (28) och framåt. Kommissionen besökte flera användare, organisationer och unionstillverkare efter det att informationsdokumentet hade sänts ut, vilket anges i skäl (29). Kommissionen beaktade parternas synpunkter och ytterligare information om utvecklingen efter undersökningsperioden som samlats in innan det slutliga avgörandet om unionens intresse, vilket diskuteras i följande skäl.

| (416) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut hävdade klaganden att den hade kraftiga förbehåll mot kommissionens bedömning av uppgifter efter undersökningsperioden för att fastställa unionens intresse. Klaganden ansåg att perioden efter undersökningsperioden inte kunde ligga till grund för att underminera de uppenbara slutsatserna som måste dras av uppgifterna från undersökningsperioden. Utöver detta ansåg klaganden att om kommissionen beslutade sig för att bedöma uppgifter efter undersökningsperioden bör man även inbegripa perioden efter mars 2017, eftersom uppgifterna från andra kvartalet 2017 är den bästa bevisningen för vad som skulle hända om det inte fanns några tullar (35). |
| --- | --- |

(416)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut hävdade klaganden att den hade kraftiga förbehåll mot kommissionens bedömning av uppgifter efter undersökningsperioden för att fastställa unionens intresse. Klaganden ansåg att perioden efter undersökningsperioden inte kunde ligga till grund för att underminera de uppenbara slutsatserna som måste dras av uppgifterna från undersökningsperioden. Utöver detta ansåg klaganden att om kommissionen beslutade sig för att bedöma uppgifter efter undersökningsperioden bör man även inbegripa perioden efter mars 2017, eftersom uppgifterna från andra kvartalet 2017 är den bästa bevisningen för vad som skulle hända om det inte fanns några tullar (35).

35

| (417) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut tog kommissionen emot synpunkter gällande behovet av att beakta viktiga dokument efter undersökningsperioden från medlemmarna i konsortiet, från exporterande tillverkare och från Brasiliens EU-beskickning. De flesta inkomna synpunkterna gällde prisutvecklingen, särskilt i de fall där priserna för den berörda produkten och den likadana produkten ökade betydligt efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(417)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut tog kommissionen emot synpunkter gällande behovet av att beakta viktiga dokument efter undersökningsperioden från medlemmarna i konsortiet, från exporterande tillverkare och från Brasiliens EU-beskickning. De flesta inkomna synpunkterna gällde prisutvecklingen, särskilt i de fall där priserna för den berörda produkten och den likadana produkten ökade betydligt efter undersökningsperioden.

| (418) | När det gäller klagandens argument är det en grundläggande princip att uppgifter för en period som infaller efter undersökningsperioden normalt inte ska beaktas, i enlighet med artikel 6.1 i grundförordningen. Kommissionen noterade emellertid att när det gäller att avgöra om det finns ett unionsintresse i den mening som avses i artikel 21.1 i grundförordningen kan uppgifter avseende en period som infaller efter undersökningsperioden beaktas (36). Bedömningen av uppgifterna för perioden efter undersökningsperioden omfattade perioden så långt som möjligt. Vissa uppföljningsfrågor skickades till berörda parter för perioden efter mars 2017 och svaren beaktades också. |
| --- | --- |

(418)

När det gäller klagandens argument är det en grundläggande princip att uppgifter för en period som infaller efter undersökningsperioden normalt inte ska beaktas, i enlighet med artikel 6.1 i grundförordningen. Kommissionen noterade emellertid att när det gäller att avgöra om det finns ett unionsintresse i den mening som avses i artikel 21.1 i grundförordningen kan uppgifter avseende en period som infaller efter undersökningsperioden beaktas (36). Bedömningen av uppgifterna för perioden efter undersökningsperioden omfattade perioden så långt som möjligt. Vissa uppföljningsfrågor skickades till berörda parter för perioden efter mars 2017 och svaren beaktades också.

36

| (419) | Utvecklingen efter undersökningsperioden innebar främst en kraftig prisökning för den berörda produkten och den likadana produkten samt en brist av vissa produkttyper på marknaden, vilka är relevanta för bedömningen av unionens intresse gällande införande av lämpliga åtgärder, särskilt med hänsyn till ärendets särskilda omständigheter. Kommissionens beslut att i detta undantagsfall undersöka denna utveckling efter undersökningsperioden mellan juli 2016 och mars 2017 (samt efter mars 2017) för att bedöma unionens intresse var motiverat och lämpligt. |
| --- | --- |

(419)

Utvecklingen efter undersökningsperioden innebar främst en kraftig prisökning för den berörda produkten och den likadana produkten samt en brist av vissa produkttyper på marknaden, vilka är relevanta för bedömningen av unionens intresse gällande införande av lämpliga åtgärder, särskilt med hänsyn till ärendets särskilda omständigheter. Kommissionens beslut att i detta undantagsfall undersöka denna utveckling efter undersökningsperioden mellan juli 2016 och mars 2017 (samt efter mars 2017) för att bedöma unionens intresse var motiverat och lämpligt.

6.2   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (420) | Unionsindustrin finns i flera medlemsstater (Förenade kungariket, Frankrike, Tyskland, Tjeckien, Slovakien, Italien, Luxemburg, Belgien, Polen, Nederländerna, Österrike, Finland, Sverige, Portugal, Ungern och Spanien) och har cirka 18 000 anställda som är direkt sysselsatta i tillverkningen av den likadana produkten i olika stålverk hos unionstillverkarna (se skäl (289)). |
| --- | --- |

(420)

Unionsindustrin finns i flera medlemsstater (Förenade kungariket, Frankrike, Tyskland, Tjeckien, Slovakien, Italien, Luxemburg, Belgien, Polen, Nederländerna, Österrike, Finland, Sverige, Portugal, Ungern och Spanien) och har cirka 18 000 anställda som är direkt sysselsatta i tillverkningen av den likadana produkten i olika stålverk hos unionstillverkarna (se skäl (289)).

| (421) | Sjutton unionstillverkare samarbetade i undersökningen. En italiensk tillverkare motsatte sig inledandet av undersökningen. |
| --- | --- |

(421)

Sjutton unionstillverkare samarbetade i undersökningen. En italiensk tillverkare motsatte sig inledandet av undersökningen.

| (422) | Såsom visas i skäl (387) drabbades hela unionsindustrin av den försämrade situationen, särskilt från och med andra halvåret 2015 samtidigt som den påverkades negativt av den dumpade importen. Framför allt var påverkan mycket stor när det gäller de skadeindikatorer som sammanhänger med det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet, t.ex. lönsamhet. |
| --- | --- |

(422)

Såsom visas i skäl (387) drabbades hela unionsindustrin av den försämrade situationen, särskilt från och med andra halvåret 2015 samtidigt som den påverkades negativt av den dumpade importen. Framför allt var påverkan mycket stor när det gäller de skadeindikatorer som sammanhänger med det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet, t.ex. lönsamhet.

| (423) | Dessutom förväntas införandet av slutgiltiga antidumpningstullar leda till att rättvisa handelsvillkor återställs på unionsmarknaden och att unionsindustrin får en möjlighet att återhämta sig. Detta skulle leda till att unionsindustrins lönsamhet ökar till sådana nivåer som anses vara nödvändiga inom denna kapitalintensiva industri. Den dumpade importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(423)

Dessutom förväntas införandet av slutgiltiga antidumpningstullar leda till att rättvisa handelsvillkor återställs på unionsmarknaden och att unionsindustrin får en möjlighet att återhämta sig. Detta skulle leda till att unionsindustrins lönsamhet ökar till sådana nivåer som anses vara nödvändiga inom denna kapitalintensiva industri. Den dumpade importen från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina har vållat unionsindustrin väsentlig skada.

| (424) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut skickade kommissionen ytterligare frågeformulär efter undersökningsperioden till de sex unionstillverkarna i urvalet. Svar på frågeformuläret efter undersökningsperioden inkom från samtliga sex unionstillverkare och klaganden informerades om att kommissionens avdelningar skulle försöka att kontrollera relevanta uppgifter på plats. |
| --- | --- |

(424)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut skickade kommissionen ytterligare frågeformulär efter undersökningsperioden till de sex unionstillverkarna i urvalet. Svar på frågeformuläret efter undersökningsperioden inkom från samtliga sex unionstillverkare och klaganden informerades om att kommissionens avdelningar skulle försöka att kontrollera relevanta uppgifter på plats.

| (425) | De insamlade uppgifterna efter undersökningsperioden från de sex unionstillverkarna i urvalet visade att lönsamheten varierade mellan varje tillverkare. I genomsnitt upplevde unionstillverkarna i urvalet en förlust på 7,8 % under undersökningsperioden. Under perioden efter undersökningsperioden juli–december 2016 och januari–mars 2017 var lönsamheten 2 % respektive 8,6 %. Dessa procentsatser är de vägda genomsnittliga lönsamhetssiffrorna för alla unionstillverkare i urvalet, såsom de framgår av deras respektive resultaträkningar, uttryckt som en procentandel av deras försäljning i unionen till icke-närstående kunder. |
| --- | --- |

(425)

De insamlade uppgifterna efter undersökningsperioden från de sex unionstillverkarna i urvalet visade att lönsamheten varierade mellan varje tillverkare. I genomsnitt upplevde unionstillverkarna i urvalet en förlust på 7,8 % under undersökningsperioden. Under perioden efter undersökningsperioden juli–december 2016 och januari–mars 2017 var lönsamheten 2 % respektive 8,6 %. Dessa procentsatser är de vägda genomsnittliga lönsamhetssiffrorna för alla unionstillverkare i urvalet, såsom de framgår av deras respektive resultaträkningar, uttryckt som en procentandel av deras försäljning i unionen till icke-närstående kunder.

| (426) | Kommissionen upprepar att slutsatsen om skada i enlighet med artikel 6.1 i grundförordningen uppnåddes mot bakgrund av kontrollerade uppgifter under undersökningsperioden. Insamling och kontroll av uppgifter efter undersökningsperioden, å andra sidan, gjordes endast inom ramen för analysen av unionens intresse. Tabellen i skäl (301) visade omfattande förluster och ett negativt kassaflöde från år 2013 och framåt. |
| --- | --- |

(426)

Kommissionen upprepar att slutsatsen om skada i enlighet med artikel 6.1 i grundförordningen uppnåddes mot bakgrund av kontrollerade uppgifter under undersökningsperioden. Insamling och kontroll av uppgifter efter undersökningsperioden, å andra sidan, gjordes endast inom ramen för analysen av unionens intresse. Tabellen i skäl (301) visade omfattande förluster och ett negativt kassaflöde från år 2013 och framåt.

| (427) | Mot bakgrund av de ytterligare uppgifter som inkommit, fann kommissionen att den övergripande bedömningen av utvecklingen av vinster och kostnader under perioderna efter undersökningsperioden varken kan begränsa de negativa tendenserna som identifierats för de andra skadeindikatorerna eller kompensera för de fyra efterföljande perioderna med omfattande förluster. |
| --- | --- |

(427)

Mot bakgrund av de ytterligare uppgifter som inkommit, fann kommissionen att den övergripande bedömningen av utvecklingen av vinster och kostnader under perioderna efter undersökningsperioden varken kan begränsa de negativa tendenserna som identifierats för de andra skadeindikatorerna eller kompensera för de fyra efterföljande perioderna med omfattande förluster.

| (428) | Kommissionen drar därför slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att en slutgiltig antidumpningstull införs. |
| --- | --- |

(428)

Kommissionen drar därför slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att en slutgiltig antidumpningstull införs.

6.3   Importörernas intresse

Importörernas intresse

| (429) | Såsom anges i skäl (8) var samtliga sju importörer som gav sig till känna medlemmar av konsortiet och motsatte sig införandet av åtgärder under denna särskilda undersökning. |
| --- | --- |

(429)

Såsom anges i skäl (8) var samtliga sju importörer som gav sig till känna medlemmar av konsortiet och motsatte sig införandet av åtgärder under denna särskilda undersökning.

| (430) | Av den icke-närstående importörens verksamhet utgjorde 5–10 % av den totala omsättningen delar som rörde den berörda produkten under undersökningsperioden. Importören motsatte sig ett eventuellt införande av antidumpningsåtgärder eftersom den ansåg att det kunde leda till att importen av den berörda produkten fortsätter att minska eller upphör. |
| --- | --- |

(430)

Av den icke-närstående importörens verksamhet utgjorde 5–10 % av den totala omsättningen delar som rörde den berörda produkten under undersökningsperioden. Importören motsatte sig ett eventuellt införande av antidumpningsåtgärder eftersom den ansåg att det kunde leda till att importen av den berörda produkten fortsätter att minska eller upphör.

| (431) | Kommissionen noterade, vilket anges i skäl (453) och (458), att import av varmvalsade platta stålprodukter från andra länder än Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina kompenserade i viss mån för de volymer som importerades från de berörda länderna under de första månaderna 2017 innan denna undersökning inleddes. Kommissionen drog därför slutsatsen att införandet av åtgärder inte skulle ha några betydande negativa effekter på priset för importörerna, men att de skulle behöva byta källor, vilket skulle innebära ytterligare kostnader för dessa importörer. |
| --- | --- |

(431)

Kommissionen noterade, vilket anges i skäl (453) och (458), att import av varmvalsade platta stålprodukter från andra länder än Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina kompenserade i viss mån för de volymer som importerades från de berörda länderna under de första månaderna 2017 innan denna undersökning inleddes. Kommissionen drog därför slutsatsen att införandet av åtgärder inte skulle ha några betydande negativa effekter på priset för importörerna, men att de skulle behöva byta källor, vilket skulle innebära ytterligare kostnader för dessa importörer.

6.4   Användarnas intresse

Användarnas intresse

6.4.1   Inledning

Inledning

| (432) | Varmvalsade platta stålprodukter används som industriell insatsvara som köps av slutanvändarna för en rad olika tillämpningsområden, bland annat inom byggverksamhet (tillverkning av stålrör) och varvsindustri samt i gasbehållare, tryckkärl och energiledningar. |
| --- | --- |

(432)

Varmvalsade platta stålprodukter används som industriell insatsvara som köps av slutanvändarna för en rad olika tillämpningsområden, bland annat inom byggverksamhet (tillverkning av stålrör) och varvsindustri samt i gasbehållare, tryckkärl och energiledningar.

| (433) | Användarna konkurrerar med de vertikalt integrerade närstående företagen i unionsindustrin om marknaden i efterföljande led för den berörda produkten. Den berörda produkten/den likadana produkten är en kostnad för och bearbetas av de olika användarna. |
| --- | --- |

(433)

Användarna konkurrerar med de vertikalt integrerade närstående företagen i unionsindustrin om marknaden i efterföljande led för den berörda produkten. Den berörda produkten/den likadana produkten är en kostnad för och bearbetas av de olika användarna.

| (434) | Konsortiet inkom med flera inlagor under undersökningens olika skeden. Utöver detta hördes de tre gånger på egen begäran. |
| --- | --- |

(434)

Konsortiet inkom med flera inlagor under undersökningens olika skeden. Utöver detta hördes de tre gånger på egen begäran.

| (435) | Det Italienbaserade företaget Marcegaglia Carbon Steel Spa, (nedan kallat Marcegaglia) som bearbetar den berörda produkten/den likadana produkten och bland annat tillverkar rör och andra stålprodukter i senare led och ingår i konsortiet lämnade in svar på frågeformuläret som en medlem av konsortiet. Den berörda produkten/den likadana produkten är, som för de övriga användarna, en kostnad för användaren. Marcegaglia förbrukar mellan 2,9–4,4 miljoner ton av den berörda produkten/den likadana produkten varje år. Företaget importerar mellan 1,6–2,4 miljoner ton av produkten både från de berörda länderna och andra tredjeländer. Det samarbetade till fullo under undersökningen, och inkom med svar på frågeformuläret, kontrollerades på plats och tillhandahöll alla uppgifter som kommissionen begärt under undersökningen. |
| --- | --- |

(435)

Det Italienbaserade företaget Marcegaglia Carbon Steel Spa, (nedan kallat Marcegaglia) som bearbetar den berörda produkten/den likadana produkten och bland annat tillverkar rör och andra stålprodukter i senare led och ingår i konsortiet lämnade in svar på frågeformuläret som en medlem av konsortiet. Den berörda produkten/den likadana produkten är, som för de övriga användarna, en kostnad för användaren. Marcegaglia förbrukar mellan 2,9–4,4 miljoner ton av den berörda produkten/den likadana produkten varje år. Företaget importerar mellan 1,6–2,4 miljoner ton av produkten både från de berörda länderna och andra tredjeländer. Det samarbetade till fullo under undersökningen, och inkom med svar på frågeformuläret, kontrollerades på plats och tillhandahöll alla uppgifter som kommissionen begärt under undersökningen.

Marcegaglia

| (436) | Dessutom inkom synpunkter från andra användare som inte är medlemmar av konsortiet, särskilt baltiska och polska användare, kort efter att ärendet hade inletts vilket anges i skäl (17). Dessa användare motsatte sig inledandet av undersökningen. Dessutom inkom den lettiska arbetsgivarföreningen och den lettiska fackliga organisationen för maskin- och metallbearbetningsindustrin med synpunkter där de motsatte sig inledandet av undersökningen. Även om ytterligare samarbete efterfrågades av de berörda parterna under undersökningen, även efter det att informationsdokumentet hade sänts ut, mottogs inga ytterligare synpunkter. |
| --- | --- |

(436)

Dessutom inkom synpunkter från andra användare som inte är medlemmar av konsortiet, särskilt baltiska och polska användare, kort efter att ärendet hade inletts vilket anges i skäl (17). Dessa användare motsatte sig inledandet av undersökningen. Dessutom inkom den lettiska arbetsgivarföreningen och den lettiska fackliga organisationen för maskin- och metallbearbetningsindustrin med synpunkter där de motsatte sig inledandet av undersökningen. Även om ytterligare samarbete efterfrågades av de berörda parterna under undersökningen, även efter det att informationsdokumentet hade sänts ut, mottogs inga ytterligare synpunkter.

| (437) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut ansåg klaganden att analysen av unionens intresse snedvridits på grund av att den endast fokuserade på icke integrerade användare som förlitar sig på export, och de som drog nytta av (och fortsätter att dra nytta av) tillgången på dumpade insatsvaror. Samtidigt påstod klaganden att kommissionen misslyckats med att beakta övriga användarföretags intressen, som närstående användare till unionstillverkarna, och andra användare som av olika anledningar inte är i en ställning där de kan förlita sig på import. Klaganden ansåg i detta avseende att beslutet att inte införa åtgärder hade haft en skadevållande verkan på de närstående användarna till unionstillverkarna som måste konkurrera med användare som förlitar sig på dumpad import. |
| --- | --- |

(437)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut ansåg klaganden att analysen av unionens intresse snedvridits på grund av att den endast fokuserade på icke integrerade användare som förlitar sig på export, och de som drog nytta av (och fortsätter att dra nytta av) tillgången på dumpade insatsvaror. Samtidigt påstod klaganden att kommissionen misslyckats med att beakta övriga användarföretags intressen, som närstående användare till unionstillverkarna, och andra användare som av olika anledningar inte är i en ställning där de kan förlita sig på import. Klaganden ansåg i detta avseende att beslutet att inte införa åtgärder hade haft en skadevållande verkan på de närstående användarna till unionstillverkarna som måste konkurrera med användare som förlitar sig på dumpad import.

| (438) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts, vilket anges i skäl (28) och (29) fortsatte kommissionen att inhämta och kontrollera alla uppgifter den ansåg nödvändiga för att uppnå sina slutgiltiga avgöranden. Därför skickade kommissionen efter undersökningsperioden frågeformulär till 74 användare (inklusive medlemmar av konsortiet, närstående användare till unionstillverkarna samt övriga användare som av olika anledningar inte kan förlita sig på import) och 12 användarorganisationer. |
| --- | --- |

(438)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts, vilket anges i skäl (28) och (29) fortsatte kommissionen att inhämta och kontrollera alla uppgifter den ansåg nödvändiga för att uppnå sina slutgiltiga avgöranden. Därför skickade kommissionen efter undersökningsperioden frågeformulär till 74 användare (inklusive medlemmar av konsortiet, närstående användare till unionstillverkarna samt övriga användare som av olika anledningar inte kan förlita sig på import) och 12 användarorganisationer.

| (439) | Kommissionen mottog svar på frågeformuläret efter undersökningsperioden från 254 användare/centraler:






  — | Elva medlemmar av konsortiet (37), dvs. 33 % av samtliga medlemmar i konsortiet, svarade på frågeformuläret efter undersökningsperioden. De är emot att införa åtgärder. |
| --- | --- | --- |

(439)

Kommissionen mottog svar på frågeformuläret efter undersökningsperioden från 254 användare/centraler:

—

Elva medlemmar av konsortiet (37), dvs. 33 % av samtliga medlemmar i konsortiet, svarade på frågeformuläret efter undersökningsperioden. De är emot att införa åtgärder.

37

| — | Tre närstående användare till exporterande tillverkare svarade på frågeformuläret. De är emot att införa åtgärder. |
| --- | --- |

—

Tre närstående användare till exporterande tillverkare svarade på frågeformuläret. De är emot att införa åtgärder.

| — | Nio närstående användare till unionstillverkare fyllde i frågeformuläret efter undersökningsperioden. De vill införa åtgärder. |
| --- | --- |

—

Nio närstående användare till unionstillverkare fyllde i frågeformuläret efter undersökningsperioden. De vill införa åtgärder.

| — | Två icke-närstående användare till unionstillverkarna fyllde i frågeformuläret efter undersökningsperioden. De vill införa åtgärder.
  Av de 25 svaren på frågeformulären som inkommit hade 14 av dem fyllts i fullständigt av användarna. |
| --- | --- |

—

Två icke-närstående användare till unionstillverkarna fyllde i frågeformuläret efter undersökningsperioden. De vill införa åtgärder.

Av de 25 svaren på frågeformulären som inkommit hade 14 av dem fyllts i fullständigt av användarna.

| (440) | Dessutom inkom två av 12 användarorganisationer med ytterligare information. |
| --- | --- |

(440)

Dessutom inkom två av 12 användarorganisationer med ytterligare information.

| (441) | I detta avseende ansåg klaganden att kommissionen borde ha dragit slutsatsen att det inte påverkar användarna eftersom endast ett fåtal var samarbetsvilliga och av följande skäl: Endast ett fåtal användare svarade på det första frågeformuläret, och svarsfrekvensen för ett stort antal frågeformulär för tiden efter undersökningsperioden var låg bland användarna, liksom bland medlemmarna av konsortiet, samtidigt som synpunkterna från majoriteten av användarna som tillhandahöll finansiella uppgifter och som var tullpliktiga i stor utsträckning ignorerades. |
| --- | --- |

(441)

I detta avseende ansåg klaganden att kommissionen borde ha dragit slutsatsen att det inte påverkar användarna eftersom endast ett fåtal var samarbetsvilliga och av följande skäl: Endast ett fåtal användare svarade på det första frågeformuläret, och svarsfrekvensen för ett stort antal frågeformulär för tiden efter undersökningsperioden var låg bland användarna, liksom bland medlemmarna av konsortiet, samtidigt som synpunkterna från majoriteten av användarna som tillhandahöll finansiella uppgifter och som var tullpliktiga i stor utsträckning ignorerades.

| (442) | Kommissionen upprepade först att den hade genomfört undersökningen i unionens intresse helt i överensstämmelse med artikel 21 i grundförordningen:
  När informationsdokumentet hade sänts ut (se skäl (22), den 4 april 2017) bekräftade kommissionen att nivån på användarnas samarbetsvillighet rörande det första frågeformuläret var låg. Kommissionen uppmanade parterna att inkomma med synpunkter om de uppgifter och beaktanden som hade samlats in så långt i det preliminära skedet. Kommissionen noterade även att skriftliga bevis från en källa inte hade varit överensstämmande med andra källor, inklusive motstridiga påståenden mellan unionsindustrin och konsortiet gällande lönsamhetsmarginalerna och möjligheten att hantera prisökningar. I detta avseende fastställde kommissionen vilka ytterliga förfaranden som krävs för att inhämta korrekta bevis. Detta överensstämde med artikel 21.1 (andra meningen) och 21.2 i grundförordningen, där det anges att ett beslut i enlighet med artikeln endast kan fattas när samtliga parter har fått möjlighet att uttrycka sina åsikter. I artikel 21.5 i grundförordningen anges dessutom att kommissionen måste undersöka de uppgifter som inlämnats på korrekt sätt efter det preliminära skedet. |
| --- | --- |

(442)

Kommissionen upprepade först att den hade genomfört undersökningen i unionens intresse helt i överensstämmelse med artikel 21 i grundförordningen:

När informationsdokumentet hade sänts ut (se skäl (22), den 4 april 2017) bekräftade kommissionen att nivån på användarnas samarbetsvillighet rörande det första frågeformuläret var låg. Kommissionen uppmanade parterna att inkomma med synpunkter om de uppgifter och beaktanden som hade samlats in så långt i det preliminära skedet. Kommissionen noterade även att skriftliga bevis från en källa inte hade varit överensstämmande med andra källor, inklusive motstridiga påståenden mellan unionsindustrin och konsortiet gällande lönsamhetsmarginalerna och möjligheten att hantera prisökningar. I detta avseende fastställde kommissionen vilka ytterliga förfaranden som krävs för att inhämta korrekta bevis. Detta överensstämde med artikel 21.1 (andra meningen) och 21.2 i grundförordningen, där det anges att ett beslut i enlighet med artikeln endast kan fattas när samtliga parter har fått möjlighet att uttrycka sina åsikter. I artikel 21.5 i grundförordningen anges dessutom att kommissionen måste undersöka de uppgifter som inlämnats på korrekt sätt efter det preliminära skedet.

| (443) | Kommissionen var inte heller övertygad om klagandens argument att antalet svar från användare på frågeformulären efter undersökningsperioden hade varit för litet för att betydande slutsatser skulle kunna dras av dessa. Kommissionen mottog 14 helt ifyllda frågeformulär från tiden efter undersökningsperioden (se tabellen i skäl (498)). Dessa svar inkluderade en viktig användare (Marcegaglia), som förklarats i skäl (435), som för egen del förbrukade mellan 8,3–13 % av den totala produktionen av varmvalsade platta stålprodukter i unionen. Dessutom representerar svaret från ESTA för tiden efter undersökningsperioden mer än 100 stålrörstillverkare i unionen (38). Informationen om den något negativa lönsamheten för hela rörsektorn bekräftade bevisen från användarna som visat sin samarbetsvillighet genom att fylla i frågeformuläret för tiden efter undersökningsperioden. Kommissionen ansåg därmed att de 25 svaren som inkommit (varav 14 var fullständiga svar från användare på frågeformuläret för tiden efter undersökningsperioden) kunde betraktas som representativa för att kunna dra slutsatser om hela marknaden för stålrörstillverkare i enlighet med artikel 21.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(443)

Kommissionen var inte heller övertygad om klagandens argument att antalet svar från användare på frågeformulären efter undersökningsperioden hade varit för litet för att betydande slutsatser skulle kunna dras av dessa. Kommissionen mottog 14 helt ifyllda frågeformulär från tiden efter undersökningsperioden (se tabellen i skäl (498)). Dessa svar inkluderade en viktig användare (Marcegaglia), som förklarats i skäl (435), som för egen del förbrukade mellan 8,3–13 % av den totala produktionen av varmvalsade platta stålprodukter i unionen. Dessutom representerar svaret från ESTA för tiden efter undersökningsperioden mer än 100 stålrörstillverkare i unionen (38). Informationen om den något negativa lönsamheten för hela rörsektorn bekräftade bevisen från användarna som visat sin samarbetsvillighet genom att fylla i frågeformuläret för tiden efter undersökningsperioden. Kommissionen ansåg därmed att de 25 svaren som inkommit (varav 14 var fullständiga svar från användare på frågeformuläret för tiden efter undersökningsperioden) kunde betraktas som representativa för att kunna dra slutsatser om hela marknaden för stålrörstillverkare i enlighet med artikel 21.5 i grundförordningen.

38

| (444) | Slutligen avvisade kommissionen klagandens påstående att kommissionen hade ignorerat åsikterna från användare som ville införa åtgärder. Deras åsikt presenterades på ett tydligt sätt i skäl (439) och i tabellen i skäl (498). Kommissionen insåg emellertid att majoriteten av dem tillhörde de vertikalt integrerade ståltillverkarna av varmvalsade platta stålprodukter i unionen. De gav sig till känna först efter att ha samordnat sitt agerande genom standardformuleringar för att uttrycka sitt stöd för att införa åtgärder utan specifik information om deras särskilda situation. Eftersom svaren främst speglade unionsindustrins allmänna hållning gjorde kommissionen bedömningen att de inte hade tillfört någon ny information som skulle kunna ändra bedömningen av ifrågavarande relevanta intressen. |
| --- | --- |

(444)

Slutligen avvisade kommissionen klagandens påstående att kommissionen hade ignorerat åsikterna från användare som ville införa åtgärder. Deras åsikt presenterades på ett tydligt sätt i skäl (439) och i tabellen i skäl (498). Kommissionen insåg emellertid att majoriteten av dem tillhörde de vertikalt integrerade ståltillverkarna av varmvalsade platta stålprodukter i unionen. De gav sig till känna först efter att ha samordnat sitt agerande genom standardformuleringar för att uttrycka sitt stöd för att införa åtgärder utan specifik information om deras särskilda situation. Eftersom svaren främst speglade unionsindustrins allmänna hållning gjorde kommissionen bedömningen att de inte hade tillfört någon ny information som skulle kunna ändra bedömningen av ifrågavarande relevanta intressen.

| (445) | Följande underavsnitt innehåller därför bedömningen av all information som inkommit under undersökningen samt kommissionens undersökningsresultat efter beaktande av samtliga synpunkter som inkommit från berörda parter. |
| --- | --- |

(445)

Följande underavsnitt innehåller därför bedömningen av all information som inkommit under undersökningen samt kommissionens undersökningsresultat efter beaktande av samtliga synpunkter som inkommit från berörda parter.

6.4.2   Påståenden från användare

Påståenden från användare

| (446) | Konsortiet ansåg att införandet av åtgärder på import från de berörda länderna, utöver åtgärderna för import från Kina, skulle leda till en situation där användarna inte längre har tillgång till tillförlitliga produkter på unionsmarknaden, framför allt högkvalitativa rullar för omvalsning. Användare som ingick i konsortiet angav också när de hördes att unionsindustrin inte alltid levererar särskilda och mer specialiserade produkttyper (som de som används inom bilbranschen). De ansåg även att det tar lång tid för unionstillverkarna att leverera produkter och att handlare i unionen till skillnad från unionstillverkarna lagrar olika produkttyper och planerar små leveranser när det passar användarna. |
| --- | --- |

(446)

Konsortiet ansåg att införandet av åtgärder på import från de berörda länderna, utöver åtgärderna för import från Kina, skulle leda till en situation där användarna inte längre har tillgång till tillförlitliga produkter på unionsmarknaden, framför allt högkvalitativa rullar för omvalsning. Användare som ingick i konsortiet angav också när de hördes att unionsindustrin inte alltid levererar särskilda och mer specialiserade produkttyper (som de som används inom bilbranschen). De ansåg även att det tar lång tid för unionstillverkarna att leverera produkter och att handlare i unionen till skillnad från unionstillverkarna lagrar olika produkttyper och planerar små leveranser när det passar användarna.

| (447) | Konsortiet påpekade att endast 16 företag som tillhör åtta stora koncerner står för 88 % av unionens samlade tillverkning, och att den största delen av tillverkningen används på den företagsinterna marknaden. Därför skulle unionstillverkarna, i kraft av sin relativt stora marknadsandel, kunna utöva ett starkt tryck både på den berörda produktmarknaden och på marknaden i efterföljande led. Enskilda medlemmar av konsortiet bekräftade dessa påståenden när de hördes. |
| --- | --- |

(447)

Konsortiet påpekade att endast 16 företag som tillhör åtta stora koncerner står för 88 % av unionens samlade tillverkning, och att den största delen av tillverkningen används på den företagsinterna marknaden. Därför skulle unionstillverkarna, i kraft av sin relativt stora marknadsandel, kunna utöva ett starkt tryck både på den berörda produktmarknaden och på marknaden i efterföljande led. Enskilda medlemmar av konsortiet bekräftade dessa påståenden när de hördes.

| (448) | Konsortiet ansåg även att införandet av antidumpningsåtgärder mot de berörda länderna skulle göra unionens icke-närstående tillverkningsindustrier extremt sårbara för konkurrenter i tredjeländer som då kan sälja varmvalsade platta stålprodukter till unionsmarknaden som inte omfattas av antidumpningsåtgärder. De ansåg också att unionens ståltillverkare presterade bättre under det andra halvåret 2016 (tiden efter undersökningsperioden) tack vare den betydande prisökningen på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(448)

Konsortiet ansåg även att införandet av antidumpningsåtgärder mot de berörda länderna skulle göra unionens icke-närstående tillverkningsindustrier extremt sårbara för konkurrenter i tredjeländer som då kan sälja varmvalsade platta stålprodukter till unionsmarknaden som inte omfattas av antidumpningsåtgärder. De ansåg också att unionens ståltillverkare presterade bättre under det andra halvåret 2016 (tiden efter undersökningsperioden) tack vare den betydande prisökningen på unionsmarknaden.

| (449) | Den lettiska fackliga organisationen för maskin- och metallbearbetningsindustrin hävdade den 18 juli 2016 att eventuella åtgärder mot import av denna produkt och behovet att hitta andra leverantörer kommer att öka tillverkningskostnaden betydligt och minska konkurrenskraften för lettiska mervärdesprodukter på samtliga marknader på kort till medellång sikt. Liknande synpunkter, dvs. att ett införande av åtgärder skulle leda till ökade kostnader för användare, inkom även från konsortiet samt separat från flera av dess medlemmar. |
| --- | --- |

(449)

Den lettiska fackliga organisationen för maskin- och metallbearbetningsindustrin hävdade den 18 juli 2016 att eventuella åtgärder mot import av denna produkt och behovet att hitta andra leverantörer kommer att öka tillverkningskostnaden betydligt och minska konkurrenskraften för lettiska mervärdesprodukter på samtliga marknader på kort till medellång sikt. Liknande synpunkter, dvs. att ett införande av åtgärder skulle leda till ökade kostnader för användare, inkom även från konsortiet samt separat från flera av dess medlemmar.

6.4.3   Analys av användarnas begäran

Analys av användarnas begäran

6.4.3.1   Försörjningsproblem

Försörjningsproblem

| (450) | När det gäller användarnas synpunkter om att införandet av åtgärder skulle leda till problem med försörjningen av den berörda produkten, konstaterar kommissionen först och främst att målet med antidumpningstullar inte är att stänga unionsmarknaden för import, utan att återupprätta rättvis handel genom att undanröja effekterna av skadevållande dumpning. Import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina bör därför inte upphöra utan fortsätta, men till rimliga priser. |
| --- | --- |

(450)

När det gäller användarnas synpunkter om att införandet av åtgärder skulle leda till problem med försörjningen av den berörda produkten, konstaterar kommissionen först och främst att målet med antidumpningstullar inte är att stänga unionsmarknaden för import, utan att återupprätta rättvis handel genom att undanröja effekterna av skadevållande dumpning. Import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina bör därför inte upphöra utan fortsätta, men till rimliga priser.

| (451) | Samtidigt kan det inte uteslutas att åtgärder mot Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina i praktiken skulle kunna påverka dessa länder negativt. |
| --- | --- |

(451)

Samtidigt kan det inte uteslutas att åtgärder mot Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina i praktiken skulle kunna påverka dessa länder negativt.

| (452) | I detta avseende fastställde kommissionen att användarna inte uteslutande är beroende av import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina, utan även har köpt den berörda produkten från unionstillverkare samt från tillverkare i andra tredjeländer som Turkiet, Sydkorea och Indien. |
| --- | --- |

(452)

I detta avseende fastställde kommissionen att användarna inte uteslutande är beroende av import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina, utan även har köpt den berörda produkten från unionstillverkare samt från tillverkare i andra tredjeländer som Turkiet, Sydkorea och Indien.

| (453) | Detta innebär att användarna skulle kunna importera produkten från andra tredjeländer. Kommissionen noterade en relativ ökning av importen från andra tredjeländer under 2016 från exempelvis Turkiet, Indien och Sydkorea. I absoluta tal exporterade dessa länder cirka 2,25 miljoner ton under 2016. |
| --- | --- |

(453)

Detta innebär att användarna skulle kunna importera produkten från andra tredjeländer. Kommissionen noterade en relativ ökning av importen från andra tredjeländer under 2016 från exempelvis Turkiet, Indien och Sydkorea. I absoluta tal exporterade dessa länder cirka 2,25 miljoner ton under 2016.

| (454) | Dessutom fann kommissionen i sin undersökning att unionsindustrin har tillgänglig outnyttjad kapacitet, vilket anges i tabellen i skäl (278). Klaganden påstod även att en betydande del (cirka 7 miljoner ton) av den befintliga outnyttjade kapaciteten skulle kunna tas i bruk på kort sikt, om rådande marknadsförhållanden tillåter. Klaganden hänvisade särskilt till möjligheten att åter öppna tre tillverkningsanläggningar i Förenade kungariket, Spanien och Tyskland. Kommissionen bekräftade härmed att dessa tillverkningsanläggningar finns och att de skulle kunna öppnas på nytt. |
| --- | --- |

(454)

Dessutom fann kommissionen i sin undersökning att unionsindustrin har tillgänglig outnyttjad kapacitet, vilket anges i tabellen i skäl (278). Klaganden påstod även att en betydande del (cirka 7 miljoner ton) av den befintliga outnyttjade kapaciteten skulle kunna tas i bruk på kort sikt, om rådande marknadsförhållanden tillåter. Klaganden hänvisade särskilt till möjligheten att åter öppna tre tillverkningsanläggningar i Förenade kungariket, Spanien och Tyskland. Kommissionen bekräftade härmed att dessa tillverkningsanläggningar finns och att de skulle kunna öppnas på nytt.

| (455) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut mottog kommissionen synpunkter från flera berörda parter om resultaten gällande potentiella försörjningsproblem. |
| --- | --- |

(455)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut mottog kommissionen synpunkter från flera berörda parter om resultaten gällande potentiella försörjningsproblem.

| (456) | Två ryska exporterande tillverkare (MMK Group/Severstal Group) ansåg att åtgärderna skulle ha en negativ/importbegränsade effekt och skulle därmed äventyra tillgången på varmvalsade platta stålprodukter inte bara för deras dotterbolag, utan även för samtliga oberoende användare i unionen. |
| --- | --- |

(456)

Två ryska exporterande tillverkare (MMK Group/Severstal Group) ansåg att åtgärderna skulle ha en negativ/importbegränsade effekt och skulle därmed äventyra tillgången på varmvalsade platta stålprodukter inte bara för deras dotterbolag, utan även för samtliga oberoende användare i unionen.

| (457) | Klaganden ansåg å andra sidan att import av varmvalsade platta stålprodukter från de fem berörda länderna, motsvarande cirka 421 000 ton per månad under 2016, kunde kompenseras genom importen från Turkiet, Indien, Sydkorea och Egypten, som uppgick till 450 000 ton per månad under de första tre månaderna 2017. Däremot ansåg konsortiet att användarna inte får någon försäkran om att import från dessa länder skulle utgöra en effektiv och stabil alternativ leveransmöjlighet eftersom den inhemska efterfrågan på stål i Turkiet och Indien är hög. Dessutom påstod konsortiet att importen från Kina efter införandet av provisorisk antidumpningstull i oktober 2016 sjönk med 98 % vid jämförelse mellan perioderna oktober 2016–januari 2017 och oktober 2015–januari 2016. |
| --- | --- |

(457)

Klaganden ansåg å andra sidan att import av varmvalsade platta stålprodukter från de fem berörda länderna, motsvarande cirka 421 000 ton per månad under 2016, kunde kompenseras genom importen från Turkiet, Indien, Sydkorea och Egypten, som uppgick till 450 000 ton per månad under de första tre månaderna 2017. Däremot ansåg konsortiet att användarna inte får någon försäkran om att import från dessa länder skulle utgöra en effektiv och stabil alternativ leveransmöjlighet eftersom den inhemska efterfrågan på stål i Turkiet och Indien är hög. Dessutom påstod konsortiet att importen från Kina efter införandet av provisorisk antidumpningstull i oktober 2016 sjönk med 98 % vid jämförelse mellan perioderna oktober 2016–januari 2017 och oktober 2015–januari 2016.

| (458) | Enligt vad som nämns i skäl (452) fann kommissionen att användare inte är helt beroende av import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina, utan att de även köpte varmvalsade platta stålprodukter från unionstillverkare samt från andra tillverkare i andra tredjeländer under undersökningsperioden. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter från Eurostat kompenserades importen av varmvalsade platta stålprodukter från andra länder än Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina under de första månaderna 2017 av de volymer som importerades från de berörda länderna före undersökningens inledande. Den huvudsakliga importen från tredjeländer under de första månaderna 2017 kom från länder som Egypten, Indien, Sydkorea och Turkiet. Importvolymerna från andra länder än Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina kompenserar dock inte fullt ut för den minskade importvolymen från Brasilien, Iran, Ryssland, Ukraina och Kina.

  Tabell 22


  Jämförelse av importvolymer











  Länder | Total import under UP | Genomsnittlig import per månad under UP | Total import under de tre första månaderna 2017 | Genomsnittlig import under de tre första månaderna 2017 | Skillnad i genomsnittlig import per månad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fyra länder: (Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina) | 4 266 881
  (se skäl (262)) | 355 573 | 386 485 | 128 828 | – 226 745 |
| Kina | 1 578 848
  (se skäl (343)) | 131 571 | 5 364 | 1 788 | – 129 783 |
| Övriga tredjeländer (Egypten, Indien, Sydkorea, Turkiet m.fl.) | 2 057 998
  (se skäl (353)) | 171 499 | 1 463 824 | 487 941 | + 316 442 |
| Total import | 7 903 727 | 658 643 | 1 855 673 | 618 557 | – 40 086 |
| Källa: Eurostat |

(458)

Enligt vad som nämns i skäl (452) fann kommissionen att användare inte är helt beroende av import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina, utan att de även köpte varmvalsade platta stålprodukter från unionstillverkare samt från andra tillverkare i andra tredjeländer under undersökningsperioden. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter från Eurostat kompenserades importen av varmvalsade platta stålprodukter från andra länder än Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina under de första månaderna 2017 av de volymer som importerades från de berörda länderna före undersökningens inledande. Den huvudsakliga importen från tredjeländer under de första månaderna 2017 kom från länder som Egypten, Indien, Sydkorea och Turkiet. Importvolymerna från andra länder än Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina kompenserar dock inte fullt ut för den minskade importvolymen från Brasilien, Iran, Ryssland, Ukraina och Kina.

Tabell 22

Tabell 22

Jämförelse av importvolymer

Jämförelse av importvolymer

Länder

Total import under UP

Genomsnittlig import per månad under UP

Total import under de tre första månaderna 2017

Genomsnittlig import under de tre första månaderna 2017

Skillnad i genomsnittlig import per månad

Fyra länder: (Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina)

4 266 881

(se skäl (262))

355 573

386 485

128 828

– 226 745

Kina

1 578 848

(se skäl (343))

131 571

5 364

1 788

– 129 783

Övriga tredjeländer (Egypten, Indien, Sydkorea, Turkiet m.fl.)

2 057 998

(se skäl (353))

171 499

1 463 824

487 941

+ 316 442

Total import

7 903 727

658 643

1 855 673

618 557

– 40 086

Källa: Eurostat

Källa:

| (459) | Tabellen ovan visar att den totala genomsnittliga importvolymen sjönk med cirka 40 000 ton per månad (480 000 ton per år) när volymerna under undersökningsperioden jämförs med volymerna under det första kvartalet 2017. Detta innebär att importvolymerna under dessa perioder från andra tredjeländer till stor del men inte helt kompenserade den minskade volymen från de fyra berörda länderna och Kina. |
| --- | --- |

(459)

Tabellen ovan visar att den totala genomsnittliga importvolymen sjönk med cirka 40 000 ton per månad (480 000 ton per år) när volymerna under undersökningsperioden jämförs med volymerna under det första kvartalet 2017. Detta innebär att importvolymerna under dessa perioder från andra tredjeländer till stor del men inte helt kompenserade den minskade volymen från de fyra berörda länderna och Kina.

| (460) | I följande tabell anges den faktiska tillverkningen i vissa viktiga tredjeländer (Egypten, Indien, Sydkorea och Turkiet).

  Tabell 23


  Faktisk tillverkning av den likadana produkten i tredjeländer (i tusen ton)












  Land | Råstålskapacitet för 2014 (39) | Råstålstillverkning 2014 (40) | Råstålstillverkning 2015 (40) | Teoretisk överkapacitet 2014 | Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2014 | Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egypten | 11 200 | 6 485 | 5 506 | 4 715 | 849 | 689 |
| Indien | 108 000 | 87 292 | 89 026 | 20 708 | 40 956 | 48 100  (41) |
| Sydkorea | 85 900 | 71 543 | 69 670 | 14 357 | 48 587 | 47 489 |
| Turkiet | 49 400 | 34 035 | 31 517 | 17 883 | i.u. (42) | i.u. (42) |

(460)

I följande tabell anges den faktiska tillverkningen i vissa viktiga tredjeländer (Egypten, Indien, Sydkorea och Turkiet).

Tabell 23

Tabell 23

Faktisk tillverkning av den likadana produkten i tredjeländer (i tusen ton)

Faktisk tillverkning av den likadana produkten i tredjeländer (i tusen ton)

Land

Råstålskapacitet för 2014 (39)

39

Råstålstillverkning 2014 (40)

40

Råstålstillverkning 2015 (40)

40

Teoretisk överkapacitet 2014

Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2014

Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2015

Egypten

11 200

6 485

5 506

4 715

849

689

Indien

108 000

87 292

89 026

20 708

40 956

48 100  (41)

41

Sydkorea

85 900

71 543

69 670

14 357

48 587

47 489

Turkiet

49 400

34 035

31 517

17 883

i.u. (42)

42

i.u. (42)

42

| (461) | Siffrorna ovan för 2014–2015 för den likadana produkten visar att dessa tredjeländer har produktionskapacitet och att de fortfarande har tillgänglig överkapacitet för tillverkning av råstål. Den inhemska efterfrågan på stål i Indien (43) är emellertid hög och den kommer sannolikt även att växa i Turkiet (44). Den ökade efterfrågan på stål i Sydkorea (45) har understötts av de senaste årens kraftigt ökande byggverksamhet, även om nya uppgifter visar att byggtakten i Sydkorea nu verkar sakta av. Dessutom är ståltillverkningen i Egypten (46) på nedgång, delvis på grund av bristande naturgasdistribution och ett beslut från de egyptiska myndigheterna om att avskaffa naturgassubventionerna för stålindustrin. |
| --- | --- |

(461)

Siffrorna ovan för 2014–2015 för den likadana produkten visar att dessa tredjeländer har produktionskapacitet och att de fortfarande har tillgänglig överkapacitet för tillverkning av råstål. Den inhemska efterfrågan på stål i Indien (43) är emellertid hög och den kommer sannolikt även att växa i Turkiet (44). Den ökade efterfrågan på stål i Sydkorea (45) har understötts av de senaste årens kraftigt ökande byggverksamhet, även om nya uppgifter visar att byggtakten i Sydkorea nu verkar sakta av. Dessutom är ståltillverkningen i Egypten (46) på nedgång, delvis på grund av bristande naturgasdistribution och ett beslut från de egyptiska myndigheterna om att avskaffa naturgassubventionerna för stålindustrin.

43

44

45

46

| (462) | Kommissionen noterade även att unionsindustrin påstod att outnyttjad kapacitet kan göras tillgänglig så snart som den rättvisa konkurrensen har återupprättats på marknaden. Enligt vissa beräkningar som gjorts av berörda unionstillverkare skulle det ta två veckor till sex månader att öppna de tre tillverkningsanläggningarna i Förenade kungariket, Spanien och Tyskland på nytt. Dessa tillverkningsanläggningar kan kompletteras genom import från andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(462)

Kommissionen noterade även att unionsindustrin påstod att outnyttjad kapacitet kan göras tillgänglig så snart som den rättvisa konkurrensen har återupprättats på marknaden. Enligt vissa beräkningar som gjorts av berörda unionstillverkare skulle det ta två veckor till sex månader att öppna de tre tillverkningsanläggningarna i Förenade kungariket, Spanien och Tyskland på nytt. Dessa tillverkningsanläggningar kan kompletteras genom import från andra tredjeländer.

| (463) | Därför avvisade kommissionen påståendet att införandet av åtgärder skulle leda till problem med försörjningen av den berörda produkten eller den likadana produkten på unionsmarknaden. Kommissionen drog emellertid också slutsatsen att införande av antidumpningstullar sannolikt kommer att leda till att användarna blir mer beroende av unionsindustrin (se avsnitt 6.4.3.2). |
| --- | --- |

(463)

Därför avvisade kommissionen påståendet att införandet av åtgärder skulle leda till problem med försörjningen av den berörda produkten eller den likadana produkten på unionsmarknaden. Kommissionen drog emellertid också slutsatsen att införande av antidumpningstullar sannolikt kommer att leda till att användarna blir mer beroende av unionsindustrin (se avsnitt 6.4.3.2).

6.4.3.2   Förhandlingsstyrkan hos unionens ståltillverkare

Förhandlingsstyrkan hos unionens ståltillverkare

| (464) | Enligt tabellen i skäl (282) utgjorde unionsindustrins marknadsandel sett till unionens förbrukning 76,7 % under undersökningsperioden. Unionens totala import utgjorde därmed 23,3 % av unionsförbrukningen under undersökningsperioden. Mer än 70 % av all import till unionen under undersökningsperioden kom från de berörda länderna (Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina), samt från Kina, vars import har omfattats av antidumpningstullar sedan den 7 oktober 2016 (47). |
| --- | --- |

(464)

Enligt tabellen i skäl (282) utgjorde unionsindustrins marknadsandel sett till unionens förbrukning 76,7 % under undersökningsperioden. Unionens totala import utgjorde därmed 23,3 % av unionsförbrukningen under undersökningsperioden. Mer än 70 % av all import till unionen under undersökningsperioden kom från de berörda länderna (Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina), samt från Kina, vars import har omfattats av antidumpningstullar sedan den 7 oktober 2016 (47).

47

| (465) | Om antidumpningstullar skulle införas på import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina skulle därmed mer än 70 % av den totala importen (inklusive Kina, som redan omfattas av åtgärderna) under undersökningsperioden omfattas av åtgärder, trots det faktum att andra tredjeländer än Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina påbörjade import till unionen efter undersökningsperioden, vilket anges i skäl (457). Det faktum att 70 % av all import under undersökningsperioden omfattas av åtgärder skulle dock stärka ställningen för unionens ståltillverkare betydligt på unionsmarknaden för varmvalsade platta stålprodukter. |
| --- | --- |

(465)

Om antidumpningstullar skulle införas på import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina skulle därmed mer än 70 % av den totala importen (inklusive Kina, som redan omfattas av åtgärderna) under undersökningsperioden omfattas av åtgärder, trots det faktum att andra tredjeländer än Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina påbörjade import till unionen efter undersökningsperioden, vilket anges i skäl (457). Det faktum att 70 % av all import under undersökningsperioden omfattas av åtgärder skulle dock stärka ställningen för unionens ståltillverkare betydligt på unionsmarknaden för varmvalsade platta stålprodukter.

| (466) | Kommissionen fann att unionsindustrin inte bara inkluderar enskilda tillverkare, utan även grupper av närstående tillverkare i olika länder i unionen, som redan levererar omfattande volymer av den likadana produkten till användare (såsom nämns ovan i skäl (464) att unionsindustrins totala marknadsandel på unionens öppna marknad uppgår till 76,7 %). Den största gruppen av unionens ståltillverkare står för mer än en tredjedel av unionens tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter, medan de tre största grupperna av tillverkare står för mer än två tredjedelar av unionens totala tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter. Kommissionen konstaterade även att cirka 60 % av unionstillverkarnas sammanlagda tillverkning var avsedd för företagsintern användning. |
| --- | --- |

(466)

Kommissionen fann att unionsindustrin inte bara inkluderar enskilda tillverkare, utan även grupper av närstående tillverkare i olika länder i unionen, som redan levererar omfattande volymer av den likadana produkten till användare (såsom nämns ovan i skäl (464) att unionsindustrins totala marknadsandel på unionens öppna marknad uppgår till 76,7 %). Den största gruppen av unionens ståltillverkare står för mer än en tredjedel av unionens tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter, medan de tre största grupperna av tillverkare står för mer än två tredjedelar av unionens totala tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter. Kommissionen konstaterade även att cirka 60 % av unionstillverkarnas sammanlagda tillverkning var avsedd för företagsintern användning.

| (467) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut ifrågasatte klaganden kommissionens påståenden om den ökande förhandlingsstyrkan hos unionens ståltillverkare och ansåg att de inte avspeglade grundläggande ekonomiska principer. Klaganden gjorde gällande att konkurrensen mellan ett betydande antal stora unionstillverkare är och skulle kunna vara stark, och att priserna fortsatt skulle ligga på en konkurrenskraftig nivå. I detta avseende och för att underbygga sina argument inkom klaganden med en ekonomisk modell där denne ansåg att antalet leverantörer i unionen och i tredjeländer är tillräckligt för att begränsa oron för att marknadsstrukturen i hög grad skulle kunna påverka priserna, särskilt när det hela tiden finns tillgång till överskott av icke-dumpade produkter från leverantörer med måttliga skademarginaler, vilket bekräftar resultaten från den kvantitativa modellen om kvantitets- och prispåverkan (48). Denna ekonomiska modell presenterades även när klaganden hördes den 8 juni 2017. |
| --- | --- |

(467)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut ifrågasatte klaganden kommissionens påståenden om den ökande förhandlingsstyrkan hos unionens ståltillverkare och ansåg att de inte avspeglade grundläggande ekonomiska principer. Klaganden gjorde gällande att konkurrensen mellan ett betydande antal stora unionstillverkare är och skulle kunna vara stark, och att priserna fortsatt skulle ligga på en konkurrenskraftig nivå. I detta avseende och för att underbygga sina argument inkom klaganden med en ekonomisk modell där denne ansåg att antalet leverantörer i unionen och i tredjeländer är tillräckligt för att begränsa oron för att marknadsstrukturen i hög grad skulle kunna påverka priserna, särskilt när det hela tiden finns tillgång till överskott av icke-dumpade produkter från leverantörer med måttliga skademarginaler, vilket bekräftar resultaten från den kvantitativa modellen om kvantitets- och prispåverkan (48). Denna ekonomiska modell presenterades även när klaganden hördes den 8 juni 2017.

48

| (468) | Två ryska exporterande tillverkare (MMK Group/Severstal Group) hänvisade dock till den oligopolistiska strukturen på unionsmarknaden, en struktur som i kombination med antidumpningsåtgärder skulle kunna möjliggöra högre priser för de få kvarvarande leverantörsgrupperna. |
| --- | --- |

(468)

Två ryska exporterande tillverkare (MMK Group/Severstal Group) hänvisade dock till den oligopolistiska strukturen på unionsmarknaden, en struktur som i kombination med antidumpningsåtgärder skulle kunna möjliggöra högre priser för de få kvarvarande leverantörsgrupperna.

| (469) | Kommissionen noterade följande kring klagandens argument:






  — | I den ovannämnda ekonomiska modellen gjordes ingen skillnad mellan import från tredjeländer och kinesisk import. Detta är en svaghet i modellen eftersom statistiska uppgifter visar att den kinesiska importen till unionsmarknaden upphörde från och med det fjärde kvartalet 2016 och framåt. |
| --- | --- | --- |

(469)

Kommissionen noterade följande kring klagandens argument:

—

I den ovannämnda ekonomiska modellen gjordes ingen skillnad mellan import från tredjeländer och kinesisk import. Detta är en svaghet i modellen eftersom statistiska uppgifter visar att den kinesiska importen till unionsmarknaden upphörde från och med det fjärde kvartalet 2016 och framåt.

| — | Eurofers ekonomiska modell innehåller ingen information om tillgänglig kapacitet i andra tredjeländer (utöver de som omfattas av undersökningen samt Kina) (49). Det innebär tekniskt sett att en utbudselasticitet på 10 inte bekräftats för en tillräckligt stor andel av utbudsfunktionen. |
| --- | --- |

—

Eurofers ekonomiska modell innehåller ingen information om tillgänglig kapacitet i andra tredjeländer (utöver de som omfattas av undersökningen samt Kina) (49). Det innebär tekniskt sett att en utbudselasticitet på 10 inte bekräftats för en tillräckligt stor andel av utbudsfunktionen.

49

| — | Dumpnings- och skademarginalerna i den ekonomiska modellen antogs ligga mellan 11,4 % och 22,8 %, medan de högsta beräknade marginalerna i denna undersökning är högre, upp till 33 % (se skäl (583)). |
| --- | --- |

—

Dumpnings- och skademarginalerna i den ekonomiska modellen antogs ligga mellan 11,4 % och 22,8 %, medan de högsta beräknade marginalerna i denna undersökning är högre, upp till 33 % (se skäl (583)).

| — | Undersökningen visade att unionstillverkarna i vissa fall inte levererade i tid till användarna. Därför ifrågasätts den inhemska utbudselasticiteten på 10 som användes i den ekonomiska modellen, som möjligen är överskattad. |
| --- | --- |

—

Undersökningen visade att unionstillverkarna i vissa fall inte levererade i tid till användarna. Därför ifrågasätts den inhemska utbudselasticiteten på 10 som användes i den ekonomiska modellen, som möjligen är överskattad.

| — | Även om den huvudsakliga slutsatsen i den ekonomiska analysen var korrekt och värdetullar endast skulle ha en begränsad inverkan på priserna men en större inverkan på volymerna, är det fortfarande ett faktum att unionstillverkarnas lönsamhet under tiden efter undersökningsperioden, januari–mars gick från en förlust på 7,8 % till en vinst på 8,6 % (januari–mars 2017), medan lönsamheten för stålrörstillverkare av varmvalsade platta stålprodukter endast var 0,4 % under samma period. |
| --- | --- |

—

Även om den huvudsakliga slutsatsen i den ekonomiska analysen var korrekt och värdetullar endast skulle ha en begränsad inverkan på priserna men en större inverkan på volymerna, är det fortfarande ett faktum att unionstillverkarnas lönsamhet under tiden efter undersökningsperioden, januari–mars gick från en förlust på 7,8 % till en vinst på 8,6 % (januari–mars 2017), medan lönsamheten för stålrörstillverkare av varmvalsade platta stålprodukter endast var 0,4 % under samma period.

| (470) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påstod klaganden att kommissionens slutsatser gällande förhandlingskraften inte beaktar grundläggande ekonomiska principer.






  — | Först och främst nämns inte Herfindahl-Hirschman Index (HHI) som är standardverktyget för att mäta marknadskoncentration och marknadsinflytande. Klaganden gjorde även gällande att åtta stora aktörer och mycket outnyttjad kapacitet indikerar en konkurrenskraftig marknad. |
| --- | --- | --- |

(470)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påstod klaganden att kommissionens slutsatser gällande förhandlingskraften inte beaktar grundläggande ekonomiska principer.

—

Först och främst nämns inte Herfindahl-Hirschman Index (HHI) som är standardverktyget för att mäta marknadskoncentration och marknadsinflytande. Klaganden gjorde även gällande att åtta stora aktörer och mycket outnyttjad kapacitet indikerar en konkurrenskraftig marknad.

| — | Dessutom kunde kommissionen inte heller förlita sig på påståenden som gjorts av Severstal och MMK om oligopol och höga priser eftersom dessa påståenden motsägs av uppgifterna och inte heller kunde styrkas av bevisning. De påståenden som saknar stöd citerades endast för att underbygga förutfattade meningar. |
| --- | --- |

—

Dessutom kunde kommissionen inte heller förlita sig på påståenden som gjorts av Severstal och MMK om oligopol och höga priser eftersom dessa påståenden motsägs av uppgifterna och inte heller kunde styrkas av bevisning. De påståenden som saknar stöd citerades endast för att underbygga förutfattade meningar.

| (471) | Kommissionen avvisade dessa synpunkter som ogrundade.






  — | När det gäller marknadskoncentration och förhandlingsinflytande hos unionens stålindustri hänvisade kommissionen till framtida möjligheter till konsolidering på unionsmarknaden: ThyssenKrupp har meddelat att de kommer att avyttra sin stålverksamhet i Europa, och en sammanslagning med Tata Steel eller annan konkurrent är ett av alternativen som nämnts offentligt. Dessutom har den tidigare konkurrenten Ilva med sin enorma produktionskapacitet förvärvats av en grupp med ArcelorMittal i spetsen, vilket ger köparna ytterligare förhandlingsinflytande. I detta avseende informerades kommissionen om att förvärvarna själva räknar med att börja tillverka 6,5 miljoner ton stål under 2018 och 9,5 miljoner ton platta produkter, trots produktionsminskningarna hos Ilva under skadeundersökningsperioden som anges i skäl (365). Kommissionen hade emellertid obestridda faktiska skäl att förvänta sig att förhandlingsstyrkan hos den största tillverkaren på unionsmarknaden skulle öka ytterligare. |
| --- | --- | --- |

(471)

Kommissionen avvisade dessa synpunkter som ogrundade.

—

När det gäller marknadskoncentration och förhandlingsinflytande hos unionens stålindustri hänvisade kommissionen till framtida möjligheter till konsolidering på unionsmarknaden: ThyssenKrupp har meddelat att de kommer att avyttra sin stålverksamhet i Europa, och en sammanslagning med Tata Steel eller annan konkurrent är ett av alternativen som nämnts offentligt. Dessutom har den tidigare konkurrenten Ilva med sin enorma produktionskapacitet förvärvats av en grupp med ArcelorMittal i spetsen, vilket ger köparna ytterligare förhandlingsinflytande. I detta avseende informerades kommissionen om att förvärvarna själva räknar med att börja tillverka 6,5 miljoner ton stål under 2018 och 9,5 miljoner ton platta produkter, trots produktionsminskningarna hos Ilva under skadeundersökningsperioden som anges i skäl (365). Kommissionen hade emellertid obestridda faktiska skäl att förvänta sig att förhandlingsstyrkan hos den största tillverkaren på unionsmarknaden skulle öka ytterligare.

| — | Kommissionen avvisade bestämt påståendet att den ekonomiska modellen ignorerats. Den pekade på den ekonomiska modellen i skäl (467) och kommenterade den i skäl (469). Med hänsyn till inlagan från MMK Group/Severstal Group konstaterade kommissionen att all bevisning i ärendet måste beaktas. Detta innebär inte nödvändigtvis att kommissionen ställer sig bakom bedömningarna i dessa inlagor. |
| --- | --- |

—

Kommissionen avvisade bestämt påståendet att den ekonomiska modellen ignorerats. Den pekade på den ekonomiska modellen i skäl (467) och kommenterade den i skäl (469). Med hänsyn till inlagan från MMK Group/Severstal Group konstaterade kommissionen att all bevisning i ärendet måste beaktas. Detta innebär inte nödvändigtvis att kommissionen ställer sig bakom bedömningarna i dessa inlagor.

| (472) | Dessutom gjorde klaganden gällande att kommissionen felaktigt hade avvisat den oberoende ekonomiska modellen mot bakgrund av påstådda brister i analysen.






  — | För det första var kommissionens kritik att den ekonomiska modellen inte gjort skillnad mellan import från tredjeländer och kinesisk import och inte heller innehöll detaljerade uppgifter om tredjeländernas kapacitet, felaktig eftersom en andra reviderad rapport från den 15 juni hade korrigerat dessa utelämnanden. |
| --- | --- | --- |

(472)

Dessutom gjorde klaganden gällande att kommissionen felaktigt hade avvisat den oberoende ekonomiska modellen mot bakgrund av påstådda brister i analysen.

—

För det första var kommissionens kritik att den ekonomiska modellen inte gjort skillnad mellan import från tredjeländer och kinesisk import och inte heller innehöll detaljerade uppgifter om tredjeländernas kapacitet, felaktig eftersom en andra reviderad rapport från den 15 juni hade korrigerat dessa utelämnanden.

| — | För det andra var argumentet att dumpnings- och skademarginalerna som beräknats av kommissionen var något högre jämfört med vad som använts i den ekonomiska modellen ett mycket oskäligt argument för att avvisa den ekonomiska modellen, eftersom klaganden inte hade tagit emot dessa uppgifter när undersökningen genomfördes. |
| --- | --- |

—

För det andra var argumentet att dumpnings- och skademarginalerna som beräknats av kommissionen var något högre jämfört med vad som använts i den ekonomiska modellen ett mycket oskäligt argument för att avvisa den ekonomiska modellen, eftersom klaganden inte hade tagit emot dessa uppgifter när undersökningen genomfördes.

| — | För det tredje ignorerade kommissionen det faktum att unionstillverkarnas förbättrade lönsamhet främst beror på ökad försäljning och därmed bättre kapacitetsutnyttjande, som pressar ned kostnaden per enhet och inte på höjda priser. |
| --- | --- |

—

För det tredje ignorerade kommissionen det faktum att unionstillverkarnas förbättrade lönsamhet främst beror på ökad försäljning och därmed bättre kapacitetsutnyttjande, som pressar ned kostnaden per enhet och inte på höjda priser.

| — | För det fjärde tillhandahöll kommissionen inte några bevis om att den inhemska utbudselasticiteten på 10 kan ifrågasättas. |
| --- | --- |

—

För det fjärde tillhandahöll kommissionen inte några bevis om att den inhemska utbudselasticiteten på 10 kan ifrågasättas.

| (473) | Kommissionen godkände de två första punkterna i förfarandet.






  — | För det första hade kommissionen mycket riktigt tagit emot två versioner av rapporten, en när klaganden hördes den 8 juni 2017 och en per e-post den 15 juni 2017. I klagandens e-postmeddelande från den 15 juni 2017 framgick det inte tydligt om det var någon skillnad mellan de båda versionerna, så därför kommenterade kommissionen den första versionen i utlämnandedokumentet. Kommissionen kontrollerade emellertid att de uppgifter som den kritiserade som bristande hade inkluderats i den andra versionen så att kritiken därmed kunde strykas. |
| --- | --- | --- |

(473)

Kommissionen godkände de två första punkterna i förfarandet.

—

För det första hade kommissionen mycket riktigt tagit emot två versioner av rapporten, en när klaganden hördes den 8 juni 2017 och en per e-post den 15 juni 2017. I klagandens e-postmeddelande från den 15 juni 2017 framgick det inte tydligt om det var någon skillnad mellan de båda versionerna, så därför kommenterade kommissionen den första versionen i utlämnandedokumentet. Kommissionen kontrollerade emellertid att de uppgifter som den kritiserade som bristande hade inkluderats i den andra versionen så att kritiken därmed kunde strykas.

| — | För det andra bekräftade kommissionen att klaganden inte var medveten om dumpnings- och skademarginalerna vid tiden för inrättandet av den ekonomiska modellen som efterfrågats. I detta avseende godkände kommissionen att detta inte kunde hållas emot undersökningen. Samtidigt ändrar detta inte det faktum att siffrorna som anges i skäl (469) är mer precisa än de som användes i undersökningen. |
| --- | --- |

—

För det andra bekräftade kommissionen att klaganden inte var medveten om dumpnings- och skademarginalerna vid tiden för inrättandet av den ekonomiska modellen som efterfrågats. I detta avseende godkände kommissionen att detta inte kunde hållas emot undersökningen. Samtidigt ändrar detta inte det faktum att siffrorna som anges i skäl (469) är mer precisa än de som användes i undersökningen.

| (474) | Kommissionen avvisade däremot de övriga två sakfrågorna som lyfts fram mot kritiken av undersökningen.






  — | Ett högre pris, lägre kostnader eller en kombination av dessa kan ge en bättre lönsamhet hos unionsindustrin efter undersökningsperioden. Såsom anges i skäl (494) steg priserna med mer än 30 % efter undersökningsperioden. Samtidigt ökade kostnaderna för råvaror, men inte i samma utsträckning och med högre volatilitet. Dessutom jämförde kommissionen unionsindustrins kapacitetsutnyttjande under undersökningsperioden (74 %) med kapacitetsutnyttjandet under det första kvartalet 2017 (76 %). Denna skillnad med två procentenheter har sannolikt inte inneburit någon omfattande sänkning av kostnaden per enhet vilket är den huvudsakliga faktorn för bättre lönsamhet. Mot bakgrund av denna beräkning kan det med säkerhet antas att prisökningen spelade en viktig roll för unionsindustrins ökade lönsamhet. |
| --- | --- | --- |

(474)

Kommissionen avvisade däremot de övriga två sakfrågorna som lyfts fram mot kritiken av undersökningen.

—

Ett högre pris, lägre kostnader eller en kombination av dessa kan ge en bättre lönsamhet hos unionsindustrin efter undersökningsperioden. Såsom anges i skäl (494) steg priserna med mer än 30 % efter undersökningsperioden. Samtidigt ökade kostnaderna för råvaror, men inte i samma utsträckning och med högre volatilitet. Dessutom jämförde kommissionen unionsindustrins kapacitetsutnyttjande under undersökningsperioden (74 %) med kapacitetsutnyttjandet under det första kvartalet 2017 (76 %). Denna skillnad med två procentenheter har sannolikt inte inneburit någon omfattande sänkning av kostnaden per enhet vilket är den huvudsakliga faktorn för bättre lönsamhet. Mot bakgrund av denna beräkning kan det med säkerhet antas att prisökningen spelade en viktig roll för unionsindustrins ökade lönsamhet.

| — | När det gäller den inhemska utbudselasticiteten på 10 förtydligade kommissionen att den samlat in bevisning i ärendet rörande vissa användare som hade haft problem med försörjningen av varmvalsade platta stålprodukter. Dessa punkter kontrollerades noggrant under undersökningen och beskrivs mer ingående i skäl (506) och de bekräftade kommissionens ifrågasättande av den inhemska utbudselasticiteten. |
| --- | --- |

—

När det gäller den inhemska utbudselasticiteten på 10 förtydligade kommissionen att den samlat in bevisning i ärendet rörande vissa användare som hade haft problem med försörjningen av varmvalsade platta stålprodukter. Dessa punkter kontrollerades noggrant under undersökningen och beskrivs mer ingående i skäl (506) och de bekräftade kommissionens ifrågasättande av den inhemska utbudselasticiteten.

| — | Dessutom testade kommissionen antagandet i klagandens ekonomiska modell att värdetullar inte skulle ha någon effekt på unionspriserna i förhållande till erfarenheten från den senaste förordningen där värdetullar på mellan 18,1 % och 35,9 % hade införts på import av varmvalsade platta stålprodukter från Kina. Kommissionen noterade att unionspriserna steg till en relativt hög nivå jämfört med världsmarknadspriserna efter införandet av åtgärder för varmvalsade platta stålprodukter från Kina. Skillnaden mellan cif-importpriserna i unionen och priserna från fabrik (enkelt genomsnitt av regioner och kvaliteter) hade varit cirka 26 euro efter införandet av åtgärder under oktober 2016, medan den var 9 euro under en lika lång period före åtgärdernas införande. Förordningen om införande av antidumpningstullar på varmvalsade platta stålprodukter från Kina hade emellertid bidragit till en urskiljbar priseffekt på unionsmarknaden, som inte kunde förklaras av undersökningen. |
| --- | --- |

—

Dessutom testade kommissionen antagandet i klagandens ekonomiska modell att värdetullar inte skulle ha någon effekt på unionspriserna i förhållande till erfarenheten från den senaste förordningen där värdetullar på mellan 18,1 % och 35,9 % hade införts på import av varmvalsade platta stålprodukter från Kina. Kommissionen noterade att unionspriserna steg till en relativt hög nivå jämfört med världsmarknadspriserna efter införandet av åtgärder för varmvalsade platta stålprodukter från Kina. Skillnaden mellan cif-importpriserna i unionen och priserna från fabrik (enkelt genomsnitt av regioner och kvaliteter) hade varit cirka 26 euro efter införandet av åtgärder under oktober 2016, medan den var 9 euro under en lika lång period före åtgärdernas införande. Förordningen om införande av antidumpningstullar på varmvalsade platta stålprodukter från Kina hade emellertid bidragit till en urskiljbar priseffekt på unionsmarknaden, som inte kunde förklaras av undersökningen.

| — | Mot bakgrund av detta ansåg kommissionen även att ytterligare en värdetull på importen från de fyra länderna under den rådande situationen som uppstod i slutet av 2016 skulle ha en förstärkande effekt på de ökande världsmarknadspriserna och innebära en priseffekt som överstiger observerad dumpning och skada för unionstillverkarna. |
| --- | --- |

—

Mot bakgrund av detta ansåg kommissionen även att ytterligare en värdetull på importen från de fyra länderna under den rådande situationen som uppstod i slutet av 2016 skulle ha en förstärkande effekt på de ökande världsmarknadspriserna och innebära en priseffekt som överstiger observerad dumpning och skada för unionstillverkarna.

| — | Kommissionen drog därmed slutsatsen att om antidumpningsåtgärder skulle införas på import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina är det sannolikt att unionens ståltillverkare skulle få ett bättre förhandlingsläge gentemot användarna. |
| --- | --- |

—

Kommissionen drog därmed slutsatsen att om antidumpningsåtgärder skulle införas på import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina är det sannolikt att unionens ståltillverkare skulle få ett bättre förhandlingsläge gentemot användarna.

6.4.3.3   Användare som blir mindre konkurrenskraftiga i förhållande till konkurrenter i tredjeländer

Användare som blir mindre konkurrenskraftiga i förhållande till konkurrenter i tredjeländer

| (475) | Kommissionen analyserade påståendet att införandet av antidumpningstullar skulle göra unionens icke-närstående bearbetningsindustri (som rörindustrin) extremt sårbar när det gäller konkurrenter i tredjeländer som då kan sälja varmvalsade platta stålprodukter som köpts utan att omfattas av åtgärder. |
| --- | --- |

(475)

Kommissionen analyserade påståendet att införandet av antidumpningstullar skulle göra unionens icke-närstående bearbetningsindustri (som rörindustrin) extremt sårbar när det gäller konkurrenter i tredjeländer som då kan sälja varmvalsade platta stålprodukter som köpts utan att omfattas av åtgärder.

| (476) | Kommissionen noterade att detta påstående inte styrktes med någon stödjande bevisning. Det finns dessutom antidumpningsåtgärder som används i unionen på vissa typer av importerade rör från Kina, Ryssland och Vitryssland (50). |
| --- | --- |

(476)

Kommissionen noterade att detta påstående inte styrktes med någon stödjande bevisning. Det finns dessutom antidumpningsåtgärder som används i unionen på vissa typer av importerade rör från Kina, Ryssland och Vitryssland (50).

50

| (477) | Därför, och på grund av att det saknades övriga synpunkter, avvisade kommissionen detta påstående. |
| --- | --- |

(477)

Därför, och på grund av att det saknades övriga synpunkter, avvisade kommissionen detta påstående.

6.4.3.4   Ökade kostnader för användare

Ökade kostnader för användare

6.4.3.4.1.   Inledning

| (478) | Efter inledandet av undersökningen gjorde klaganden gällande att undantag som gjorts för stålrörsindustrin och eventuella kostnadsökningar för användare sannolikt inte skulle ha en väsentlig inverkan på den stora majoriteten av användarsegment som t.ex. byggbranschen och bilbranschen. När det gäller stålrörsindustrin påstod klaganden att det endast är rörtillverkarna som sannolikt kommer att påverkas i stor utsträckning eftersom de behöver förlita sig på dumpad import av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(478)

Efter inledandet av undersökningen gjorde klaganden gällande att undantag som gjorts för stålrörsindustrin och eventuella kostnadsökningar för användare sannolikt inte skulle ha en väsentlig inverkan på den stora majoriteten av användarsegment som t.ex. byggbranschen och bilbranschen. När det gäller stålrörsindustrin påstod klaganden att det endast är rörtillverkarna som sannolikt kommer att påverkas i stor utsträckning eftersom de behöver förlita sig på dumpad import av den berörda produkten.

| (479) | Å andra sidan ansåg konsortiet att kostnadseffekten för användarna inte var lika begränsad till stålrörsindustrin som klaganden gjorde gällande. I detta avseende påstod konsortiet att den berörda produkten utgör cirka 85–95 % av kostnaden för rör för allmänna ändamål och cirka 75–80 % av kostnaden för andra typer av svetsade rör, som rör som kan användas för energi eller mekaniska precisionsrör. Utöver detta inkom konsortiet med information (51) om att användare som inte är rörtillverkare skulle påverkas i dubbelt så stor utsträckning som Eurofer räknat med, på grund av den påstådda ökningen av priserna för tiden efter undersökningsperioden för den berörda produkten. Dessutom ansåg som redan nämnts i skäl (449) den lettiska fackliga organisationen för maskin- och metallbearbetningsindustrin och konsortiet även att införandet av antidumpningstullar skulle leda till ökade tillverkningskostnader för dess medlemmar. |
| --- | --- |

(479)

Å andra sidan ansåg konsortiet att kostnadseffekten för användarna inte var lika begränsad till stålrörsindustrin som klaganden gjorde gällande. I detta avseende påstod konsortiet att den berörda produkten utgör cirka 85–95 % av kostnaden för rör för allmänna ändamål och cirka 75–80 % av kostnaden för andra typer av svetsade rör, som rör som kan användas för energi eller mekaniska precisionsrör. Utöver detta inkom konsortiet med information (51) om att användare som inte är rörtillverkare skulle påverkas i dubbelt så stor utsträckning som Eurofer räknat med, på grund av den påstådda ökningen av priserna för tiden efter undersökningsperioden för den berörda produkten. Dessutom ansåg som redan nämnts i skäl (449) den lettiska fackliga organisationen för maskin- och metallbearbetningsindustrin och konsortiet även att införandet av antidumpningstullar skulle leda till ökade tillverkningskostnader för dess medlemmar.

51

| (480) | Såsom anges i skäl (514) gäller den viktigaste förbrukningen/användningen av den berörda produkten följande segment: stålrörsindustrin (32 %), byggbranschen (20 %), bilbranschen (15 %) och den mekaniska verkstadsindustrin (15 %). |
| --- | --- |

(480)

Såsom anges i skäl (514) gäller den viktigaste förbrukningen/användningen av den berörda produkten följande segment: stålrörsindustrin (32 %), byggbranschen (20 %), bilbranschen (15 %) och den mekaniska verkstadsindustrin (15 %).

| (481) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut tillhandahöll European Steel Tube Association (nedan kallad ESTA), som representerar mer än 100 stålrörstillverkare i 17 medlemsländer och som står för mer än 90 % av unionstillverkningen, på kommissionens begäran ytterligare information för att förtydliga vissa viktiga punkter. Eftersom ESTA är en organisation som representerar flera användare tar organisationen inte ställning för exakt hur tullarna sannolikt påverkar stålrörstillverkarnas situation. Organisationen bekräftade emellertid att varmvalsade platta stålprodukter är den främsta drivkraften för prissättningen av svetsade rör (i motsats till sömlösa rör som tillverkas av rörämnen i stål) (52). |
| --- | --- |

(481)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut tillhandahöll European Steel Tube Association (nedan kallad ESTA), som representerar mer än 100 stålrörstillverkare i 17 medlemsländer och som står för mer än 90 % av unionstillverkningen, på kommissionens begäran ytterligare information för att förtydliga vissa viktiga punkter. Eftersom ESTA är en organisation som representerar flera användare tar organisationen inte ställning för exakt hur tullarna sannolikt påverkar stålrörstillverkarnas situation. Organisationen bekräftade emellertid att varmvalsade platta stålprodukter är den främsta drivkraften för prissättningen av svetsade rör (i motsats till sömlösa rör som tillverkas av rörämnen i stål) (52).

ESTA

52

| (482) | Kommissionen bedömde all den insamlade informationen och granskade sedan varje del separat. |
| --- | --- |

(482)

Kommissionen bedömde all den insamlade informationen och granskade sedan varje del separat.

6.4.3.4.2.   Effekter av införandet av åtgärder på stålrörstillverkarnas kostnader

6.4.3.4.2.1.   Inledning

| (483) | Statistiken som klaganden inkommit med (53) visade att stålrörsindustrin är den viktigaste sektorn som använder den berörda produkten. Enligt denna statistik används cirka 32 % av den totala förbrukningen av varmvalsade platta stålprodukter i stålrörsindustrin. |
| --- | --- |

(483)

Statistiken som klaganden inkommit med (53) visade att stålrörsindustrin är den viktigaste sektorn som använder den berörda produkten. Enligt denna statistik används cirka 32 % av den totala förbrukningen av varmvalsade platta stålprodukter i stålrörsindustrin.

53

| (484) | Företaget Marcegaglia som ingår i konsortiet och som lämnat in fullständiga svar på frågeformuläret bearbetar varmvalsade platta stålprodukter och tillverkar bland annat rör och andra stålprodukter i senare led. Detta företag stod ensamt för import av cirka 1,6–2,4 miljoner ton varmvalsade platta stålprodukter (cirka 20–30 % av den totala importen av varmvalsade platta stålprodukter) under undersökningsperioden. Dessutom köpte företaget även 1,3–2,0 miljoner ton av den likadana produkten från unionens ståltillverkare under undersökningsperioden. Kommissionen besökte denna stora användare för att kunna dra slutsatser om den allmänna effekten av åtgärderna för användare inom stålrörsbranschen. |
| --- | --- |

(484)

Företaget Marcegaglia som ingår i konsortiet och som lämnat in fullständiga svar på frågeformuläret bearbetar varmvalsade platta stålprodukter och tillverkar bland annat rör och andra stålprodukter i senare led. Detta företag stod ensamt för import av cirka 1,6–2,4 miljoner ton varmvalsade platta stålprodukter (cirka 20–30 % av den totala importen av varmvalsade platta stålprodukter) under undersökningsperioden. Dessutom köpte företaget även 1,3–2,0 miljoner ton av den likadana produkten från unionens ståltillverkare under undersökningsperioden. Kommissionen besökte denna stora användare för att kunna dra slutsatser om den allmänna effekten av åtgärderna för användare inom stålrörsbranschen.

| (485) | Under kontrollen på plats bad därför kommissionen Marcegaglias representanter att göra simuleringar för att de skulle kunna bedöma möjliga effekter av införande av antidumpningsåtgärder, mot bakgrund av företagets lönsamhetssiffror (resultaträkning) för undersökningsperioden. Simuleringarna genomfördes av företagets representanter med antagandet att exakt samma volymer anskaffades från samma leverantörer (unionstillverkare, exporterande tillverkare från de berörda länderna och de exporterande tillverkarna från övriga tredjeländer) som under undersökningsperioden. Simuleringarna beaktande inte prisökningen på varmvalsade platta stålprodukter efter undersökningsperioden eller huruvida dessa kostnadsökningar kunde föras vidare till användarnas kunder. |
| --- | --- |

(485)

Under kontrollen på plats bad därför kommissionen Marcegaglias representanter att göra simuleringar för att de skulle kunna bedöma möjliga effekter av införande av antidumpningsåtgärder, mot bakgrund av företagets lönsamhetssiffror (resultaträkning) för undersökningsperioden. Simuleringarna genomfördes av företagets representanter med antagandet att exakt samma volymer anskaffades från samma leverantörer (unionstillverkare, exporterande tillverkare från de berörda länderna och de exporterande tillverkarna från övriga tredjeländer) som under undersökningsperioden. Simuleringarna beaktande inte prisökningen på varmvalsade platta stålprodukter efter undersökningsperioden eller huruvida dessa kostnadsökningar kunde föras vidare till användarnas kunder.

| (486) | Resultaten var följande:






  — | En av simuleringarna visade att en antidumpningstull på 18 % för Kina och en antidumpningstull på 10 % för de berörda länderna skulle leda till ett nollresultat för denna italienska användare. |
| --- | --- | --- |

(486)

Resultaten var följande:

—

En av simuleringarna visade att en antidumpningstull på 18 % för Kina och en antidumpningstull på 10 % för de berörda länderna skulle leda till ett nollresultat för denna italienska användare.

| — | En annan simulering visade att en antidumpningstull på 18 % för Kina och en antidumpningstull på 20 % för de berörda länderna skulle leda till förlust. |
| --- | --- |

—

En annan simulering visade att en antidumpningstull på 18 % för Kina och en antidumpningstull på 20 % för de berörda länderna skulle leda till förlust.

| (487) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut påstod klaganden (54) att dessa simuleringar hade brister eftersom de antog att Marcegaglias kostnader skulle öka med tullens belopp, medan Marcegaglia hade ett antal andra inköpsalternativ. Dessutom bestred klaganden resultatet att användarna skulle skadas på ett oproportionerligt sätt. Mot bakgrund av den ekonomiska analysen av antidumpningsåtgärdernas effekter ansåg klaganden att införandet av åtgärder endast skulle leda till en begränsad prisökning på den berörda produkten och få en mer kvantitativ effekt (55). |
| --- | --- |

(487)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut påstod klaganden (54) att dessa simuleringar hade brister eftersom de antog att Marcegaglias kostnader skulle öka med tullens belopp, medan Marcegaglia hade ett antal andra inköpsalternativ. Dessutom bestred klaganden resultatet att användarna skulle skadas på ett oproportionerligt sätt. Mot bakgrund av den ekonomiska analysen av antidumpningsåtgärdernas effekter ansåg klaganden att införandet av åtgärder endast skulle leda till en begränsad prisökning på den berörda produkten och få en mer kvantitativ effekt (55).

54

55

| (488) | Vid simuleringarna på plats beaktades inte det faktum att importen från Kina stoppades helt från den fjärde kvartalet 2016 vilket anges i skäl (469) och inte heller det faktum att vissa länder började importera vilket anges i skäl (458) (56). Kommissionen uppdaterade därför sina simuleringar enligt följande.






  — | Om man antar att alla kinesiska varor ersätts med varor från andra tredjeländer och att det finns en antidumpningstull på 15 % mot Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina, skulle den italienska användaren kunna uppnå en liten vinst på mellan 0 % och 1 %. |
| --- | --- | --- |

(488)

Vid simuleringarna på plats beaktades inte det faktum att importen från Kina stoppades helt från den fjärde kvartalet 2016 vilket anges i skäl (469) och inte heller det faktum att vissa länder började importera vilket anges i skäl (458) (56). Kommissionen uppdaterade därför sina simuleringar enligt följande.

56

—

Om man antar att alla kinesiska varor ersätts med varor från andra tredjeländer och att det finns en antidumpningstull på 15 % mot Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina, skulle den italienska användaren kunna uppnå en liten vinst på mellan 0 % och 1 %.

| — | Om man antar att alla kinesiska varor ersätts med varor från andra tredjeländer och att det finns en antidumpningstull på 10 % mot Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina, skulle den italienska användaren kunna uppnå en liten vinst på mellan 1 % och 2 %. |
| --- | --- |

—

Om man antar att alla kinesiska varor ersätts med varor från andra tredjeländer och att det finns en antidumpningstull på 10 % mot Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina, skulle den italienska användaren kunna uppnå en liten vinst på mellan 1 % och 2 %.

| — | Om man antar att alla varor från Kina, Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina ersätts av varor från andra tredjeländer (inga tullar alls) skulle den italienska användaren kunna uppnå en vinst på mellan 2 % och 4 %. |
| --- | --- |

—

Om man antar att alla varor från Kina, Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina ersätts av varor från andra tredjeländer (inga tullar alls) skulle den italienska användaren kunna uppnå en vinst på mellan 2 % och 4 %.

Detta var konservativa simuleringar eftersom de inte tog hänsyn till möjliga prisökningar på varmvalsade platta stålprodukter för tiden efter undersökningsperioden som visade sig ligga på över 30 % jämfört med undersökningsperioden såsom det anges i skäl (494).

| (489) | När det gäller Eurofers påståenden som baseras på organisationens ekonomiska analys avvisades dessa på grund av de orsaker som anges i skäl (469). |
| --- | --- |

(489)

När det gäller Eurofers påståenden som baseras på organisationens ekonomiska analys avvisades dessa på grund av de orsaker som anges i skäl (469).

| (490) | Kommissionen drog slutsatsen i skäl (501) att lönsamheten för användarna i stålrörsbranschen var ringa under undersökningsperioden och efter undersökningsperioden (fram till och med den 31 mars 2017). Därför bekräftade man att det fanns en betydande risk för att värdetullar mellan 5,3 % och 33 % (utöver de högre priserna) leder till förluster för stålrörstillverkarna, med beaktande av de ökande priserna efter undersökningsperioden. Av desto större anledning skulle detta innebära drastiska konsekvenser för de små och medelstora företagen i konsortiet eftersom deras förhandlingsstyrka är mycket mindre i förhållande till unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(490)

Kommissionen drog slutsatsen i skäl (501) att lönsamheten för användarna i stålrörsbranschen var ringa under undersökningsperioden och efter undersökningsperioden (fram till och med den 31 mars 2017). Därför bekräftade man att det fanns en betydande risk för att värdetullar mellan 5,3 % och 33 % (utöver de högre priserna) leder till förluster för stålrörstillverkarna, med beaktande av de ökande priserna efter undersökningsperioden. Av desto större anledning skulle detta innebära drastiska konsekvenser för de små och medelstora företagen i konsortiet eftersom deras förhandlingsstyrka är mycket mindre i förhållande till unionstillverkarna.

6.4.3.4.2.2.   Ökande priser efter undersökningsperioden för stålrörsbranschen

| (491) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut fyllde 23 användare i ytterligare frågeformulär (efter undersökningsperioden), vilket anges i skäl (29). Ytterligare två kontrollbesök genomfördes på plats för att kontrollera dessa uppgifter som inkommit efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(491)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut fyllde 23 användare i ytterligare frågeformulär (efter undersökningsperioden), vilket anges i skäl (29). Ytterligare två kontrollbesök genomfördes på plats för att kontrollera dessa uppgifter som inkommit efter undersökningsperioden.

| (492) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut ansåg den serbiska exporterande tillverkaren att priserna på de berörda produkten hade ökat sedan i slutet av undersökningsperioden, från 417,5 euro/ton till 575 euro/ton i mars 2017 i norra Europa, vilket innebär en ökning med 37,7 %, och från 395 euro/ton till 545 euro/ton för samma period i södra Europa. I detta avseende ansåg konsortiet att unionsmarknaden för närvarande kännetecknas av stigande priser på varmvalsade platta stålprodukter. |
| --- | --- |

(492)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut ansåg den serbiska exporterande tillverkaren att priserna på de berörda produkten hade ökat sedan i slutet av undersökningsperioden, från 417,5 euro/ton till 575 euro/ton i mars 2017 i norra Europa, vilket innebär en ökning med 37,7 %, och från 395 euro/ton till 545 euro/ton för samma period i södra Europa. I detta avseende ansåg konsortiet att unionsmarknaden för närvarande kännetecknas av stigande priser på varmvalsade platta stålprodukter.

| (493) | Dessutom påstod klaganden att den främsta anledningen till prisökningen som identifierats efter undersökningsperioden var ökningen av råvarupriserna, och inte den pågående undersökningen. Även om klaganden höll med om att priserna låg mellan 530 och 550 euro/ton ansåg denne att kommissionens beslut om att inte införa provisoriska åtgärder i det aktuella ärendet ledde till prissänkningar under perioden mars–april 2017. |
| --- | --- |

(493)

Dessutom påstod klaganden att den främsta anledningen till prisökningen som identifierats efter undersökningsperioden var ökningen av råvarupriserna, och inte den pågående undersökningen. Även om klaganden höll med om att priserna låg mellan 530 och 550 euro/ton ansåg denne att kommissionens beslut om att inte införa provisoriska åtgärder i det aktuella ärendet ledde till prissänkningar under perioden mars–april 2017.

| (494) | Kommissionen konstaterade att priserna började stiga under andra halvåret 2016 och fortsatte att stiga ytterligare under första kvartalet 2017. Prisökningarna märktes på samtliga typer av den berörda produkten och den likadana produkten. De insamlade uppgifterna efter undersökningsperioden visade att priserna ökade under tiden efter undersökningsperioden.






  — | På grundval av uppgifter från sex unionstillverkare i urvalet uppgick för det första prisökningarna i genomsnitt för den likadana produkten till 15,3 % för perioden juli–december 2016 och till 35,7 % för perioden januari–mars 2017 jämfört med de genomsnittliga priserna under undersökningsperioden. |
| --- | --- | --- |

(494)

Kommissionen konstaterade att priserna började stiga under andra halvåret 2016 och fortsatte att stiga ytterligare under första kvartalet 2017. Prisökningarna märktes på samtliga typer av den berörda produkten och den likadana produkten. De insamlade uppgifterna efter undersökningsperioden visade att priserna ökade under tiden efter undersökningsperioden.

—

På grundval av uppgifter från sex unionstillverkare i urvalet uppgick för det första prisökningarna i genomsnitt för den likadana produkten till 15,3 % för perioden juli–december 2016 och till 35,7 % för perioden januari–mars 2017 jämfört med de genomsnittliga priserna under undersökningsperioden.

| — | På grundval av uppgifter från samarbetsvilliga användare uppgick för det andra prisökningarna i genomsnitt för den berörda produkten till 18,2 % för perioden juli–december 2016 och till 50,4 % för perioden januari–mars 2017 jämfört med de genomsnittliga priserna under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

—

På grundval av uppgifter från samarbetsvilliga användare uppgick för det andra prisökningarna i genomsnitt för den berörda produkten till 18,2 % för perioden juli–december 2016 och till 50,4 % för perioden januari–mars 2017 jämfört med de genomsnittliga priserna under undersökningsperioden.

| (495) | Dessutom fann kommissionen att priserna började sjunka något under månaderna april och maj 2017. Unionstillverkarnas priser låg emellertid kvar runt 500 euro/ton under dessa månader. |
| --- | --- |

(495)

Dessutom fann kommissionen att priserna började sjunka något under månaderna april och maj 2017. Unionstillverkarnas priser låg emellertid kvar runt 500 euro/ton under dessa månader.

| (496) | Mot bakgrund av ovanstående fann kommissionen en betydande prisökning under tiden efter undersökningsperioden (fram till och med mars 2017) för samtliga typer av den berörda produkten och den likadana produkten. Sedan började priserna att sjunka något, men låg i stor utsträckning kvar på samma prisnivåer som under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(496)

Mot bakgrund av ovanstående fann kommissionen en betydande prisökning under tiden efter undersökningsperioden (fram till och med mars 2017) för samtliga typer av den berörda produkten och den likadana produkten. Sedan började priserna att sjunka något, men låg i stor utsträckning kvar på samma prisnivåer som under undersökningsperioden.

6.4.3.4.2.3.   Lönsamheten i stålrörssektorn

| (497) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut inkom följande uppgifter om stålrörssektorns lönsamhet:






  — | ESTA svarade att den globala lönsamhetssiffran för 2016 gällande svetsade rör är cirka -0,3 % (57), och |
| --- | --- | --- |

(497)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut inkom följande uppgifter om stålrörssektorns lönsamhet:

—

ESTA svarade att den globala lönsamhetssiffran för 2016 gällande svetsade rör är cirka -0,3 % (57), och

57

| — | konsortiet angav att dess användare och stålcentraler i genomsnitt hade en vinstmarginal på 5 % under undersökningsperioden. Konsortiet påstod i detta avseende att en prisökning på nära 10 % för den berörda produkten skulle innebära en förlust på 3,6 % (58) för ett litet eller medelstort företag. |
| --- | --- |

—

konsortiet angav att dess användare och stålcentraler i genomsnitt hade en vinstmarginal på 5 % under undersökningsperioden. Konsortiet påstod i detta avseende att en prisökning på nära 10 % för den berörda produkten skulle innebära en förlust på 3,6 % (58) för ett litet eller medelstort företag.

58

| (498) | De insamlade uppgifterna för tiden efter undersökningsperioden visade att lönsamheten för enskilda användare varierade betydligt enligt följande:

  Tabell 24


  Lönsamhet för stålrörstillverkare
   (59)










  Kategori av stålrörstillverkare | Antal ståltillverkare | Lönsamhet under UP | Lönsamhet från den 1 juli 2016 till den 31 december 2016 | Lönsamhet från den 1 januari 2017 till den 31 mars 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Medlemmar i konsortiet | 5 (*1) | 3,68 % | – 0,87 % | 0,34 % |
| Stålrörstillverkare som är närstående unionstillverkare (som vill införa åtgärder). | 8 (*2) | – 3,69 % | – 5,83 % | 0,39 % |
| Stålrörstillverkare som vill införa åtgärder (icke-närstående unionstillverkarna) | 1 (*3) | – 0,33 % | 2,80 % | 6,13 % |
| Total vägd genomsnittlig lönsamhet | 14 | 2,01 % | – 3,95 % | 0,37 % |
| Källa: svar på frågeformulär för tiden efter undersökningsperioden från olika stålrörstillverkare |

(498)

De insamlade uppgifterna för tiden efter undersökningsperioden visade att lönsamheten för enskilda användare varierade betydligt enligt följande:

Tabell 24

Tabell 24

Lönsamhet för stålrörstillverkare
   (59)

Lönsamhet för stålrörstillverkare

59

Kategori av stålrörstillverkare

Antal ståltillverkare

Lönsamhet under UP

Lönsamhet från den 1 juli 2016 till den 31 december 2016

Lönsamhet från den 1 januari 2017 till den 31 mars 2017

Medlemmar i konsortiet

5 (*1)

*1

3,68 %

– 0,87 %

0,34 %

Stålrörstillverkare som är närstående unionstillverkare (som vill införa åtgärder).

8 (*2)

*2

– 3,69 %

– 5,83 %

0,39 %

Stålrörstillverkare som vill införa åtgärder (icke-närstående unionstillverkarna)

1 (*3)

*3

– 0,33 %

2,80 %

6,13 %

Total vägd genomsnittlig lönsamhet

Total vägd genomsnittlig lönsamhet

14

14

2,01 %

2,01 %

– 3,95 %

– 3,95 %

0,37 %

0,37 %

Källa: svar på frågeformulär för tiden efter undersökningsperioden från olika stålrörstillverkare

Källa:

| (499) | Tabellen ovan visar att den totala lönsamheten för stålrörstillverkarna förbättrades under de första tre månaderna 2017, jämfört med det sista halvåret 2016, vilket innebär en siffra på 0,37 %. Stålrörstillverkarna förklarade att eftersom de räknat med att priserna på varmvalsade platta stålprodukter skulle öka under 2016 köpte de in proportionellt fler sådana produkter (till relativt låga priser) än normalt. Dessa produkter användes sedan när priserna på varmvalsade platta stålprodukter redan hade stigit. Stålrörstillverkarna som besöktes på plats förväntade sig emellertid att deras resultat eventuellt skulle försämras under det andra kvartalet 2017. |
| --- | --- |

(499)

Tabellen ovan visar att den totala lönsamheten för stålrörstillverkarna förbättrades under de första tre månaderna 2017, jämfört med det sista halvåret 2016, vilket innebär en siffra på 0,37 %. Stålrörstillverkarna förklarade att eftersom de räknat med att priserna på varmvalsade platta stålprodukter skulle öka under 2016 köpte de in proportionellt fler sådana produkter (till relativt låga priser) än normalt. Dessa produkter användes sedan när priserna på varmvalsade platta stålprodukter redan hade stigit. Stålrörstillverkarna som besöktes på plats förväntade sig emellertid att deras resultat eventuellt skulle försämras under det andra kvartalet 2017.

| (500) | Stålrörstillverkare som är närstående unionstillverkare ansåg att de låga eller till och med negativa vinstmarginalerna uppstått på grund av att de varit tvungna att konkurrera med andra stålrörstillverkare som i viss utsträckning köpt dumpade varmvalsade platta stålprodukter från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(500)

Stålrörstillverkare som är närstående unionstillverkare ansåg att de låga eller till och med negativa vinstmarginalerna uppstått på grund av att de varit tvungna att konkurrera med andra stålrörstillverkare som i viss utsträckning köpt dumpade varmvalsade platta stålprodukter från de berörda länderna.

| (501) | Av detta drog kommissionen slutsatsen att lönsamheten för användarna i stålrörsbranschen var ringa under och efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(501)

Av detta drog kommissionen slutsatsen att lönsamheten för användarna i stålrörsbranschen var ringa under och efter undersökningsperioden.

6.4.3.4.2.4.   Möjligheten att överföra en eventuell prisökning i stålrörssektorn

| (502) | Konsortiet ansåg att det enda sättet att bibehålla lönsamheten var att överföra en eventuell prisökning. Konsortiet hävdade dock att detta inte var möjligt eftersom eventuella ökningar av försäljningspriset över konkurrenskraftiga nivåer skulle göra att oberoende användare förlorar marknadsandelar till integrerade användare och därmed även vinsten. När det gäller överföringen av en eventuell prisökning hävdade ESTA att så länge som EU:s tillverkare (av stålrör) kan överföra eventuella kostnadsökningar till kunderna bibehålls rättvisa marknadsvillkor (60). |
| --- | --- |

(502)

Konsortiet ansåg att det enda sättet att bibehålla lönsamheten var att överföra en eventuell prisökning. Konsortiet hävdade dock att detta inte var möjligt eftersom eventuella ökningar av försäljningspriset över konkurrenskraftiga nivåer skulle göra att oberoende användare förlorar marknadsandelar till integrerade användare och därmed även vinsten. När det gäller överföringen av en eventuell prisökning hävdade ESTA att så länge som EU:s tillverkare (av stålrör) kan överföra eventuella kostnadsökningar till kunderna bibehålls rättvisa marknadsvillkor (60).

60

| (503) | Kommissionen noterade en viss diskrepans i de inkomna inlagorna gällande frågan om huruvida stålrörstillverkare skulle kunna överföra kostnadsökningar.






  — | Å ena sidan angav vissa användare (främst de som är närstående unionstillverkare) att det i princip aldrig har varit några problem att överföra kostnadsökningen till kunderna under tiden efter undersökningsperioden. Användarna betonade emellertid att en sådan överföring skulle vara svårare om vissa konkurrenter förlitar sig på import av varmvalsade platta stålprodukter till mycket låga priser, eller om kundernas lönsamhet i sig inte var tillräcklig. |
| --- | --- | --- |

(503)

Kommissionen noterade en viss diskrepans i de inkomna inlagorna gällande frågan om huruvida stålrörstillverkare skulle kunna överföra kostnadsökningar.

—

Å ena sidan angav vissa användare (främst de som är närstående unionstillverkare) att det i princip aldrig har varit några problem att överföra kostnadsökningen till kunderna under tiden efter undersökningsperioden. Användarna betonade emellertid att en sådan överföring skulle vara svårare om vissa konkurrenter förlitar sig på import av varmvalsade platta stålprodukter till mycket låga priser, eller om kundernas lönsamhet i sig inte var tillräcklig.

| — | Å andra sidan angav vissa användare (främst oberoende användare) att de skulle ha stora problem att överföra prisökningen på varmvalsade platta stålprodukter. I detta avseende hänvisade de till följande:






  — | En mycket konkurrenskraftig marknad som kännetecknas av låga marginaler och problem med leveranser av varmvalsade platta stålprodukter, vilket omöjliggör en överföring av kostnadsökningarna till kunderna. |
| --- | --- | --- |

—

Å andra sidan angav vissa användare (främst oberoende användare) att de skulle ha stora problem att överföra prisökningen på varmvalsade platta stålprodukter. I detta avseende hänvisade de till följande:

—

En mycket konkurrenskraftig marknad som kännetecknas av låga marginaler och problem med leveranser av varmvalsade platta stålprodukter, vilket omöjliggör en överföring av kostnadsökningarna till kunderna.

| — | En situation med ökad import av halvfärdiga och/eller färdiga produkter (till lägre priser) från länder som Turkiet, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Vitryssland. Detta minskade även möjligheterna att överföra kostnadsökningen. |
| --- | --- |

—

En situation med ökad import av halvfärdiga och/eller färdiga produkter (till lägre priser) från länder som Turkiet, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Vitryssland. Detta minskade även möjligheterna att överföra kostnadsökningen.

| (504) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade klaganden att synpunkterna från de andra användarna (främst de oberoende användarna), och särskilt påståendet om ”problem med leveranser av varmvalsade platta stålprodukter” i skäl (503), är spekulativt och bristfälligt. |
| --- | --- |

(504)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade klaganden att synpunkterna från de andra användarna (främst de oberoende användarna), och särskilt påståendet om ”problem med leveranser av varmvalsade platta stålprodukter” i skäl (503), är spekulativt och bristfälligt.

| (505) | Kommissionen avvisade denna synpunkt som ogrundad. |
| --- | --- |

(505)

Kommissionen avvisade denna synpunkt som ogrundad.

| (506) | För det första angav dessa användare i svaren på frågeformuläret att de ibland hade problem med leveranserna av varmvalsade platta stålprodukter och beskrev detta som ”omfattande förseningar vid leveranser” eller ”begränsad kapacitet hos tillverkare som speglar bristen på varor på marknaden”. För det andra hade kommissionen bevisning i ärendet som visade att användarna som kontrollerades på plats mycket riktigt hade problem att få leveranser och att få dem i tid. För det tredje noterade kommissionen vidare att rörtillverkare som även exporterar till länder utanför unionen har mindre möjligheter att överföra sina kostnadsökningar. Kommissionen avvisade därför påståendet om att synpunkterna från ovan nämnda användare är spekulativa och bristfälliga. |
| --- | --- |

(506)

För det första angav dessa användare i svaren på frågeformuläret att de ibland hade problem med leveranserna av varmvalsade platta stålprodukter och beskrev detta som ”omfattande förseningar vid leveranser” eller ”begränsad kapacitet hos tillverkare som speglar bristen på varor på marknaden”. För det andra hade kommissionen bevisning i ärendet som visade att användarna som kontrollerades på plats mycket riktigt hade problem att få leveranser och att få dem i tid. För det tredje noterade kommissionen vidare att rörtillverkare som även exporterar till länder utanför unionen har mindre möjligheter att överföra sina kostnadsökningar. Kommissionen avvisade därför påståendet om att synpunkterna från ovan nämnda användare är spekulativa och bristfälliga.

| (507) | Klaganden hävdade dessutom att dessa synpunkter från användarna stod i motsats till slutsatserna i avsnittet ”försörjningsproblem” där kommissionen ”avvisade påståendet om att införandet av åtgärder skulle leda till problem med försörjningen av den berörda produkten/den likadana produkten på unionsmarknaden (se skäl (463)). |
| --- | --- |

(507)

Klaganden hävdade dessutom att dessa synpunkter från användarna stod i motsats till slutsatserna i avsnittet ”försörjningsproblem” där kommissionen ”avvisade påståendet om att införandet av åtgärder skulle leda till problem med försörjningen av den berörda produkten/den likadana produkten på unionsmarknaden (se skäl (463)).

| (508) | I detta avseende betonade kommissionen att resultatet i avsnitt 6.4.3.1 om försörjningsproblem bestod av flera delar ur en framåtriktad analys. Kommissionen hade först tittat på frågan huruvida införandet av värdetullar skulle kunna blockera importen av varmvalsade platta stålprodukter till unionen helt och hållet. I detta avseende var kommissionen övertygad om att det fanns tillräckligt med alternativ till import av varmvalsade platta stålprodukter från andra tredjeländer. Kommissionen tillade sedan man att skulle kunna förvänta sig att unionstillverkningen utökas och kompenserar, åtminstone till viss del, för den framtida eventuella bristen på import av varmvalsade platta stålprodukter från de berörda länderna. Kommissionen drog därmed slutsatsen att införandet av tullar sannolikt inte skulle leda till försörjningsproblem i framtiden. |
| --- | --- |

(508)

I detta avseende betonade kommissionen att resultatet i avsnitt 6.4.3.1 om försörjningsproblem bestod av flera delar ur en framåtriktad analys. Kommissionen hade först tittat på frågan huruvida införandet av värdetullar skulle kunna blockera importen av varmvalsade platta stålprodukter till unionen helt och hållet. I detta avseende var kommissionen övertygad om att det fanns tillräckligt med alternativ till import av varmvalsade platta stålprodukter från andra tredjeländer. Kommissionen tillade sedan man att skulle kunna förvänta sig att unionstillverkningen utökas och kompenserar, åtminstone till viss del, för den framtida eventuella bristen på import av varmvalsade platta stålprodukter från de berörda länderna. Kommissionen drog därmed slutsatsen att införandet av tullar sannolikt inte skulle leda till försörjningsproblem i framtiden.

| (509) | Den framåtriktade analysen i avsnitt 6.4.3.1 skiljer sig för närvarande från ovan nämnda problem för vissa användare att få leveranser av varmvalsade platta stålprodukter från unionsindustrin i tillräckligt stora mängder och i rätt tid. Kommissionen avvisade även synpunkten om att hänvisningen till påståendet om användarnas ”problem med leveranser” som anges i skäl (503) stod i motsats till kommissionens analys av den sannolika avsaknaden av ”försörjningsproblem” när marknaden för varmvalsade platta stålprodukter utvecklas i framtiden såsom anges i skäl (463). |
| --- | --- |

(509)

Den framåtriktade analysen i avsnitt 6.4.3.1 skiljer sig för närvarande från ovan nämnda problem för vissa användare att få leveranser av varmvalsade platta stålprodukter från unionsindustrin i tillräckligt stora mängder och i rätt tid. Kommissionen avvisade även synpunkten om att hänvisningen till påståendet om användarnas ”problem med leveranser” som anges i skäl (503) stod i motsats till kommissionens analys av den sannolika avsaknaden av ”försörjningsproblem” när marknaden för varmvalsade platta stålprodukter utvecklas i framtiden såsom anges i skäl (463).

| (510) | På grund av den diskrepans som noterades mellan de olika kategorierna av stålrörstillverkare bekräftade kommissionen att det finns en risk att användarna inte fullt ut kan överföra kostnadsökningar på varmvalsade platta stålprodukter till sina kunder. |
| --- | --- |

(510)

På grund av den diskrepans som noterades mellan de olika kategorierna av stålrörstillverkare bekräftade kommissionen att det finns en risk att användarna inte fullt ut kan överföra kostnadsökningar på varmvalsade platta stålprodukter till sina kunder.

6.4.3.4.2.5.   Slutsats för stålrörssektorn

| (511) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det fanns en betydande risk att värdetullar skulle leda till förluster inom stålrörssektorn av följande skäl:






  — | Varmvalsade platta stålprodukter är den största kostnadsposten för svetsade rör. |
| --- | --- | --- |

(511)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det fanns en betydande risk att värdetullar skulle leda till förluster inom stålrörssektorn av följande skäl:

—

Varmvalsade platta stålprodukter är den största kostnadsposten för svetsade rör.

| — | Priserna på varmvalsade platta stålprodukter ökade betydligt efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

—

Priserna på varmvalsade platta stålprodukter ökade betydligt efter undersökningsperioden.

| — | Vinstmarginalerna i stålrörssektorn är relativt små. |
| --- | --- |

—

Vinstmarginalerna i stålrörssektorn är relativt små.

| — | Det är oklart huruvida oberoende stålrörstillverkare har möjlighet att överföra kostnadsökningar på sina kunder. |
| --- | --- |

—

Det är oklart huruvida oberoende stålrörstillverkare har möjlighet att överföra kostnadsökningar på sina kunder.

| (512) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatte klaganden kommissionens slutsatser att värdetullar skulle leda till förluster för stålrörstillverkarna av följande fyra skäl:






  — | För det första förlitade sig kommissionen främst på den bristfälliga Marcegaglia-modellen, som inte beaktar grundläggande ekonomiska principer. I detta avseende påstod klaganden att tullarna främst skulle påverka volymerna och inte priserna. Dessutom tar Marcegaglia-modellen inte alls hänsyn till bevisningen om substitutionselasticitet för varmvalsade platta stålprodukter. Klaganden angav även att eftersom varmvalsade platta stålprodukter är en råvara, är substitutionselasticiteten för alternativa leverantörer hög och därmed aldrig oändlig eller noll. |
| --- | --- | --- |

(512)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatte klaganden kommissionens slutsatser att värdetullar skulle leda till förluster för stålrörstillverkarna av följande fyra skäl:

—

För det första förlitade sig kommissionen främst på den bristfälliga Marcegaglia-modellen, som inte beaktar grundläggande ekonomiska principer. I detta avseende påstod klaganden att tullarna främst skulle påverka volymerna och inte priserna. Dessutom tar Marcegaglia-modellen inte alls hänsyn till bevisningen om substitutionselasticitet för varmvalsade platta stålprodukter. Klaganden angav även att eftersom varmvalsade platta stålprodukter är en råvara, är substitutionselasticiteten för alternativa leverantörer hög och därmed aldrig oändlig eller noll.

| — | För det andra har priserna på varmvalsade platta stålprodukter ökat efter undersökningsperioden. Detta innebär att en prisökning på varmvalsade platta stålprodukter påverkar alla rörtillverkare på samma sätt, vilket är en viktig faktor för att bedöma möjligheten att överföra sådana kostnadsökningar. Om användarna har möjlighet att överföra kostnadsökningarna är det faktum att priserna har höjts inte relevant vid bedömningen av påverkan på användarna. |
| --- | --- |

—

För det andra har priserna på varmvalsade platta stålprodukter ökat efter undersökningsperioden. Detta innebär att en prisökning på varmvalsade platta stålprodukter påverkar alla rörtillverkare på samma sätt, vilket är en viktig faktor för att bedöma möjligheten att överföra sådana kostnadsökningar. Om användarna har möjlighet att överföra kostnadsökningarna är det faktum att priserna har höjts inte relevant vid bedömningen av påverkan på användarna.

| — | För det tredje förlitade sig kommissionen på det faktum att stålrörstillverkarnas lönsamhet var måttlig. Enligt klaganden hade kommissionen inte ens försökt att titta på och kontrollera hur det ser ut på längre sikt och inte heller skapat någon baslinje för den normala lönsamheten. Dessutom kunde kommissionen inte ha dragit någon slutsats om användarnas lönsamhet på ett kvartal, dvs. det första kvartalen 2017. |
| --- | --- |

—

För det tredje förlitade sig kommissionen på det faktum att stålrörstillverkarnas lönsamhet var måttlig. Enligt klaganden hade kommissionen inte ens försökt att titta på och kontrollera hur det ser ut på längre sikt och inte heller skapat någon baslinje för den normala lönsamheten. Dessutom kunde kommissionen inte ha dragit någon slutsats om användarnas lönsamhet på ett kvartal, dvs. det första kvartalen 2017.

| — | För det fjärde följer kommissionens slutsats att det fanns en betydande risk för att tullarna skulle skapa förluster för stålrörstillverkarna inte resultaten. Påståendet att det skulle finnas en risk att kostnaderna inte fullt ut skulle kunna överföras styrker inte slutsatsen att värdetullar skulle innebära förluster för stålrörstillverkarna. Kommissionen gjorde även en felbedömning av synpunkterna från de integrerade användarna som fruktar en snedvridning av konkurrensen, eftersom andra användare som förlitar sig på dumpad import skulle ha fått en otillbörlig konkurrensfördel. |
| --- | --- |

—

För det fjärde följer kommissionens slutsats att det fanns en betydande risk för att tullarna skulle skapa förluster för stålrörstillverkarna inte resultaten. Påståendet att det skulle finnas en risk att kostnaderna inte fullt ut skulle kunna överföras styrker inte slutsatsen att värdetullar skulle innebära förluster för stålrörstillverkarna. Kommissionen gjorde även en felbedömning av synpunkterna från de integrerade användarna som fruktar en snedvridning av konkurrensen, eftersom andra användare som förlitar sig på dumpad import skulle ha fått en otillbörlig konkurrensfördel.

| (513) | Kommissionen avvisade majoriteten av dessa synpunkter på följande sätt:






  — | För det första, såsom nämns i skäl (485), genomfördes simuleringarna först för att bedöma möjlig effekt av eventuellt införande av antidumpningsåtgärder, mot bakgrund av Marcegaglias lönsamhetssiffror (resultaträkningar) för undersökningsperioden som kontrollerades på plats. Efter detta uppdaterade kommissionen sina simuleringar i skäl (488). Dessutom beaktade kommissionen synpunkten i den ekonomiska modellen att, om vissa leverantörer skulle höja sina priser eller om deras varmvalsade platta stålprodukter skulle omfattas av åtgärder, skulle köparen (användaren) försöka byta till andra leverantörer som inte höjt sina priser. Detta antagande beaktar emellertid inte det faktum att det finns avtalsenliga förpliktelser mellan köparen (användaren) och leverantören, som åtminstone i början begränsar substitutionselasticiteten för varmvalsade platta stålprodukter. Utöver spotmarknaden har användarna av varmvalsade platta stålprodukter även kontrakt på längre sikt med sina leverantörer. Ett annat möjligt problem i början är det faktum att det krävs vissa investeringar för att inleda en ny affärsförbindelse. Kommissionen tillstod emellertid att substitutionselasticiteten skulle förbättras med tiden. |
| --- | --- | --- |

(513)

Kommissionen avvisade majoriteten av dessa synpunkter på följande sätt:

—

För det första, såsom nämns i skäl (485), genomfördes simuleringarna först för att bedöma möjlig effekt av eventuellt införande av antidumpningsåtgärder, mot bakgrund av Marcegaglias lönsamhetssiffror (resultaträkningar) för undersökningsperioden som kontrollerades på plats. Efter detta uppdaterade kommissionen sina simuleringar i skäl (488). Dessutom beaktade kommissionen synpunkten i den ekonomiska modellen att, om vissa leverantörer skulle höja sina priser eller om deras varmvalsade platta stålprodukter skulle omfattas av åtgärder, skulle köparen (användaren) försöka byta till andra leverantörer som inte höjt sina priser. Detta antagande beaktar emellertid inte det faktum att det finns avtalsenliga förpliktelser mellan köparen (användaren) och leverantören, som åtminstone i början begränsar substitutionselasticiteten för varmvalsade platta stålprodukter. Utöver spotmarknaden har användarna av varmvalsade platta stålprodukter även kontrakt på längre sikt med sina leverantörer. Ett annat möjligt problem i början är det faktum att det krävs vissa investeringar för att inleda en ny affärsförbindelse. Kommissionen tillstod emellertid att substitutionselasticiteten skulle förbättras med tiden.

| — | För det andra hävdade klaganden att priserna på varmvalsade platta stålprodukter hade ökat under det fjärde kvartalet 2016 och det första kvartalet 2017 och att sådana prisökningar påverkar alla rörtillverkare på samma sätt. Kommissionen bekräftade att om användarna har möjlighet att överföra kostnadsökningarna, är det faktum att insatspriserna har höjts inte relevant för bedömningen av effekterna på användarna. Såsom anges i skäl (502) till (510) tvekade kommissionen om huruvida alla rörtillverkare skulle ha möjlighet att överföra sina kostnadsökningar. |
| --- | --- |

—

För det andra hävdade klaganden att priserna på varmvalsade platta stålprodukter hade ökat under det fjärde kvartalet 2016 och det första kvartalet 2017 och att sådana prisökningar påverkar alla rörtillverkare på samma sätt. Kommissionen bekräftade att om användarna har möjlighet att överföra kostnadsökningarna, är det faktum att insatspriserna har höjts inte relevant för bedömningen av effekterna på användarna. Såsom anges i skäl (502) till (510) tvekade kommissionen om huruvida alla rörtillverkare skulle ha möjlighet att överföra sina kostnadsökningar.

| — | För det tredje tillhandahöll kommissionen i tabellen i skäl (498) ekonomiska uppgifter för undersökningsperioden (12 månader), för perioden 1 juli–31 december 2016 (6 månader) och för perioden 1 januari–31 mars 2017 (3 månader). Mot bakgrund av att antidumpningsåtgärder kan ha en direkt och störande effekt när de införs, särskilt för små och medelstora företag i den rostfria stålrörstillverkningen (61), hade kommissionen rätt att basera sina resultat på ovan nämnda uppgifter som omfattar 21 månader utan att påbörja en långsiktig genomförbarhetsstudie för rörsektorn. |
| --- | --- |

—

För det tredje tillhandahöll kommissionen i tabellen i skäl (498) ekonomiska uppgifter för undersökningsperioden (12 månader), för perioden 1 juli–31 december 2016 (6 månader) och för perioden 1 januari–31 mars 2017 (3 månader). Mot bakgrund av att antidumpningsåtgärder kan ha en direkt och störande effekt när de införs, särskilt för små och medelstora företag i den rostfria stålrörstillverkningen (61), hade kommissionen rätt att basera sina resultat på ovan nämnda uppgifter som omfattar 21 månader utan att påbörja en långsiktig genomförbarhetsstudie för rörsektorn.

61

| — | För det fjärde, gällande överföringen, baserade kommissionen sina resultat på synpunkterna som inkommit som svar på frågeformuläret för tiden efter undersökningsperioden. Dessutom diskuterades möjligheten för användarna att överföra eventuella kostnadsökningar ytterligare och detta dokumenterades vid kontroller på plats. Kommissionens slutsats baseras därför på synpunkter (inspektion av dokument och skada) som i lika delar är giltiga som bevisning för en undersökande myndighet. Kommissionen beaktade även det faktum att majoriteten av stålrörstillverkarna som fyllde i frågeformuläret uppgav att de oroade sig för snedvridning av konkurrensen. I detta avseende påpekade kommissionen att man skulle återskapa rättvisa förhållanden för samtliga användare när det gäller inköp av varmvalsade platta stålprodukter under minimiimportprisnivå, eftersom värdetullarna kommer att undanröja dumpningen av import från de fyra länderna. När det gäller inköp av varmvalsade platta stålprodukter över minimiimportprisnivån är det rörtillverkarens beslut att köpa in varor från en integrerad unionstillverkare eller genom import. |
| --- | --- |

—

För det fjärde, gällande överföringen, baserade kommissionen sina resultat på synpunkterna som inkommit som svar på frågeformuläret för tiden efter undersökningsperioden. Dessutom diskuterades möjligheten för användarna att överföra eventuella kostnadsökningar ytterligare och detta dokumenterades vid kontroller på plats. Kommissionens slutsats baseras därför på synpunkter (inspektion av dokument och skada) som i lika delar är giltiga som bevisning för en undersökande myndighet. Kommissionen beaktade även det faktum att majoriteten av stålrörstillverkarna som fyllde i frågeformuläret uppgav att de oroade sig för snedvridning av konkurrensen. I detta avseende påpekade kommissionen att man skulle återskapa rättvisa förhållanden för samtliga användare när det gäller inköp av varmvalsade platta stålprodukter under minimiimportprisnivå, eftersom värdetullarna kommer att undanröja dumpningen av import från de fyra länderna. När det gäller inköp av varmvalsade platta stålprodukter över minimiimportprisnivån är det rörtillverkarens beslut att köpa in varor från en integrerad unionstillverkare eller genom import.

6.4.3.4.3.   Effekter av införandet av åtgärder på kostnaderna för andra användarsegment

6.4.3.4.3.1.   Inledning

| (514) | I statistiken från klaganden (62) anges även att det utöver stålrörsindustrin finns viktiga kunder i sektorer som byggbranschen (20 %), bilbranschen (15 %) och den mekaniska verkstadsindustrin (15 %) som förbrukar den berörda produkten. |
| --- | --- |

(514)

I statistiken från klaganden (62) anges även att det utöver stålrörsindustrin finns viktiga kunder i sektorer som byggbranschen (20 %), bilbranschen (15 %) och den mekaniska verkstadsindustrin (15 %) som förbrukar den berörda produkten.

62

| (515) | Kommissionen försökte under undersökningen att samarbeta med ett antal användare från andra sektorer i Polen och i de baltiska länderna. Frågeformulär skickades ut men inga svar inkom. |
| --- | --- |

(515)

Kommissionen försökte under undersökningen att samarbeta med ett antal användare från andra sektorer i Polen och i de baltiska länderna. Frågeformulär skickades ut men inga svar inkom.

| (516) | Inga användarorganisationer trädde fram efter inledandet av undersökningen, förutom den lettiska fackliga organisationen för maskin- och metallbearbetningsindustrin. Den senare kunde dock inte underbygga sitt påstående att antidumpningsåtgärder skulle leda till en kostnadsökning för den mekaniska verkstadsindustrin och lämnade inte heller in ytterligare synpunkter. Kommissionen kunde därmed inte få någon tydlig bild av de potentiella effekterna av åtgärderna för denna sektor. |
| --- | --- |

(516)

Inga användarorganisationer trädde fram efter inledandet av undersökningen, förutom den lettiska fackliga organisationen för maskin- och metallbearbetningsindustrin. Den senare kunde dock inte underbygga sitt påstående att antidumpningsåtgärder skulle leda till en kostnadsökning för den mekaniska verkstadsindustrin och lämnade inte heller in ytterligare synpunkter. Kommissionen kunde därmed inte få någon tydlig bild av de potentiella effekterna av åtgärderna för denna sektor.

| (517) | Kommissionen noterade även de motstridiga synpunkterna mellan klaganden och konsortiet om möjliga effekter av införandet av åtgärder på kostnaderna för andra användarsegment, såsom bilbranschen och byggbranschen, där påverkan förefaller vara mindre än i stålrörssektorn. Bilbranschen skulle exempelvis kunna drabbas av ökade produktionskostnader på 430 miljoner euro. Detta har emellertid mindre betydelse när kostnaderna delas upp på kostnader per enhet. Enligt konsortiets och klagandens beräkningar skulle kostnadsökningen för en medelstor bil endast bli 24–27 euro per bil. Situationen ser ut att vara likartad i sektorn för hushållsapparater. |
| --- | --- |

(517)

Kommissionen noterade även de motstridiga synpunkterna mellan klaganden och konsortiet om möjliga effekter av införandet av åtgärder på kostnaderna för andra användarsegment, såsom bilbranschen och byggbranschen, där påverkan förefaller vara mindre än i stålrörssektorn. Bilbranschen skulle exempelvis kunna drabbas av ökade produktionskostnader på 430 miljoner euro. Detta har emellertid mindre betydelse när kostnaderna delas upp på kostnader per enhet. Enligt konsortiets och klagandens beräkningar skulle kostnadsökningen för en medelstor bil endast bli 24–27 euro per bil. Situationen ser ut att vara likartad i sektorn för hushållsapparater.

6.4.3.4.3.2.   Samarbete mellan användare och användarorganisationer efter utlämnandet av informationsdokumentet

| (518) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut försökte kommissionen uppskatta åtgärdernas effekter i andra sektorer än stålrörssektorn. |
| --- | --- |

(518)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut försökte kommissionen uppskatta åtgärdernas effekter i andra sektorer än stålrörssektorn.

| (519) | I detta avseende bad kommissionen på nytt att flera användare i Polen och i de baltiska länderna (främst i den mekaniska verkstadsindustrin) skulle samarbeta, genom att skicka ytterligare frågeformulär för tiden efter undersökningsperioden, men inga svar inkom. |
| --- | --- |

(519)

I detta avseende bad kommissionen på nytt att flera användare i Polen och i de baltiska länderna (främst i den mekaniska verkstadsindustrin) skulle samarbeta, genom att skicka ytterligare frågeformulär för tiden efter undersökningsperioden, men inga svar inkom.

| (520) | Dessutom bad kommissionen att 11 användarorganisationer från andra sektorer (byggbranschen, bilbranschen, mekanisk verkstadsindustri och hushållsapparater) skulle samarbeta. Samtliga användarorganisationer tog emot frågeformulär för tiden efter undersökningsperioden och ombads att vidarebefordra frågorna till sina medlemmar om organisationerna själva inte kunde besvara frågorna. |
| --- | --- |

(520)

Dessutom bad kommissionen att 11 användarorganisationer från andra sektorer (byggbranschen, bilbranschen, mekanisk verkstadsindustri och hushållsapparater) skulle samarbeta. Samtliga användarorganisationer tog emot frågeformulär för tiden efter undersökningsperioden och ombads att vidarebefordra frågorna till sina medlemmar om organisationerna själva inte kunde besvara frågorna.

| (521) | Svar på vissa av frågorna inkom från användarorganisationerna och ett företag som tog emot frågeformuläret för tiden efter undersökningsperioden via organisationen svarade delvis på frågorna.






  — | Först och främst svarade European Committee of Domestic Equipment Manufacturers, (CECED) att de inte kunde tillhandahålla den information som efterfrågats, men påpekade följande: Potentiella antidumpningsåtgärder i unionen på stål skulle direkt eller indirekt påverka tillverkningen av hushållapparater på ett negativt sätt. Därför vill CECED inte att protektionistiska åtgärder som antidumpningsåtgärder införs, eftersom de skulle påverka deras industris konkurrensställning om de inte kan motiveras ingående genom otvetydiga bevis. (63) |
| --- | --- | --- |

(521)

Svar på vissa av frågorna inkom från användarorganisationerna och ett företag som tog emot frågeformuläret för tiden efter undersökningsperioden via organisationen svarade delvis på frågorna.

—

Först och främst svarade European Committee of Domestic Equipment Manufacturers, (CECED) att de inte kunde tillhandahålla den information som efterfrågats, men påpekade följande: Potentiella antidumpningsåtgärder i unionen på stål skulle direkt eller indirekt påverka tillverkningen av hushållapparater på ett negativt sätt. Därför vill CECED inte att protektionistiska åtgärder som antidumpningsåtgärder införs, eftersom de skulle påverka deras industris konkurrensställning om de inte kan motiveras ingående genom otvetydiga bevis. (63)

63

| — | För det andra angav den belgiska medlemmen i Orgalime (64) att kostnaden för varmvalsade platta stålprodukter varierade beroende på typ av slutprodukt: den kan variera mellan 5 % (för lastbilar, sopbilar, järnväg, terminaltraktorer) upp till 100 % (för teleskopbommar för kranbilar). Svaret var emellertid otydligt kring vad åtgärderna skulle innebära för medlemmarnas verksamhet i praktiken. |
| --- | --- |

—

För det andra angav den belgiska medlemmen i Orgalime (64) att kostnaden för varmvalsade platta stålprodukter varierade beroende på typ av slutprodukt: den kan variera mellan 5 % (för lastbilar, sopbilar, järnväg, terminaltraktorer) upp till 100 % (för teleskopbommar för kranbilar). Svaret var emellertid otydligt kring vad åtgärderna skulle innebära för medlemmarnas verksamhet i praktiken.

64

| — | För det tredje angav Electrolux Home Products Corporation NV – som kommissionen bad inkomma med ytterligare information genom organisationen CECED att man tillverkar hushållsapparater för den globala marknaden. Företaget angav att stål är en huvudsaklig kostnadskomponent i deras produkter som säljs på en global marknad med stor konkurrens och små marginaler. Vi köper stål till våra europeiska tillverkningsanläggningar från europeiska leverantörer och vi ämnar fortsätta med detta. EU:s tullar på stålimport ger emellertid onaturligt höga priser på stål på hemmamarknaden och den övriga marknaden vilket är en nackdel när det gäller konkurrens jämfört med andra tillverkare med fabriker utanför EU som kan exportera sina slutprodukter till unionen (65). |
| --- | --- |

—

För det tredje angav Electrolux Home Products Corporation NV – som kommissionen bad inkomma med ytterligare information genom organisationen CECED att man tillverkar hushållsapparater för den globala marknaden. Företaget angav att stål är en huvudsaklig kostnadskomponent i deras produkter som säljs på en global marknad med stor konkurrens och små marginaler. Vi köper stål till våra europeiska tillverkningsanläggningar från europeiska leverantörer och vi ämnar fortsätta med detta. EU:s tullar på stålimport ger emellertid onaturligt höga priser på stål på hemmamarknaden och den övriga marknaden vilket är en nackdel när det gäller konkurrens jämfört med andra tillverkare med fabriker utanför EU som kan exportera sina slutprodukter till unionen (65).

Vi köper stål till våra europeiska tillverkningsanläggningar från europeiska leverantörer och vi ämnar fortsätta med detta.

65

| (522) | Kommissionen noterar i anslutning till dessa svar att ingen betydelsefull information tillhandahållits avseende lönsamhet och försäljningsvärden. Kommissionen kunde därmed inte heller fastställa en tydlig siffra för de potentiella effekterna av åtgärderna i sektorerna utöver stålrörssektorn. |
| --- | --- |

(522)

Kommissionen noterar i anslutning till dessa svar att ingen betydelsefull information tillhandahållits avseende lönsamhet och försäljningsvärden. Kommissionen kunde därmed inte heller fastställa en tydlig siffra för de potentiella effekterna av åtgärderna i sektorerna utöver stålrörssektorn.

| (523) | Med beaktande av den låga svarsfrekvensen från användare och användarorganisationer i sektorer utöver stålrörssektorn bedömdes prisökningen vara av mindre vikt för dessa sektorer än för stålrörssektorn, även om de tre svaren (se skäl (521)) snarare pekade på det faktum att de inte skulle föredra att införa åtgärder i detta fall. |
| --- | --- |

(523)

Med beaktande av den låga svarsfrekvensen från användare och användarorganisationer i sektorer utöver stålrörssektorn bedömdes prisökningen vara av mindre vikt för dessa sektorer än för stålrörssektorn, även om de tre svaren (se skäl (521)) snarare pekade på det faktum att de inte skulle föredra att införa åtgärder i detta fall.

| (524) | Efter det första utlämnandet av uppgifter hävdade klaganden att kommissionen felaktigt dragit slutsatsen att ”effekten av en prishöjning bedömdes vara av mindre vikt” av följande skäl: analysen av effekten av eventuella åtgärder i andra sektorer utöver stålrörssektorn kännetecknas av avsaknaden av uppgifter eller kontrollerad bevisning som visar en väsentlig effekt på andra användarsegment. Den enda tillgängliga bevisningen som visar på effekter för användarna är tre brev. Utöver detta står slutsatsen i uppenbar motsats till kommissionens påståenden att det inte finns ”någon betydelsefull information” tillgänglig och att den därför ”inte kan fastställa en tydlig siffra för potentiell effekt av åtgärderna i sektorerna utöver stålrörssektorn” (se skäl (522)). Dessutom påstod klaganden att en av organisationerna (Agoria) angett att man stödjer införandet av värdetullar. |
| --- | --- |

(524)

Efter det första utlämnandet av uppgifter hävdade klaganden att kommissionen felaktigt dragit slutsatsen att ”effekten av en prishöjning bedömdes vara av mindre vikt” av följande skäl: analysen av effekten av eventuella åtgärder i andra sektorer utöver stålrörssektorn kännetecknas av avsaknaden av uppgifter eller kontrollerad bevisning som visar en väsentlig effekt på andra användarsegment. Den enda tillgängliga bevisningen som visar på effekter för användarna är tre brev. Utöver detta står slutsatsen i uppenbar motsats till kommissionens påståenden att det inte finns ”någon betydelsefull information” tillgänglig och att den därför ”inte kan fastställa en tydlig siffra för potentiell effekt av åtgärderna i sektorerna utöver stålrörssektorn” (se skäl (522)). Dessutom påstod klaganden att en av organisationerna (Agoria) angett att man stödjer införandet av värdetullar.

| (525) | Kommissionen bekräftade att klaganden i sin inlaga av den 7 februari 2017 påstod att exemplen visar att för övriga sektorer utöver rörsektorn kommer tullarna att ha minimal inverkan och att samarbetsviljan var låg. Dessutom stämmer det att Agoria verkade göra gällande att den var för införandet av värdetullar. |
| --- | --- |

(525)

Kommissionen bekräftade att klaganden i sin inlaga av den 7 februari 2017 påstod att exemplen visar att för övriga sektorer utöver rörsektorn kommer tullarna att ha minimal inverkan och att samarbetsviljan var låg. Dessutom stämmer det att Agoria verkade göra gällande att den var för införandet av värdetullar.

| (526) | Påståendena från den andra användarorganisationen och ett företag (se skäl (521)) gav indikationer på att de inte delar klagandens bedömning att effekterna av tullarna sannolikt kommer att vara minimal. Kommissionen bedömde även kostnadsökningen för en medelstor bil som skulle hamna på 24–27 euro per bil (se skäl (517)) och sannolik inverkan på hushållsapparater, som kännetecknades som mindre betydande mellan 0,63–1,43 euro per enhet. |
| --- | --- |

(526)

Påståendena från den andra användarorganisationen och ett företag (se skäl (521)) gav indikationer på att de inte delar klagandens bedömning att effekterna av tullarna sannolikt kommer att vara minimal. Kommissionen bedömde även kostnadsökningen för en medelstor bil som skulle hamna på 24–27 euro per bil (se skäl (517)) och sannolik inverkan på hushållsapparater, som kännetecknades som mindre betydande mellan 0,63–1,43 euro per enhet.

| (527) | Mot bakgrund av detta uppdaterade kommissionen sin övergripande slutsats och bekräftade att effekterna på andra sektorer utöver stålrörssektorn skulle vara av mindre vikt. |
| --- | --- |

(527)

Mot bakgrund av detta uppdaterade kommissionen sin övergripande slutsats och bekräftade att effekterna på andra sektorer utöver stålrörssektorn skulle vara av mindre vikt.

6.4.3.4.3.3.   Slutsats för sektorerna utöver stålrörssektorn

| (528) | Kommissionen bekräftade att effekterna för dessa övriga användare skulle bli mindre betydelsefulla än för stålrörssektorn. |
| --- | --- |

(528)

Kommissionen bekräftade att effekterna för dessa övriga användare skulle bli mindre betydelsefulla än för stålrörssektorn.

6.4.3.5   Användarnas intresse gällande exporterande tillverkare

Användarnas intresse gällande exporterande tillverkare

| (529) | All import från den brasilianska exporterande tillverkaren CSN till unionen gick till det närstående portugisiska dotterbolaget, Lusosider. Dotterbolaget bearbetar främst importen av varmvalsade platta stålprodukter till produkter i senare led för försäljning, främst på den Iberiska halvön. |
| --- | --- |

(529)

All import från den brasilianska exporterande tillverkaren CSN till unionen gick till det närstående portugisiska dotterbolaget, Lusosider. Dotterbolaget bearbetar främst importen av varmvalsade platta stålprodukter till produkter i senare led för försäljning, främst på den Iberiska halvön.

| (530) | När CSN hördes informerades kommissionens avdelningar om att bolaget inväntade ett viktigt investeringsbeslut och att detta kunde påverka Lusosider, som för närvarande sysselsätter 250 personer. Den ryska exporterande tillverkaren NLMK angav att den över tid hade utvecklat sin verksamhet i senare led i unionen. I detta avseende ansåg tillverkaren att införandet av antidumpningsåtgärder på varmvalsade platta stålprodukter genom att begränsa möjligheterna till export av viktiga insatsvaror från Ryssland till sina anläggningar i unionen skulle i stor utsträckning förhindra NLMK:s förmåga att utöka sin tillverkning i senare led i unionen. (66) |
| --- | --- |

(530)

När CSN hördes informerades kommissionens avdelningar om att bolaget inväntade ett viktigt investeringsbeslut och att detta kunde påverka Lusosider, som för närvarande sysselsätter 250 personer. Den ryska exporterande tillverkaren NLMK angav att den över tid hade utvecklat sin verksamhet i senare led i unionen. I detta avseende ansåg tillverkaren att införandet av antidumpningsåtgärder på varmvalsade platta stålprodukter genom att begränsa möjligheterna till export av viktiga insatsvaror från Ryssland till sina anläggningar i unionen skulle i stor utsträckning förhindra NLMK:s förmåga att utöka sin tillverkning i senare led i unionen. (66)

66

| (531) | Efter det att informationsdokumentet sänts ut tillade NLMK att de ville göra Europeiska kommissionen uppmärksam på de risker som införandet av antidumpningsåtgärder skulle kunna leda till, särskilt i situationer med force majeure, genom att tillgängligheten på råvaror från moderbolaget begränsas om så krävs. |
| --- | --- |

(531)

Efter det att informationsdokumentet sänts ut tillade NLMK att de ville göra Europeiska kommissionen uppmärksam på de risker som införandet av antidumpningsåtgärder skulle kunna leda till, särskilt i situationer med force majeure, genom att tillgängligheten på råvaror från moderbolaget begränsas om så krävs.

| (532) | Efter det att informationsdokumentet sänts ut ombads tre närstående användare till de exporterande tillverkarna att fylla i ett frågeformulär för tiden efter undersökningsperioden. Två av dem fyllde i hela frågeformuläret, medan den tredje endast fyllde i en del av det. Mot bakgrund av uppgifterna noterade kommissionen att lönsamheten för dessa två användare steg från 1,81 % under undersökningsperioden till 14,10 % under de första tre månaderna 2017. Lönsamheten för de första tre månaderna 2017 för ett företag visade sig emellertid inkludera exceptionella vinster som inte var av permanent karaktär, som ett resultat av de höjda priserna på varmvalsade platta stålprodukter under tiden efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(532)

Efter det att informationsdokumentet sänts ut ombads tre närstående användare till de exporterande tillverkarna att fylla i ett frågeformulär för tiden efter undersökningsperioden. Två av dem fyllde i hela frågeformuläret, medan den tredje endast fyllde i en del av det. Mot bakgrund av uppgifterna noterade kommissionen att lönsamheten för dessa två användare steg från 1,81 % under undersökningsperioden till 14,10 % under de första tre månaderna 2017. Lönsamheten för de första tre månaderna 2017 för ett företag visade sig emellertid inkludera exceptionella vinster som inte var av permanent karaktär, som ett resultat av de höjda priserna på varmvalsade platta stålprodukter under tiden efter undersökningsperioden.

| (533) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påstod klaganden att kommissionens hänvisning till NLMK:s påstående (se skäl (531)) inte kan dölja det faktum att företaget inte importerade varmvalsade platta stålprodukter från sitt ryska moderbolag under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(533)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påstod klaganden att kommissionens hänvisning till NLMK:s påstående (se skäl (531)) inte kan dölja det faktum att företaget inte importerade varmvalsade platta stålprodukter från sitt ryska moderbolag under skadeundersökningsperioden.

| (534) | Kommissionen bekräftade att NLMK inte importerade varmvalsade platta stålprodukter från sitt ryska moderbolag under skadeundersökningsperioden. NLMK har emellertid visat att deras kunder kräver en bekräftelse på att varmvalsade platta stålprodukter från NLMK garanteras i alla led, inklusive vid force majeure. I sådana fall måste NLMK inom unionen kunna förlita sig på leveranser från sitt moderbolag i Ryssland. Annars skulle företaget inte kunna bibehålla sina större kunder och inte heller kunna fortsätta att vara lika konkurrenskraftigt på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(534)

Kommissionen bekräftade att NLMK inte importerade varmvalsade platta stålprodukter från sitt ryska moderbolag under skadeundersökningsperioden. NLMK har emellertid visat att deras kunder kräver en bekräftelse på att varmvalsade platta stålprodukter från NLMK garanteras i alla led, inklusive vid force majeure. I sådana fall måste NLMK inom unionen kunna förlita sig på leveranser från sitt moderbolag i Ryssland. Annars skulle företaget inte kunna bibehålla sina större kunder och inte heller kunna fortsätta att vara lika konkurrenskraftigt på unionsmarknaden.

| (535) | Kommissionen drog slutsatsen att införandet av åtgärder varken ligger i den brasilianska exporterande tillverkaren CSN:s portugisiska dotterbolag Lusosiders eller den ryska exporterande tillverkaren NLMK:s belgiska dotterbolag NLMK:s intresse. |
| --- | --- |

(535)

Kommissionen drog slutsatsen att införandet av åtgärder varken ligger i den brasilianska exporterande tillverkaren CSN:s portugisiska dotterbolag Lusosiders eller den ryska exporterande tillverkaren NLMK:s belgiska dotterbolag NLMK:s intresse.

6.4.4   Slutsats om användarnas intresse

Slutsats om användarnas intresse

| (536) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att införandet av åtgärder stred mot användarnas intresse. Medan effekterna på stålrörssektorn skulle vara mycket tydliga skulle effekterna för övriga sektorer i senare led inte vara lika allvarliga. |
| --- | --- |

(536)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att införandet av åtgärder stred mot användarnas intresse. Medan effekterna på stålrörssektorn skulle vara mycket tydliga skulle effekterna för övriga sektorer i senare led inte vara lika allvarliga.

| (537) | Efter det första utlämnandet av uppgifter påstod klaganden att ordalydelsen ”inte vara lika allvarliga” är ett missledande och felaktigt påstående mot bakgrund av bevisningen i det aktuella ärendet:






  — | För det första omfattar effekterna i rörsektorn endast en liten del av sektorn, nämligen tillverkare av svetsade rör som inte är närstående unionstillverkare av varmvalsade platta stålprodukter och som valt att förlita sig på import. |
| --- | --- | --- |

(537)

Efter det första utlämnandet av uppgifter påstod klaganden att ordalydelsen ”inte vara lika allvarliga” är ett missledande och felaktigt påstående mot bakgrund av bevisningen i det aktuella ärendet:

—

För det första omfattar effekterna i rörsektorn endast en liten del av sektorn, nämligen tillverkare av svetsade rör som inte är närstående unionstillverkare av varmvalsade platta stålprodukter och som valt att förlita sig på import.

| — | För det andra bekräftades inga väsentliga effekter i den korta analysen av de övriga sektorerna. |
| --- | --- |

—

För det andra bekräftades inga väsentliga effekter i den korta analysen av de övriga sektorerna.

| (538) | Kommissionen avvisade klagandens påståenden enligt följande:






  — | Först och främst förbrukar Marcegaglia som tidigare nämnts i skäl (435) mellan 2,9–4,4 miljoner ton av den berörda produkten/den likadana produkten per år. Detta innebär att företaget står för mellan 8,5 % och nästan 13 % av förbrukningen på den öppna marknaden i unionen, vilket anges i tabellen i skäl (226). Dessutom utgick analysen av stålrörsmarknaden inte enbart från Marcegaglias analys. Konsortiet har inrättats tillfälligt, vilket anges i skäl (8) för att undersöka mer än 30 användare och icke-närstående importörer med hemvist främst men inte uteslutande i Italien. De består främst av små och medelstora företag, även om Marcegaglia även ingick i konsortiet. I detta avseende inkom konsortiet med synpunkter och hördes, vilket anges i skäl (17) och (24). Utöver detta samarbetade fem medlemmar av konsortiet genom att inkomma med uppgifter för tiden efter undersökningsperioden vilket anges i tabellen i skäl (498). Kommissionen avvisade därför klagandens påstående om att effekterna på rörsektorn endast påverkar en liten del av sektorn. |
| --- | --- | --- |

(538)

Kommissionen avvisade klagandens påståenden enligt följande:

—

Först och främst förbrukar Marcegaglia som tidigare nämnts i skäl (435) mellan 2,9–4,4 miljoner ton av den berörda produkten/den likadana produkten per år. Detta innebär att företaget står för mellan 8,5 % och nästan 13 % av förbrukningen på den öppna marknaden i unionen, vilket anges i tabellen i skäl (226). Dessutom utgick analysen av stålrörsmarknaden inte enbart från Marcegaglias analys. Konsortiet har inrättats tillfälligt, vilket anges i skäl (8) för att undersöka mer än 30 användare och icke-närstående importörer med hemvist främst men inte uteslutande i Italien. De består främst av små och medelstora företag, även om Marcegaglia även ingick i konsortiet. I detta avseende inkom konsortiet med synpunkter och hördes, vilket anges i skäl (17) och (24). Utöver detta samarbetade fem medlemmar av konsortiet genom att inkomma med uppgifter för tiden efter undersökningsperioden vilket anges i tabellen i skäl (498). Kommissionen avvisade därför klagandens påstående om att effekterna på rörsektorn endast påverkar en liten del av sektorn.

| — | När det gäller påståendet att det inte uppstår någon väsentlig effekt på andra sektorer än stålrörssektorn hänvisade kommissionen till sina tidigare synpunkter i skäl (524) ovan. Det ger effekter även om effekterna har mindre betydelse. |
| --- | --- |

—

När det gäller påståendet att det inte uppstår någon väsentlig effekt på andra sektorer än stålrörssektorn hänvisade kommissionen till sina tidigare synpunkter i skäl (524) ovan. Det ger effekter även om effekterna har mindre betydelse.

| (539) | För tydlighets skull bekräftade kommissionen att man i slutsatserna borde ha använt ordalydelsen ”ha mindre betydelse” på samma sätt som i analysen i skäl (528). Kommissionen ändrade därför sin slutsats som angavs i skäl (536) enligt följande: Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att införandet av åtgärder stred mot användarnas intresse. Medan effekterna på stålrörssektorn skulle vara betydande, skulle effekterna för andra sektorer i senare led sannolikt ha mindre betydelse. |
| --- | --- |

(539)

För tydlighets skull bekräftade kommissionen att man i slutsatserna borde ha använt ordalydelsen ”ha mindre betydelse” på samma sätt som i analysen i skäl (528). Kommissionen ändrade därför sin slutsats som angavs i skäl (536) enligt följande: Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att införandet av åtgärder stred mot användarnas intresse. Medan effekterna på stålrörssektorn skulle vara betydande, skulle effekterna för andra sektorer i senare led sannolikt ha mindre betydelse.

6.5   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (540) | Kommissionen vägde in och balanserade starka intressen för att den viktiga unionsindustrin ska skyddas mot illojala metoder å ena sidan, och de sannolika negativa effekterna av åtgärderna för användarna å andra sidan. |
| --- | --- |

(540)

Kommissionen vägde in och balanserade starka intressen för att den viktiga unionsindustrin ska skyddas mot illojala metoder å ena sidan, och de sannolika negativa effekterna av åtgärderna för användarna å andra sidan.

| (541) | Införandet av åtgärder skulle göra det möjligt för unionsindustrin att bibehålla en hållbar vinstnivå. Åtgärderna kan bidra till en sund och livskraftig unionsindustri som även tar de ackumulerade förlusterna sedan 2013 i beaktande, med undantag av den måttliga vinsten som uppnåddes 2014. |
| --- | --- |

(541)

Införandet av åtgärder skulle göra det möjligt för unionsindustrin att bibehålla en hållbar vinstnivå. Åtgärderna kan bidra till en sund och livskraftig unionsindustri som även tar de ackumulerade förlusterna sedan 2013 i beaktande, med undantag av den måttliga vinsten som uppnåddes 2014.

| (542) | I motsats till detta kan införandet av slutgiltiga åtgärder mot Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina påverka användarna negativt, som i stor utsträckning är beroende av tillgången på den berörda produkten, och på ett oproportionerligt sätt. Detta skulle underminera konkurrenskraften på marknaden i senare led, särskilt för rör. |
| --- | --- |

(542)

I motsats till detta kan införandet av slutgiltiga åtgärder mot Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina påverka användarna negativt, som i stor utsträckning är beroende av tillgången på den berörda produkten, och på ett oproportionerligt sätt. Detta skulle underminera konkurrenskraften på marknaden i senare led, särskilt för rör.

| (543) | Enligt vad som anges ovan och för att på ett korrekt sätt kunna balansera dessa motsatta intressen och nå lämpliga slutsatser i frågan ansåg kommissionen att man behövde undersöka utvecklingen efter undersökningsperiodens slut, dvs. efter juli 2016. Kommissionen beaktande även att priserna på varmvalsade platta stålprodukter under andra halvan av 2016 ökade betydligt och steg över 500 euro/ton i februari 2017. |
| --- | --- |

(543)

Enligt vad som anges ovan och för att på ett korrekt sätt kunna balansera dessa motsatta intressen och nå lämpliga slutsatser i frågan ansåg kommissionen att man behövde undersöka utvecklingen efter undersökningsperiodens slut, dvs. efter juli 2016. Kommissionen beaktande även att priserna på varmvalsade platta stålprodukter under andra halvan av 2016 ökade betydligt och steg över 500 euro/ton i februari 2017.

| (544) | Efter det att informationsdokumentet sänts ut undersökte kommissionen påståendet att priserna på varmvalsade platta stålprodukter stigit under tiden efter undersökningsperioden. Dessutom uppmuntrades användare att inkomma med ytterligare uppgifter om sektorerna med flera användare för att kunna göra en mer noggrann bedömning av åtgärdernas potentiella effekter i senare led utöver rörsektorn. Kommissionen uppmanade även berörda parter att lämna synpunkter på lämpliga åtgärdsformer. |
| --- | --- |

(544)

Efter det att informationsdokumentet sänts ut undersökte kommissionen påståendet att priserna på varmvalsade platta stålprodukter stigit under tiden efter undersökningsperioden. Dessutom uppmuntrades användare att inkomma med ytterligare uppgifter om sektorerna med flera användare för att kunna göra en mer noggrann bedömning av åtgärdernas potentiella effekter i senare led utöver rörsektorn. Kommissionen uppmanade även berörda parter att lämna synpunkter på lämpliga åtgärdsformer.

| (545) | Efter insamling av ytterligare uppgifter som tillhandahölls av olika berörda parter drog kommissionen slutsatsen att priserna på varmvalsade platta stålprodukter steg betydligt under tiden efter undersökningsperioden, samt följande:






  — | Slutgiltiga åtgärder skulle tillåta unionstillverkarna att återgå till hållbara vinstnivåer. Om inga åtgärder infördes skulle det vara osäkert huruvida unionsindustrin skulle kunna bli tillräckligt livskraftig, särskilt med beaktande av de ackumulerade förlusterna sedan 2013 med undantag av den måttliga vinsten som uppnåddes 2014. |
| --- | --- | --- |

(545)

Efter insamling av ytterligare uppgifter som tillhandahölls av olika berörda parter drog kommissionen slutsatsen att priserna på varmvalsade platta stålprodukter steg betydligt under tiden efter undersökningsperioden, samt följande:

—

Slutgiltiga åtgärder skulle tillåta unionstillverkarna att återgå till hållbara vinstnivåer. Om inga åtgärder infördes skulle det vara osäkert huruvida unionsindustrin skulle kunna bli tillräckligt livskraftig, särskilt med beaktande av de ackumulerade förlusterna sedan 2013 med undantag av den måttliga vinsten som uppnåddes 2014.

| — | När det gäller användarnas intresse skulle införandet av åtgärder i form av en värdetull mot Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina påverka användarna negativt (särskilt i stålrörssektorn) på ett oproportionerligt sätt genom priser och sysselsättning. |
| --- | --- |

—

När det gäller användarnas intresse skulle införandet av åtgärder i form av en värdetull mot Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina påverka användarna negativt (särskilt i stålrörssektorn) på ett oproportionerligt sätt genom priser och sysselsättning.

| (546) | Kommissionen betonade resultaten i skäl (425) gällande unionstillverkarnas lönsamhet samt den betydande prisökningen efter undersökningsperioden. Mot bakgrund av detta ansåg kommissionen att det låg i unionens intresse att ändra åtgärdernas form för att på ett lämpligt sätt skapa balans mellan unionstillverkarnas och användarnas intressen i detta särskilda ärende. Kommissionen beslutade därför att införa värdetullar som begränsas av ett minimiimportpris som beaktar ökningen av råvarupriserna efter undersökningsperioden av följande skäl:






  — | Å ena sidan skulle en värdetull som begränsas av ett minimiimportpris kunna möjliggöra för unionstillverkarna att återhämta sig från effekterna av skadevållande dumpning. Att ange en begränsning genom ett effektivt minimiimportpris skulle fungera som ett skyddsnät så att tillverkarna kan uppnå en hållbar lönsamhet. |
| --- | --- | --- |

(546)

Kommissionen betonade resultaten i skäl (425) gällande unionstillverkarnas lönsamhet samt den betydande prisökningen efter undersökningsperioden. Mot bakgrund av detta ansåg kommissionen att det låg i unionens intresse att ändra åtgärdernas form för att på ett lämpligt sätt skapa balans mellan unionstillverkarnas och användarnas intressen i detta särskilda ärende. Kommissionen beslutade därför att införa värdetullar som begränsas av ett minimiimportpris som beaktar ökningen av råvarupriserna efter undersökningsperioden av följande skäl:

—

Å ena sidan skulle en värdetull som begränsas av ett minimiimportpris kunna möjliggöra för unionstillverkarna att återhämta sig från effekterna av skadevållande dumpning. Att ange en begränsning genom ett effektivt minimiimportpris skulle fungera som ett skyddsnät så att tillverkarna kan uppnå en hållbar lönsamhet.

| — | Å andra sidan bör införandet av en begränsning genom ett effektivt minimiimportpris även förhindra motsatta effekter av prisökningarna efter undersökningsperioden som skulle kunna påverka användarnas verksamhet negativt. |
| --- | --- |

—

Å andra sidan bör införandet av en begränsning genom ett effektivt minimiimportpris även förhindra motsatta effekter av prisökningarna efter undersökningsperioden som skulle kunna påverka användarnas verksamhet negativt.

| (547) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påstod klaganden att kommissionens resultat står i motsats till kraven i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen. Om åtgärderna skulle vara i unionsindustrins intresse skulle kommissionen tvingas att införa dem om det inte finns några bevis för att åtgärderna skulle ha en oproportionerlig verkan på användarindustrierna. Enligt klaganden finns det inga sådana bevis. Dessutom påstod klaganden att kommissionen hade prioriterat en liten undergrupp av användare och deras intresse (dvs. viss stålrörstillverkare) och att de misslyckats med att uppskatta olika intressen i sin helhet. Klaganden påstod även att reglerna gällande unionens intresse i ett mer omfattande perspektiv endast gällde beslutet om att införa åtgärderna eller ej. Det handlar med andra ord om en enkel ja- eller nej-fråga. |
| --- | --- |

(547)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påstod klaganden att kommissionens resultat står i motsats till kraven i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen. Om åtgärderna skulle vara i unionsindustrins intresse skulle kommissionen tvingas att införa dem om det inte finns några bevis för att åtgärderna skulle ha en oproportionerlig verkan på användarindustrierna. Enligt klaganden finns det inga sådana bevis. Dessutom påstod klaganden att kommissionen hade prioriterat en liten undergrupp av användare och deras intresse (dvs. viss stålrörstillverkare) och att de misslyckats med att uppskatta olika intressen i sin helhet. Klaganden påstod även att reglerna gällande unionens intresse i ett mer omfattande perspektiv endast gällde beslutet om att införa åtgärderna eller ej. Det handlar med andra ord om en enkel ja- eller nej-fråga.

| (548) | Kommissionen avvisade dessa punkter som rättsligt felaktiga och förklarade hur bedömningen av unionens intresse i enlighet med artikel 21 i grundförordningen vanligen genomförs:






  — | Om åtgärderna ligger i unionens intresse måste kommissionen införa dem om det inte finns några bevis för att åtgärderna skulle ha en oproportionerlig effekt på användarindustrier, importörer, konsumenter eller andra direkt berörda parter. I det senare fallet bör inga åtgärder införas alls. Inget av dessa scenarion gäller den aktuella undersökningen. |
| --- | --- | --- |

(548)

Kommissionen avvisade dessa punkter som rättsligt felaktiga och förklarade hur bedömningen av unionens intresse i enlighet med artikel 21 i grundförordningen vanligen genomförs:

—

Om åtgärderna ligger i unionens intresse måste kommissionen införa dem om det inte finns några bevis för att åtgärderna skulle ha en oproportionerlig effekt på användarindustrier, importörer, konsumenter eller andra direkt berörda parter. I det senare fallet bör inga åtgärder införas alls. Inget av dessa scenarion gäller den aktuella undersökningen.

| — | I den aktuella bevisningen angavs tydligt det faktum att användarna i den viktigaste sektorn av den berörda produkten (dvs. stålrörssektorn som står för cirka 32 % av all förbrukning av varmvalsade platta stålprodukter, se skäl (483)) kan skadas oproportionerligt mycket om värdetullar införs, även med beaktande av ökningen av priserna på varmvalsade platta stålprodukter efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

—

I den aktuella bevisningen angavs tydligt det faktum att användarna i den viktigaste sektorn av den berörda produkten (dvs. stålrörssektorn som står för cirka 32 % av all förbrukning av varmvalsade platta stålprodukter, se skäl (483)) kan skadas oproportionerligt mycket om värdetullar införs, även med beaktande av ökningen av priserna på varmvalsade platta stålprodukter efter undersökningsperioden.

| — | Kommissionen kan i detta scenario justera åtgärdens form för att uppnå lämplig balans mellan konkurrerande intressen. I detta avseende riktades särskild uppmärksamhet på behovet av att å ena sidan skydda unionsindustrin mot illojala metoder, samtidigt som man å andra sidan begränsar de åtgärdernas sannolikt negativa effekter för användarna (stålrörstillverkare i första hand) utan att underminera åtgärdens effektivitet. |
| --- | --- |

—

Kommissionen kan i detta scenario justera åtgärdens form för att uppnå lämplig balans mellan konkurrerande intressen. I detta avseende riktades särskild uppmärksamhet på behovet av att å ena sidan skydda unionsindustrin mot illojala metoder, samtidigt som man å andra sidan begränsar de åtgärdernas sannolikt negativa effekter för användarna (stålrörstillverkare i första hand) utan att underminera åtgärdens effektivitet.

| (549) | Kommissionen tittade därför inte bara på de abstrakta intressena i ärendet utan även som brukligt är på sannolika konkreta effekter för respektive verksamhet. Eurofer motsatte sig minimiimportpriset och skrev både till kommissionären med ansvar för handel och till Europeiska kommissionens ordförande: ”Även om minimiimportpriset skulle ligga över tillverkningskostnaden skulle det leda till en klyfta i vår industris lönsamhet även om vi börjar återhämta oss från den värsta krisen på flera årtionden (67).” |
| --- | --- |

(549)

Kommissionen tittade därför inte bara på de abstrakta intressena i ärendet utan även som brukligt är på sannolika konkreta effekter för respektive verksamhet. Eurofer motsatte sig minimiimportpriset och skrev både till kommissionären med ansvar för handel och till Europeiska kommissionens ordförande: ”Även om minimiimportpriset skulle ligga över tillverkningskostnaden skulle det leda till en klyfta i vår industris lönsamhet även om vi börjar återhämta oss från den värsta krisen på flera årtionden (67).”

67

| (550) | Detta påstående bekräftade snarare kommissionens synvinkel att det ligger i unionens intresse att införa värdetullar under minimiimportprisnivån. Medan minimiimportpriset skulle begränsa den konkreta risken för att vissa rörtillverkare, inklusive många små och medelstora företag skulle bli förlustbringande, verkar den främsta nackdelen med minimiimportpriset enligt klaganden vara att den begränsar möjligheterna till höga vinstmarginaler under en återhämtningsperiod där man redan uppnår vinster över målnivån. |
| --- | --- |

(550)

Detta påstående bekräftade snarare kommissionens synvinkel att det ligger i unionens intresse att införa värdetullar under minimiimportprisnivån. Medan minimiimportpriset skulle begränsa den konkreta risken för att vissa rörtillverkare, inklusive många små och medelstora företag skulle bli förlustbringande, verkar den främsta nackdelen med minimiimportpriset enligt klaganden vara att den begränsar möjligheterna till höga vinstmarginaler under en återhämtningsperiod där man redan uppnår vinster över målnivån.

| (551) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter bad konsortiet att den aktuella undersökningen skulle avslutas mot bakgrund av unionens intresse. I detta avseende hävdade konsortiet att införandet av antidumpningsåtgärder, oavsett form, skulle ha en förödande effekt på den ekonomiska livskraften hos de oberoende användarna av följande skäl:






  — | Unionsmarknaden för varmvalsade platta stålprodukter kännetecknas av en oligopolistisk struktur där nära 90 % av produkterna tillverkas och levereras, både på den företagsinterna och på den öppna marknaden, av ett fåtal vertikalt integrerade tillverkare. |
| --- | --- | --- |

(551)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter bad konsortiet att den aktuella undersökningen skulle avslutas mot bakgrund av unionens intresse. I detta avseende hävdade konsortiet att införandet av antidumpningsåtgärder, oavsett form, skulle ha en förödande effekt på den ekonomiska livskraften hos de oberoende användarna av följande skäl:

—

Unionsmarknaden för varmvalsade platta stålprodukter kännetecknas av en oligopolistisk struktur där nära 90 % av produkterna tillverkas och levereras, både på den företagsinterna och på den öppna marknaden, av ett fåtal vertikalt integrerade tillverkare.

| — | När det gäller vertikal integrering står unionstillverkarna både för tillverkning och för bearbetning (användare) av varmvalsade platta stålprodukter. Detta innebär att oberoende användare är både kunder och konkurrenter till ett fåtal stora unionstillverkare. |
| --- | --- |

—

När det gäller vertikal integrering står unionstillverkarna både för tillverkning och för bearbetning (användare) av varmvalsade platta stålprodukter. Detta innebär att oberoende användare är både kunder och konkurrenter till ett fåtal stora unionstillverkare.

| (552) | Kommissionen avvisade även denna begäran. Såsom anges i skäl (548) lades särskild vikt vid behovet att skydda unionsindustrin mot å ena sidan illojala metoder och å andra sidan begränsa åtgärdernas sannolika negativa effekter för användarna (främst stålrörstillverkare). När dessa intressen balanserades hade konsortiets synpunkter redan tagits i beaktande. |
| --- | --- |

(552)

Kommissionen avvisade även denna begäran. Såsom anges i skäl (548) lades särskild vikt vid behovet att skydda unionsindustrin mot å ena sidan illojala metoder och å andra sidan begränsa åtgärdernas sannolika negativa effekter för användarna (främst stålrörstillverkare). När dessa intressen balanserades hade konsortiets synpunkter redan tagits i beaktande.

| (553) | Av alla dessa skäl bekräftade kommissionen sitt beslut att införa värdetullar som begränsas av ett minimiimportpris (se skäl (546)). |
| --- | --- |

(553)

Av alla dessa skäl bekräftade kommissionen sitt beslut att införa värdetullar som begränsas av ett minimiimportpris (se skäl (546)).

7.   SLUTGILTIGAANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

SLUTGILTIGAANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

7.1   Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

7.1.1   Målpris

Målpris

| (554) | För att kommissionen skulle kunna fastställa nivån på åtgärderna fastställde den först storleken på den tull som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. Enligt rättspraxis är riktpriset det pris som unionsindustrin skäligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden utan dumpad import från de fyra berörda länderna. Målpriset beräknas genom att fastställa tillverkningskostnaderna för den likadana produkten och lägga till vinstmarginalen som unionsindustrin rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, vid avsaknad av dumpad import. |
| --- | --- |

(554)

För att kommissionen skulle kunna fastställa nivån på åtgärderna fastställde den först storleken på den tull som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. Enligt rättspraxis är riktpriset det pris som unionsindustrin skäligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden utan dumpad import från de fyra berörda länderna. Målpriset beräknas genom att fastställa tillverkningskostnaderna för den likadana produkten och lägga till vinstmarginalen som unionsindustrin rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, vid avsaknad av dumpad import.

| (555) | När det gäller fastställandet av ett vinstmål visar uppgifterna för skadeundersökningsperioden endast förluster, med undantag för år 2014, då man gjorde en liten vinst som inte betraktades som lämplig grund för att fastställa en rimlig vinstmarginal som kunde uppnås vid avsaknad av dumpad import. Såsom anges i skäl (341) kunde unionsindustrin ha dragit större nytta av marknadens återhämtning från 2014 och framåt. Importen till låga priser ökade emellertid gradvis och tog marknadsandelar på unionsindustrins bekostnad. Det kontinuerliga trycket från importen började bli fullt kännbart från och med andra halvåret 2015, undersökningsperiodens början. |
| --- | --- |

(555)

När det gäller fastställandet av ett vinstmål visar uppgifterna för skadeundersökningsperioden endast förluster, med undantag för år 2014, då man gjorde en liten vinst som inte betraktades som lämplig grund för att fastställa en rimlig vinstmarginal som kunde uppnås vid avsaknad av dumpad import. Såsom anges i skäl (341) kunde unionsindustrin ha dragit större nytta av marknadens återhämtning från 2014 och framåt. Importen till låga priser ökade emellertid gradvis och tog marknadsandelar på unionsindustrins bekostnad. Det kontinuerliga trycket från importen började bli fullt kännbart från och med andra halvåret 2015, undersökningsperiodens början.

| (556) | Klaganden begärde i klagomålet att kommissionen skulle använda 12,9 % av omsättningen som en rimlig icke-skadevållande vinstmarginal. Detta var den genomsnittliga vinsten före skatt på försäljning som användes i ett tidigare ärende om väsentlig skada år 2000 och som rör samma berörda produkt (68). |
| --- | --- |

(556)

Klaganden begärde i klagomålet att kommissionen skulle använda 12,9 % av omsättningen som en rimlig icke-skadevållande vinstmarginal. Detta var den genomsnittliga vinsten före skatt på försäljning som användes i ett tidigare ärende om väsentlig skada år 2000 och som rör samma berörda produkt (68).

68

| (557) | Kommissionen ansåg att denna vinstmarginal var olämplig och därför inte kunde användas eftersom ärendet var aktuellt år 2000 och att 15 år gamla uppgifter inte kan betraktas som representativa längre mot bakgrund av de tekniska och finansiella förändringarna som skett i unionen under den tiden. |
| --- | --- |

(557)

Kommissionen ansåg att denna vinstmarginal var olämplig och därför inte kunde användas eftersom ärendet var aktuellt år 2000 och att 15 år gamla uppgifter inte kan betraktas som representativa längre mot bakgrund av de tekniska och finansiella förändringarna som skett i unionen under den tiden.

| (558) | Kommissionen bad även de sex unionstillverkarna i urvalet att inkomma med uppgifter om lönsamhet för den likadana produkten när den sålts på den öppna marknaden i unionen från 2007 till undersökningsperioden genom sina ursprungliga svar på frågeformuläret. Kommissionen fann att inget av dessa år (separat eller tillsammans) är representativa som utgångspunkt för att skapa ett vinstmål av följande skäl:






  — | För det första observerades att lönsamhetsuppgifterna för skadeundersökningsperioden inte kan betraktas som ett lämpligt riktvärde för beräkningen av vinstmål eftersom normala konkurrensförhållanden inte uppnåddes på grund av dumpad import från Kina och de fyra länderna under 2015 och framåt. Dessutom, såsom nämns i skäl 133 av den slutgiltiga förordningen om import av varmvalsade platta stålprodukter från Kina (69) kan åren 2012, 2013 och 2014 inte betraktas som år med normala konkurrensförhållanden, på grund av euroområdets skuldkris och minskad efterfrågan på stål under 2012. |
| --- | --- | --- |

(558)

Kommissionen bad även de sex unionstillverkarna i urvalet att inkomma med uppgifter om lönsamhet för den likadana produkten när den sålts på den öppna marknaden i unionen från 2007 till undersökningsperioden genom sina ursprungliga svar på frågeformuläret. Kommissionen fann att inget av dessa år (separat eller tillsammans) är representativa som utgångspunkt för att skapa ett vinstmål av följande skäl:

—

För det första observerades att lönsamhetsuppgifterna för skadeundersökningsperioden inte kan betraktas som ett lämpligt riktvärde för beräkningen av vinstmål eftersom normala konkurrensförhållanden inte uppnåddes på grund av dumpad import från Kina och de fyra länderna under 2015 och framåt. Dessutom, såsom nämns i skäl 133 av den slutgiltiga förordningen om import av varmvalsade platta stålprodukter från Kina (69) kan åren 2012, 2013 och 2014 inte betraktas som år med normala konkurrensförhållanden, på grund av euroområdets skuldkris och minskad efterfrågan på stål under 2012.

69

| — | För det andra varierar lönsamheten mycket under åren före 2012. Varken ett enskilt år eller en samling år kan betraktas som representativa var för sig. Analysen gjordes exempelvis så långt tillbaka som 2007 för att säkerställa att minst ett år innan finanskrisen och den ekonomiska krisen inleddes skulle kunna beaktas. Åren 2007 och 2008 var emellertid mycket positiva, medan de följande åren påverkades av finanskrisen 2009 och därför inte heller är representativa för normala förhållanden. |
| --- | --- |

—

För det andra varierar lönsamheten mycket under åren före 2012. Varken ett enskilt år eller en samling år kan betraktas som representativa var för sig. Analysen gjordes exempelvis så långt tillbaka som 2007 för att säkerställa att minst ett år innan finanskrisen och den ekonomiska krisen inleddes skulle kunna beaktas. Åren 2007 och 2008 var emellertid mycket positiva, medan de följande åren påverkades av finanskrisen 2009 och därför inte heller är representativa för normala förhållanden.

| (559) | Kommissionen valde därför att titta på en annan produkt, grovplåt, i samma industrisektor. I detta avseende hänvisade kommissionen till skäl 202 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/336 (70), där resultaten i förordning nr 2016/1777 (71) bekräftades och där en vinst på 7,9 % tillämpades. Det finns därmed minst två gemensamma faktorer: först och främst tillverkas båda produkterna i samma industrisektor, och dessutom är båda produkterna varmvalsade och varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag. |
| --- | --- |

(559)

Kommissionen valde därför att titta på en annan produkt, grovplåt, i samma industrisektor. I detta avseende hänvisade kommissionen till skäl 202 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/336 (70), där resultaten i förordning nr 2016/1777 (71) bekräftades och där en vinst på 7,9 % tillämpades. Det finns därmed minst två gemensamma faktorer: först och främst tillverkas båda produkterna i samma industrisektor, och dessutom är båda produkterna varmvalsade och varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag.

70

71

| (560) | På denna grundval beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att lägga till vinstmarginalen på 7,9 % till unionsindustrins tillverkningskostnad under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(560)

På denna grundval beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att lägga till vinstmarginalen på 7,9 % till unionsindustrins tillverkningskostnad under undersökningsperioden.

| (561) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg klaganden att vinstmålet på 7,9 % var alldeles för lågt och gjorde gällande att kommissionen skulle använda vinsterna som uppkommit 2008 (dvs. ett vinstmål på 14,4 %) eftersom kommissionen kontrollerat lönsamhetsuppgifter för en period på 10 år, inklusive 2008 som var året före finanskrisen. Dessutom ansåg klaganden att en alternativ metod för att fastställa vinstmarginalen var att förlita sig på uppgifterna från föregående undersökning om varmvalsade platta stålprodukter (år 2000, när en vinstmarginal på 12,9 % uppnåddes). Utöver detta ansåg klaganden att kommissionen inte tillhandahållit någon motivering till inkonsekvenserna jämfört med metoden i ärendet rörande Kina, där ett vinstmål på 7 % användes. Slutligen påstod klaganden att man genom att avvisa vinsterna på varmvalsade platta stålprodukter till förmån för en annan produkt motsäger tidigare praxis. I detta avseende hänvisar klaganden till ärendet om armeringsjärn där ”[k]ommissionen konstaterar att de uppgifter om lönsamhet som specifikt gäller den berörda produkten utgör ett exaktare riktvärde än uppgifter om lönsamhet för övriga stålprodukter eller stålsektorn i allmänhet”. |
| --- | --- |

(561)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg klaganden att vinstmålet på 7,9 % var alldeles för lågt och gjorde gällande att kommissionen skulle använda vinsterna som uppkommit 2008 (dvs. ett vinstmål på 14,4 %) eftersom kommissionen kontrollerat lönsamhetsuppgifter för en period på 10 år, inklusive 2008 som var året före finanskrisen. Dessutom ansåg klaganden att en alternativ metod för att fastställa vinstmarginalen var att förlita sig på uppgifterna från föregående undersökning om varmvalsade platta stålprodukter (år 2000, när en vinstmarginal på 12,9 % uppnåddes). Utöver detta ansåg klaganden att kommissionen inte tillhandahållit någon motivering till inkonsekvenserna jämfört med metoden i ärendet rörande Kina, där ett vinstmål på 7 % användes. Slutligen påstod klaganden att man genom att avvisa vinsterna på varmvalsade platta stålprodukter till förmån för en annan produkt motsäger tidigare praxis. I detta avseende hänvisar klaganden till ärendet om armeringsjärn där ”[k]ommissionen konstaterar att de uppgifter om lönsamhet som specifikt gäller den berörda produkten utgör ett exaktare riktvärde än uppgifter om lönsamhet för övriga stålprodukter eller stålsektorn i allmänhet”.

| (562) | Kommissionen avvisade dessa argument. Såsom förklaras i skäl (558) var 2008 ett mycket positivt år och därmed inte representativt för normala förhållanden. Dessutom är det uppnådda vinstmålet för 2000 för avlägset i detta ärende för att vara ett rimligt alternativ. Även enligt det osannolika antagandet att det inte har skett några tekniska eller finansiella förändringar i unionen sedan år 2000, har det åtminstone skett några ändringar av unionsmarknadens storlek sedan 2000, eftersom antalet medlemsstater har ökat under perioden 2000–2016. Dessutom baserades vinstmålet i Kina-ärendet på en framåtriktad analys i detta ärende om ”risk för skada” och skulle därmed vara ännu lägre. |
| --- | --- |

(562)

Kommissionen avvisade dessa argument. Såsom förklaras i skäl (558) var 2008 ett mycket positivt år och därmed inte representativt för normala förhållanden. Dessutom är det uppnådda vinstmålet för 2000 för avlägset i detta ärende för att vara ett rimligt alternativ. Även enligt det osannolika antagandet att det inte har skett några tekniska eller finansiella förändringar i unionen sedan år 2000, har det åtminstone skett några ändringar av unionsmarknadens storlek sedan 2000, eftersom antalet medlemsstater har ökat under perioden 2000–2016. Dessutom baserades vinstmålet i Kina-ärendet på en framåtriktad analys i detta ärende om ”risk för skada” och skulle därmed vara ännu lägre.

| (563) | Konsortiet hävdade även att ett vinstmål på 7,9 % inte var realistiskt och för högt av följande skäl:






  — | Även om både varmvalsade platta stålprodukter och varmvalsad grovplåt tillverkas i samma industrisektor måste det konstateras att de både produkternas fysiska egenskaper skiljer sig åt. |
| --- | --- | --- |

(563)

Konsortiet hävdade även att ett vinstmål på 7,9 % inte var realistiskt och för högt av följande skäl:

—

Även om både varmvalsade platta stålprodukter och varmvalsad grovplåt tillverkas i samma industrisektor måste det konstateras att de både produkternas fysiska egenskaper skiljer sig åt.

| — | Genom att förlita sig på ärendet om grovplåt bekräftade kommissionen implicit att vinstmarginalen som uppnåddes 2011 rimligen kan användas som ett riktvärde för beräkningen av nivån för undanröjande av skada. Därför uppkommer frågan om varför kommissionen inte använde den fastställda vinstmarginalen från 2011 för unionsindustrin vid parallellundersökningen av import av varmvalsade platta stålprodukter från Folkrepubliken Kina, dvs. 3,11 %. Valet av en vinstmarginal för en produkt som till stor del är samma som i den aktuella undersökningen vore mer lämpligt. |
| --- | --- |

—

Genom att förlita sig på ärendet om grovplåt bekräftade kommissionen implicit att vinstmarginalen som uppnåddes 2011 rimligen kan användas som ett riktvärde för beräkningen av nivån för undanröjande av skada. Därför uppkommer frågan om varför kommissionen inte använde den fastställda vinstmarginalen från 2011 för unionsindustrin vid parallellundersökningen av import av varmvalsade platta stålprodukter från Folkrepubliken Kina, dvs. 3,11 %. Valet av en vinstmarginal för en produkt som till stor del är samma som i den aktuella undersökningen vore mer lämpligt.

| (564) | Den exporterande tillverkaren CSN lämnade en liknande synpunkt och bad kommissionen att använda vinstmarginalen på 3,11 % som uppnåddes 2011 eftersom detta var den aktuella vinsten för exakt samma produktdefinition. I vilket fall som helst ansåg CSN att en rimlig vinstmarginal skulle fastställas till en nivå som inte överstiger 5 % för unionsindustrin i den aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(564)

Den exporterande tillverkaren CSN lämnade en liknande synpunkt och bad kommissionen att använda vinstmarginalen på 3,11 % som uppnåddes 2011 eftersom detta var den aktuella vinsten för exakt samma produktdefinition. I vilket fall som helst ansåg CSN att en rimlig vinstmarginal skulle fastställas till en nivå som inte överstiger 5 % för unionsindustrin i den aktuella undersökningen.

| (565) | Dessutom kommenterade den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvest att ett vinstmål på 7,9 % var för högt, mot bakgrund av att varmvalsade platta stålprodukter och grovplåt har olika fysiska egenskaper. Tillverkarens främsta argument var att grovplåtssektorn har en högre vinstmarginal på grund av högre försäljningspris jämfört med varmvalsade platta produkter där priserna generellt är lägre, vilket även ger en lägre lönsamhet. En liknande synpunkt inkom från den iranska exporterande tillverkaren Mobarakeh Steel Company, som ansåg att vinstmålet på 7,9 % är orealistiskt högt sett till den aktuella ekonomiska miljön i stålindustrin. Utöver detta inkom även den brasilianska exporterande tillverkaren Usiminas med synpunkten att ett vinstmål på 7,9 % var orealistiskt högt, olagligt och överdrivet. |
| --- | --- |

(565)

Dessutom kommenterade den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvest att ett vinstmål på 7,9 % var för högt, mot bakgrund av att varmvalsade platta stålprodukter och grovplåt har olika fysiska egenskaper. Tillverkarens främsta argument var att grovplåtssektorn har en högre vinstmarginal på grund av högre försäljningspris jämfört med varmvalsade platta produkter där priserna generellt är lägre, vilket även ger en lägre lönsamhet. En liknande synpunkt inkom från den iranska exporterande tillverkaren Mobarakeh Steel Company, som ansåg att vinstmålet på 7,9 % är orealistiskt högt sett till den aktuella ekonomiska miljön i stålindustrin. Utöver detta inkom även den brasilianska exporterande tillverkaren Usiminas med synpunkten att ett vinstmål på 7,9 % var orealistiskt högt, olagligt och överdrivet.

| (566) | Såsom anges i skäl (558) kunde inte vinstmarginalen på varmvalsade platta stålprodukter för 2011 användas eftersom marknaden för sådana produkter fortfarande i stor utsträckning påverkades av den ekonomiska och finansiella krisen 2009 och därmed inte kan betraktas som representativ. Därför använde kommissionen, av de skäl som förklaras i skäl (559), vinstmålen från en annan produkt, nämligen grovplåt, i en liknande industrisektor. Detta varken strider mot eller motsäger kommissionens standardpraxis. |
| --- | --- |

(566)

Såsom anges i skäl (558) kunde inte vinstmarginalen på varmvalsade platta stålprodukter för 2011 användas eftersom marknaden för sådana produkter fortfarande i stor utsträckning påverkades av den ekonomiska och finansiella krisen 2009 och därmed inte kan betraktas som representativ. Därför använde kommissionen, av de skäl som förklaras i skäl (559), vinstmålen från en annan produkt, nämligen grovplåt, i en liknande industrisektor. Detta varken strider mot eller motsäger kommissionens standardpraxis.

| (567) | När det gäller påståendet om att det högre försäljningspriset på grovplåt jämfört med varmvalsade platta stålprodukter automatiskt leder till högre lönsamhet noterade kommissionen att det finns många andra variabler (som utbud och efterfrågan, knapphet och kostnader) än nivån på försäljningspriset som sådant som påverkar lönsamheten. Kommissionen noterade följande som svar på synpunkten att kommissionen implicit hade godkänt att vinster från 2011 godkänns som rimliga riktvärden. För det första, medan grovplåt och varmvalsade platta stålprodukter båda hör till samma industrisektor, det vill säga stål, har dessa produkter olika marknader, samtidigt som återhämtningen från den ekonomiska och finansiella krisen inte skedde i samma takt. Kommissionen fann inga bevis under undersökningen på att de båda industrierna återhämtade sig parallellt, eller att de berörda parterna har inkommit med bevis i detta avseende. För det andra, i skäl 221 i förordning 2016/1777 (72) gällande grovplåt, noterade kommissionen att lönsamheten som uppnåtts i unionsindustrin ökade från 2009 och framåt men att den inte uteslöt att marginella eller mindre effekter av den ekonomiska och finansiella krisen fortfarande förekom 2011. Mot bakgrund av tendensen som visar på ökad lönsamhet och att den ekonomiska och finansiella krisen mattats av på marknaden för grovplåt anses den lönsamhet som uppnåddes 2011 vara rimlig. När det gäller den aktuella undersökningen visade unionsindustrins återhämtning gällande lönsamheten en annan trend än för grovplåten. Medan lönsamheten i den aktuella undersökningen började återhämta sig 2010 och ökade från de redovisade nivåerna 2009 sjönk den på nytt 2011. Därför går det inte att dra slutsatsen att unionsindustrin återhämtade sig eller började återhämta sig från finanskrisen 2011, eller att lönsamhetsnivåerna som uppnåddes 2011 betraktades som rimliga på liknande sätt som observerades vid undersökningen av grovplåten. |
| --- | --- |

(567)

När det gäller påståendet om att det högre försäljningspriset på grovplåt jämfört med varmvalsade platta stålprodukter automatiskt leder till högre lönsamhet noterade kommissionen att det finns många andra variabler (som utbud och efterfrågan, knapphet och kostnader) än nivån på försäljningspriset som sådant som påverkar lönsamheten. Kommissionen noterade följande som svar på synpunkten att kommissionen implicit hade godkänt att vinster från 2011 godkänns som rimliga riktvärden. För det första, medan grovplåt och varmvalsade platta stålprodukter båda hör till samma industrisektor, det vill säga stål, har dessa produkter olika marknader, samtidigt som återhämtningen från den ekonomiska och finansiella krisen inte skedde i samma takt. Kommissionen fann inga bevis under undersökningen på att de båda industrierna återhämtade sig parallellt, eller att de berörda parterna har inkommit med bevis i detta avseende. För det andra, i skäl 221 i förordning 2016/1777 (72) gällande grovplåt, noterade kommissionen att lönsamheten som uppnåtts i unionsindustrin ökade från 2009 och framåt men att den inte uteslöt att marginella eller mindre effekter av den ekonomiska och finansiella krisen fortfarande förekom 2011. Mot bakgrund av tendensen som visar på ökad lönsamhet och att den ekonomiska och finansiella krisen mattats av på marknaden för grovplåt anses den lönsamhet som uppnåddes 2011 vara rimlig. När det gäller den aktuella undersökningen visade unionsindustrins återhämtning gällande lönsamheten en annan trend än för grovplåten. Medan lönsamheten i den aktuella undersökningen började återhämta sig 2010 och ökade från de redovisade nivåerna 2009 sjönk den på nytt 2011. Därför går det inte att dra slutsatsen att unionsindustrin återhämtade sig eller började återhämta sig från finanskrisen 2011, eller att lönsamhetsnivåerna som uppnåddes 2011 betraktades som rimliga på liknande sätt som observerades vid undersökningen av grovplåten.

72

| (568) | Dessutom noterade kommissionen att vinsten som uppnåddes i unionsindustrin under perioden januari–mars 2017 (se skäl (425)) var högre än vinstmålet på 7,9 %. Därför ansåg kommissionen att detta vinstmål inte var orealistiskt högt i den rådande ekonomiska miljön. |
| --- | --- |

(568)

Dessutom noterade kommissionen att vinsten som uppnåddes i unionsindustrin under perioden januari–mars 2017 (se skäl (425)) var högre än vinstmålet på 7,9 %. Därför ansåg kommissionen att detta vinstmål inte var orealistiskt högt i den rådande ekonomiska miljön.

7.1.2   Tillförlitlig jämförelse i artikel 2.9 i grundförordningen för beräkningen av skademarginalen

Tillförlitlig jämförelse i artikel 2.9 i grundförordningen för beräkningen av skademarginalen

| (569) | När en exporterande tillverkare sålde den berörda produkten via närstående importörer konstruerades exportpriset på grundval av återförsäljningspriset till den första oberoende kunden efter justering i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Justeringen bestod av kostnaderna som uppstått mellan import och återförsäljning genom avdrag för den närstående importörens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och ett rimligt belopp för vinst på 2 % (73) där sedan kostnaderna efter importen (kolumn 4) lades till. |
| --- | --- |

(569)

När en exporterande tillverkare sålde den berörda produkten via närstående importörer konstruerades exportpriset på grundval av återförsäljningspriset till den första oberoende kunden efter justering i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Justeringen bestod av kostnaderna som uppstått mellan import och återförsäljning genom avdrag för den närstående importörens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och ett rimligt belopp för vinst på 2 % (73) där sedan kostnaderna efter importen (kolumn 4) lades till.

73

| (570) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut och efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatta ryska MMK Group kommissionens tillvägagångssätt som tillämpades enligt artikel 2.9 i grundförordningen. Tillverkaren påstod att detta stred mot artikel 2.9 i grundförordningen i sig, och utgjorde ett uppenbart fel i bedömningen. Denne hävdade även att en sådan metod leder till orimligt höga tullar. Utöver detta hävdade den iranska exporterande tillverkaren Mobarakeh Steel Company att denna metod stred mot artikel 1.1 i grundförordningen och rättspraxis för unionens domstolar samt att det hindrar en rättvis jämförelse mellan priserna på de importerade produkttyperna och de i den inhemska industrin. Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter inkom den ryska exporterande tillverkaren PAO Severstal, den iranska exporterande tillverkaren Mobarakeh Steel Company och den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvest med liknande synpunkter. |
| --- | --- |

(570)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut och efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatta ryska MMK Group kommissionens tillvägagångssätt som tillämpades enligt artikel 2.9 i grundförordningen. Tillverkaren påstod att detta stred mot artikel 2.9 i grundförordningen i sig, och utgjorde ett uppenbart fel i bedömningen. Denne hävdade även att en sådan metod leder till orimligt höga tullar. Utöver detta hävdade den iranska exporterande tillverkaren Mobarakeh Steel Company att denna metod stred mot artikel 1.1 i grundförordningen och rättspraxis för unionens domstolar samt att det hindrar en rättvis jämförelse mellan priserna på de importerade produkttyperna och de i den inhemska industrin. Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter inkom den ryska exporterande tillverkaren PAO Severstal, den iranska exporterande tillverkaren Mobarakeh Steel Company och den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvest med liknande synpunkter.

| (571) | Först och främst är syftet med att beräkna en skademarginal att avgöra om det räcker att tillämpa en lägre tullsats (än den som bygger på dumpningsmarginalen) på exportpriset för den dumpade importen för att undanröja den skada som den dumpade importen vållat. Denna bedömning bör grundas på exportpriset vid unionens gräns, vilket anses vara jämförbart med unionsindustrins pris fritt fabrik. När det gäller exportförsäljning via närstående importörer konstrueras exportpriset på grundval av återförsäljningspriset till den första oberoende kunden efter justering i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, vilket är analogt med den metod som använts för beräkningen av dumpningsmarginalen. Eftersom exportpriset är en nödvändig beståndsdel i beräkningen av skademarginalen och eftersom denna artikel är den enda artikel i grundförordningen som ger vägledning om konstruktionen av exportpriset, är det motiverat att tillämpa denna artikel analogt. |
| --- | --- |

(571)

Först och främst är syftet med att beräkna en skademarginal att avgöra om det räcker att tillämpa en lägre tullsats (än den som bygger på dumpningsmarginalen) på exportpriset för den dumpade importen för att undanröja den skada som den dumpade importen vållat. Denna bedömning bör grundas på exportpriset vid unionens gräns, vilket anses vara jämförbart med unionsindustrins pris fritt fabrik. När det gäller exportförsäljning via närstående importörer konstrueras exportpriset på grundval av återförsäljningspriset till den första oberoende kunden efter justering i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, vilket är analogt med den metod som använts för beräkningen av dumpningsmarginalen. Eftersom exportpriset är en nödvändig beståndsdel i beräkningen av skademarginalen och eftersom denna artikel är den enda artikel i grundförordningen som ger vägledning om konstruktionen av exportpriset, är det motiverat att tillämpa denna artikel analogt.

| (572) | För det andra ansåg kommissionen att fastställandet av relevant importpris för beräkning av prisunderskridande och målprisunderskridande inte bör påverkas av huruvida exporten sker till närstående eller oberoende aktörer i unionen. Kommissionens metod garanterar att båda fallen behandlas lika. Med andra ord är syftet med en beräkning av skademarginalen inte att mäta i vilken omfattning försäljningen för närstående importörer vållar unionstillverkarna skada, utan huruvida exporten från de exporterande tillverkarna har en sådan skadevållande verkan genom prisunderskridande och målprisunderskridande gentemot unionstillverkarnas priser. Därför är det pris som ska beaktas priset på den berörda produkten i unionen, och inte priset till vilket importerat material sedan återförsäljs av importerande tillverkare i unionen. |
| --- | --- |

(572)

För det andra ansåg kommissionen att fastställandet av relevant importpris för beräkning av prisunderskridande och målprisunderskridande inte bör påverkas av huruvida exporten sker till närstående eller oberoende aktörer i unionen. Kommissionens metod garanterar att båda fallen behandlas lika. Med andra ord är syftet med en beräkning av skademarginalen inte att mäta i vilken omfattning försäljningen för närstående importörer vållar unionstillverkarna skada, utan huruvida exporten från de exporterande tillverkarna har en sådan skadevållande verkan genom prisunderskridande och målprisunderskridande gentemot unionstillverkarnas priser. Därför är det pris som ska beaktas priset på den berörda produkten i unionen, och inte priset till vilket importerat material sedan återförsäljs av importerande tillverkare i unionen.

| (573) | För det tredje tillämpades artikel 2.9 endast på en liten del av den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvests totala försäljning. I det särskilda utlämnandet för Metinvest anges att artikel 2.9 endast tillämpades med hänsyn till tillverkarens försäljning via närstående handlare i unionen. Dessutom hade artikel 2.9 inte tillämpats för den iranska exporterande tillverkaren Mobarakeh Steel Company i motsats till vad som angetts i det särskilda utlämnandet. |
| --- | --- |

(573)

För det tredje tillämpades artikel 2.9 endast på en liten del av den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvests totala försäljning. I det särskilda utlämnandet för Metinvest anges att artikel 2.9 endast tillämpades med hänsyn till tillverkarens försäljning via närstående handlare i unionen. Dessutom hade artikel 2.9 inte tillämpats för den iranska exporterande tillverkaren Mobarakeh Steel Company i motsats till vad som angetts i det särskilda utlämnandet.

| (574) | Följaktligen ansåg kommissionen att den metod som använts var riktig och avvisade dessa påståenden. |
| --- | --- |

(574)

Följaktligen ansåg kommissionen att den metod som använts var riktig och avvisade dessa påståenden.

7.1.3   Nivån på kostnader efter import

Nivån på kostnader efter import

| (575) | Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut ifrågasatte två exporterande tillverkare nivån på kostnaderna efter import och hävdade att 7 euro/ton är i underkant. För det första ansåg den ryska exporterande tillverkaren NLMK att beloppet för kostnader efter import bör vara minst 40 euro/ton. För det andra ansåg den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvest att det bör bara minst 9,44 euro/ton, vilket påstås utgöra det vägda genomsnittet för kostnader efter import för den ukrainska exporterande tillverkarens fyra närstående enheter i unionen. Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade även den brasilianska exporterande tillverkaren att kostnaderna efter importen var i underkant och att de baserades på selektiva uppgifter. |
| --- | --- |

(575)

Efter det att informationsdokumentet hade sänts ut ifrågasatte två exporterande tillverkare nivån på kostnaderna efter import och hävdade att 7 euro/ton är i underkant. För det första ansåg den ryska exporterande tillverkaren NLMK att beloppet för kostnader efter import bör vara minst 40 euro/ton. För det andra ansåg den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvest att det bör bara minst 9,44 euro/ton, vilket påstås utgöra det vägda genomsnittet för kostnader efter import för den ukrainska exporterande tillverkarens fyra närstående enheter i unionen. Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade även den brasilianska exporterande tillverkaren att kostnaderna efter importen var i underkant och att de baserades på selektiva uppgifter.

| (576) | Kommissionen avvisade dessa påståenden. Den fastställde kostnaderna efter import på grundval av analysen av de kontrollerade uppgifterna från den enda icke-närstående importören som gav sig till känna. Den brasilianska exporterande tillverkaren Usiminas tillhandahöll inte heller ytterligare belägg för sin motivering till varför de bedömde att kostnaderna efter import var i underkant. |
| --- | --- |

(576)

Kommissionen avvisade dessa påståenden. Den fastställde kostnaderna efter import på grundval av analysen av de kontrollerade uppgifterna från den enda icke-närstående importören som gav sig till känna. Den brasilianska exporterande tillverkaren Usiminas tillhandahöll inte heller ytterligare belägg för sin motivering till varför de bedömde att kostnaderna efter import var i underkant.

7.1.4   Övriga kommentarer efter det slutliga utlämnandet av uppgifter

Övriga kommentarer efter det slutliga utlämnandet av uppgifter

| (577) | Den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvest hävdade att det krävdes en viktig justering för de fysiska egenskaperna efter det att informationsdokumentet hade sänts ut. Tillverkaren upprepade sin begäran efter det slutliga utlämnandet av uppgifter. Tillverkaren ansåg särskilt att de flesta rullar som tillverkas i Metinvests anläggningar väger 8 och 12 ton, medan industristandarden i unionen snarare är 24 ton. Detta faktum utlöste viktiga och naturliga prissänkningar för Metinvest under förhandlingarna där de inkom med bevisning och där de nu begärde en justering. |
| --- | --- |

(577)

Den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvest hävdade att det krävdes en viktig justering för de fysiska egenskaperna efter det att informationsdokumentet hade sänts ut. Tillverkaren upprepade sin begäran efter det slutliga utlämnandet av uppgifter. Tillverkaren ansåg särskilt att de flesta rullar som tillverkas i Metinvests anläggningar väger 8 och 12 ton, medan industristandarden i unionen snarare är 24 ton. Detta faktum utlöste viktiga och naturliga prissänkningar för Metinvest under förhandlingarna där de inkom med bevisning och där de nu begärde en justering.

| (578) | Kommissionen avvisade detta påstående av följande skäl. Kontroller på plats genomfördes på Metinvests relevanta tillverkningsanläggningar under perioden 17–25 november 2016 och 25–27 januari 2017. Detta påstående gjordes aldrig under kontrollbesöken och styrktes inte heller. Påståendet om skillnader i fysiska egenskaper inkom därför för sent eftersom det gjordes efter det slutliga utlämnandet av informationsdokumentet (den 2 maj 2017). Det kunde inte heller kopplas till någon kontrollerad bevisning. Därmed kunde det inte kontrolleras. De olika produkternas särskilda egenskaper återspeglas i produktkontrollnumren som används för att rapportera försäljning och kostnader vid undersökningens inledande. Om Metinvest skulle ha haft problem med att inrätta de olika produkttyperna (konstruktion av produktkontrollnumren) skulle detta påstående ha lyfts fram i början av undersökningen. Utöver detta bör det noteras att mer än 99 % av samtliga produkttyper som såldes av den ukrainska exporterande tillverkaren i unionen även tillverkades och såldes av unionstillverkare. Därför kan detta påstående inte godtas. |
| --- | --- |

(578)

Kommissionen avvisade detta påstående av följande skäl. Kontroller på plats genomfördes på Metinvests relevanta tillverkningsanläggningar under perioden 17–25 november 2016 och 25–27 januari 2017. Detta påstående gjordes aldrig under kontrollbesöken och styrktes inte heller. Påståendet om skillnader i fysiska egenskaper inkom därför för sent eftersom det gjordes efter det slutliga utlämnandet av informationsdokumentet (den 2 maj 2017). Det kunde inte heller kopplas till någon kontrollerad bevisning. Därmed kunde det inte kontrolleras. De olika produkternas särskilda egenskaper återspeglas i produktkontrollnumren som används för att rapportera försäljning och kostnader vid undersökningens inledande. Om Metinvest skulle ha haft problem med att inrätta de olika produkttyperna (konstruktion av produktkontrollnumren) skulle detta påstående ha lyfts fram i början av undersökningen. Utöver detta bör det noteras att mer än 99 % av samtliga produkttyper som såldes av den ukrainska exporterande tillverkaren i unionen även tillverkades och såldes av unionstillverkare. Därför kan detta påstående inte godtas.

| (579) | Den iranska exporterande tillverkaren Mobarakeh Steel Company begärde att kommissionen skulle utelämna vissa produkttyper (de produktkontrollnummer som hör till grupp 13) från beräkningen av skademarginalen, eftersom dessa produkttyper utgör en resterande grupp av produkttyper där samtliga stålsorter som inte identifieras med siffrorna 01–12 hamnar. Detta innebär att denna resterande grupp innehåller många olika produkttyper. |
| --- | --- |

(579)

Den iranska exporterande tillverkaren Mobarakeh Steel Company begärde att kommissionen skulle utelämna vissa produkttyper (de produktkontrollnummer som hör till grupp 13) från beräkningen av skademarginalen, eftersom dessa produkttyper utgör en resterande grupp av produkttyper där samtliga stålsorter som inte identifieras med siffrorna 01–12 hamnar. Detta innebär att denna resterande grupp innehåller många olika produkttyper.

| (580) | Kommissionen ansåg att den berörda produkten, oavsett om den hör till grupp 13 eller inte, är samtliga valsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen (varmvalsad platta), varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag. Produktdefinitionen omfattar följaktligen en väldefinierad produkt. Det konstaterades även att samtliga typer av den berörda produkten har två huvudsakliga användningsområden, vilket anges i skäl (41). |
| --- | --- |

(580)

Kommissionen ansåg att den berörda produkten, oavsett om den hör till grupp 13 eller inte, är samtliga valsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen (varmvalsad platta), varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag. Produktdefinitionen omfattar följaktligen en väldefinierad produkt. Det konstaterades även att samtliga typer av den berörda produkten har två huvudsakliga användningsområden, vilket anges i skäl (41).

7.1.5   Slutgiltiga skademarginaler

Slutgiltiga skademarginaler

| (581) | På grund av avsaknad av ytterligare synpunkter på nivån för undanröjande av skada ser de slutgiltiga skademarginalerna ut enligt följande:







  Land | Företag | Skademarginal |
| --- | --- | --- | --- |
| Brasilien | ArcelorMittal Brasil SA och Aperam Inox América do Sul SA. | 20,2 % |
| | Companhia Siderúrgica Nacional | 15,7 % |
| | Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA. | 17,5 % |
| Iran | Mobarakeh Steel Company | 34,0 % |
| Ryssland | Novolipetsk Steel | 26,1 % |
| | Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK) | 44,0 % |
| | PAO Severstal | 42,4 % |
| Ukraina | Metinvest Group | 35,5 % |

(581)

På grund av avsaknad av ytterligare synpunkter på nivån för undanröjande av skada ser de slutgiltiga skademarginalerna ut enligt följande:

Land

Företag

Skademarginal

Brasilien

ArcelorMittal Brasil SA och Aperam Inox América do Sul SA.

20,2 %

Companhia Siderúrgica Nacional

15,7 %

Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA.

17,5 %

Iran

Mobarakeh Steel Company

34,0 %

Ryssland

Novolipetsk Steel

26,1 %

Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK)

44,0 %

PAO Severstal

42,4 %

Ukraina

Metinvest Group

35,5 %

7.2   Slutgiltiga åtgärder

Slutgiltiga åtgärder

| (582) | Med hänsyn till kommissionens slutgiltiga slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör antidumpningsåtgärder införas för att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada av den dumpade importen. |
| --- | --- |

(582)

Med hänsyn till kommissionens slutgiltiga slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör antidumpningsåtgärder införas för att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada av den dumpade importen.

| (583) | Antidumpningsåtgärder kan anta olika former. Kommissionen har stor valfrihet när det gäller att välja åtgärdernas form, men ändamålet förblir att neutralisera effekterna av den skadevållande dumpningen. En värdetull på mellan 5,3 % och 33 % fastställdes i enlighet med regeln om lägsta tull enligt följande:









  Land | Företag | Dumpningsmarginal | Skademarginal | Antidumpningsvärdetull |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasilien | ArcelorMittal Brasil SA och Aperam Inox América do Sul SA. | 16,3 % | 20,2 % | 16,3 % |
| | Companhia Siderúrgica Nacional | 73,0 % | 15,7 % | 15,7 % |
| | Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA. | 65,9 % | 17,5 % | 17,5 % |
| Iran | Mobarakeh Steel Company | 17,9 % | 34,0 % | 17,9 % |
| Ryssland | Novolipetsk Steel | 15,0 % | 26,1 % | 15,0 % |
| | Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK) | 33,0 % | 44,0 % | 33,0 % |
| | PAO Severstal | 5,3 % | 42,4 % | 5,3 % |
| Ukraina | Metinvest Group | 19,4 % | 35,2 % | 19,4 % |

(583)

Antidumpningsåtgärder kan anta olika former. Kommissionen har stor valfrihet när det gäller att välja åtgärdernas form, men ändamålet förblir att neutralisera effekterna av den skadevållande dumpningen. En värdetull på mellan 5,3 % och 33 % fastställdes i enlighet med regeln om lägsta tull enligt följande:

Land

Företag

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Antidumpningsvärdetull

Brasilien

ArcelorMittal Brasil SA och Aperam Inox América do Sul SA.

16,3 %

20,2 %

16,3 %

16,3 %

Companhia Siderúrgica Nacional

73,0 %

15,7 %

15,7 %

15,7 %

Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA.

65,9 %

17,5 %

17,5 %

17,5 %

Iran

Mobarakeh Steel Company

17,9 %

34,0 %

17,9 %

17,9 %

Ryssland

Novolipetsk Steel

15,0 %

26,1 %

15,0 %

15,0 %

Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK)

33,0 %

44,0 %

33,0 %

33,0 %

PAO Severstal

5,3 %

42,4 %

5,3 %

5,3 %

Ukraina

Metinvest Group

19,4 %

35,2 %

19,4 %

19,4 %

| (584) | Såsom anges i skäl (546) ovan är det lämpligt att ändra åtgärdens form. Mot bakgrund av ärendets specifika uppgifter ansåg kommissionen att en värdetull som begränsas av ett minimiimportpris och beaktar ökningen av råvarupriserna efter undersökningsperioden skulle vara den lämpligaste åtgärdsformen i förevarande fall.






  — | Å ena sidan skulle en värdetull som begränsas av ett minimiimportpris kunna möjliggöra för unionstillverkarna att återhämta sig från effekterna av skadevållande dumpning. Att ange en begränsning genom ett effektivt minimiimportpris skulle fungera som ett skyddsnät och låta tillverkarna uppnå en hållbar lönsamhet. |
| --- | --- | --- |

(584)

Såsom anges i skäl (546) ovan är det lämpligt att ändra åtgärdens form. Mot bakgrund av ärendets specifika uppgifter ansåg kommissionen att en värdetull som begränsas av ett minimiimportpris och beaktar ökningen av råvarupriserna efter undersökningsperioden skulle vara den lämpligaste åtgärdsformen i förevarande fall.

—

Å ena sidan skulle en värdetull som begränsas av ett minimiimportpris kunna möjliggöra för unionstillverkarna att återhämta sig från effekterna av skadevållande dumpning. Att ange en begränsning genom ett effektivt minimiimportpris skulle fungera som ett skyddsnät och låta tillverkarna uppnå en hållbar lönsamhet.

| — | Å andra sidan bör införandet av en begränsning genom ett effektivt minimiimportpris även förhindra motsatta effekter av prisökningarna efter undersökningsperioden som skulle kunna påverka användarnas verksamhet negativt. Dessutom skulle det förhindra allvarliga störningar i försörjningen av unionsmarknaden. |
| --- | --- |

—

Å andra sidan bör införandet av en begränsning genom ett effektivt minimiimportpris även förhindra motsatta effekter av prisökningarna efter undersökningsperioden som skulle kunna påverka användarnas verksamhet negativt. Dessutom skulle det förhindra allvarliga störningar i försörjningen av unionsmarknaden.

| (585) | Om importen görs till ett cif-pris vid unionens gräns som lägst motsvarar det fastställda minimiimportpriset, tas ingen tull ut. Om importen sker till ett pris som understiger minimiimportpriset, bör den slutgiltiga tullen motsvara skillnaden mellan det tillämpliga minimipriset och nettopriset fritt unionens gräns, före tull. Under inga omständigheter bör tullen vara högre än de värdetullar som anges i skäl (583) och i artikel 1 i denna förordning. |
| --- | --- |

(585)

Om importen görs till ett cif-pris vid unionens gräns som lägst motsvarar det fastställda minimiimportpriset, tas ingen tull ut. Om importen sker till ett pris som understiger minimiimportpriset, bör den slutgiltiga tullen motsvara skillnaden mellan det tillämpliga minimipriset och nettopriset fritt unionens gräns, före tull. Under inga omständigheter bör tullen vara högre än de värdetullar som anges i skäl (583) och i artikel 1 i denna förordning.

| (586) | Om importen sker till ett pris som understiger minimiimportpriset ska den lägre av skillnaderna mellan det tillämpliga minimipriset och nettopriset fritt unionens gräns, före tull och värdetullsatser som anges i den sista kolumnen i tabellen i skäl (583), betalas. |
| --- | --- |

(586)

Om importen sker till ett pris som understiger minimiimportpriset ska den lägre av skillnaderna mellan det tillämpliga minimipriset och nettopriset fritt unionens gräns, före tull och värdetullsatser som anges i den sista kolumnen i tabellen i skäl (583), betalas.

| (587) | För att minimiimportpriset ska kunna tillämpas på ett effektivt sätt och på grundval av informationen som samlats in under undersökningen beslutade kommissionen att fastställa ett minimiimportpris för samtliga produkttyper av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(587)

För att minimiimportpriset ska kunna tillämpas på ett effektivt sätt och på grundval av informationen som samlats in under undersökningen beslutade kommissionen att fastställa ett minimiimportpris för samtliga produkttyper av den berörda produkten.

| (588) | För att kunna beräkna ett sådant minimiimportpris har följande beaktats:






  — | Först och främst, gällande dumpningsmarginaler och den mängd tullar som krävs för att undanröja den skada som vållats unionsindustrin under undersökningsperioden (det första steget är ett minimiimportpris som endast baseras på uppgifter från undersökningsperioden). |
| --- | --- | --- |

(588)

För att kunna beräkna ett sådant minimiimportpris har följande beaktats:

—

Först och främst, gällande dumpningsmarginaler och den mängd tullar som krävs för att undanröja den skada som vållats unionsindustrin under undersökningsperioden (det första steget är ett minimiimportpris som endast baseras på uppgifter från undersökningsperioden).

| — | Dessutom har ökningen av råvarupriserna efter undersökningsperioden beaktats (det andra steget, ett justerat minimiimportpris). |
| --- | --- |

—

Dessutom har ökningen av råvarupriserna efter undersökningsperioden beaktats (det andra steget, ett justerat minimiimportpris).

| (589) | Ett första steg är att minimiimportpriset baseras på uppgifterna från undersökningsperioden som ska vara det vägda genomsnittliga värdet av följande:






  — | Om tullarna grundar sig på nivån för undanröjande av skada: Tillverkningskostnaden under undersökningsperioden för unionstillverkarna och en vinst (7,9 %) som gäller de båda brasilianska exporterande tillverkarna (CSN och Usiminas) och |
| --- | --- | --- |

(589)

Ett första steg är att minimiimportpriset baseras på uppgifterna från undersökningsperioden som ska vara det vägda genomsnittliga värdet av följande:

—

Om tullarna grundar sig på nivån för undanröjande av skada: Tillverkningskostnaden under undersökningsperioden för unionstillverkarna och en vinst (7,9 %) som gäller de båda brasilianska exporterande tillverkarna (CSN och Usiminas) och

| — | Om tullarna grundar sig på dumpningsmarginalen: Normalvärdet, inklusive transport (för att komma fram till ett cif-pris vid unionens gräns) vilket gäller för samtliga övriga exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

—

Om tullarna grundar sig på dumpningsmarginalen: Normalvärdet, inklusive transport (för att komma fram till ett cif-pris vid unionens gräns) vilket gäller för samtliga övriga exporterande tillverkare.

Kommissionens metod för att beräkna minimiimportpriset i det första steget var identiskt med det som använts i det senaste ärendet gällande kornorienterade stålprodukter (74). Som i alla antidumpningsundersökningar samlade kommissionen in uppgifter för undersökningsperioden, som kontrollerades, för att fastställa normalvärdet per produkttyp och icke-skadevållande riktpriser för unionsindustrin, även det per produkttyp. Riktpriserna för unionsindustrin bestod av produktionskostnaden till vilken en rimlig vinst lades. Minimiimportprisnivån är i första steget direkt baserat på kontrollerade uppgifter för undersökningsperioden. Dessutom beaktades regeln om lägsta tull. Då värdetullarna baserades på dumpningsmarginalen, användes normalvärdena, till vilka transportkostnader lades för att komma fram till ett cif-pris vid unionens gräns, i beräkningen av minimiimportpriset. Då värdetullarna baserades på nivån för undanröjande av skada, användes det icke-skadliga riktpriset för unionsindustrin användes. Minimiimportpriserna beräknades sedan som ett vägt genomsnitt av de normalvärden och icke-skadevållande målpris som använts. Vägningsfaktorn fastställdes på grundval av den del av volymen av importen till unionen från de företag där värdetullen baseras på dumpningsmarginalerna och den del av importvolymen från de företag där värdetullen baseras på nivån för undanröjande av skada. Minimiimportpriset är det vägda genomsnittet av priserna (normalvärde och målpriser) för de olika produkttyperna.

74

| (590) | I det andra steget jämfördes minimiimportpriset med följande:






  — | Försäljningspriset på varmvalsade platta stålprodukter under tiden efter undersökningsperioden på unionsmarknaden. Uppgifter om priserna erhölls från användarna och från unionsindustrin under undersökningen efter utlämnandet av informationsdokumentet, såsom anges i skäl (29). Undersökningen visade i allmänhet att minimiimportpriset baserat på uppgifter från undersökningsperioden var lägre än försäljningspriserna för tiden efter undersökningsperioden, vilket skulle innebära att ingen tull skulle tas ut. Detta undersökningsresultat stöds av synpunkter från unionsindustrin och från flera användare. |
| --- | --- | --- |

(590)

I det andra steget jämfördes minimiimportpriset med följande:

—

Försäljningspriset på varmvalsade platta stålprodukter under tiden efter undersökningsperioden på unionsmarknaden. Uppgifter om priserna erhölls från användarna och från unionsindustrin under undersökningen efter utlämnandet av informationsdokumentet, såsom anges i skäl (29). Undersökningen visade i allmänhet att minimiimportpriset baserat på uppgifter från undersökningsperioden var lägre än försäljningspriserna för tiden efter undersökningsperioden, vilket skulle innebära att ingen tull skulle tas ut. Detta undersökningsresultat stöds av synpunkter från unionsindustrin och från flera användare.

| — | Råvarupriserna på varmvalsade platta stålprodukter (som krävs för tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter) efter undersökningsperioden på unionsmarknaden. I detta avseende hävdade klaganden att ett minimiimportpris som endast baseras på uppgifter från undersökningsperioden var för lågt och skulle därmed vara ineffektivt och olämpligt mot bakgrund att priserna ökade efter undersökningsperioden från de historiskt låga nivåerna som förekom under undersökningsperioden. Dessutom gjorde klaganden gällande att råvarukostnader på marknaden varit märkbart volatila under åren och att råvarupriserna sjönk betydligt under undersökningsperioden (75). Kommissionen granskade råvaruprisernas volatilitet för tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter, särskilt för kokskol och järnmalm. Kommissionen fastställde att särskilt priserna på kokskol hade ökat betydligt efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

—

Råvarupriserna på varmvalsade platta stålprodukter (som krävs för tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter) efter undersökningsperioden på unionsmarknaden. I detta avseende hävdade klaganden att ett minimiimportpris som endast baseras på uppgifter från undersökningsperioden var för lågt och skulle därmed vara ineffektivt och olämpligt mot bakgrund att priserna ökade efter undersökningsperioden från de historiskt låga nivåerna som förekom under undersökningsperioden. Dessutom gjorde klaganden gällande att råvarukostnader på marknaden varit märkbart volatila under åren och att råvarupriserna sjönk betydligt under undersökningsperioden (75). Kommissionen granskade råvaruprisernas volatilitet för tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter, särskilt för kokskol och järnmalm. Kommissionen fastställde att särskilt priserna på kokskol hade ökat betydligt efter undersökningsperioden.

75

| (591) | Mot bakgrund av detta beräknade kommissionen att tillverkningskostnaden för framställning av varmvalsade platta stålprodukter ökade med 116 euro per ton vid jämförelse av tillverkningskostnaden under undersökningsperioden och tillverkningskostnaden under perioden mars–maj 2017.






  — | Om den totala ökningen på 116 euro per ton i tillverkningskostnaden helt och hållet skulle hänföras till den totala kostnadsökningen för råvarorna, skulle detta sannolikt leda till överskattning av prisökningen för råvarors andel av den totala ökningen av tillverkningskostnaden. Det är mer sannolikt att även andra tillverkningskostnader (som kostnader för energi och arbetskraft) ökade. |
| --- | --- | --- |

(591)

Mot bakgrund av detta beräknade kommissionen att tillverkningskostnaden för framställning av varmvalsade platta stålprodukter ökade med 116 euro per ton vid jämförelse av tillverkningskostnaden under undersökningsperioden och tillverkningskostnaden under perioden mars–maj 2017.

—

Om den totala ökningen på 116 euro per ton i tillverkningskostnaden helt och hållet skulle hänföras till den totala kostnadsökningen för råvarorna, skulle detta sannolikt leda till överskattning av prisökningen för råvarors andel av den totala ökningen av tillverkningskostnaden. Det är mer sannolikt att även andra tillverkningskostnader (som kostnader för energi och arbetskraft) ökade.

| — | Om den totala ökningen på 116 euro per ton för tillverkningskostnaden å andra sidan på samma sätt skulle hänföras till samtliga kostnadskomponenter för tillverkningskostnaden, skulle detta innebära att endast 63 euro per ton kunde fördelas på ökningen av kostnaden för råvaror. Detta skulle sannolikt leda till en underskattning av prisökningen för råvarors andel i ökningen av tillverkningskostnaderna eftersom det vanligen antas att ökningen av kostnaderna för råvaror, särskilt för kokskol, har varit den främsta anledningen till ökade tillverkningskostnader efter undersökningsperioden.
  Detta innebär att en tillförlitlig siffra som tar hänsyn till den ökade tillverkningskostnaden till följd av prisökningen på råvaror ligger på mellan 63 euro och 116 euro, vilket ger ett ytterligare belopp på 89,50 euro per ton. |
| --- | --- |

—

Om den totala ökningen på 116 euro per ton för tillverkningskostnaden å andra sidan på samma sätt skulle hänföras till samtliga kostnadskomponenter för tillverkningskostnaden, skulle detta innebära att endast 63 euro per ton kunde fördelas på ökningen av kostnaden för råvaror. Detta skulle sannolikt leda till en underskattning av prisökningen för råvarors andel i ökningen av tillverkningskostnaderna eftersom det vanligen antas att ökningen av kostnaderna för råvaror, särskilt för kokskol, har varit den främsta anledningen till ökade tillverkningskostnader efter undersökningsperioden.

Detta innebär att en tillförlitlig siffra som tar hänsyn till den ökade tillverkningskostnaden till följd av prisökningen på råvaror ligger på mellan 63 euro och 116 euro, vilket ger ett ytterligare belopp på 89,50 euro per ton.

| (592) | Mot bakgrund av denna metod justerades minimiimportpriset baserat på uppgifter från undersökningsperioden med prisökningen för råvaror efter undersökningsperioden och kunde slutligen fastställas till följande nivå:







  De berörda länderna | Produktutbud | Minimiimportpriset
  (euro/ton nettovikt produkt) |
| --- | --- | --- | --- |
| Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina | Alla produkttyper | 472,27 euro |

(592)

Mot bakgrund av denna metod justerades minimiimportpriset baserat på uppgifter från undersökningsperioden med prisökningen för råvaror efter undersökningsperioden och kunde slutligen fastställas till följande nivå:

De berörda länderna

Produktutbud

Minimiimportpriset

(euro/ton nettovikt produkt)

Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina

Alla produkttyper

472,27 euro

| (593) | Klaganden (76) inkom med synpunkter på huruvida åtgärder som minimiimportpriser inte kan betraktas som ett hållbart alternativ i detta ärende:






  — | För det första skulle minimiimportpriset inte bidra till att uppnå de önskade effekterna eftersom de baseras på de ovanligt låga priserna under undersökningsperioden. |
| --- | --- | --- |

(593)

Klaganden (76) inkom med synpunkter på huruvida åtgärder som minimiimportpriser inte kan betraktas som ett hållbart alternativ i detta ärende:

76

—

För det första skulle minimiimportpriset inte bidra till att uppnå de önskade effekterna eftersom de baseras på de ovanligt låga priserna under undersökningsperioden.

| — | För det andra förekommer det prisfluktuationer för viktiga råvaror som används vid framställning av varmvalsade platta stålprodukter. |
| --- | --- |

—

För det andra förekommer det prisfluktuationer för viktiga råvaror som används vid framställning av varmvalsade platta stålprodukter.

| — | För det tredje skiljer sig uppgifterna från den aktuella undersökningen betydligt jämfört med tidigare undersökningar (som undersökningen av kornorienterade stålprodukter från Kina, Japan, Korea, Ryssland och Förenta staterna (77)), där kommissionen införde minimiimportpriser. |
| --- | --- |

—

För det tredje skiljer sig uppgifterna från den aktuella undersökningen betydligt jämfört med tidigare undersökningar (som undersökningen av kornorienterade stålprodukter från Kina, Japan, Korea, Ryssland och Förenta staterna (77)), där kommissionen införde minimiimportpriser.

77

| — | För det fjärde skulle minimiimportpriset som fastställts enligt priserna under undersökningsperioden inte ge några lättnader för industrin även om marknadspriserna på varmvalsade platta stålprodukter skulle sjunka på nytt. |
| --- | --- |

—

För det fjärde skulle minimiimportpriset som fastställts enligt priserna under undersökningsperioden inte ge några lättnader för industrin även om marknadspriserna på varmvalsade platta stålprodukter skulle sjunka på nytt.

| — | För det femte visar erfarenheter från tidigare ärenden där minimiimportpriser införts att de är lätta att kringgå eller absorbera. |
| --- | --- |

—

För det femte visar erfarenheter från tidigare ärenden där minimiimportpriser införts att de är lätta att kringgå eller absorbera.

| — | För det sjätte krävs inga minimiimportpriser i detta ärende med hänsyn till den omfattande outnyttjade kapaciteten i unionen. |
| --- | --- |

—

För det sjätte krävs inga minimiimportpriser i detta ärende med hänsyn till den omfattande outnyttjade kapaciteten i unionen.

| (594) | Kommissionen avvisade dessa påståenden. Kommissionen noterade att klagandens inlaga baserades på en pressartikel (78) som inte speglade de faktiska åtgärderna som kommissionen valt ut som lämpliga. Det stämmer att kommissionen inte införde ett minimiimportpris baserat på priser på varmvalsade platta stålprodukter under undersökningsperioden vilket klaganden beskrivit, utan däremot en värdetull som begränsas av minimiimportpriset som beaktar prisökningen på råvaror efter undersökningsperioden. Kommissionen tillhandahåller särskilt följande observationer som svar på klagandens olika påståenden som anges i skäl (593):






  — | För det första innebär en tull som värdetull begränsad med ett effektivt minimiimportpris att unionstillverkarna kan återhämta sig från effekterna av skadevållande dumpning samtidigt som det blir ett skyddsnät för dem. |
| --- | --- | --- |

(594)

Kommissionen avvisade dessa påståenden. Kommissionen noterade att klagandens inlaga baserades på en pressartikel (78) som inte speglade de faktiska åtgärderna som kommissionen valt ut som lämpliga. Det stämmer att kommissionen inte införde ett minimiimportpris baserat på priser på varmvalsade platta stålprodukter under undersökningsperioden vilket klaganden beskrivit, utan däremot en värdetull som begränsas av minimiimportpriset som beaktar prisökningen på råvaror efter undersökningsperioden. Kommissionen tillhandahåller särskilt följande observationer som svar på klagandens olika påståenden som anges i skäl (593):

78

—

För det första innebär en tull som värdetull begränsad med ett effektivt minimiimportpris att unionstillverkarna kan återhämta sig från effekterna av skadevållande dumpning samtidigt som det blir ett skyddsnät för dem.

| — | För det andra bekräftade kommissionen att det förekommer fluktuationer i priserna på viktiga råvaror som används vid framställning av varmvalsade platta stålprodukter och beaktade därför prisökningen på råvaror efter undersökningsperioden vid beräkning av minimiimportpriset. |
| --- | --- |

—

För det andra bekräftade kommissionen att det förekommer fluktuationer i priserna på viktiga råvaror som används vid framställning av varmvalsade platta stålprodukter och beaktade därför prisökningen på råvaror efter undersökningsperioden vid beräkning av minimiimportpriset.

| — | För det tredje noterade kommissionen att uppgifterna i den aktuella undersökningen inte skiljer sig så mycket från tidigare undersökningar (som undersökningen av kornorienterade stålprodukter från Kina, Japan, Korea, Ryssland och Förenta staterna (79)). Båda dessa ärenden har kännetecknats av betydande prisökningar på den berörda produkten och den likadana produkten efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

—

För det tredje noterade kommissionen att uppgifterna i den aktuella undersökningen inte skiljer sig så mycket från tidigare undersökningar (som undersökningen av kornorienterade stålprodukter från Kina, Japan, Korea, Ryssland och Förenta staterna (79)). Båda dessa ärenden har kännetecknats av betydande prisökningar på den berörda produkten och den likadana produkten efter undersökningsperioden.

79

| — | För det fjärde, när det gäller synpunkten om att minimiimportpriser som fastställts med priserna från undersökningsperioden inte kommer att underlätta för industrin om marknadspriserna på varmvalsade platta stålprodukter sjunker på nytt, upprepade kommissionen att om priserna sjunker under minimiimportpriset kommer värdetullen att öka (upp till minimiimportprisnivån). |
| --- | --- |

—

För det fjärde, när det gäller synpunkten om att minimiimportpriser som fastställts med priserna från undersökningsperioden inte kommer att underlätta för industrin om marknadspriserna på varmvalsade platta stålprodukter sjunker på nytt, upprepade kommissionen att om priserna sjunker under minimiimportpriset kommer värdetullen att öka (upp till minimiimportprisnivån).

| — | För det femte bekräftade kommissionen att det finns en viss risk för absorbering eller kringgående. För att minska risken för kringgående ska därför exporterande tillverkare som vill använda minimiimportpriset kunna visa upp en giltig handelsfaktura för tullmyndigheten i medlemsstaterna. Fakturan ska överensstämma med de krav som anges i bilaga I i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av värdetull för antidumpning för den berörda exporterande tillverkaren i enlighet med artikel 1 i denna förordning. |
| --- | --- |

—

För det femte bekräftade kommissionen att det finns en viss risk för absorbering eller kringgående. För att minska risken för kringgående ska därför exporterande tillverkare som vill använda minimiimportpriset kunna visa upp en giltig handelsfaktura för tullmyndigheten i medlemsstaterna. Fakturan ska överensstämma med de krav som anges i bilaga I i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av värdetull för antidumpning för den berörda exporterande tillverkaren i enlighet med artikel 1 i denna förordning.

| — | För det sjätte påminde kommissionen om att åtgärdernas form har ändrats i enlighet med unionens intresse, för att skapa balans mellan unionstillverkarnas intresse och användarnas intresse i detta särskilda ärende. |
| --- | --- |

—

För det sjätte påminde kommissionen om att åtgärdernas form har ändrats i enlighet med unionens intresse, för att skapa balans mellan unionstillverkarnas intresse och användarnas intresse i detta särskilda ärende.

| (595) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter inkom följande synpunkter från de berörda parterna om den metod som använts för att fastställa minimiimportpriset och dess nivå. |
| --- | --- |

(595)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter inkom följande synpunkter från de berörda parterna om den metod som använts för att fastställa minimiimportpriset och dess nivå.

| (596) | Klaganden gjorde gällande att en tull som baseras på ett minimiimportpris inte är lämplig av följande skäl:






  — | För det första skulle ett sådant minimiimportpris definiera ett referenspris på marknaden och därmed snedvrida marknadsmekanismerna. |
| --- | --- | --- |

(596)

Klaganden gjorde gällande att en tull som baseras på ett minimiimportpris inte är lämplig av följande skäl:

—

För det första skulle ett sådant minimiimportpris definiera ett referenspris på marknaden och därmed snedvrida marknadsmekanismerna.

| — | För det andra utgör råvarorna mer än 50 % av marknaden för varmvalsade platta stålprodukter och är mycket volatila. Ett minimiimportpris är inte lämpligt på en sådan marknad. |
| --- | --- |

—

För det andra utgör råvarorna mer än 50 % av marknaden för varmvalsade platta stålprodukter och är mycket volatila. Ett minimiimportpris är inte lämpligt på en sådan marknad.

| — | För det tredje skulle ett minimiimportpris uppmuntra till export av produkter med ett högre mervärde. |
| --- | --- |

—

För det tredje skulle ett minimiimportpris uppmuntra till export av produkter med ett högre mervärde.

| — | För det fjärde skulle en sådan begränsad tull uppmuntra till import på nivåer under minimiimportpriset vilket därmed skulle gynna de exporterande tillverkarna som dumpat eller underskridit priserna mest. |
| --- | --- |

—

För det fjärde skulle en sådan begränsad tull uppmuntra till import på nivåer under minimiimportpriset vilket därmed skulle gynna de exporterande tillverkarna som dumpat eller underskridit priserna mest.

| — | För det femte kan minimiimportpriser inte förhindra skadevållande dumpning. |
| --- | --- |

—

För det femte kan minimiimportpriser inte förhindra skadevållande dumpning.

| — | För det sjätte påverkar minimiimportpriset även parallellärendet mot kinesiska varmvalsade platta stålprodukter. |
| --- | --- |

—

För det sjätte påverkar minimiimportpriset även parallellärendet mot kinesiska varmvalsade platta stålprodukter.

| (597) | Kommissionen avvisade dessa argument:






  — | För det första påminde kommissionen om vad som redan nämnts i skäl (594) att man inte infört ett minimiimportpris baserat på priserna för varmvalsade platta stålprodukter under undersökningsperioden, utan en värdetull som begränsas av minimiimportpriset. Minimiimportpriset beaktar även de ökade priserna på råvaror efter undersökningsperioden. Kommissionen angav inte något referenspris på marknaden som snedvrider konkurrensen av följande skäl: Införandet av en värdetull med begränsning av minimiimportpriset var inte avsett att fixera priserna på särskilda nivåer, utan snarare, vilket anges i skäl (546), att avlägsna effekterna av skadevållande dumpning och skydda användare från negativa effekter på grund av otillbörliga prisökningar efter undersökningsperioden. Dessutom är minimiimportpriset inget lägsta pris, så exporterande tillverkare kan, om de så önskar, fortfarande sälja till priser under eller över minimiimportpriset. Unionstillverkare, exporterande tillverkare och unionstillverkare kan alltså fortfarande priskonkurrera med varandra, oberoende av det fastställda minimiimportpriset. |
| --- | --- | --- |

(597)

Kommissionen avvisade dessa argument:

—

För det första påminde kommissionen om vad som redan nämnts i skäl (594) att man inte infört ett minimiimportpris baserat på priserna för varmvalsade platta stålprodukter under undersökningsperioden, utan en värdetull som begränsas av minimiimportpriset. Minimiimportpriset beaktar även de ökade priserna på råvaror efter undersökningsperioden. Kommissionen angav inte något referenspris på marknaden som snedvrider konkurrensen av följande skäl: Införandet av en värdetull med begränsning av minimiimportpriset var inte avsett att fixera priserna på särskilda nivåer, utan snarare, vilket anges i skäl (546), att avlägsna effekterna av skadevållande dumpning och skydda användare från negativa effekter på grund av otillbörliga prisökningar efter undersökningsperioden. Dessutom är minimiimportpriset inget lägsta pris, så exporterande tillverkare kan, om de så önskar, fortfarande sälja till priser under eller över minimiimportpriset. Unionstillverkare, exporterande tillverkare och unionstillverkare kan alltså fortfarande priskonkurrera med varandra, oberoende av det fastställda minimiimportpriset.

| — | För det andra bekräftade kommissionen att råvaror står för mer än hälften av kostnaden för varmvalsade platta stålprodukter (se skäl (384)) och att det förekommer prisfluktuationer för viktiga råvaror som används vid framställningen av varmvalsade platta stålprodukter. Av denna särskilda anledning, som anges i skäl (590), beaktade kommissionen prisökningen på råvaror efter undersökningsperioden vid beräkningen av minimiimportpriset. |
| --- | --- |

—

För det andra bekräftade kommissionen att råvaror står för mer än hälften av kostnaden för varmvalsade platta stålprodukter (se skäl (384)) och att det förekommer prisfluktuationer för viktiga råvaror som används vid framställningen av varmvalsade platta stålprodukter. Av denna särskilda anledning, som anges i skäl (590), beaktade kommissionen prisökningen på råvaror efter undersökningsperioden vid beräkningen av minimiimportpriset.

| — | För det tredje skulle olika minimiimportpriser för olika produkttyper innebära mer än 1 000 olika nivåer vilket skulle vara omöjligt att tillämpa. |
| --- | --- |

—

För det tredje skulle olika minimiimportpriser för olika produkttyper innebära mer än 1 000 olika nivåer vilket skulle vara omöjligt att tillämpa.

| — | För det fjärde måste alla exporterande tillverkare betala sin egen värdetull när priset understiger minimiimportpriset, vilket begränsar fortsatt dumpningsverksamhet. |
| --- | --- |

—

För det fjärde måste alla exporterande tillverkare betala sin egen värdetull när priset understiger minimiimportpriset, vilket begränsar fortsatt dumpningsverksamhet.

| — | För det femte fastställs minimiimportpriset till en prisnivå som klart överstiger samtliga exporterande tillverkares priser under undersökningsperioden, som alla låg under 400 euro per ton. |
| --- | --- |

—

För det femte fastställs minimiimportpriset till en prisnivå som klart överstiger samtliga exporterande tillverkares priser under undersökningsperioden, som alla låg under 400 euro per ton.

| — | För det sjätte bekräftade kommissionen i skäl (324) att den aktuella undersökningen omfattar exakt samma berörda produkt och likadana produkt som vid de kinesiska undersökningarna. Såsom anges mer i detalj i skäl (325) omfattar den aktuella undersökningen och de kinesiska undersökningarna inte samma perioder för undersökning av trender för skador och orsakssamband. Även om det finns en sex månader lång överlappning mellan undersökningsperioderna för de två undersökningarna (perioden 1 juli 2015–31 december 2015), grundades fastställandet av dumpning och skada på en undersökningsperiod och en skadeundersökningsperiod som skilde sig åt mellan den nu aktuella undersökningen gällande Kina och undersökningen avseende de fem länderna, och som redan fastställts i enlighet med de relevanta bestämmelserna i grundförordningen och meddelats i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen använde inte en dubbel standard eftersom de båda undersökningarna var av så olika karaktär. |
| --- | --- |

—

För det sjätte bekräftade kommissionen i skäl (324) att den aktuella undersökningen omfattar exakt samma berörda produkt och likadana produkt som vid de kinesiska undersökningarna. Såsom anges mer i detalj i skäl (325) omfattar den aktuella undersökningen och de kinesiska undersökningarna inte samma perioder för undersökning av trender för skador och orsakssamband. Även om det finns en sex månader lång överlappning mellan undersökningsperioderna för de två undersökningarna (perioden 1 juli 2015–31 december 2015), grundades fastställandet av dumpning och skada på en undersökningsperiod och en skadeundersökningsperiod som skilde sig åt mellan den nu aktuella undersökningen gällande Kina och undersökningen avseende de fem länderna, och som redan fastställts i enlighet med de relevanta bestämmelserna i grundförordningen och meddelats i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen använde inte en dubbel standard eftersom de båda undersökningarna var av så olika karaktär.

| (598) | Klaganden gjorde också gällande att ett minimiimportpris skulle strida mot EU:s och WTO:s princip att antidumpningstullar ska införas på landsspecifika grunder och, där så är möjligt, på exportörspecifika grunder. |
| --- | --- |

(598)

Klaganden gjorde också gällande att ett minimiimportpris skulle strida mot EU:s och WTO:s princip att antidumpningstullar ska införas på landsspecifika grunder och, där så är möjligt, på exportörspecifika grunder.

| (599) | Vad gäller påståendet att inga individuella tullar tillämpas på varje exporterande tillverkare, hänvisas till skäl (585) och (586) som beskriver den metod enligt vilken individuella tullar tillämpas om värdetull ska betalas. Kommissionen hade följaktligen enligt artikel 6.10 i WTO:s antidumpningsavtal fastställt en individuell marginal för varje känd exporterande tillverkare av den undersökta produkten. |
| --- | --- |

(599)

Vad gäller påståendet att inga individuella tullar tillämpas på varje exporterande tillverkare, hänvisas till skäl (585) och (586) som beskriver den metod enligt vilken individuella tullar tillämpas om värdetull ska betalas. Kommissionen hade följaktligen enligt artikel 6.10 i WTO:s antidumpningsavtal fastställt en individuell marginal för varje känd exporterande tillverkare av den undersökta produkten.

| (600) | Den ryska exporterande tillverkaren PAO Severstal begärde följande:






  — | Det specifika minimiimportpriset för det enskilda företaget ska fastställas och tillämpas som en antidumpningsåtgärd, baserat på det icke-dumpade exportpriset från den aktuella undersökningen. |
| --- | --- | --- |

(600)

Den ryska exporterande tillverkaren PAO Severstal begärde följande:

—

Det specifika minimiimportpriset för det enskilda företaget ska fastställas och tillämpas som en antidumpningsåtgärd, baserat på det icke-dumpade exportpriset från den aktuella undersökningen.

| — | Om kommissionen skulle bibehålla sin metod för ett minimiimportpris för samtliga exporterande tillverkare skulle det alternativt kunna finnas en prisskillnad mellan produkttyperna av varmvalsade platta stålprodukter beroende på om det är ringar eller rullar eller inte. Det påstods att produkttyperna av varmvalsade platta stålprodukter som inte är ringar eller rullar är minst 15 euro dyrare per ton på grund av ytterligare bearbetningskostnader för skärningsprocesserna. Tillverkaren bad därför kommissionen att räkna om de två olika minimiimportpriserna (ett för produkttyperna i ringar eller rullar, och ett för produkttyper som inte är i ringar eller rullar). |
| --- | --- |

—

Om kommissionen skulle bibehålla sin metod för ett minimiimportpris för samtliga exporterande tillverkare skulle det alternativt kunna finnas en prisskillnad mellan produkttyperna av varmvalsade platta stålprodukter beroende på om det är ringar eller rullar eller inte. Det påstods att produkttyperna av varmvalsade platta stålprodukter som inte är ringar eller rullar är minst 15 euro dyrare per ton på grund av ytterligare bearbetningskostnader för skärningsprocesserna. Tillverkaren bad därför kommissionen att räkna om de två olika minimiimportpriserna (ett för produkttyperna i ringar eller rullar, och ett för produkttyper som inte är i ringar eller rullar).

| (601) | Kommissionen avvisade den ryska exporterande tillverkarens båda påståenden.






  — | Kommissionen höll fast vid att metoden som använts är giltig. I detta avseende hänvisade kommissionen till det faktum att denna metod, inklusive sammanslagningen av olika exporterande tillverkare, exempelvis redan användes i andra nyligen genomförda undersökningar, som undersökningen om kornorienterade stålprodukter från Kina, Japan, Korea, Ryssland och Förenta staterna (80). Om ett enskilt företags specifika minimiimportpris skulle behöva beräknas skulle detta innebära att minst åtta olika minimiimportpriser behöver räknas om på nytt. Detta skulle leda till att den administrativa bördan multipliceras, särskilt för tullmyndigheterna. |
| --- | --- | --- |

(601)

Kommissionen avvisade den ryska exporterande tillverkarens båda påståenden.

—

Kommissionen höll fast vid att metoden som använts är giltig. I detta avseende hänvisade kommissionen till det faktum att denna metod, inklusive sammanslagningen av olika exporterande tillverkare, exempelvis redan användes i andra nyligen genomförda undersökningar, som undersökningen om kornorienterade stålprodukter från Kina, Japan, Korea, Ryssland och Förenta staterna (80). Om ett enskilt företags specifika minimiimportpris skulle behöva beräknas skulle detta innebära att minst åtta olika minimiimportpriser behöver räknas om på nytt. Detta skulle leda till att den administrativa bördan multipliceras, särskilt för tullmyndigheterna.

80

| — | Oavsett om den berörda produkten består av ringar eller rullar eller ej ska varje exporterande tillverkare betala sin egen värdetull när priset (dvs. priset för den berörda produkten oavsett om den består av ringar eller rullar eller ej) är lägre än minimiimportpriset, även om kommissionen bekräftade att denna värdetull då skulle begränsas av minimiimportpriset. Minimiimportpriset som sådant baseras på en blandning av olika produkttyper, oavsett om de exempelvis är hela eller kapade. |
| --- | --- |

—

Oavsett om den berörda produkten består av ringar eller rullar eller ej ska varje exporterande tillverkare betala sin egen värdetull när priset (dvs. priset för den berörda produkten oavsett om den består av ringar eller rullar eller ej) är lägre än minimiimportpriset, även om kommissionen bekräftade att denna värdetull då skulle begränsas av minimiimportpriset. Minimiimportpriset som sådant baseras på en blandning av olika produkttyper, oavsett om de exempelvis är hela eller kapade.

| (602) | Den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvest välkomnade kommissionens beslut att begränsa antidumpningstullen till minimiimportprisnivå, som en åtgärd som inte snedvrider handeln lika mycket som antidumpningsvärdetullar. Tillverkaren gjorde emellertid gällande att det minimiimportpris som beräknats av kommissionen var alldeles för högt av följande skäl: Kommissionen överskattade prisökningen på råvaror, eftersom den beaktade beräkningarna under perioden mars–maj 2017 som kännetecknades av betydande prisfluktuationer, särskilt när det gällde kokskol. Den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvests egen metod gjorde gällande att ett maxvärde för nästa steg i justeringen av minimiimportpriset motsvarande en förändring av priserna på viktiga råvaror mellan undersökningsperioden och tiden efter undersökningsperioden (1 juli 2016–31 mars 2017) är 58 euro per ton och inte 89,5 euro per ton. Därför bad tillverkaren kommissionen att räkna om minimiimportpriset. |
| --- | --- |

(602)

Den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvest välkomnade kommissionens beslut att begränsa antidumpningstullen till minimiimportprisnivå, som en åtgärd som inte snedvrider handeln lika mycket som antidumpningsvärdetullar. Tillverkaren gjorde emellertid gällande att det minimiimportpris som beräknats av kommissionen var alldeles för högt av följande skäl: Kommissionen överskattade prisökningen på råvaror, eftersom den beaktade beräkningarna under perioden mars–maj 2017 som kännetecknades av betydande prisfluktuationer, särskilt när det gällde kokskol. Den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvests egen metod gjorde gällande att ett maxvärde för nästa steg i justeringen av minimiimportpriset motsvarande en förändring av priserna på viktiga råvaror mellan undersökningsperioden och tiden efter undersökningsperioden (1 juli 2016–31 mars 2017) är 58 euro per ton och inte 89,5 euro per ton. Därför bad tillverkaren kommissionen att räkna om minimiimportpriset.

| (603) | Kommissionen avvisade Metinvests begäran av följande skäl: För det första behövde kommissionen beräkna ett minimiimportpris med beaktande av att priserna på råvaror för framställning av varmvalsade platta stålprodukter kännetecknas av sin volatilitet och till och med skulle kunna bli ännu högre än prisnivåerna under perioden mars–maj 2017 på ett sådant sätt att man samtidigt kunde undvika effekten av den skadevållande dumpningen och skydda användare från möjliga negativa effekter på grund av otillbörliga prisökningar efter undersökningsperioden. För det andra har metoden som användes av Metinvest och som ledde till en prisförändring på viktiga råvaror (järnmalm och kokskol) fördelen av att vara enkel, men den tar dock inte hänsyn till andra råvaror som används vid framställningen av varmvalsade platta stålprodukter t.ex. skrot. Dessutom använder vissa mer eller mindre skrot (eller annan råvara) vilket skulle vara svårt att kvantifiera på ett korrekt sätt. Kommissionen skulle i sådana fall få en svår uppgift för att fastställa en genomsnittlig andel av samtliga råvaror som krävs för att framställa ett ton varmvalsade platta stålprodukter över hela världen. |
| --- | --- |

(603)

Kommissionen avvisade Metinvests begäran av följande skäl: För det första behövde kommissionen beräkna ett minimiimportpris med beaktande av att priserna på råvaror för framställning av varmvalsade platta stålprodukter kännetecknas av sin volatilitet och till och med skulle kunna bli ännu högre än prisnivåerna under perioden mars–maj 2017 på ett sådant sätt att man samtidigt kunde undvika effekten av den skadevållande dumpningen och skydda användare från möjliga negativa effekter på grund av otillbörliga prisökningar efter undersökningsperioden. För det andra har metoden som användes av Metinvest och som ledde till en prisförändring på viktiga råvaror (järnmalm och kokskol) fördelen av att vara enkel, men den tar dock inte hänsyn till andra råvaror som används vid framställningen av varmvalsade platta stålprodukter t.ex. skrot. Dessutom använder vissa mer eller mindre skrot (eller annan råvara) vilket skulle vara svårt att kvantifiera på ett korrekt sätt. Kommissionen skulle i sådana fall få en svår uppgift för att fastställa en genomsnittlig andel av samtliga råvaror som krävs för att framställa ett ton varmvalsade platta stålprodukter över hela världen.

| (604) | Den ryska exporterande tillverkaren NLMK kommenterade att kommissionen misslyckats med att på ett korrekt sätt offentliggöra fastställandet av minimiimportpriset för varje exporterande tillverkare, särskilt transportkostnaderna. Dessutom var omfattningen av den justering för ”transport” i normalvärdet för att fastställa NLMK:s företagsspecifika minimiimportpris som sedan lades ihop med övriga värden inte tydlig och kunde även omfatta andra kostnader som inte skulle räknas in. |
| --- | --- |

(604)

Den ryska exporterande tillverkaren NLMK kommenterade att kommissionen misslyckats med att på ett korrekt sätt offentliggöra fastställandet av minimiimportpriset för varje exporterande tillverkare, särskilt transportkostnaderna. Dessutom var omfattningen av den justering för ”transport” i normalvärdet för att fastställa NLMK:s företagsspecifika minimiimportpris som sedan lades ihop med övriga värden inte tydlig och kunde även omfatta andra kostnader som inte skulle räknas in.

| (605) | Kommissionen förtydligade att transportkostnaderna som lades till normalvärdet för att komma fram till ett cif-pris vid unionens gräns för NLMK (och för övriga exporterande tillverkare) var de som NLMK rapporterat om och som kontrollerats vid undersökningen på plats. Detta faktum stöds även av att NLMK:s beräkning för att komma fram till ett cif-pris mot bakgrund av tillverkarens egna transportkostnader liknar kommissionens beräkningar. Kommissionen gjorde därför ingen artificiell höjning av det fastställda minimiimportpriset varken för NLMK, eller för andra exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(605)

Kommissionen förtydligade att transportkostnaderna som lades till normalvärdet för att komma fram till ett cif-pris vid unionens gräns för NLMK (och för övriga exporterande tillverkare) var de som NLMK rapporterat om och som kontrollerats vid undersökningen på plats. Detta faktum stöds även av att NLMK:s beräkning för att komma fram till ett cif-pris mot bakgrund av tillverkarens egna transportkostnader liknar kommissionens beräkningar. Kommissionen gjorde därför ingen artificiell höjning av det fastställda minimiimportpriset varken för NLMK, eller för andra exporterande tillverkare.

| (606) | Den brasilianska exporterande tillverkaren CSN och det närstående företaget Lusosider välkomnade kommissionens förslag till ett minimiimportpris för att kunna uppnå balans mellan användarnas intressen och unionsindustrins intressen. De hävdade emellertid att importen som gjorts av ArcelorMittal Group från dess brasilianska dotterbolag skulle exkluderas i steg 1 av beräkningarna. Dessutom ansåg de att kommissionen skulle minimera den artificiella effekten av exceptionella prisökningar på råvaror vid beräkningen av minimiimportpriset antingen genom att begränsa ovanliga fluktuationer mot bakgrund av uppgifter om historiska prisrörelser, eller genom att använda den senaste perioden som riktmärke för att beräkna kostnadsökningen. CSN gjorde gällande att maxvärdet för det andra steget i justeringen av minimiimportpriset motsvarande en förändring i de begränsade priserna på viktiga råvaror mellan undersökningsperioden och perioden mars–maj 2017 är 68,82 euro per ton och inte 89,5 euro per ton. Om en jämförelse skulle göras mellan den genomsnittliga kostnaden för råvaror mellan undersökningsperioden och perioden juni–juli 2017 kan förändringen inte överstiga 71,62 euro per ton. Därför bad tillverkaren kommissionen att räkna om minimiimportpriset. |
| --- | --- |

(606)

Den brasilianska exporterande tillverkaren CSN och det närstående företaget Lusosider välkomnade kommissionens förslag till ett minimiimportpris för att kunna uppnå balans mellan användarnas intressen och unionsindustrins intressen. De hävdade emellertid att importen som gjorts av ArcelorMittal Group från dess brasilianska dotterbolag skulle exkluderas i steg 1 av beräkningarna. Dessutom ansåg de att kommissionen skulle minimera den artificiella effekten av exceptionella prisökningar på råvaror vid beräkningen av minimiimportpriset antingen genom att begränsa ovanliga fluktuationer mot bakgrund av uppgifter om historiska prisrörelser, eller genom att använda den senaste perioden som riktmärke för att beräkna kostnadsökningen. CSN gjorde gällande att maxvärdet för det andra steget i justeringen av minimiimportpriset motsvarande en förändring i de begränsade priserna på viktiga råvaror mellan undersökningsperioden och perioden mars–maj 2017 är 68,82 euro per ton och inte 89,5 euro per ton. Om en jämförelse skulle göras mellan den genomsnittliga kostnaden för råvaror mellan undersökningsperioden och perioden juni–juli 2017 kan förändringen inte överstiga 71,62 euro per ton. Därför bad tillverkaren kommissionen att räkna om minimiimportpriset.

| (607) | Den brasilianska exporterande tillverkarens påståenden avvisades. För det första dumpades importen från ArcelorMittal i Brasilien på unionsmarknaden vilket skapade en liknande situation som för de andra exporterande tillverkarna och den bör därmed bedömas på samma sätt. För det andra påpekade kommissionen att ett minimiimportpris skulle beräknas på ett sådant sätt att det samtidigt undanröjde effekterna av den skadevållande dumpningen och för att skydda användare från eventuella skadliga effekter på grund av otillbörliga prisökningar efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(607)

Den brasilianska exporterande tillverkarens påståenden avvisades. För det första dumpades importen från ArcelorMittal i Brasilien på unionsmarknaden vilket skapade en liknande situation som för de andra exporterande tillverkarna och den bör därmed bedömas på samma sätt. För det andra påpekade kommissionen att ett minimiimportpris skulle beräknas på ett sådant sätt att det samtidigt undanröjde effekterna av den skadevållande dumpningen och för att skydda användare från eventuella skadliga effekter på grund av otillbörliga prisökningar efter undersökningsperioden.

| (608) | Konsortiet ansåg att metoden som kommissionen använde bör ses över, även med beaktande av pristopparna på råvaror under perioden mars–maj 2017, och att priset ska beräknas med en annan metod. Kommissionen ansåg att den metod som använts är giltig. Även om det skulle vara så att det förekom pristoppar på råvaror under perioden mars–maj 2017 noterade kommissionen också, såsom anges i skäl (591), att den beräknade ökningen på 116 euro per ton för tillverkningskostnader inte till fullo kunde motiveras i den totala kostnadsökningen för råvaror. |
| --- | --- |

(608)

Konsortiet ansåg att metoden som kommissionen använde bör ses över, även med beaktande av pristopparna på råvaror under perioden mars–maj 2017, och att priset ska beräknas med en annan metod. Kommissionen ansåg att den metod som använts är giltig. Även om det skulle vara så att det förekom pristoppar på råvaror under perioden mars–maj 2017 noterade kommissionen också, såsom anges i skäl (591), att den beräknade ökningen på 116 euro per ton för tillverkningskostnader inte till fullo kunde motiveras i den totala kostnadsökningen för råvaror.

| (609) | Dessutom bad konsortiet kommissionen att ange ett minimiimportpris på nivån 420–430 euro per ton baserat på sin egen metod. Metoden baserades på konstruerade priser under en längre period (sedan 2013) och på grundval av uppgifter från flera olika källor och vissa antaganden som att unionsindustrin säljer varor till ett högt pris på 25–30 euro per ton. I detta avseende noterade kommissionen att metoden varken beaktade de exporterande tillverkarnas eller unionstillverkarnas kostnader och priser under undersökningsperioden eller dumpnings- och skademarginalerna som påträffats i undersökningen. Det föreslagna minimiimportpriset uppfyller därför inte kraven i artikel 9.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(609)

Dessutom bad konsortiet kommissionen att ange ett minimiimportpris på nivån 420–430 euro per ton baserat på sin egen metod. Metoden baserades på konstruerade priser under en längre period (sedan 2013) och på grundval av uppgifter från flera olika källor och vissa antaganden som att unionsindustrin säljer varor till ett högt pris på 25–30 euro per ton. I detta avseende noterade kommissionen att metoden varken beaktade de exporterande tillverkarnas eller unionstillverkarnas kostnader och priser under undersökningsperioden eller dumpnings- och skademarginalerna som påträffats i undersökningen. Det föreslagna minimiimportpriset uppfyller därför inte kraven i artikel 9.4 i grundförordningen.

| (610) | Såsom anges i skäl (36), lyfte den iranska exporterande tillverkaren frågan om ett skrivfel i dumpningsberäkningen när denne hördes den 3 augusti. Den exporterande tillverkaren förklarade att vissa värden avrundats felaktigt, troligen på grund av dess längd. |
| --- | --- |

(610)

Såsom anges i skäl (36), lyfte den iranska exporterande tillverkaren frågan om ett skrivfel i dumpningsberäkningen när denne hördes den 3 augusti. Den exporterande tillverkaren förklarade att vissa värden avrundats felaktigt, troligen på grund av dess längd.

| (611) | Kommissionen analyserade detta påstående och drog slutsatsen att det hade funnits ett skrivfel i den iranska exporterande tillverkarens dumpningsberäkning, som korrigerades. Dumpningsberäkningen och minimiimportpriset fick räknas om, varvid resultat blev det följande: den justerade dumpningsmarginalen och antidumpningstullsatsen för Mobarakeh Steel Company uppgick till 17,9 % och därmed uppgår det justerade minimiimportpriset till 468,49 euro per ton inklusive justering för ökningen av råvarupriset. |
| --- | --- |

(611)

Kommissionen analyserade detta påstående och drog slutsatsen att det hade funnits ett skrivfel i den iranska exporterande tillverkarens dumpningsberäkning, som korrigerades. Dumpningsberäkningen och minimiimportpriset fick räknas om, varvid resultat blev det följande: den justerade dumpningsmarginalen och antidumpningstullsatsen för Mobarakeh Steel Company uppgick till 17,9 % och därmed uppgår det justerade minimiimportpriset till 468,49 euro per ton inklusive justering för ökningen av råvarupriset.

| (612) | Alla parter informerades om denna justering genom ett ytterligare slutligt utlämnande av uppgifter den 4 augusti 2017 och ombads att inkomma med synpunkter. |
| --- | --- |

(612)

Alla parter informerades om denna justering genom ett ytterligare slutligt utlämnande av uppgifter den 4 augusti 2017 och ombads att inkomma med synpunkter.

| (613) | Om marknadsförhållandena förändras, innehåller grundförordningen flera alternativ. Om förändringarna är bestående kan en översyn av behovet av fortsatta åtgärder kan begäras enligt artikel 11.3 i grundförordningen. Kommissionen kommer att så snart som möjligt bedöma uppgifterna i en korrekt motiverad begäran för att kunna bibehålla en balanserad skyddsnivå mot skadevållande dumpning. |
| --- | --- |

(613)

Om marknadsförhållandena förändras, innehåller grundförordningen flera alternativ. Om förändringarna är bestående kan en översyn av behovet av fortsatta åtgärder kan begäras enligt artikel 11.3 i grundförordningen. Kommissionen kommer att så snart som möjligt bedöma uppgifterna i en korrekt motiverad begäran för att kunna bibehålla en balanserad skyddsnivå mot skadevållande dumpning.

| (614) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade klaganden att åtgärdens form i praktiken skulle göra det omöjligt att genomföra en sådan översyn. Dessutom skulle resultaten av översynen, även om det genomfördes en mellanliggande översyn, genomföras för sent för att gagna unionsindustrin. |
| --- | --- |

(614)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade klaganden att åtgärdens form i praktiken skulle göra det omöjligt att genomföra en sådan översyn. Dessutom skulle resultaten av översynen, även om det genomfördes en mellanliggande översyn, genomföras för sent för att gagna unionsindustrin.

| (615) | Kommissionen noterade att en sådan mellanliggande översyn kan genomföras så snart som möjligt och vanligen inom ett års tid. |
| --- | --- |

(615)

Kommissionen noterade att en sådan mellanliggande översyn kan genomföras så snart som möjligt och vanligen inom ett års tid.

| (616) | De individuella företagsspecifika antidumpningsåtgärder som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar därför den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa åtgärder är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som är producerad av de rättssubjekt som nämns. Import av den berörda produkten som producerats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av de åtgärder som är tillämpliga för alla övriga företag. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(616)

De individuella företagsspecifika antidumpningsåtgärder som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar därför den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa åtgärder är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som är producerad av de rättssubjekt som nämns. Import av den berörda produkten som producerats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av de åtgärder som är tillämpliga för alla övriga företag. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningsåtgärderna.

| (617) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningsåtgärder tillämpas om det ändrar namnet på enheten eller inrättar en ny tillverknings- eller försäljningsenhet. Denna begäran ska ställas till kommissionen (81). Begäran ska innehålla all relevant information, inklusive följande: ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Kommissionen kommer att uppdatera förteckningen över företag med individuella antidumpningsåtgärder om detta är befogat. |
| --- | --- |

(617)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningsåtgärder tillämpas om det ändrar namnet på enheten eller inrättar en ny tillverknings- eller försäljningsenhet. Denna begäran ska ställas till kommissionen (81). Begäran ska innehålla all relevant information, inklusive följande: ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Kommissionen kommer att uppdatera förteckningen över företag med individuella antidumpningsåtgärder om detta är befogat.

81

| (618) | För att minimera risken för ett kringgående anses det i detta fall krävas särskilda åtgärder för att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningsåtgärderna. De särskilda åtgärderna inkluderar följande: uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura och en giltig försäkran som uppfyller de krav som anges i artiklarna i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura och en försäkran på heder och samvete bör genomföras i enlighet den värdetullsats som gäller för samtliga övriga företag. |
| --- | --- |

(618)

För att minimera risken för ett kringgående anses det i detta fall krävas särskilda åtgärder för att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningsåtgärderna. De särskilda åtgärderna inkluderar följande: uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura och en giltig försäkran som uppfyller de krav som anges i artiklarna i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura och en försäkran på heder och samvete bör genomföras i enlighet den värdetullsats som gäller för samtliga övriga företag.

| (619) | Om det sker en förändring i handelsmönstret på grund av införandet av åtgärder enligt artikel 13.1 i grundförordningen, får en undersökning beträffande kringgående inledas och, om villkoren för detta är uppfyllda, får en värdetull åläggas. |
| --- | --- |

(619)

Om det sker en förändring i handelsmönstret på grund av införandet av åtgärder enligt artikel 13.1 i grundförordningen, får en undersökning beträffande kringgående inledas och, om villkoren för detta är uppfyllda, får en värdetull åläggas.

| (620) | Dessutom, i syfte att på bästa sätt undvika att åtgärderna absorberas, i synnerhet mellan närstående företag, kommer kommissionen omedelbart att inleda en översyn i enlighet med artikel 12.1 i grundförordningen och kan komma att låta registrera import i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen, om det framläggs bevisning för sådant beteende. |
| --- | --- |

(620)

Dessutom, i syfte att på bästa sätt undvika att åtgärderna absorberas, i synnerhet mellan närstående företag, kommer kommissionen omedelbart att inleda en översyn i enlighet med artikel 12.1 i grundförordningen och kan komma att låta registrera import i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen, om det framläggs bevisning för sådant beteende.

| (621) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheterna och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera införande av slutgiltiga antidumpningstullar. De gavs även möjlighet att inom en viss tid efter detta meddelande av uppgifter inkomma med synpunkter. De andra parternas skriftliga synpunkter togs i beaktande, men var inte av sådan karaktär att slutsatserna behövde ändras. |
| --- | --- |

(621)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheterna och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera införande av slutgiltiga antidumpningstullar. De gavs även möjlighet att inom en viss tid efter detta meddelande av uppgifter inkomma med synpunkter. De andra parternas skriftliga synpunkter togs i beaktande, men var inte av sådan karaktär att slutsatserna behövde ändras.

8.   RETROAKTIVT INFÖRANDE AV ANTIDUMPNINGSTULLAR

RETROAKTIVT INFÖRANDE AV ANTIDUMPNINGSTULLAR

| (622) | Såsom anges i skäl (20) ovan fastställde kommissionen att import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål från Brasilien och Ryssland ska registreras från och med den 7 januari 2017 efter klagandens begäran. |
| --- | --- |

(622)

Såsom anges i skäl (20) ovan fastställde kommissionen att import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål från Brasilien och Ryssland ska registreras från och med den 7 januari 2017 efter klagandens begäran.

| (623) | I enlighet med artikel 10.4 i grundförordningen kan tullar tillämpas retroaktivt på ”[p]rodukter som införts för konsumtion högst 90 dagar före den dag då de provisoriska åtgärderna började tillämpas”. Kommissionen noterar att inga provisoriska åtgärder infördes i detta ärende. |
| --- | --- |

(623)

I enlighet med artikel 10.4 i grundförordningen kan tullar tillämpas retroaktivt på ”[p]rodukter som införts för konsumtion högst 90 dagar före den dag då de provisoriska åtgärderna började tillämpas”. Kommissionen noterar att inga provisoriska åtgärder infördes i detta ärende.

| (624) | På denna grundval anser kommissionen att ett av de rättsliga villkoren i artikel 10.4 i grundförordningen inte är uppfyllt och att tullarna inte bör tas ut retroaktivt på den registrerade importen. |
| --- | --- |

(624)

På denna grundval anser kommissionen att ett av de rättsliga villkoren i artikel 10.4 i grundförordningen inte är uppfyllt och att tullarna inte bör tas ut retroaktivt på den registrerade importen.

9.   Omprövningskommittén och åtgärdens form

Omprövningskommittén och åtgärdens form

| (625) | Av de skäl som anges i avsnitten 6 och 7 meddelade kommissionen sin avsikt att införa åtgärder i form av värdetullar som begränsas av ett minimiimportpris. |
| --- | --- |

(625)

Av de skäl som anges i avsnitten 6 och 7 meddelade kommissionen sin avsikt att införa åtgärder i form av värdetullar som begränsas av ett minimiimportpris.

| (626) | Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen avgav ett negativt yttrande om utkastet till kommissionens genomförandeförordning och en kvalificerad majoritet av ledamöterna i kommittén röstade emot det. Kommissionen kunde därför inte införa åtgärden i den form som ursprungligen avsågs. |
| --- | --- |

(626)

Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen avgav ett negativt yttrande om utkastet till kommissionens genomförandeförordning och en kvalificerad majoritet av ledamöterna i kommittén röstade emot det. Kommissionen kunde därför inte införa åtgärden i den form som ursprungligen avsågs.

| (627) | I enlighet med artikel 5.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (82) (förordningen om kommittéförfarandet) lade kommissionen fram samma utkast till tillämpningsförordning inför omprövningskommittén för ytterligare överläggningar. |
| --- | --- |

(627)

I enlighet med artikel 5.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (82) (förordningen om kommittéförfarandet) lade kommissionen fram samma utkast till tillämpningsförordning inför omprövningskommittén för ytterligare överläggningar.

82

| (628) | Under omprövningskommitténs möte diskuterades olika möjliga ändringar. Ordföranden i omprövningskommittén drog slutsatsen att en ändring av åtgärdens form, från en värdetull som begränsas av ett minimiimportpris till tullar som uttrycks som ett fast belopp per ton, hade största möjliga stöd i omprövningskommittén. |
| --- | --- |

(628)

Under omprövningskommitténs möte diskuterades olika möjliga ändringar. Ordföranden i omprövningskommittén drog slutsatsen att en ändring av åtgärdens form, från en värdetull som begränsas av ett minimiimportpris till tullar som uttrycks som ett fast belopp per ton, hade största möjliga stöd i omprövningskommittén.

| (629) | Kommissionen ändrade därefter åtgärdens form och meddelade berörda parter åtgärdens ändrade form. |
| --- | --- |

(629)

Kommissionen ändrade därefter åtgärdens form och meddelade berörda parter åtgärdens ändrade form.

| (630) | Enligt unionens domstolars rättspraxis får kommissionen besluta att införa åtgärder i olika former, bland annat i form av företagsspecifika fasta belopp per ton. Vid beslut om åtgärdernas form måste kommissionen göra en avvägning mellan de olika intressen som står på spel, däribland användarnas och konsumenternas intressen. |
| --- | --- |

(630)

Enligt unionens domstolars rättspraxis får kommissionen besluta att införa åtgärder i olika former, bland annat i form av företagsspecifika fasta belopp per ton. Vid beslut om åtgärdernas form måste kommissionen göra en avvägning mellan de olika intressen som står på spel, däribland användarnas och konsumenternas intressen.

| (631) | Kommissionen erinrade om att den därför hade stort utrymme för egen bedömning av hur avvägningen mellan de konkurrerande intressena bör göras, och detta kan återspeglas i valet av åtgärdens form. Den upprepade att införandet av värdetullar riskerar att tynga användarna oproportionerligt, särskilt när priserna på varmvalsade platta stålprodukter riskerar att öka. |
| --- | --- |

(631)

Kommissionen erinrade om att den därför hade stort utrymme för egen bedömning av hur avvägningen mellan de konkurrerande intressena bör göras, och detta kan återspeglas i valet av åtgärdens form. Den upprepade att införandet av värdetullar riskerar att tynga användarna oproportionerligt, särskilt när priserna på varmvalsade platta stålprodukter riskerar att öka.

| (632) | Kommissionens slutsats var att den lämpliga avvägningen skilde sig från den inledande analysen. Kommissionen ansåg att en åtgärd i form av ett företagsspecifikt fast belopp per ton mer precist återspeglade den skada som vållas av varje exporterande tillverkare som konstaterats bedriva dumpning. Dessutom säkerställer den att tullen helt undanröjer skadan. Slutligen garanterar den bättre stabilitet och förutsägbarhet för användare och konsumenter, eftersom det förblir fast över tiden. |
| --- | --- |

(632)

Kommissionens slutsats var att den lämpliga avvägningen skilde sig från den inledande analysen. Kommissionen ansåg att en åtgärd i form av ett företagsspecifikt fast belopp per ton mer precist återspeglade den skada som vållas av varje exporterande tillverkare som konstaterats bedriva dumpning. Dessutom säkerställer den att tullen helt undanröjer skadan. Slutligen garanterar den bättre stabilitet och förutsägbarhet för användare och konsumenter, eftersom det förblir fast över tiden.

| (633) | Kommissionen ansåg att företagsspecifika fasta tullar per ton tar större hänsyn till användarnas behov i den specifika situation som råder i föreliggande fall än värdetullar, eftersom de säkerställer att till och med om världsmarknadspriserna avsevärt skulle öka efter undersökningsperioden, skulle de inte tynga användarna på ett oproportionerligt sätt. |
| --- | --- |

(633)

Kommissionen ansåg att företagsspecifika fasta tullar per ton tar större hänsyn till användarnas behov i den specifika situation som råder i föreliggande fall än värdetullar, eftersom de säkerställer att till och med om världsmarknadspriserna avsevärt skulle öka efter undersökningsperioden, skulle de inte tynga användarna på ett oproportionerligt sätt.

| (634) | Därför ansåg kommissionen det vara lämpligt att införa ett fast belopp per ton. Till skillnad från värdetullar som begränsas av ett minimiimportpris ger denna typ av åtgärd ett omedelbart skydd för unionsindustrin mot skadevållande dumpning på en fast tullnivå, men utan att importörer och användare kan tvingas att betala högre tullar i framtiden. Detta uppnår följaktligen den intresseavvägning som behövs i föreliggande undersökning. |
| --- | --- |

(634)

Därför ansåg kommissionen det vara lämpligt att införa ett fast belopp per ton. Till skillnad från värdetullar som begränsas av ett minimiimportpris ger denna typ av åtgärd ett omedelbart skydd för unionsindustrin mot skadevållande dumpning på en fast tullnivå, men utan att importörer och användare kan tvingas att betala högre tullar i framtiden. Detta uppnår följaktligen den intresseavvägning som behövs i föreliggande undersökning.

| (635) | Den fasta tullsatsen per ton grundar sig på en nivå som motsvarar den dumpnings- eller skademarginal som under undersökningsperioden fastställts för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare av den berörda produkten, beroende på vilken av dem som konstaterades vara lägre, i enlighet med artikel 9.4 andra stycket i grundförordningen. |
| --- | --- |

(635)

Den fasta tullsatsen per ton grundar sig på en nivå som motsvarar den dumpnings- eller skademarginal som under undersökningsperioden fastställts för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare av den berörda produkten, beroende på vilken av dem som konstaterades vara lägre, i enlighet med artikel 9.4 andra stycket i grundförordningen.

| (636) | Kommissionen fastställde den specifika tullen genom att dividera det lägre av de belopp för dumpnings- eller skademarginalen som beräknats för varje berörd exporterande tillverkare med den totala exporten per ton av den berörda produkten under undersökningsperioden. I tabellen nedan visas de tillämpliga satserna för den slutgiltiga antidumpningstullen, vilka grundar sig på de värdetullar som anges i tabellen i skäl (583).







  Land | Företag | Slutgiltig tullsats – euro per ton netto |
| --- | --- | --- | --- |
| Brasilien | ArcelorMittal Brasil SA | 54,5 |
| | Aperam Inox América do Sul SA. | 54,5 |
| | Companhia Siderúrgica Nacional | 53,4 |
| | Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA (USIMINAS) | 63,0 |
| | Gerdau Açominas SA. | 55,8 |
| Iran | Mobarakeh Steel Company | 58,0 |
| Ryssland | Novolipetsk Steel | 53,3 |
| | Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK) | 96,5 |
| | PAO Severstal | 17,6 |
| Ukraina | Metinvest Group | 60,5 |

(636)

Kommissionen fastställde den specifika tullen genom att dividera det lägre av de belopp för dumpnings- eller skademarginalen som beräknats för varje berörd exporterande tillverkare med den totala exporten per ton av den berörda produkten under undersökningsperioden. I tabellen nedan visas de tillämpliga satserna för den slutgiltiga antidumpningstullen, vilka grundar sig på de värdetullar som anges i tabellen i skäl (583).

Land

Företag

Slutgiltig tullsats – euro per ton netto

Brasilien

ArcelorMittal Brasil SA

54,5

Aperam Inox América do Sul SA.

54,5

Companhia Siderúrgica Nacional

53,4

Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA (USIMINAS)

63,0

Gerdau Açominas SA.

55,8

Iran

Mobarakeh Steel Company

58,0

Ryssland

Novolipetsk Steel

53,3

Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK)

96,5

PAO Severstal

17,6

Ukraina

Metinvest Group

60,5

| (637) | Efter det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter den 22 september 2017 hävdade den iranska exporterande tillverkaren att kommissionen gjort ett sifferfel i beräkningen av dess totala export av den berörda produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(637)

Efter det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter den 22 september 2017 hävdade den iranska exporterande tillverkaren att kommissionen gjort ett sifferfel i beräkningen av dess totala export av den berörda produkten under undersökningsperioden.

| (638) | Efter att ha analyserat detta påstående godtog kommissionen det. Det reviderade fasta beloppet per ton för Mobarakeh Steel Company (och alla övriga företag) i Iran uppgår därför till 57,5 euro per ton netto. |
| --- | --- |

(638)

Efter att ha analyserat detta påstående godtog kommissionen det. Det reviderade fasta beloppet per ton för Mobarakeh Steel Company (och alla övriga företag) i Iran uppgår därför till 57,5 euro per ton netto.

| (639) | Den iranska exporterande tillverkaren, den brasilianska exporterande tillverkaren CSN, understödd av sitt närstående företag Lusosider, den brasilianska exporterande tillverkaren Usiminas och den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvest lämnade prisåtaganden. Den ryska exporterande tillverkaren NLMK hade redan lämnat ett prisåtagande till kommissionen den 13 februari 2017. |
| --- | --- |

(639)

Den iranska exporterande tillverkaren, den brasilianska exporterande tillverkaren CSN, understödd av sitt närstående företag Lusosider, den brasilianska exporterande tillverkaren Usiminas och den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvest lämnade prisåtaganden. Den ryska exporterande tillverkaren NLMK hade redan lämnat ett prisåtagande till kommissionen den 13 februari 2017.

| (640) | Elva andra berörda parter (sju exporterande tillverkare, en närstående användare till en av de exporterande tillverkarna, klaganden, konsortiet och Brasiliens EU-beskickning) lade den 26 september 2017 fram följande kommentarer. |
| --- | --- |

(640)

Elva andra berörda parter (sju exporterande tillverkare, en närstående användare till en av de exporterande tillverkarna, klaganden, konsortiet och Brasiliens EU-beskickning) lade den 26 september 2017 fram följande kommentarer.

| (641) | Den brasilianska exporterande tillverkaren CSN påpekade att en sådan ändring av åtgärdens form utgör ett mycket allvarligt hot mot överlevnaden för dess närstående företag Lusosider. Denna exporterande tillverkare gjorde dessutom gällande att åtgärdens form inte uppnår en lämplig avvägning mellan unionsindustrins intressen å ena sidan och Lusosiders och övriga användares å andra sidan. Dessutom hävdade CSN att det, bakom åtgärdens ändrade form, finns en obestridlig ändring i sak. Lusosider och många andra användare skulle stå oförberedda för de effekterna som uppkommer genom denna ändring. CSN:s närstående företag Lusosider kommenterade vidare att en sådan genomgripande ändring av åtgärdens form skulle tvinga det att flytta sin produktion av galvaniserat stål utanför unionen. Dessutom påstod Lusosider att det skulle vara tvunget att överge sitt investeringsprojekt på 70 miljoner euro för att möjliggöra produktion av ytterligare 300 000 ton per år i Portugal. Lusosider hävdade att byggmarknaden på Iberiska halvön i framtiden följaktligen skulle sakna tillräcklig försörjning av råvaror, vilket styrktes med ytterligare uppgifter om marknadsutvecklingen på Iberiska halvön. |
| --- | --- |

(641)

Den brasilianska exporterande tillverkaren CSN påpekade att en sådan ändring av åtgärdens form utgör ett mycket allvarligt hot mot överlevnaden för dess närstående företag Lusosider. Denna exporterande tillverkare gjorde dessutom gällande att åtgärdens form inte uppnår en lämplig avvägning mellan unionsindustrins intressen å ena sidan och Lusosiders och övriga användares å andra sidan. Dessutom hävdade CSN att det, bakom åtgärdens ändrade form, finns en obestridlig ändring i sak. Lusosider och många andra användare skulle stå oförberedda för de effekterna som uppkommer genom denna ändring. CSN:s närstående företag Lusosider kommenterade vidare att en sådan genomgripande ändring av åtgärdens form skulle tvinga det att flytta sin produktion av galvaniserat stål utanför unionen. Dessutom påstod Lusosider att det skulle vara tvunget att överge sitt investeringsprojekt på 70 miljoner euro för att möjliggöra produktion av ytterligare 300 000 ton per år i Portugal. Lusosider hävdade att byggmarknaden på Iberiska halvön i framtiden följaktligen skulle sakna tillräcklig försörjning av råvaror, vilket styrktes med ytterligare uppgifter om marknadsutvecklingen på Iberiska halvön.

| (642) | Den brasilianska exporterande tillverkaren Usiminas hävdade att dess rätt till försvar hade kränkts eftersom en frist på 1



  arbetsdag är för kort för att sätta samman en meningsfull inlaga. Denna exporterande tillverkare uppmanade också kommissionen att fortsätta med sitt tidigare förslag om att införa en värdetull som begränsas av ett minimiimportpris. Dessutom hävdade Usiminas att nivån för skademarginalen blir mycket hög till följd av ändringen av åtgärden. Företaget upprepade därför att den kostnad efter import som tillämpades av kommissionen var för låg och att det använda vinstmålet var orimligt högt och uppblåst på ett olagligt sätt. Usiminas upprepade också sin tidigare kommentar om att import från Brasilien, som påstods ha vållat väsentlig skada, ligger under miniminivån, om man räknar bort importen från den brasilianska exporterande tillverkare som är närstående en unionstillverkare, ArcelorMittal. Därefter påpekade företaget åter att det ansåg att kommissionen inte hade valt ett lämpligt vinstmål. Dessutom påpekade Usiminas ånyo att kommissionens slutsats om att unionsindustrin led väsentlig skada under undersökningsperioden inte verkade stämma överens med resultaten i antidumpningsförfarandet i fråga om varmvalsade platta stålprodukter med ursprung i Kina, och att det endast förelåg risk för väsentlig skada under perioden 1 januari 2015–31 december 2015. Företaget hävdade även att en rent matematisk skillnad mellan de berörda ländernas importpriser och EU:s inhemska pris inte uppfyller grundförordningens krav på korrekt priseffektanalys. |
| --- | --- |

(642)

Formula

| (643) | Den i urvalet ej ingående samarbetsvilliga brasilianska exporterande tillverkaren Gerdau påpekade att åtgärden i den form som ursprungligen planerats (värdetullar som begränsas av ett minimiimportpris) hade stöd av många medlemsstater. Den ansåg att kommissionens ursprungliga avsikt fortfarande är det mest ändamålsenliga sättet att hantera denna fråga. |
| --- | --- |

(643)

Den i urvalet ej ingående samarbetsvilliga brasilianska exporterande tillverkaren Gerdau påpekade att åtgärden i den form som ursprungligen planerats (värdetullar som begränsas av ett minimiimportpris) hade stöd av många medlemsstater. Den ansåg att kommissionens ursprungliga avsikt fortfarande är det mest ändamålsenliga sättet att hantera denna fråga.

| (644) | Den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvest hävdade att det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter inte stöddes av välgrundade fakta och rättsliga motivering och åsidosatte dess rätt till försvar. Vidare påstod Metinvest att kommissionen inte beaktat en rad viktiga rättsliga anspråk och argument som avsevärt skulle ha minskat dess dumpningsmarginal. Företaget hävdade också att den föreslagna nivån på det fasta beloppet är prohibitiv, diskriminerande och oproportionerlig i ljuset av dagens höga marknadspriser och kraftigt ökade import från andra länder. Åtgärdernas varaktighet bör begränsas till två år. Slutligen påpekade Metinvest att kommissionen bör försöka finna konstruktiva lösningar för importen från Ukraina i enlighet med bestämmelserna i associeringsavtalet mellan EU och Ukraina och att företräde därmed bör ges åt prisåtaganden, som exempelvis det åtagande som företaget hade erbjudit. |
| --- | --- |

(644)

Den ukrainska exporterande tillverkaren Metinvest hävdade att det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter inte stöddes av välgrundade fakta och rättsliga motivering och åsidosatte dess rätt till försvar. Vidare påstod Metinvest att kommissionen inte beaktat en rad viktiga rättsliga anspråk och argument som avsevärt skulle ha minskat dess dumpningsmarginal. Företaget hävdade också att den föreslagna nivån på det fasta beloppet är prohibitiv, diskriminerande och oproportionerlig i ljuset av dagens höga marknadspriser och kraftigt ökade import från andra länder. Åtgärdernas varaktighet bör begränsas till två år. Slutligen påpekade Metinvest att kommissionen bör försöka finna konstruktiva lösningar för importen från Ukraina i enlighet med bestämmelserna i associeringsavtalet mellan EU och Ukraina och att företräde därmed bör ges åt prisåtaganden, som exempelvis det åtagande som företaget hade erbjudit.

| (645) | Den ryska exporterande tillverkaren NLMK ansåg att kommissionen borde ha använt det cif-värde som motsvarar Novex (NLMK:s interna exportavdelningsföretag) fakturerade värde samt att kommissionens justering på grundval av artikel 2.10 i) i grundförordningen vid beräkningen av den specifika tullen inte var motiverad. Den hänvisade också till sitt erbjudande om prisåtagande och klagade över att något svar ännu inte hade erhållits. |
| --- | --- |

(645)

Den ryska exporterande tillverkaren NLMK ansåg att kommissionen borde ha använt det cif-värde som motsvarar Novex (NLMK:s interna exportavdelningsföretag) fakturerade värde samt att kommissionens justering på grundval av artikel 2.10 i) i grundförordningen vid beräkningen av den specifika tullen inte var motiverad. Den hänvisade också till sitt erbjudande om prisåtagande och klagade över att något svar ännu inte hade erhållits.

| (646) | Den ryska exporterande tillverkaren Severstal hävdade att ändringen av åtgärdens form efter utlämnandedokumentet utgjorde en kränkning av EU:s allmänna principer om skydd för berättigade förväntningar och god förvaltningssed. Företaget föreslog att den nya formen av åtgärder bör tillämpas efter en rimlig tidsfrist på en månad. |
| --- | --- |

(646)

Den ryska exporterande tillverkaren Severstal hävdade att ändringen av åtgärdens form efter utlämnandedokumentet utgjorde en kränkning av EU:s allmänna principer om skydd för berättigade förväntningar och god förvaltningssed. Företaget föreslog att den nya formen av åtgärder bör tillämpas efter en rimlig tidsfrist på en månad.

| (647) | Den ryska exporterande tillverkaren MMK kommenterade att den inte höll med om att den reviderad form av åtgärden som valts bättre skulle ta hänsyn till användarnas behov och uppnå en bättre avvägning mellan olika intressen. |
| --- | --- |

(647)

Den ryska exporterande tillverkaren MMK kommenterade att den inte höll med om att den reviderad form av åtgärden som valts bättre skulle ta hänsyn till användarnas behov och uppnå en bättre avvägning mellan olika intressen.

| (648) | Konsortiet hävdade att en sådan ändring av åtgärdens form utgör ett oroande scenario för oberoende användare. Det påstod vidare att åtgärdens form inte uppnår en lämplig avvägning mellan å ena sidan unionsindustrins intresse och å andra sidan importörernas och användarnas intresse. Dessutom hävdade det att det, bakom åtgärdens ändrade form, finns en obestridlig ändring i sak. Åtgärderna skulle leda till en betydande ökning av inköpspriset för användare, vilket skulle försätta dem i en ofördelaktig konkurrenssituation i förhållande till unionstillverkarna. Det begärde därför att kommissionen skulle ompröva sin ståndpunkt och vidhålla sitt ursprungliga förslag att begränsa värdetullarna med ett minimiimportpris. |
| --- | --- |

(648)

Konsortiet hävdade att en sådan ändring av åtgärdens form utgör ett oroande scenario för oberoende användare. Det påstod vidare att åtgärdens form inte uppnår en lämplig avvägning mellan å ena sidan unionsindustrins intresse och å andra sidan importörernas och användarnas intresse. Dessutom hävdade det att det, bakom åtgärdens ändrade form, finns en obestridlig ändring i sak. Åtgärderna skulle leda till en betydande ökning av inköpspriset för användare, vilket skulle försätta dem i en ofördelaktig konkurrenssituation i förhållande till unionstillverkarna. Det begärde därför att kommissionen skulle ompröva sin ståndpunkt och vidhålla sitt ursprungliga förslag att begränsa värdetullarna med ett minimiimportpris.

| (649) | Både konsortiet och den ryska exporterande tillverkaren MMK uppmanade kommissionen att analysera effekterna på analysen av unionens intresse av det nyligen undertecknade samförståndsavtalet mellan Tata Steel och ThyssenKrupp om sammanslagning av deras verksamheter i Europa, och Arcelor Mittals nyligen skedda förvärv av Ilva. |
| --- | --- |

(649)

Både konsortiet och den ryska exporterande tillverkaren MMK uppmanade kommissionen att analysera effekterna på analysen av unionens intresse av det nyligen undertecknade samförståndsavtalet mellan Tata Steel och ThyssenKrupp om sammanslagning av deras verksamheter i Europa, och Arcelor Mittals nyligen skedda förvärv av Ilva.

| (650) | Klaganden påpekade att den fortsatt inte alls höll med om den bedömning av unionens intresse som låg till grund för kommissionens beslut att inte införa värdetullar. Den upprepade i detta sammanhang sitt påstående att kommissionen fortsatt förbigick det rättsliga test som fastställs i artikel 21.1 i grundförordningen. Klaganden påpekade också att tullsatsen per ton hade fastställts på basis av de historiskt låga prisnivåer som rådde under undersökningsperioden, vilket innebär att den inte skulle räcka till för att undanröja samma skadevållande dumpningsmarginaler i dag. I synnerhet framhöll klaganden att beräkningen av den fasta tullen inte tog hänsyn till prisutvecklingen efter undersökningsperioden. Denne hävdade vidare att det inte är lämpligt att införa fasta tullar i den aktuella undersökningen på grund av det stora antalet produkttyper och hänvisade därvid till kommissionens ståndpunkt i genomförandeförordning (EU) 2016/387 om duktilt gjutjärn från Indien (skäl 386). Dessutom upprepade klaganden sitt tidigare påstående att kommissionen måste ta hänsyn till resultaten från den ekonomiska konsultbyrån, BKP, som lade fram en ekonomisk studie den 12 juni 2017 och en uppföljningsrapport den 24 juli 2017. Enligt Eurofer ger dessa tydliga belägg för att tullarnas effekter på användarna skulle vara minimala. Slutligen menade klaganden att kommissionen bör ompröva sitt beslut att undanta Serbien från undersökningen med tanke på detta lands ökande marknadsandel efter undersökningsperioden och framtida investeringsplaner. |
| --- | --- |

(650)

Klaganden påpekade att den fortsatt inte alls höll med om den bedömning av unionens intresse som låg till grund för kommissionens beslut att inte införa värdetullar. Den upprepade i detta sammanhang sitt påstående att kommissionen fortsatt förbigick det rättsliga test som fastställs i artikel 21.1 i grundförordningen. Klaganden påpekade också att tullsatsen per ton hade fastställts på basis av de historiskt låga prisnivåer som rådde under undersökningsperioden, vilket innebär att den inte skulle räcka till för att undanröja samma skadevållande dumpningsmarginaler i dag. I synnerhet framhöll klaganden att beräkningen av den fasta tullen inte tog hänsyn till prisutvecklingen efter undersökningsperioden. Denne hävdade vidare att det inte är lämpligt att införa fasta tullar i den aktuella undersökningen på grund av det stora antalet produkttyper och hänvisade därvid till kommissionens ståndpunkt i genomförandeförordning (EU) 2016/387 om duktilt gjutjärn från Indien (skäl 386). Dessutom upprepade klaganden sitt tidigare påstående att kommissionen måste ta hänsyn till resultaten från den ekonomiska konsultbyrån, BKP, som lade fram en ekonomisk studie den 12 juni 2017 och en uppföljningsrapport den 24 juli 2017. Enligt Eurofer ger dessa tydliga belägg för att tullarnas effekter på användarna skulle vara minimala. Slutligen menade klaganden att kommissionen bör ompröva sitt beslut att undanta Serbien från undersökningen med tanke på detta lands ökande marknadsandel efter undersökningsperioden och framtida investeringsplaner.

| (651) | Brasiliens EU-beskickning ansåg att åtgärdens ändrade form förefaller ge ett överdrivet skydd till tillverkarna och strida mot några av de viktigaste slutsatserna i utlämnandedokumentet av den 17 juli 2017, i synnerhet vad gäller betydelsen av minimiimportpriset för att begränsa tullarnas verkningar på importörer och användare och därmed säkerställa en avvägning mellan de olika intressena. Den förväntade sig därför att kommissionen skulle återgå till det ursprungliga beslutet om slutgiltiga åtgärder inom ramen för denna undersökning. |
| --- | --- |

(651)

Brasiliens EU-beskickning ansåg att åtgärdens ändrade form förefaller ge ett överdrivet skydd till tillverkarna och strida mot några av de viktigaste slutsatserna i utlämnandedokumentet av den 17 juli 2017, i synnerhet vad gäller betydelsen av minimiimportpriset för att begränsa tullarnas verkningar på importörer och användare och därmed säkerställa en avvägning mellan de olika intressena. Den förväntade sig därför att kommissionen skulle återgå till det ursprungliga beslutet om slutgiltiga åtgärder inom ramen för denna undersökning.

| (652) | Kommissionen analyserade alla dessa inlagor mycket ingående. Kommissionen sammanförde återkommande teman om hur analysen av unionens intresse hade genomförts och olika berörda parters rätt till försvar i de efterföljande skälen och kommenterande enskilda punkter en efter en. |
| --- | --- |

(652)

Kommissionen analyserade alla dessa inlagor mycket ingående. Kommissionen sammanförde återkommande teman om hur analysen av unionens intresse hade genomförts och olika berörda parters rätt till försvar i de efterföljande skälen och kommenterande enskilda punkter en efter en.

| (653) | Flera berörda parter påstod att ändringen av åtgärdens form inte uppnådde en lämplig avvägning mellan de olika intressena. Medan de exporterande tillverkarna och användarna varnade för en oproportionerlig effekt på användarna vidhöll klaganden sin ståndpunkt att värdetullar skulle behövas. Kommissionen erinrade för det första om sin skylighet enligt rättspraxis att i sin avvägning ta hänsyn till ärendets rättsliga, ekonomiska och politiska aspekter. I föreliggande ärende gick kommissionens och medlemsstaterna åsikter isär vad gällde den politiska analysen i samband med avvägningen. I en sådan situation föreskriver artikel 6 i förordningen om kommittéförfarandet att ordföranden i omprövningskommittén ska sträva efter att finna en lösning som ger största möjliga stöd i omprövningskommittén. I föreliggande ärende ledde detta till förslaget om införande av fasta tullar. |
| --- | --- |

(653)

Flera berörda parter påstod att ändringen av åtgärdens form inte uppnådde en lämplig avvägning mellan de olika intressena. Medan de exporterande tillverkarna och användarna varnade för en oproportionerlig effekt på användarna vidhöll klaganden sin ståndpunkt att värdetullar skulle behövas. Kommissionen erinrade för det första om sin skylighet enligt rättspraxis att i sin avvägning ta hänsyn till ärendets rättsliga, ekonomiska och politiska aspekter. I föreliggande ärende gick kommissionens och medlemsstaterna åsikter isär vad gällde den politiska analysen i samband med avvägningen. I en sådan situation föreskriver artikel 6 i förordningen om kommittéförfarandet att ordföranden i omprövningskommittén ska sträva efter att finna en lösning som ger största möjliga stöd i omprövningskommittén. I föreliggande ärende ledde detta till förslaget om införande av fasta tullar.

| (654) | Kommissionen vidhöll att införandet av fasta tullar faktiskt utgör en lämplig avvägning mellan de konkurrerande intressena i detta fall, av följande skäl. |
| --- | --- |

(654)

Kommissionen vidhöll att införandet av fasta tullar faktiskt utgör en lämplig avvägning mellan de konkurrerande intressena i detta fall, av följande skäl.

| (655) | För det första undanröjer fasta tullar helt skadan och skapar ett omedelbart skydd för unionsindustrin. Detta överensstämmer med den politiska bedömningen att ett sådant omedelbart och fullständigt skydd var motiverat, på grundval av överläggningarna i omprövningskommittén. Följaktligen tas vid införande av sådana tullar särskild hänsyn till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens på unionsmarknaden, såsom föreskrivs i artikel 21.1 andra meningen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(655)

För det första undanröjer fasta tullar helt skadan och skapar ett omedelbart skydd för unionsindustrin. Detta överensstämmer med den politiska bedömningen att ett sådant omedelbart och fullständigt skydd var motiverat, på grundval av överläggningarna i omprövningskommittén. Följaktligen tas vid införande av sådana tullar särskild hänsyn till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens på unionsmarknaden, såsom föreskrivs i artikel 21.1 andra meningen i grundförordningen.

| (656) | För det andra säkerställer fasta tullar i detta fall bättre stabilitet och förutsägbarhet för användare och konsumenter, eftersom de förblir stabila över tiden. Införandet av denna typ av tullar utesluter således att användare och konsumenter kan tvingas att betala högre tullar om priserna skulle öka ytterligare, vilket tycks vara ett troligt scenario. Det faktum att beräkningen av dessa fasta tullar byggde på de priser som gällde under undersökningsperioden lindrar effekterna av dem, eftersom de har beräknats på grundval av fullständiga och kontrollerade uppgifter vid en tidpunkt när priserna var mycket låga.
  Kommissionen har följaktligen inte omprövat sin ståndpunkt genom att återgå till sitt ursprungliga förslag. Den har heller inte förkortat åtgärdernas varaktighet, såsom den ukrainska exporterande tillverkaren begärde, eftersom några särskilda skäl inte förelåg för en avvikelse från den gängse femårsperioden enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Det är i synnerhet så att marknaden i detta fall är en marknad för en väl etablerad produkt med ett stabilt regelverk, i motsats till exempelvis marknaden för innovativa produkter med stora och varierande statliga ingripanden, som till exempel solpaneler. |
| --- | --- |

(656)

För det andra säkerställer fasta tullar i detta fall bättre stabilitet och förutsägbarhet för användare och konsumenter, eftersom de förblir stabila över tiden. Införandet av denna typ av tullar utesluter således att användare och konsumenter kan tvingas att betala högre tullar om priserna skulle öka ytterligare, vilket tycks vara ett troligt scenario. Det faktum att beräkningen av dessa fasta tullar byggde på de priser som gällde under undersökningsperioden lindrar effekterna av dem, eftersom de har beräknats på grundval av fullständiga och kontrollerade uppgifter vid en tidpunkt när priserna var mycket låga.

Kommissionen har följaktligen inte omprövat sin ståndpunkt genom att återgå till sitt ursprungliga förslag. Den har heller inte förkortat åtgärdernas varaktighet, såsom den ukrainska exporterande tillverkaren begärde, eftersom några särskilda skäl inte förelåg för en avvikelse från den gängse femårsperioden enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Det är i synnerhet så att marknaden i detta fall är en marknad för en väl etablerad produkt med ett stabilt regelverk, i motsats till exempelvis marknaden för innovativa produkter med stora och varierande statliga ingripanden, som till exempel solpaneler.

| (657) | Priserna skulle kunna öka ytterligare om konsolideringen av unionsindustrin fortsätter och unionsindustrin får större förhandlingskraft. I detta avseende godtog kommissionen synpunkterna om att förvärvet av Ilva genom ett konsortium, där ArcelorMittal är största aktieägare, och avtalet mellan Tata Steel och ThyssenKrupp om upprättandet av ett samriskföretag är relevanta. Detta händelseförlopp pågår fortfarande och måste ännu godkännas av antitrustmyndigheterna. Dess eventuella inverkan på marknaden är således osäker och kommer under alla omständigheter först i framtiden. Kommissionen ansåg därför att detta händelseförlopp inte motiverar någon omkalibrering av de konkurrerande intressena i fråga om föreliggande förordning. Beträffande klagandens påstående att kommissionen hade underlåtit att beakta resultaten från den ekonomiska konsultbyrån, BKP, upprepade kommissionen sina slutsatser i skälen (473) och (474). Denna begäran avvisades därför. |
| --- | --- |

(657)

Priserna skulle kunna öka ytterligare om konsolideringen av unionsindustrin fortsätter och unionsindustrin får större förhandlingskraft. I detta avseende godtog kommissionen synpunkterna om att förvärvet av Ilva genom ett konsortium, där ArcelorMittal är största aktieägare, och avtalet mellan Tata Steel och ThyssenKrupp om upprättandet av ett samriskföretag är relevanta. Detta händelseförlopp pågår fortfarande och måste ännu godkännas av antitrustmyndigheterna. Dess eventuella inverkan på marknaden är således osäker och kommer under alla omständigheter först i framtiden. Kommissionen ansåg därför att detta händelseförlopp inte motiverar någon omkalibrering av de konkurrerande intressena i fråga om föreliggande förordning. Beträffande klagandens påstående att kommissionen hade underlåtit att beakta resultaten från den ekonomiska konsultbyrån, BKP, upprepade kommissionen sina slutsatser i skälen (473) och (474). Denna begäran avvisades därför.

| (658) | Beträffande påståendet om det inte är lämpligt att införa fasta tullar i den föreliggande undersökningen med tanke på det stora antalet produkttyper konstaterade kommissionen följande. Den medgav att fasta tullar inte är idealiskt för icke-homogena produkter. I just denna undersökning skulle, såsom anges i skäl (548), införandet av värdetullar dock ha påverkat användarna oproportionerligt mycket. På det hela taget är införandet av fasta tullar därför att föredra i detta fall. Påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(658)

Beträffande påståendet om det inte är lämpligt att införa fasta tullar i den föreliggande undersökningen med tanke på det stora antalet produkttyper konstaterade kommissionen följande. Den medgav att fasta tullar inte är idealiskt för icke-homogena produkter. I just denna undersökning skulle, såsom anges i skäl (548), införandet av värdetullar dock ha påverkat användarna oproportionerligt mycket. På det hela taget är införandet av fasta tullar därför att föredra i detta fall. Påståendet avvisas därför.

| (659) | Beträffande klagandens kommentar att tullen per ton byggde på de historiskt låga prisnivåer som rådde under undersökningsperioden, erinrade kommissionen om att antidumpningstullarna alltid bygger och beräknas på data för undersökningsperioden, oavsett om de är värderelaterade eller fasta. Att fastställa dumpningsmarginalerna på grundval av de historiskt låga priserna under undersökningsperioden men beräkna tullen på basis av de högre priserna efter undersökningsperioden kan likställas med att plocka russinen ur kakan för att få önskat resultat, vilket inte kan motiveras, eftersom man då skulle använda uppgifter från två olika perioder. I alla händelser var endast uppgifterna för undersökningsperioden fullständiga och kontrollerade. De omständigheter som åberopats av klaganden är inte extraordinära, utan marknadskrafterna normala funktion. Slutligen tog kommissionen vid avvägningen av konkurrerande intressen också hänsyn till att användningen av uppgifter för undersökningsperioden dämpande de fasta tullarnas effekter eftersom de byggde på historiskt låga priser. Önskemålet om att använda uppgifter från efter undersökningsperioden för beräkningen av den fasta tullen avvisades därför med eftertryck. |
| --- | --- |

(659)

Beträffande klagandens kommentar att tullen per ton byggde på de historiskt låga prisnivåer som rådde under undersökningsperioden, erinrade kommissionen om att antidumpningstullarna alltid bygger och beräknas på data för undersökningsperioden, oavsett om de är värderelaterade eller fasta. Att fastställa dumpningsmarginalerna på grundval av de historiskt låga priserna under undersökningsperioden men beräkna tullen på basis av de högre priserna efter undersökningsperioden kan likställas med att plocka russinen ur kakan för att få önskat resultat, vilket inte kan motiveras, eftersom man då skulle använda uppgifter från två olika perioder. I alla händelser var endast uppgifterna för undersökningsperioden fullständiga och kontrollerade. De omständigheter som åberopats av klaganden är inte extraordinära, utan marknadskrafterna normala funktion. Slutligen tog kommissionen vid avvägningen av konkurrerande intressen också hänsyn till att användningen av uppgifter för undersökningsperioden dämpande de fasta tullarnas effekter eftersom de byggde på historiskt låga priser. Önskemålet om att använda uppgifter från efter undersökningsperioden för beräkningen av den fasta tullen avvisades därför med eftertryck.

| (660) | Flera berörda parter hävdade att kommissionen hade åsidosatt deras rätt till försvar genom att inte fastställa en meningsfull tidsfrist för synpunkter på det ytterligare utlämnandet av uppgifter. I detta avseende hänvisade kommissionen till artikel 20.5 andra meningen i grundförordningen där det föreskrivs att den får fastställa en kortare tidsfrist än 10 dagar för ytterligare slutligt utlämnande avuppgifter. I föreliggande ärende var kommissionen skyldig att invänta resultatet av överläggningarna i omprövningskommittén, som ägde rum den 22 september. Samma dag sände kommissionen alla berörda parter det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter, som inte var längre än en sida. Parterna underrättades en fredag kväll och hade tid att lämna synpunkter på denna smärre ändring fram till tisdag kl. 14. Parterna hade sammanlagt 3,5 dagar på sig att förbereda sina kommentarer om en mycket begränsad ytterligare text. Med hänsyn till sakens brådskande natur har kommissionen således respekterat de berörda parternas rätt till försvar. I grundförordningen räknas dagarna för utlämnande av uppgifter i kalenderdagar och inte i arbetsdagar, eftersom det i en situation som den som nu är för handen, där alla parter är fullt medvetna om tidsplanen, kan förväntas att berörda parter vidtar nödvändiga åtgärder för att kunna arbeta under ett veckoslut. |
| --- | --- |

(660)

Flera berörda parter hävdade att kommissionen hade åsidosatt deras rätt till försvar genom att inte fastställa en meningsfull tidsfrist för synpunkter på det ytterligare utlämnandet av uppgifter. I detta avseende hänvisade kommissionen till artikel 20.5 andra meningen i grundförordningen där det föreskrivs att den får fastställa en kortare tidsfrist än 10 dagar för ytterligare slutligt utlämnande avuppgifter. I föreliggande ärende var kommissionen skyldig att invänta resultatet av överläggningarna i omprövningskommittén, som ägde rum den 22 september. Samma dag sände kommissionen alla berörda parter det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter, som inte var längre än en sida. Parterna underrättades en fredag kväll och hade tid att lämna synpunkter på denna smärre ändring fram till tisdag kl. 14. Parterna hade sammanlagt 3,5 dagar på sig att förbereda sina kommentarer om en mycket begränsad ytterligare text. Med hänsyn till sakens brådskande natur har kommissionen således respekterat de berörda parternas rätt till försvar. I grundförordningen räknas dagarna för utlämnande av uppgifter i kalenderdagar och inte i arbetsdagar, eftersom det i en situation som den som nu är för handen, där alla parter är fullt medvetna om tidsplanen, kan förväntas att berörda parter vidtar nödvändiga åtgärder för att kunna arbeta under ett veckoslut.

| (661) | Severstal hävdade att ändringen av åtgärdens form i ett så sent skede av undersökningen åsidosatte den allmänna principen om skydd för berättigade förväntningar och god förvaltningssed. Kommissionen kan inte godta argumentet att ett utlämnandedokument skapar berättigade förväntningar på de slutgiltiga slutsatserna av en undersökning. Syftet med utlämnandet av uppgifter är tvärtom att informera de berörda parterna om kommissionens preliminära undersökningsresultat och ge dem möjlighet att utöva sin rätt till försvar. Av den anledningen anges det uttryckligen i följebrevet till samtliga berörda parter att av utlämnandet av uppgifter inte påverkar något beslut som kommissionen kan komma att fatta, men att om ett sådant beslut fattas på grundval av andra omständigheter och överväganden, så kommer dessa att meddelas företaget snarast möjligt. Detta var vad kommissionen gjorde i samband med det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter som skedde den 22 september 2017. Följaktligen kan en berörd part inte förlita sig på att principen om berättigade förväntningar ger något skydd förrän kommissionen har avslutat översynen, ifall kommissionen väljer att agera inom ramen för de befogenheter den tillerkänns av unionslagstiftaren (83). Det argumentet måste följaktligen också förkastas. |
| --- | --- |

(661)

Severstal hävdade att ändringen av åtgärdens form i ett så sent skede av undersökningen åsidosatte den allmänna principen om skydd för berättigade förväntningar och god förvaltningssed. Kommissionen kan inte godta argumentet att ett utlämnandedokument skapar berättigade förväntningar på de slutgiltiga slutsatserna av en undersökning. Syftet med utlämnandet av uppgifter är tvärtom att informera de berörda parterna om kommissionens preliminära undersökningsresultat och ge dem möjlighet att utöva sin rätt till försvar. Av den anledningen anges det uttryckligen i följebrevet till samtliga berörda parter att av utlämnandet av uppgifter inte påverkar något beslut som kommissionen kan komma att fatta, men att om ett sådant beslut fattas på grundval av andra omständigheter och överväganden, så kommer dessa att meddelas företaget snarast möjligt. Detta var vad kommissionen gjorde i samband med det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter som skedde den 22 september 2017. Följaktligen kan en berörd part inte förlita sig på att principen om berättigade förväntningar ger något skydd förrän kommissionen har avslutat översynen, ifall kommissionen väljer att agera inom ramen för de befogenheter den tillerkänns av unionslagstiftaren (83). Det argumentet måste följaktligen också förkastas.

83

| (662) | Metinvests påstående att åtgärdens föreslagna form är diskriminerande var inte underbyggt. Enbart den omständigheten att import från andra länder ökade efter undersökningsperioden gör inte den föreslagna åtgärden diskriminerande i den mening som avses i artikel 9.5 i grundförordningen. Medan skadevållande dumpning har konstaterats för de fyra aktuella länderna, finns inte några sådana resultat i fråga om import från andra länder. Anledningen till denna olika behandling är därför att behovet av att återupprätta rättvisa konkurrensvillkor på unionsmarknaden avser importen från dessa fyra länder. |
| --- | --- |

(662)

Metinvests påstående att åtgärdens föreslagna form är diskriminerande var inte underbyggt. Enbart den omständigheten att import från andra länder ökade efter undersökningsperioden gör inte den föreslagna åtgärden diskriminerande i den mening som avses i artikel 9.5 i grundförordningen. Medan skadevållande dumpning har konstaterats för de fyra aktuella länderna, finns inte några sådana resultat i fråga om import från andra länder. Anledningen till denna olika behandling är därför att behovet av att återupprätta rättvisa konkurrensvillkor på unionsmarknaden avser importen från dessa fyra länder.

| (663) | Slutligen upprepade kommissionen att införandet av fasta tullar hade haft största möjliga stöd i omprövningskommittén. Den avvisade därför Gerdaus kommentar om att flera medlemsstater stödde den första åtgärder som oriktigt i sak. I omprövningskommittén stödde endast ett begränsat antal medlemsstater det förslaget. |
| --- | --- |

(663)

Slutligen upprepade kommissionen att införandet av fasta tullar hade haft största möjliga stöd i omprövningskommittén. Den avvisade därför Gerdaus kommentar om att flera medlemsstater stödde den första åtgärder som oriktigt i sak. I omprövningskommittén stödde endast ett begränsat antal medlemsstater det förslaget.

| (664) | Därtill kommer att flera berörda parter ånyo lämnade synpunkter som inte ingick i det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter: Usiminas hänvisade till den använda kostnaden efter import och vinstmålet, miniminivån, priseffektanalysen, vinstmålet samt påståendet om att resultaten av föreliggande undersökning var oförenliga med resultaten i undersökningen rörande Kina. Metinvest gjorde gällande att kommissionen inte hade beaktat en rad viktiga rättsliga anspråk och argument, medan NLMK hävdade att kommissionen felaktigt justerat dess exportpris. Vad gäller dessa påståenden konstaterade kommissionen att de redan hade tagits upp efter det slutliga utlämnandet av uppgifter. Beträffande påståendena från Usiminas bemöttes dessa vad avser kostnaden efter import i skäl (576), vad avser vinstmålet i skälen (563) till (565), vad avser miniminivån i skälen (252) till (258), vad avser priseffektanalysen i skäl (273) och slutligen vad avser den bristande överensstämmelsen med undersökningen gällande Kina i skälen (330), (331) och (597). När det gäller påståendet från Metinvest och NLMK hänvisade kommissionen till skälen (131) och (132) respektive (127), och konstaterade att justeringen enligt artikel 2.10 i) i grundförordningen logiskt sett även inverkade på beräkningen av den fasta tullen. |
| --- | --- |

(664)

Därtill kommer att flera berörda parter ånyo lämnade synpunkter som inte ingick i det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter: Usiminas hänvisade till den använda kostnaden efter import och vinstmålet, miniminivån, priseffektanalysen, vinstmålet samt påståendet om att resultaten av föreliggande undersökning var oförenliga med resultaten i undersökningen rörande Kina. Metinvest gjorde gällande att kommissionen inte hade beaktat en rad viktiga rättsliga anspråk och argument, medan NLMK hävdade att kommissionen felaktigt justerat dess exportpris. Vad gäller dessa påståenden konstaterade kommissionen att de redan hade tagits upp efter det slutliga utlämnandet av uppgifter. Beträffande påståendena från Usiminas bemöttes dessa vad avser kostnaden efter import i skäl (576), vad avser vinstmålet i skälen (563) till (565), vad avser miniminivån i skälen (252) till (258), vad avser priseffektanalysen i skäl (273) och slutligen vad avser den bristande överensstämmelsen med undersökningen gällande Kina i skälen (330), (331) och (597). När det gäller påståendet från Metinvest och NLMK hänvisade kommissionen till skälen (131) och (132) respektive (127), och konstaterade att justeringen enligt artikel 2.10 i) i grundförordningen logiskt sett även inverkade på beräkningen av den fasta tullen.

| (665) | Klaganden upprepade sin åsikt att kommissionen borde ha lämnat ut uppgifter om skademarginalerna för Serbien och nivån på dess prisunderskridande. Klaganden uppmanade också kommissionen att se över sitt beslut att undanta Serbien från undersökningen med tanke på detta lands ökande marknadsandel på unionsmarknaden. Kommissionen medgav att förhörsombudet hade rekommenderat ett utlämnande av uppgifter om skade- och prisunderskridandemarginalerna för bättre förståelse av om villkoren i artikel 3.4 i grundförordningen är uppfyllda. Kommissionen ansåg dock att utlämnandet av uppgifter om skade- och prisunderskridandemarginalerna inte behövdes för att utvärdera dess analys om kumulering (skäl (238)), eftersom alla nödvändiga uppgifter hade lämnats ut i informationsdokumentet. Dess slutsats att den serbiska importvolymen var försumbar grundades på tillgängliga uppgifter om undersökningsperioden i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. Det var inte motiverat att använda uppgifter för perioden efter undersökningsperioden, eftersom den utveckling som beskrivs i klagomålet inte är extraordinär, utan ligger inom marknadernas normala fluktuationer. Kommissionen kan vidare inte grunda sin skadeanalys på exporterande tillverkares framtida investeringsplaner. Om dessa planer skulle förverkligas och leda till en varaktig förändring i omständigheterna kan klaganden inge ett nytt antidumpningsklagomål. |
| --- | --- |

(665)

Klaganden upprepade sin åsikt att kommissionen borde ha lämnat ut uppgifter om skademarginalerna för Serbien och nivån på dess prisunderskridande. Klaganden uppmanade också kommissionen att se över sitt beslut att undanta Serbien från undersökningen med tanke på detta lands ökande marknadsandel på unionsmarknaden. Kommissionen medgav att förhörsombudet hade rekommenderat ett utlämnande av uppgifter om skade- och prisunderskridandemarginalerna för bättre förståelse av om villkoren i artikel 3.4 i grundförordningen är uppfyllda. Kommissionen ansåg dock att utlämnandet av uppgifter om skade- och prisunderskridandemarginalerna inte behövdes för att utvärdera dess analys om kumulering (skäl (238)), eftersom alla nödvändiga uppgifter hade lämnats ut i informationsdokumentet. Dess slutsats att den serbiska importvolymen var försumbar grundades på tillgängliga uppgifter om undersökningsperioden i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. Det var inte motiverat att använda uppgifter för perioden efter undersökningsperioden, eftersom den utveckling som beskrivs i klagomålet inte är extraordinär, utan ligger inom marknadernas normala fluktuationer. Kommissionen kan vidare inte grunda sin skadeanalys på exporterande tillverkares framtida investeringsplaner. Om dessa planer skulle förverkligas och leda till en varaktig förändring i omständigheterna kan klaganden inge ett nytt antidumpningsklagomål.

| (666) | Fem exporterande tillverkare erbjöd prisåtaganden den 26 och 27 september 2017. Kommissionen noterade att dessa erbjudanden mottogs långt efter den tidsfrist som föreskrivs i artikel 8 i grundförordningen jämförd med artikel 20 i grundförordningen och som avser det slutliga utlämnandet av uppgifter och inte det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(666)

Fem exporterande tillverkare erbjöd prisåtaganden den 26 och 27 september 2017. Kommissionen noterade att dessa erbjudanden mottogs långt efter den tidsfrist som föreskrivs i artikel 8 i grundförordningen jämförd med artikel 20 i grundförordningen och som avser det slutliga utlämnandet av uppgifter och inte det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter.

| (667) | I artikel 8 i grundförordningen föreskrivs möjligheten att erbjuda (och godta) prisåtaganden i undantagsfall efter fristens utgång. |
| --- | --- |

(667)

I artikel 8 i grundförordningen föreskrivs möjligheten att erbjuda (och godta) prisåtaganden i undantagsfall efter fristens utgång.

| (668) | Kommissionen kommer att bedöma om dessa omständigheter är uppfyllda och huruvida prisåtagandena kan godtas. Eftersom det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter ägde rum i ett sent skede av undersökningen kunde kommissionen före antagandet av föreliggande förordning inte göra den nödvändiga analysen av om dessa prisåtaganden var godtagbara. Kommissionen kommer därför undantagsvis och med tanke på frågans komplexitet, och framför allt på berörda parters rätt till försvar, i vederbörlig ordning att komplettera sin analys i ett senare skede. Detta förutsätts uttryckligen i artikel 8 i grundförordningen, där en möjlighet föreskrivs att godta prisåtaganden i undantagsfall även efter det att de slutgiltiga åtgärderna införts. Kommissionen kommer i detta sammanhang även att analysera betydelsen av associeringsavtalet mellan EU och Ukraina. |
| --- | --- |

(668)

Kommissionen kommer att bedöma om dessa omständigheter är uppfyllda och huruvida prisåtagandena kan godtas. Eftersom det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter ägde rum i ett sent skede av undersökningen kunde kommissionen före antagandet av föreliggande förordning inte göra den nödvändiga analysen av om dessa prisåtaganden var godtagbara. Kommissionen kommer därför undantagsvis och med tanke på frågans komplexitet, och framför allt på berörda parters rätt till försvar, i vederbörlig ordning att komplettera sin analys i ett senare skede. Detta förutsätts uttryckligen i artikel 8 i grundförordningen, där en möjlighet föreskrivs att godta prisåtaganden i undantagsfall även efter det att de slutgiltiga åtgärderna införts. Kommissionen kommer i detta sammanhang även att analysera betydelsen av associeringsavtalet mellan EU och Ukraina.

| (669) | Beträffande påståendet att kommissionen inte besvarade det erbjudande om prisåtagande som NLMK lämnade till kommissionen den 13 februari 2017 hänvisade kommissionen till artikel 8.1 i grundförordningen, där det föreskrivs att åtaganden endast kan göras sedan det preliminärt har fastställts att dumpning och skada föreligger. I detta särskilda ärende hade något sådant fastställande inte skett i februari 2017. Det prisåtagandet som NLMK erbjöd kommer att analyseras i ett senare skede tillsammans med övriga erbjudanden. |
| --- | --- |

(669)

Beträffande påståendet att kommissionen inte besvarade det erbjudande om prisåtagande som NLMK lämnade till kommissionen den 13 februari 2017 hänvisade kommissionen till artikel 8.1 i grundförordningen, där det föreskrivs att åtaganden endast kan göras sedan det preliminärt har fastställts att dumpning och skada föreligger. I detta särskilda ärende hade något sådant fastställande inte skett i februari 2017. Det prisåtagandet som NLMK erbjöd kommer att analyseras i ett senare skede tillsammans med övriga erbjudanden.

| (670) | Med hänvisning till Lusosiders kommentar om att byggmarknaden på Iberiska halvön i framtiden skulle sakna tillräcklig försörjning av råvaror, kommer detta påstående att analyseras i samband med genomgången av CSN/Lusosiders erbjudande om prisåtagande. |
| --- | --- |

(670)

Med hänvisning till Lusosiders kommentar om att byggmarknaden på Iberiska halvön i framtiden skulle sakna tillräcklig försörjning av råvaror, kommer detta påstående att analyseras i samband med genomgången av CSN/Lusosiders erbjudande om prisåtagande.

| (671) | Omprövningskommittén avgav inget yttrande. |
| --- | --- |

(671)

Omprövningskommittén avgav inget yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

(1)   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av vissa valsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen (varmvalsad platta), varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina.

(2)   Den berörda produkten omfattar inte

| — | produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål, |
| --- | --- |

—

produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål,

| — | produkter av verktygsstål och snabbstål, |
| --- | --- |

—

produkter av verktygsstål och snabbstål,

| — | produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm, och |
| --- | --- |

—

produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm, och

| — | produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm. |
| --- | --- |

—

produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm.

Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (Taric-nr 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (Taric-nr 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (Taric-nr 7226191090), 7226 91 91 och 7226 91 99.

(3)   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Land | Företag | Slutgiltig tullsats – euro per ton netto | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Brasilien | ArcelorMittal Brasil SA | 54,5 | C210 |
| | Aperam Inox América do Sul SA. | 54,5 | C211 |
| | Companhia Siderúrgica Nacional | 53,4 | C212 |
| | Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA (USIMINAS) | 63,0 | C213 |
| | Gerdau Açominas SA. | 55,8 | C214 |
| Iran | Mobarakeh Steel Company | 57,5 | C215 |
| Ryssland | Novolipetsk Steel | 53,3 | C216 |
| | Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK) | 96,5 | C217 |
| | PAO Severstal | 17,6 | C218 |
| Ukraina | Metinvest Group | 60,5 | C219 |

Land

Företag

Slutgiltig tullsats – euro per ton netto

Taric-tilläggsnummer

Brasilien

ArcelorMittal Brasil SA

54,5

C210

Aperam Inox América do Sul SA.

54,5

C211

Companhia Siderúrgica Nacional

53,4

C212

Usinas Siderúrgicas de Minas Gerais SA (USIMINAS)

63,0

C213

Gerdau Açominas SA.

55,8

C214

Iran

Mobarakeh Steel Company

57,5

C215

Ryssland

Novolipetsk Steel

53,3

C216

Public Joint Stock Company Magnitogorsk Iron Steel Works (PJSC MMK)

96,5

C217

PAO Severstal

17,6

C218

Ukraina

Metinvest Group

60,5

C219

(4)   De slutgiltiga antidumpningstullsatser som ska tillämpas på den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i punkt 2 ska vara den fasta tullsatsen enligt tabellen nedan.

| Företag | Slutgiltig tullsats – euro per ton netto | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Alla övriga brasilianska företag | 63,0 | C999 |
| Alla övriga iranska företag | 57,5 | C999 |
| Alla övriga ryska företag | 96,5 | C999 |
| Alla övriga ukrainska företag | 60,5 | C999 |

Företag

Slutgiltig tullsats – euro per ton netto

Taric-tilläggsnummer

Alla övriga brasilianska företag

63,0

C999

Alla övriga iranska företag

57,5

C999

Alla övriga ryska företag

96,5

C999

Alla övriga ukrainska företag

60,5

C999

(5)   För de individuellt namngivna tillverkarna – och om varor skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt har betalats eller ska betalas därför fördelas vid fastställandet av tullvärdet i enlighet med artikel 131.2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (84) – ska den slutgiltiga tullsatsen, beräknad på grundval av punkt 2 ovan, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt har betalats eller ska betalas. Den tull som ska betalas kommer då att utgöra differensen mellan den nedsatta slutgiltiga tullsatsen och det nedsatta nettopriset fritt unionens gräns, före tull.

(6)   För alla övriga företag, och om varor skadats före övergången till fri omsättning, och det pris som faktiskt har betalats eller ska betalas därför fördelas vid fastställandet av tullvärdet i enlighet med artikel 131.2 i rådets förordning (EU) 2015/2447, ska storleken på antidumpningstullsatsen, beräknad på grundval av punkt 3 ovan, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt har betalats eller ska betalas.

(7)   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

(8)   Om en exporterande tillverkare från Brasilien lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen om att företaget

| a) | inte exporterade den produkt som avses i artikel 1.1 till unionen under undersökningsperioden (1 juli 2015–30 juni 2016), |
| --- | --- |

a)

inte exporterade den produkt som avses i artikel 1.1 till unionen under undersökningsperioden (1 juli 2015–30 juni 2016),

| b) | inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Brasilien som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och |
| --- | --- |

b)

inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Brasilien som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och

| c) | antingen faktiskt har exporterat den berörda produkten till unionen efter undersökningsperiodens utgång eller har åtagit sig en oåterkallelig avtalsenlig förpliktelse om att exportera en betydande mängd till unionen, får tabellen i artikel 1.2 ändras genom att den nya exporterande tillverkaren läggs till de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet, och således omfattas av den viktade genomsnittliga tullsats som tillämpas på de företag som ingick i urvalet, dvs. 55,8 euro per ton netto. |
| --- | --- |

c)

antingen faktiskt har exporterat den berörda produkten till unionen efter undersökningsperiodens utgång eller har åtagit sig en oåterkallelig avtalsenlig förpliktelse om att exportera en betydande mängd till unionen, får tabellen i artikel 1.2 ändras genom att den nya exporterande tillverkaren läggs till de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet, och således omfattas av den viktade genomsnittliga tullsats som tillämpas på de företag som ingick i urvalet, dvs. 55,8 euro per ton netto.

Artikel 2

Antidumpningsförfarandet för import till unionen av den berörda produkten med ursprung i Serbien avslutas härmed i enlighet med artikel 9.2 i grundförordningen.

Artikel 3

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/5 av den 5 januari 2017 om registrering av import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Ryssland och Brasilien ska upphävas slutgiltigt, utan retroaktivt uttag av tullar.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21

1

(2)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina (EUT C 246, 7.7.2016, s. 7).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/5 av den 5 januari 2017 om registrering av import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Ryssland och Brasilien (EUT L 3, 6.1.2017, s. 1).

3

(4)  Denna tillverkare i unionen valdes ut eftersom den var en av de utvalda tillverkarna i unionen som hävdade att den kunde öka sin kapacitet på kort tid.

4

(5)  De två användarna som ingick i konsortiet motsatte sig införandet av åtgärder. Den andra italienska användaren, som kom in sent i processen, var för att införa åtgärder.

5

(6)  Rapport från förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden, 23 juni 2017, HO/AK ju-ca-11.ho(2017)3604029, s. 3.

6

(7)  Rapport från förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden, 23 juni 2017, HO/AK ju-ca-11.ho(2017)3604029, s. 4.

7

(8)  Kallvalsningsprocessen består i att en plåt eller ett band – som dessförinnan varmvalsats och betats – passeras genom kallvalsar (dvs. under metallens mjukningstemperatur).

8

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1778 av den 6 oktober 2016 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 272, 7.10 2016, s. 33).

9

(10)  Se dom av den 25 juni 2015, PT Musim Mas mot rådet, T-26/12, EU:T:2015:437, punkt 52. Se även WTO Report of the Panel i DS442, European Union – Anti-dumping Measures On Imports Of Certain Fatty Alcohols From Indonesia, punkt 7.89 och följande.

10

European Union – Anti-dumping Measures On Imports Of Certain Fatty Alcohols From Indonesia

(11)  Fram till 2008 var Novex fristående från NLMK, när NLMK förvärvade hela Novexco (Cyprus) Limited (nedan kallat Novexco) och Novex Trading (Swiss) SA (nedan kallat Novex) genom förvärv av aktier. Se mål nr COMP/M.5101 – NOVOLIPETSK STEEL / NOVEXCO / NOVEX TRADING.

11

Novexco

Novex

(12)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1328 av den 29 juli 2016, EUT L 210, 4.8.2016, s. 1, skäl 64–67 som bland annat hänvisar till MMK:s närstående schweiziska importör/handlare.

12

(13)  Europeiska kommissionen inledde den 20 januari 2016 en grundlig bedömning för att fastställa om det italienska statliga stödet till ståltillverkaren Ilva överensstämde med EU:s regler för statligt stöd och utökade bedömningen den 15 maj 2016. Undersökningen hade den 3 juli 2017 ännu inte slutförts.

13

(14)  Domstolen, Mål C-315/90 Gimelec mot kommissionen EU:C:1991:447, punkterna 16 till 29; rapport från WTO:s överprövningsorgan 24.7.2001, WT/DS184/AB/R, punkterna 181 till 215.

14

(15)  WT/DS184/AB/R, 24 juli 2001, sida 69, punkt 204.

15

(16)  Kallvalsningsprocessen består i att en plåt eller ett band – som dessförinnan varmvalsats och betats – passeras genom kallvalsar (dvs. under metallens mjukningstemperatur).

16

(17)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/181 av den 10 februari 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa kallvalsade platta produkter av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ryska federationen (EUT L 37, 12.2.2016, s. 25, skäl 153).

17

(18)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1328 av den 29 juli 2016 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa kallvalsade platta produkter av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ryska federationen (EUT L 210, 4.8.2016, s. 15, skäl 117).

18

(19)  Den omfattade perioden från den 1 april 2014 till den 31 mars 2015, som inte är den samma som undersökningsperioden i detta ärende (se skäl (19)).

19

(20)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 av den 5 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 92, 6.4.2017, s. 68).

20

(21)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 av den 5 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 92, 6.4.2017, s. 68).

21

(22)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 av den 5 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 92, 6.4.2017, s. 68).

22

(23)  Inlaga från den brasilianska exporterande tillverkaren Usiminas, 7 augusti 2017, sida 2.

23

(24)  De brasilianska exporterande tillverkarna hänvisar till tabell 15 i denna förordning. Samma tabell fanns i utlämnandedokumentet.

24

(25)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1778 av den 5 oktober 2016 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 272, 7.10.2016, s. 62), skäl 197.

25

(26)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 av den 5 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 92, 6.4.2017, s. 76), skäl 59.

26

(27)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, regionkommittén samt Europeiska investeringsbanken, Stål: bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU, COM (2016) 155 final av den 16 mars 2016. I detta dokument anges följande om överkapaciteten i världen när det gäller stål:

27

| — | Sidan 2: ... ”den ekonomiska avmattningen i Kina och andra nya ekonomier har sedan 2014 dämpat efterfrågan på världsmarknaden” |
| --- | --- |

—

Sidan 2: ... ”den ekonomiska avmattningen i Kina och andra nya ekonomier har sedan 2014 dämpat efterfrågan på världsmarknaden”

| — | Sidan 6: ... ”Förutom att mildra den globala överkapacitetens följder tar kommissionen också itu med problemets orsaker tillsammans med EU:s viktigaste handelspartner. Ett globalt problem kräver en global lösning.” |
| --- | --- |

—

Sidan 6: ... ”Förutom att mildra den globala överkapacitetens följder tar kommissionen också itu med problemets orsaker tillsammans med EU:s viktigaste handelspartner. Ett globalt problem kräver en global lösning.”

(28)  Ilva, ThyssenKrupp och Tata Steel UK

28

(29)

29

Källa för uppgifter om kapacitet: OECD (OECD, DSTI/SU/SC(2016)6/Final, 5 September 2016, Directorate for Science, Technology and Innovation, Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity, Annexe, s. 7 ff).

Källa för uppgifter om kapacitet:

(30)

30

Källa för uppgifter om tillverkning: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015 (World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2016, tabell 1 på sidorna 1 och 2 och tabell 13 på sidan 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html).

Källa för uppgifter om tillverkning: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015

(31)  Utdrag ur kommissionens senaste nedifrån-och-upp-undersökning av priser och kostnader för energi, som utfördes av ett konsortium av konsulter, däribland Ecofys och Centre for European Policy Studies, i juli 2016.

31

(32)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 av den 5 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 92, 6.4.2017, s. 68).

32

(33)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1778 av den 6 oktober 2016 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 272, 7.10 2016).

33

(34)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 av den 5 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 92, 6.4.2017, s. 68).

34

(35)  Inlaga från Eurofer av den 2 maj 2017, s. 12. Denna inlaga avser det faktum att kommissionen i det preliminära skedet beslutade att fortsätta undersökningen utan att införa åtgärder.

35

(36)  Dom av den 25 oktober 2011, Transnational Company ”Kazchrome” och ENRC Marketing mot rådet, mål T-192/08. EU:T:2011:619, punkt 221.

36

mål T-192/08. EU:T:2011:619, punkt 221.

(37)  Även om konsortiets samtliga medlemmar ombads att fylla i frågeformuläret för tiden efter undersökningsperioden ansåg advokaten som representerade konsortiet att vissa medlemmar inte hade den organisatoriska strukturen för att tillhandahålla den begärda informationen för perioden efter undersökningsperioden, medan andra var sysselsatta med att avsluta budgetåret, utöver allmänna helgdagar och den korta tidsfristen för att fylla i formuläret.

37

(38)  ESTA svarade kommissionens avdelningar den 10 maj 2017 att den representerar mer än 100 stålrörstillverkare i 17 EU-länder och att den står för mer än 90 % av EU:s tillverkning. Dessa tillverkare kan vara stora internationella koncerner eller små och medelstora företag med endast en tillverkningsanläggning i ett land, dotterbolag till stora ståltillverkare eller familjeägda företag.

38

(39)

39

Källa för uppgifter om kapacitet: OECD (OECD, DSTI/SU/SC(2016)6/Final, 5 September 2016, Directorate for Science, Technology and Innovation, Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity, Annexe, s. 7 ff).

Källa för uppgifter om kapacitet:

(40)

40

Källa för uppgifter om tillverkning: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2016 (World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2016, tabell 1 på sidorna 1 och 2 och tabell 13 på sidan 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html).

Källa för uppgifter om tillverkning: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2016

(41)  Beräknade

41

(42)  Inga uppgifter tillgängliga

42

(43)  Förenta staterna, International Trade Administration, Global Steel Trade Monitor, February 2017, Steel Exports Report India, http://www.trade.gov/steel/countries/pdfs/2017/q1/exports-india.pdf

43

(44)  OECD, DSTI/SC(2017)1/Final, OECD Steel Committee, 24 March 2017, Steel Market Developments – Q2 2017, analys på sidan 6 och sidan 9, http://www.oecd.org/industry/ind/steel-market-developments-2017Q2.pdf

44

(45)  OECD, DSTI/SC(2017)1/Final, OECD Steel Committee, 24 March 2017, Steel Market Developments – Q2 2017, analys på sidan 7, http://www.oecd.org/industry/ind/steel-market-developments-2017Q2.pdf

45

(46)  OECD, DSTI/SC(2017)1/Final, OECD Steel Committee, 24 March 2017, Steel Market Developments – Q2 2017, analys på sidan 10, http://www.oecd.org/industry/ind/steel-market-developments-2017Q2.pdf Se även OECD, DSTI/SU/SC(2016)6/Final, 5 September 2016, Directorate for Science, Technology and Innovation for the decision to remove natural gas subsidy, sidan 19

46

(47)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1778 av den 6 oktober 2016 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 272, 7.10 2016).

47

(48)  Inlaga från Eurofer, ekonomisk analys av antidumpningsåtgärdernas effekter i AD 635 på utvald import av varmvalsat platt stål för EU:s produkter i senare led, odaterad, inlämnad till kommissionens avdelningar den 31 maj 2017, s. 1.

48

(49)  Kommissionen presenterade vissa siffror i den här förordningen. Se skäl (460).

49

(50)  European Steel Tube Association (ESTA) kommenterade att dessa typer främst är vissa svetsade rör (så kallade ”gasrör”) men att de utgör högst 10 % av den totala unionstillverkningen av svetsade rör. (e-postmeddelande från ESTA till kommissionens avdelningar, 1 juni 2017).

50

(51)  Inlaga från konsortiet, synpunkter på Eurofers inlaga av den 7 februari 2017, inlämnad på uppdrag av CIHFR, odaterad, dokumentet mottaget per e-post den 2 mars 2017, s. 4.

51

(52)  ESTA, AD 635 – ESTA:s synpunkter, 10 maj 2017.

52

(53)  Inlaga från Eurofer, analys av effekterna av införandet av provisorisk tull för användare, den 7 februari 2017, s. 2.

53

(54)  Inlaga från Eurofer, synpunkter på kommissionens informationsdokument av den 4 april 2017, s. 9. Klaganden angav även att dessa simuleringar aldrig offentliggjordes i icke-konfidentiella handlingar.

54

(55)  Inlaga från Eurofer, ekonomisk analys av antidumpningsåtgärdernas effekter i AD 635 på utvald import av varmvalsat platt stål för EU:s produkter i senare led, odaterad, inlämnad till kommissionens avdelningar den 31 maj 2017, s. 1.

55

(56)  Denna information var inte tillgänglig när simuleringarna genomfördes.

56

(57)  ESTA, e-post från ESTA till kommissionens avdelningar, 1 juni 2017.

57

(58)  Inlaga från konsortiet, synpunkter på kommissionens informationsdokument som inkommit från CIHFR, den 8 maj 2017, s. 9 och s. 10.

58

(59)  Dessa procentsatser är de vägda genomsnittliga lönsamhetssiffrorna för alla stålrörstillverkare, såsom de framgår av deras respektive resultaträkningar för perioderna som anges i tabellen, uttryckt som en procentandel av deras försäljning på den öppna marknaden i unionen.

59

(*1)  Såsom anges i skäl (439) togs 11 svar emot från konsortiets medlemmar, varav fem var stålrörstillverkare och resterande sex var stålcentraler (detta är företag som begränsar sin verksamhet till särskild bearbetning som skärning och/eller betning av produkten).

*1

(*2)  Såsom nämns i skäl (439) togs nio svar emot där åtta kom från stålrörstillverkare och ett kom från en stålcentral.

*2

(*3)  Såsom nämns i skäl (439) togs två svar emot där bara det ena kom från en stålrörstillverkare. Det andra kom från en stålcentral.

*3

(60)  ESTA svarade emellertid inte på frågan om huruvida stålrörstillverkare i praktiken kan överföra kostnadsökningar till kunderna.

60

(61)  Inlaga från European Steel Tube Association, 10 maj 2017.

61

(62)  Inlaga från Eurofer som analyserar effekterna av provisoriska tullar för användare, den 7 februari 2017, s. 2.

62

(63)  Brev daterat den 22 maj 2017 från CECED:s generaldirektör till kommissionens avdelningar.

63

(64)  Orgalime är branschorganisationen för de europeiska teknikföretagen inom den mekaniska och elektroniska industrin och metallbearbetningsindustrin.

64

(65)  Brev mottaget via e-post den 22 maj 2017, odaterat från verkställande direktör och viceordförande för inköp, Electrolux Home Products Corporation NV.

65

(66)  Inlaga av den 25 oktober 2016 från Novolipetsk Steel.

66

(67)  Brev daterade den 27 juni 2017 från Eurofers generaldirektör till kommissionären för handel och Europeiska kommissionens president.

67

(68)  Kommissionens beslut nr 284/2000/EKSG av den 4 februari 2000 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i Republiken Indien och Taiwan, om godtagande av åtaganden som gjorts av vissa exporterande tillverkare och om avslutande av förfarandet rörande import med ursprung i Republiken Sydafrika, EGT L 31, 5.2.2000, s. 44, skäl 338.

68

(69)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 av den 5 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 92, 6.4.2017, s. 88), skäl 133.

69

(70)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/336 av den 27 februari 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss grovplåt av olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 50, 28.2.2017, s. 37, skäl (202).

70

(71)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1777 av den 6 oktober 2016 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av viss grovplåt av olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, (EUT L 272, 7.10.2016, s. 5).

71

(72)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1777 av den 6 oktober 2016 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av viss grovplåt av olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, (EUT L 272, 7.10.2016, s. 28).

72

(73)  Den rimliga vinstmarginalen som användes är densamma som den som användes i en undersökning rörande liknande produkttyper, dvs. kallvalsat platt stål.

73

(74)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1953 av den 29 oktober 2015 om införande av en definitiv antidumpningstull på import av vissa kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Amerikas förenta stater, Japan, Folkrepubliken Kina, Ryska federationen och Republiken Korea, EUT L 284, 30.10.2015, s. 130 och följande.

74

(75)  Inlaga från Eurofer, 30 maj 2017, AD635 – Varmvalsade platta stålprodukter med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina (nedan kallade de fem länderna) – Eurofers inlaga om lämpliga typer av åtgärder, s. 5.

75

de fem länderna

(76)  Inlaga från Eurofer, AD635 – Varmvalsade platta stålprodukter med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina (nedan kallade de fem länderna) – Eurofers inlaga om lämpliga typer av åtgärder.

76

de fem länderna

(77)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1953 av den 29 oktober 2015 om införande av en definitiv antidumpningstull på import av vissa kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Amerikas förenta stater, Japan, Folkrepubliken Kina, Ryska federationen och Republiken Korea (EUT L 284, 30.10.2015, s. 109).

77

(78)  Mlex pressrapport: Lägsta pris på varmvalsat stål som ses som en medelväg för EU:s dumpningsproblem, 24 maj 2017

78

(79)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1953 av den 29 oktober 2015 om införande av en definitiv antidumpningstull på import av vissa kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Amerikas förenta stater, Japan, Folkrepubliken Kina, Ryska federationen och Republiken Korea (EUT L 284, 30.10.2015, s. 109).

79

(80)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1953 av den 29 oktober 2015 om införande av en definitiv antidumpningstull på import av vissa kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Amerikas förenta stater, Japan, Folkrepubliken Kina, Ryska federationen och Republiken Korea (EUT L 284, 30.10.2015). Det bör noteras att man i detta särskilda fall beräknade tre minimiimportpris i stället för ett.

80

(81)  
  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, 1049 Bryssel, Belgien.

81

(82)  
  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13

82

(83)  Se dom av den 7 maj 1991, Nakajima All Precision Co. Ltd mot Europeiska gemenskapernas råd, mål C-69/89, ECLI:EU:C:1991:186, punkt 120. Se också det färska förslaget till avgörande av generaladvokat Campos Sánchez-Bordona av den 20 juli 2017, Deichmann SE mot Hauptzollamt Duisburg, mål C-256/16, ECLI:EU:C:2017:580, punkt 49.

83

(84)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558)

84

---

| 6.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 258/124 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 258/124

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1796

av den 5 oktober 2017

om fastställande av tilldelningskoefficienter för licenser för export av ost till Förenta staterna under 2018 inom ramen för de kvoter som avses i förordning (EG) nr 1187/2009

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188, och

av följande skäl:

| (1) | I kapitel III avsnitt 2 i kommissionens förordning (EG) nr 1187/2009 (2) fastställs förfarandet för tilldelning av licenser för export av ost till Förenta staterna inom ramen för de kvoter som avses i artikel 21 i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I kapitel III avsnitt 2 i kommissionens förordning (EG) nr 1187/2009 (2) fastställs förfarandet för tilldelning av licenser för export av ost till Förenta staterna inom ramen för de kvoter som avses i artikel 21 i den förordningen.

| (2) | För vissa produktgrupper och kvoter överskrider ansökningarna om exportlicenser de kvantiteter som finns tillgängliga för kvotåret 2018. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning exportlicenser kan utfärdas genom att det fastställs tilldelningskoefficienter, beräknade i enlighet med artikel 23.1 i förordning (EG) nr 1187/2009, som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna. |
| --- | --- |

(2)

För vissa produktgrupper och kvoter överskrider ansökningarna om exportlicenser de kvantiteter som finns tillgängliga för kvotåret 2018. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning exportlicenser kan utfärdas genom att det fastställs tilldelningskoefficienter, beräknade i enlighet med artikel 23.1 i förordning (EG) nr 1187/2009, som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna.

| (3) | För vissa produktgrupper och kvoter understiger ansökningarna om exportlicenser de kvantiteter som finns tillgängliga för kvotåret 2018. De återstående kvantiteterna bör tilldelas de sökande i proportion till de kvantiteter för vilka ansökningar har lämnats in genom att en tilldelningskoefficient tillämpas i enlighet med artikel 23.4 i förordning (EG) nr 1187/2009. |
| --- | --- |

(3)

För vissa produktgrupper och kvoter understiger ansökningarna om exportlicenser de kvantiteter som finns tillgängliga för kvotåret 2018. De återstående kvantiteterna bör tilldelas de sökande i proportion till de kvantiteter för vilka ansökningar har lämnats in genom att en tilldelningskoefficient tillämpas i enlighet med artikel 23.4 i förordning (EG) nr 1187/2009.

| (4) | Med beaktande av den tidsfrist som fastställs i artikel 23.1 i förordning (EG) nr 1187/2009 avseende fastställande av tilldelningskoefficienter bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(4)

Med beaktande av den tidsfrist som fastställs i artikel 23.1 i förordning (EG) nr 1187/2009 avseende fastställande av tilldelningskoefficienter bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De tilldelningskoefficienter som anges i kolumn 5 i bilagan ska tillämpas på de kvantiteter som ingår i ansökningar om exportlicenser som i enlighet med förordning (EG) nr 1187/2009 lämnas in för de produktgrupper och kvoter som avses i anmärkningarna 16-Tokyo och 16-, 17-, 18-, 20-, 21-Uruguay i kolumn 3 i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Ansökningar om exportlicenser som i enlighet med förordning (EG) nr 1187/2009 lämnas in för de produktgrupper och kvoter som avses i anmärkningarna 22-, 25-Tokyo och 22-, 25-Uruguay i kolumn 3 i bilagan till denna förordning ska godkännas för de begärda kvantiteterna.

Exportlicenser får utfärdas för kompletterande kvantiteter som fördelas mellan ansökarna enligt de tilldelningskoefficienter som anges i kolumn 6 i bilagan, om berörda aktörer inom en vecka från offentliggörandet av denna förordning godtar kvantiteterna och ställer de säkerheter som krävs.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1187/2009 av den 27 november 2009 om fastställande av särskilda tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1234/2007 i fråga om exportlicenser och exportbidrag för mjölk och mjölkprodukter (EUT L 318, 4.12.2009, s. 1).

2

---

BILAGA

| Produktgrupp enligt kompletterande anmärkningar i kapitel 4 i ”Harmonized Tariff Schedule of the United States of America” | Grupp- och kvotbeteckning | Tillgängliga kvantiteter för 2018 (kg) | Tilldelningskoefficient enligt artikel 1 | Tilldelningskoefficient enligt artikel 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Anmärkning nr | Grupp |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |
| 16 | Not specifically provided for (NSPF) | 16-Tokyo | 908 877 | 0,1296811 | |
| 16-Uruguay | 3 446 000 | 0,0880789 | |
| 17 | Blue Mould | 17-Uruguay | 350 000 | 0,0754310 | |
| 18 | Cheddar | 18-Uruguay | 1 050 000 | 0,1212471 | |
| 20 | Edam/Gouda | 20-Uruguay | 1 100 000 | 0,0955026 | |
| 21 | Italian type | 21-Uruguay | 2 025 000 | 0,0704102 | |
| 22 | Swiss or Emmenthaler cheese other than with eye formation | 22-Tokyo | 393 006 | | 19,6493175 |
| 22-Uruguay | 380 000 | | 4,4705882 |
| 25 | Swiss or Emmenthaler cheese with eye formation | 25-Tokyo | 4 003 172 | | 1,0007930 |
| 25-Uruguay | 2 420 000 | | 1,4447761 |

Produktgrupp enligt kompletterande anmärkningar i kapitel 4 i ”Harmonized Tariff Schedule of the United States of America”

Grupp- och kvotbeteckning

Tillgängliga kvantiteter för 2018 (kg)

Tilldelningskoefficient enligt artikel 1

Tilldelningskoefficient enligt artikel 2

Anmärkning nr

Grupp

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

16

Not specifically provided for (NSPF)

16-Tokyo

908 877

0,1296811

16-Uruguay

3 446 000

0,0880789

17

Blue Mould

17-Uruguay

350 000

0,0754310

18

Cheddar

18-Uruguay

1 050 000

0,1212471

20

Edam/Gouda

20-Uruguay

1 100 000

0,0955026

21

Italian type

21-Uruguay

2 025 000

0,0704102

22

Swiss or Emmenthaler cheese other than with eye formation

22-Tokyo

393 006

19,6493175

22-Uruguay

380 000

4,4705882

25

Swiss or Emmenthaler cheese with eye formation

25-Tokyo

4 003 172

1,0007930

25-Uruguay

2 420 000

1,4447761

---

BESLUT

| 6.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 258/127 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 258/127

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2017/1797

av den 23 maj 2017

om de stödordningar SA.42393 (2016/C) (f.d. 2015/N) som Tyskland har genomfört för vissa slutkonsumenter (sänkt extra nätavgift) och SA.47887 (2017/N) som Tyskland planerar att genomföra för att utöka stödordningen för kraftvärme vad gäller kraftvärmeanläggningar som används i slutna nät

[delgivet med nr C(2017) 3400]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.3, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Den 28 augusti 2015 anmälde de tyska myndigheterna förslaget till reform av lagen om produktion av kraftvärme (Kraft-Wärme-Kopplungsgesetz, nedan kallad den anmälda KWKG 2016), som sedan antogs som lag den 21 december 2015, till kommissionen. KWKG 2016 ersatte lagen om kraftvärmeproduktion av den 19 mars 2002 (nedan kallad KWKG 2002). |
| --- | --- |

(1)

Den 28 augusti 2015 anmälde de tyska myndigheterna förslaget till reform av lagen om produktion av kraftvärme (Kraft-Wärme-Kopplungsgesetz, nedan kallad den anmälda KWKG 2016), som sedan antogs som lag den 21 december 2015, till kommissionen. KWKG 2016 ersatte lagen om kraftvärmeproduktion av den 19 mars 2002 (nedan kallad KWKG 2002).

Kraft-Wärme-Kopplungsgesetz

den anmälda KWKG 2016

KWKG 2002

| (2) | Genom en skrivelse av den 24 oktober 2016 (nedan kallad beslutet om att inleda förfarandet) informerade kommissionen de tyska myndigheterna om att den hade godkänt det stöd till kraftvärmeanläggningar, lagringsanläggningar och nät för fjärrvärme/fjärrkyla som hade beviljats inom ramen för den anmälda KWKG 2016, men att den hade beslutat att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget i fråga om de nedsättningar av den extra nätavgiften som hade beviljats vissa slutkonsumenter enligt den anmälda KWKG 2016. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 24 oktober 2016 (nedan kallad beslutet om att inleda förfarandet) informerade kommissionen de tyska myndigheterna om att den hade godkänt det stöd till kraftvärmeanläggningar, lagringsanläggningar och nät för fjärrvärme/fjärrkyla som hade beviljats inom ramen för den anmälda KWKG 2016, men att den hade beslutat att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget i fråga om de nedsättningar av den extra nätavgiften som hade beviljats vissa slutkonsumenter enligt den anmälda KWKG 2016.

beslutet om att inleda förfarandet

| (3) | Beslutet om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödåtgärderna. |
| --- | --- |

(3)

Beslutet om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödåtgärderna.

Europeiska unionens officiella tidning

2

| (4) | Kommissionen mottog synpunkter från de berörda parterna. Kommissionen vidarebefordrade synpunkterna till de tyska myndigheterna, som fick möjlighet att bemöta dem. Deras kommentarer togs emot den 13 januari 2017 genom en skrivelse daterad samma dag. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen mottog synpunkter från de berörda parterna. Kommissionen vidarebefordrade synpunkterna till de tyska myndigheterna, som fick möjlighet att bemöta dem. Deras kommentarer togs emot den 13 januari 2017 genom en skrivelse daterad samma dag.

| (5) | De tyska myndigheterna lämnade in sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet den 10 november 2016. Efter att upplysningar hade begärts den 6 februari 2017, 29 mars 2017 och 28 april 2017 lämnade de in kompletterande upplysningar den 10 februari 2017, 31 mars 2017 och 2 maj 2017. |
| --- | --- |

(5)

De tyska myndigheterna lämnade in sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet den 10 november 2016. Efter att upplysningar hade begärts den 6 februari 2017, 29 mars 2017 och 28 april 2017 lämnade de in kompletterande upplysningar den 10 februari 2017, 31 mars 2017 och 2 maj 2017.

| (6) | De tyska myndigheterna meddelade också kommissionen att de bestämmelser om en extra nätavgift och om nedsättningar av den extra nätavgiften för vissa slutkonsumenter som omfattades av det formella granskningsförfarandet hade ändrats genom en lag av den 22 december 2016 om ändring av bestämmelserna för elproduktion genom kraftvärme (Gesetz zur Änderung der Bestimmungen zur Stromerzeugung aus Kraft-Wärme-Kopplung und zur Eigenerzeugung, nedan kallad lagen av den 22 december 2016
  ). |
| --- | --- |

(6)

De tyska myndigheterna meddelade också kommissionen att de bestämmelser om en extra nätavgift och om nedsättningar av den extra nätavgiften för vissa slutkonsumenter som omfattades av det formella granskningsförfarandet hade ändrats genom en lag av den 22 december 2016 om ändring av bestämmelserna för elproduktion genom kraftvärme (Gesetz zur Änderung der Bestimmungen zur Stromerzeugung aus Kraft-Wärme-Kopplung und zur Eigenerzeugung, nedan kallad lagen av den 22 december 2016
  ).

Gesetz zur Änderung der Bestimmungen zur Stromerzeugung aus Kraft-Wärme-Kopplung und zur Eigenerzeugung

lagen av den 22 december 2016

| (7) | Den 29 mars 2017 anmälde de tyska myndigheterna en planerad ändring i det stöd till kraftvärme som kommissionen hade godkänt den 24 oktober 2016. Anmälan om den ändringen registrerades som SA.47887 (2017/N). Den 3 april 2017 lämnade de tyska myndigheterna kompletterande upplysningar. Den preliminära bedömningen av den ändringen enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget och artikel 4 i rådets förordning (EU) 2015/1589 (3) ingår i detta beslut (avsnitt 7). |
| --- | --- |

(7)

Den 29 mars 2017 anmälde de tyska myndigheterna en planerad ändring i det stöd till kraftvärme som kommissionen hade godkänt den 24 oktober 2016. Anmälan om den ändringen registrerades som SA.47887 (2017/N). Den 3 april 2017 lämnade de tyska myndigheterna kompletterande upplysningar. Den preliminära bedömningen av den ändringen enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget och artikel 4 i rådets förordning (EU) 2015/1589 (3) ingår i detta beslut (avsnitt 7).

3

| (8) | Den 25 april 2017 informerade de tyska myndigheterna kommissionen om att de som ett undantagsfall i båda förfarandena gick med på att beslutet i både ärende SA.42393 och SA.47887 antogs och anmäldes på engelska. |
| --- | --- |

(8)

Den 25 april 2017 informerade de tyska myndigheterna kommissionen om att de som ett undantagsfall i båda förfarandena gick med på att beslutet i både ärende SA.42393 och SA.47887 antogs och anmäldes på engelska.

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV DEN STÖDÅTGÄRD SOM DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET AVSER (NEDSATTA EXTRA NÄTAVGIFTER)

DETALJERAD BESKRIVNING AV DEN STÖDÅTGÄRD SOM DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET AVSER (NEDSATTA EXTRA NÄTAVGIFTER)

2.1   Presentation av KWKG 2016: mål och bakgrund

Presentation av KWKG 2016: mål och bakgrund

| (9) | Syftet med KWKG 2016 (såväl den anmälda som den ändrade) är att öka energieffektiviteten i Tysklands elproduktion genom att öka nettoelproduktionen från kraftvärmeanläggningar till 110 TWh/år fram till 2020 och 120 TWh/år fram till 2025, jämfört med den nuvarande årliga produktionen på 96 TWh/år. De tyska myndigheterna förväntar sig att en sådan ökning skulle bidra till ytterligare en minskning av koldioxidutsläppen med 4 miljoner ton fram till 2020 inom elsektorn, eftersom el från kraftvärmeanläggningar i Tyskland ersätter separat produktion av värme och el från kolkraftverk. Detta ingår i de olika åtgärder som har antagits inom ramen för Energiewende (energiomställningen). |
| --- | --- |

(9)

Syftet med KWKG 2016 (såväl den anmälda som den ändrade) är att öka energieffektiviteten i Tysklands elproduktion genom att öka nettoelproduktionen från kraftvärmeanläggningar till 110 TWh/år fram till 2020 och 120 TWh/år fram till 2025, jämfört med den nuvarande årliga produktionen på 96 TWh/år. De tyska myndigheterna förväntar sig att en sådan ökning skulle bidra till ytterligare en minskning av koldioxidutsläppen med 4 miljoner ton fram till 2020 inom elsektorn, eftersom el från kraftvärmeanläggningar i Tyskland ersätter separat produktion av värme och el från kolkraftverk. Detta ingår i de olika åtgärder som har antagits inom ramen för Energiewende (energiomställningen).

Energiewende

| (10) | Enligt KWKG 2016 beviljas stöd till nya, moderniserade och upprustade högeffektiva kraftvärmeanläggningar (4). För att upprätthålla den nuvarande produktionsnivån på 15 TWh/år i befintliga anläggningar inom fjärrvärmesektorn och eventuellt kunna återföra den till en tidigare nivå på 20–22 TWh/år beviljar Tyskland också stöd till befintliga kraftvärmeanläggningar som drivs med gas inom fjärrvärmesektorn fram till 2019. Enligt KWKG 2016 ska även nya anläggningar för värme/kyla eller upprustade lagringsanläggningar få stöd, eftersom de ökar flexibiliteten i kraftvärmeanläggningarna och därför kan bidra till att minska koldioxidutsläppen ytterligare inom elsektorn. Slutligen kan stöd beviljas för anläggning eller utbyggnad av nät för fjärrvärme/fjärrkyla, eftersom systemets energieffektivitet kan ökas om kraftvärmeanläggningar används i anslutning till fjärrvärme. Kommissionen godkände alla dessa stödåtgärder i sitt beslut om att inleda förfarandet (5). |
| --- | --- |

(10)

Enligt KWKG 2016 beviljas stöd till nya, moderniserade och upprustade högeffektiva kraftvärmeanläggningar (4). För att upprätthålla den nuvarande produktionsnivån på 15 TWh/år i befintliga anläggningar inom fjärrvärmesektorn och eventuellt kunna återföra den till en tidigare nivå på 20–22 TWh/år beviljar Tyskland också stöd till befintliga kraftvärmeanläggningar som drivs med gas inom fjärrvärmesektorn fram till 2019. Enligt KWKG 2016 ska även nya anläggningar för värme/kyla eller upprustade lagringsanläggningar få stöd, eftersom de ökar flexibiliteten i kraftvärmeanläggningarna och därför kan bidra till att minska koldioxidutsläppen ytterligare inom elsektorn. Slutligen kan stöd beviljas för anläggning eller utbyggnad av nät för fjärrvärme/fjärrkyla, eftersom systemets energieffektivitet kan ökas om kraftvärmeanläggningar används i anslutning till fjärrvärme. Kommissionen godkände alla dessa stödåtgärder i sitt beslut om att inleda förfarandet (5).

4

5

| (11) | Den anmälda KWKG 2016 trädde i kraft den 1 januari 2016. Ikraftträdandet av bestämmelserna om den extra nätavgiften och nedsättningarna av den extra nätavgiften senarelades inte. Lagen av den 22 december 2016 om ändring av bestämmelserna om en extra nätavgift och nedsättningar av den extra nätavgiften för vissa slutkonsumenter (nedan kallad den ändrade KWKG 2016) trädde i kraft den 1 januari 2017 |
| --- | --- |

(11)

Den anmälda KWKG 2016 trädde i kraft den 1 januari 2016. Ikraftträdandet av bestämmelserna om den extra nätavgiften och nedsättningarna av den extra nätavgiften senarelades inte. Lagen av den 22 december 2016 om ändring av bestämmelserna om en extra nätavgift och nedsättningar av den extra nätavgiften för vissa slutkonsumenter (nedan kallad den ändrade KWKG 2016) trädde i kraft den 1 januari 2017

den ändrade KWKG 2016

| (12) | KWKG 2002, som har ersatts av KWKG 2016, innehöll redan mål för klimatskydd, miljöskydd och energieffektivitet. Där föreskrevs att en premie skulle betalas till operatörer av kraftvärmeanläggningar i syfte att minska koldioxidutsläppen i Tyskland med 10 miljoner 2005 och med minst 20 miljoner 2010 (jämfört med 1998). Premien fastställdes i KWKG 2002 och togs ut utöver försäljningspriset för elen. Stödet enligt KWKG 2002 finansierades också genom en extra nätavgift (nedan kallad den extra nätavgiften) och i KWKG 2002 föreskrevs att denna avgift skulle sänkas för vissa slutkonsumenter. KWKG 2002 har dock inte anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(12)

KWKG 2002, som har ersatts av KWKG 2016, innehöll redan mål för klimatskydd, miljöskydd och energieffektivitet. Där föreskrevs att en premie skulle betalas till operatörer av kraftvärmeanläggningar i syfte att minska koldioxidutsläppen i Tyskland med 10 miljoner 2005 och med minst 20 miljoner 2010 (jämfört med 1998). Premien fastställdes i KWKG 2002 och togs ut utöver försäljningspriset för elen. Stödet enligt KWKG 2002 finansierades också genom en extra nätavgift (nedan kallad den extra nätavgiften) och i KWKG 2002 föreskrevs att denna avgift skulle sänkas för vissa slutkonsumenter. KWKG 2002 har dock inte anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget.

den extra nätavgiften

2.2   De extra nätavgifterna och nedsättningarna för vissa slutkonsumenter

De extra nätavgifterna och nedsättningarna för vissa slutkonsumenter

2.2.1   Normala extra nätavgifter och nedsättningar för vissa slutkonsumenter enligt KWKG 2016

Normala extra nätavgifter och nedsättningar för vissa slutkonsumenter enligt KWKG 2016

| (13) | Stödet till kraftvärmeanläggningar, lagringsanläggningar och nät för fjärrvärme/fjärrkyla finansieras genom en extra nätavgift på el som levereras till slutkonsumenter genom det allmänna elnätet eller genom ett slutet distributionsnät (nedan kallad den extra nätavgiften). Nätoperatörerna tar ut avgiften som ett komplement till de vanliga nätavgifterna. Den extra nätavgiften kallas KWKG-Umlage i KWKG 2016 (se artikel 26.1 i KWKG 2016). Nätoperatörerna måste göra bokföringsmässig åtskillnad mellan den extra nätavgift som tas ut (artikel 26.1 i den anmälda KWKG 2016 och artikel 26.3 i den ändrade KWKG 2016). |
| --- | --- |

(13)

Stödet till kraftvärmeanläggningar, lagringsanläggningar och nät för fjärrvärme/fjärrkyla finansieras genom en extra nätavgift på el som levereras till slutkonsumenter genom det allmänna elnätet eller genom ett slutet distributionsnät (nedan kallad den extra nätavgiften). Nätoperatörerna tar ut avgiften som ett komplement till de vanliga nätavgifterna. Den extra nätavgiften kallas KWKG-Umlage i KWKG 2016 (se artikel 26.1 i KWKG 2016). Nätoperatörerna måste göra bokföringsmässig åtskillnad mellan den extra nätavgift som tas ut (artikel 26.1 i den anmälda KWKG 2016 och artikel 26.3 i den ändrade KWKG 2016).

den extra nätavgiften

KWKG-Umlage

| (14) | Beloppet för den extra nätavgiften beräknas varje år av de systemansvariga för överföringssystemen som en enhetlig sats per kWh som levereras till de slutkonsumenter som är anslutna till det allmänna nätet eller till slutna distributionsnät. |
| --- | --- |

(14)

Beloppet för den extra nätavgiften beräknas varje år av de systemansvariga för överföringssystemen som en enhetlig sats per kWh som levereras till de slutkonsumenter som är anslutna till det allmänna nätet eller till slutna distributionsnät.

| (15) | Enligt artikel 27b i den ändrade KWKG 2016 ska el som lagras omfattas av den extra nätavgiften när den tas ut från lagringsanläggningen, inte när den matas in i lagringsanläggningen. |
| --- | --- |

(15)

Enligt artikel 27b i den ändrade KWKG 2016 ska el som lagras omfattas av den extra nätavgiften när den tas ut från lagringsanläggningen, inte när den matas in i lagringsanläggningen.

| (16) | Vissa kategorier av slutanvändare är emellertid berättigade till en sänkt avgift som fastställs i enlighet med KWKG 2016. För slutkonsumenter med en årlig förbrukning på mer än 1 GWh (nedan kallade slutkonsumenter i kategori B) fastställs en högsta extra nätavgift på 0,04 cent/kWh enligt den anmälda KWKG 2016. Den andra kategori slutkonsumenter som gynnas av en sänkt extra nätavgift är slutkonsumenter som är verksamma inom tillverkningssektorn och som förbrukar mer än 1 GWh och för vilka elkostnaderna motsvarar mer än 4 % av omsättningen (nedan kallade slutkonsumenter i kategori C). För den senare kategorin slutkonsumenter införs enligt den anmälda KWKG 2016 en högsta extra nätavgift på 0,03 cent/kWh (artikel 26.2 i den anmälda KWKG 2016). Slutkonsumenter som betalar den extra nätavgiften i sin helhet kallas slutkonsumenter i kategori A. |
| --- | --- |

(16)

Vissa kategorier av slutanvändare är emellertid berättigade till en sänkt avgift som fastställs i enlighet med KWKG 2016. För slutkonsumenter med en årlig förbrukning på mer än 1 GWh (nedan kallade slutkonsumenter i kategori B) fastställs en högsta extra nätavgift på 0,04 cent/kWh enligt den anmälda KWKG 2016. Den andra kategori slutkonsumenter som gynnas av en sänkt extra nätavgift är slutkonsumenter som är verksamma inom tillverkningssektorn och som förbrukar mer än 1 GWh och för vilka elkostnaderna motsvarar mer än 4 % av omsättningen (nedan kallade slutkonsumenter i kategori C). För den senare kategorin slutkonsumenter införs enligt den anmälda KWKG 2016 en högsta extra nätavgift på 0,03 cent/kWh (artikel 26.2 i den anmälda KWKG 2016). Slutkonsumenter som betalar den extra nätavgiften i sin helhet kallas slutkonsumenter i kategori A.

slutkonsumenter i kategori B

slutkonsumenter i kategori C

slutkonsumenter i kategori A

| (17) | De extra nätavgifter (i cent/kWh) (6) som var tillämpliga enligt den anmälda KWKG 2016 för år 2016 anges i tabell 1:

  Tabell 1


  Extra nätavgifter 2016








  Kategori A | Kategori B | Kategori C |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,445 | 0,04 | 0,03 |

(17)

De extra nätavgifter (i cent/kWh) (6) som var tillämpliga enligt den anmälda KWKG 2016 för år 2016 anges i tabell 1:

6

Tabell 1

Tabell 1

Extra nätavgifter 2016

Extra nätavgifter 2016

Kategori A

Kategori B

Kategori C

0,445

0,04

0,03

| (18) | Baserat på de prognoser (7) som de systemansvariga för överföringssystemen har gjort för att fastställa den extra nätavgiften för 2016 (8) har de tyska myndigheterna lämnat in följande siffror som visar den relativa storleken på varje kategori och nedsättningarnas storlek:

  Tabell 2


  Relativ andel av förbrukningen och av kraftvärmefinansieringen per slutkonsumentkategori | Totalt | Kat. A | Kat. B | Kat. C |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prognos över förbrukningen i GWh | 485 149 | 259 748 | 143 883 | 81 518 |
| Andel av den totala förbrukningen | 100 % | 53,54 % | 29,66 % | 16,80 % |
| Extra nätavgift 2016 (cent/kWh), avrundad | | 0,445 | 0,04 | 0,03 |
| Prognos för extra nätavgift (totalt, miljoner euro) | 1 239 | 1 157 | 58 | 24 |
| Andel av de totala intäkterna | 100 % | 93 % | 5 % | 2 % |
| Nominell (9) extra nätavgift 2016 (cent/kWh), avrundad | 0,255 | | | |
| Skillnad jämfört med den nominella extra nätavgiften | | – 0,19 (10) | 0,215 (11) | 0,225 (12) |
| Fördel (i miljoner euro) — avrundad | | – 494 | 310 | 184 |

(18)

Baserat på de prognoser (7) som de systemansvariga för överföringssystemen har gjort för att fastställa den extra nätavgiften för 2016 (8) har de tyska myndigheterna lämnat in följande siffror som visar den relativa storleken på varje kategori och nedsättningarnas storlek:

7

8

Tabell 2

Tabell 2

Relativ andel av förbrukningen och av kraftvärmefinansieringen per slutkonsumentkategori

Relativ andel av förbrukningen och av kraftvärmefinansieringen per slutkonsumentkategori

Totalt

Kat. A

Kat. B

Kat. C

Prognos över förbrukningen i GWh

485 149

259 748

143 883

81 518

Andel av den totala förbrukningen

100 %

53,54 %

29,66 %

16,80 %

Extra nätavgift 2016 (cent/kWh), avrundad

0,445

0,04

0,03

Prognos för extra nätavgift (totalt, miljoner euro)

1 239

1 157

58

24

Andel av de totala intäkterna

100 %

93 %

5 %

2 %

Nominell (9) extra nätavgift 2016 (cent/kWh), avrundad

9

0,255

Skillnad jämfört med den nominella extra nätavgiften

– 0,19 (10)

10

0,215 (11)

11

0,225 (12)

12

Fördel (i miljoner euro) — avrundad

– 494

310

184

| (19) | Nedsättningar i den extra nätavgiften infördes genom KWKG 2002. För slutkonsumenter med en årlig förbrukning på mer än 100 000 kWh (nedan kallade slutkonsumenter i kategori B) fastställs i KWKG 2002 en högsta extra nätavgift på 0,05 cent/kWh. För slutkonsumenter som är verksamma inom tillverkningssektorn och som förbrukar mer än 100 000 kWh och för vilka elkostnaderna motsvarar mer än 4 % av omsättningen (nedan kallade slutkonsumenter i kategori C) fastställs i KWKG 2002 en högsta extra nätavgift på 0,025 cent/kWh. |
| --- | --- |

(19)

Nedsättningar i den extra nätavgiften infördes genom KWKG 2002. För slutkonsumenter med en årlig förbrukning på mer än 100 000 kWh (nedan kallade slutkonsumenter i kategori B) fastställs i KWKG 2002 en högsta extra nätavgift på 0,05 cent/kWh. För slutkonsumenter som är verksamma inom tillverkningssektorn och som förbrukar mer än 100 000 kWh och för vilka elkostnaderna motsvarar mer än 4 % av omsättningen (nedan kallade slutkonsumenter i kategori C) fastställs i KWKG 2002 en högsta extra nätavgift på 0,025 cent/kWh.

slutkonsumenter i kategori B

slutkonsumenter i kategori C

2.2.2   Den extra nätavgiften och nedsättningarna enligt den ändrade KWKG 2016 den 22 december 2016

Den extra nätavgiften och nedsättningarna enligt den ändrade KWKG 2016 den 22 december 2016

| (20) | De tyska myndigheterna angav att från och med den 1 januari 2017 skulle nedsättningarna enbart beviljas energiintensiva användare som är berättigade till nedsättningar av EEG-tilläggsavgiften (dvs. den tilläggsavgift på el som tas ut i Tyskland för att finansiera stödet till förnybar energi inom ramen för EEG-lagen) på grundval av artikel 63.1 i lagen om förnybara energikällor (Erneuerbare-Energien-Gesetz, nedan kallad EEG 2014 (13)) jämförd med artikel 64 i EEG (se artikel 27a i den ändrade KWKG 2016). Det kravet innebär följande:






  a) | Företaget måste ingå i någon av de sektorer som anges i bilaga 4 till EEG. |
| --- | --- | --- |

(20)

De tyska myndigheterna angav att från och med den 1 januari 2017 skulle nedsättningarna enbart beviljas energiintensiva användare som är berättigade till nedsättningar av EEG-tilläggsavgiften (dvs. den tilläggsavgift på el som tas ut i Tyskland för att finansiera stödet till förnybar energi inom ramen för EEG-lagen) på grundval av artikel 63.1 i lagen om förnybara energikällor (Erneuerbare-Energien-Gesetz, nedan kallad EEG 2014 (13)) jämförd med artikel 64 i EEG (se artikel 27a i den ändrade KWKG 2016). Det kravet innebär följande:

Erneuerbare-Energien-Gesetz

EEG 2014

13

a)

Företaget måste ingå i någon av de sektorer som anges i bilaga 4 till EEG.

| b) | Den el som omfattas av EEG-tillägget och som företaget har använt ska uppgå till minst 1 GWh under det senaste räkenskapsåret vid den berörda förbrukningspunkten. |
| --- | --- |

b)

Den el som omfattas av EEG-tillägget och som företaget har använt ska uppgå till minst 1 GWh under det senaste räkenskapsåret vid den berörda förbrukningspunkten.

| c) | Det berörda företaget kan vid förbrukningspunkten klassificeras i någon av de sektorer som anges i bilaga 4 till EEG. |
| --- | --- |

c)

Det berörda företaget kan vid förbrukningspunkten klassificeras i någon av de sektorer som anges i bilaga 4 till EEG.

| d) | Företagets energiintensitet uppgår till






  — | 14 % för företag i förteckning 1 i bilaga 4 till EEG. |
| --- | --- | --- |

d)

Företagets energiintensitet uppgår till

—

14 % för företag i förteckning 1 i bilaga 4 till EEG.

| — | 20 % för företag i förteckning 2 i bilaga 4 till EEG. |
| --- | --- |

—

20 % för företag i förteckning 2 i bilaga 4 till EEG.

| e) | Företaget måste ha ett certifierat system för el- eller miljöförvaltning. Om företaget förbrukar mindre än 5 GWh kan det använda alternativa system för att förbättra energieffektiviteten. |
| --- | --- |

e)

Företaget måste ha ett certifierat system för el- eller miljöförvaltning. Om företaget förbrukar mindre än 5 GWh kan det använda alternativa system för att förbättra energieffektiviteten.

| f) | Företagets energiintensitet beräknas som kvoten mellan elkostnaderna och det aritmetiska medelvärdet för bruttoförädlingsvärdet under de tre senaste avslutade räkenskapsåren. De relevanta elkostnaderna motsvarar företagets antagna elförbrukning multiplicerad med det antagna elpriset. Den antagna elförbrukningen motsvarar det aritmetiska medelvärdet över de tre senaste avslutade räkenskapsåren (14). Det antagna elpriset motsvarar det genomsnittliga detaljhandelspriset på el för företag med en liknande elförbrukning. |
| --- | --- |

f)

Företagets energiintensitet beräknas som kvoten mellan elkostnaderna och det aritmetiska medelvärdet för bruttoförädlingsvärdet under de tre senaste avslutade räkenskapsåren. De relevanta elkostnaderna motsvarar företagets antagna elförbrukning multiplicerad med det antagna elpriset. Den antagna elförbrukningen motsvarar det aritmetiska medelvärdet över de tre senaste avslutade räkenskapsåren (14). Det antagna elpriset motsvarar det genomsnittliga detaljhandelspriset på el för företag med en liknande elförbrukning.

14

| (21) | För ett företag som uppfyller de villkoren kommer följande tak att tillämpas på den extra nätavgiften.






  a) | Förbrukning upp till 1 GWh: inget tak – hela den extra nätavgiften. |
| --- | --- | --- |

(21)

För ett företag som uppfyller de villkoren kommer följande tak att tillämpas på den extra nätavgiften.

a)

Förbrukning upp till 1 GWh: inget tak – hela den extra nätavgiften.

| b) | Resterande förbrukning: 15 % av den extra nätavgiften. |
| --- | --- |

b)

Resterande förbrukning: 15 % av den extra nätavgiften.

| (22) | Det sammanlagda beloppet för nätavgiften är dock begränsat till följande procentandelar för alla förbrukningspunkter och dessa andelar tillämpas på det aritmetiska medelvärdet på företagets bruttoförädlingsvärde (GVA) under de senaste tre avslutade räkenskapsåren:






  a) | 0,5 % av GVA för företag som uppnår en energiintensitet på minst 20 %. |
| --- | --- | --- |

(22)

Det sammanlagda beloppet för nätavgiften är dock begränsat till följande procentandelar för alla förbrukningspunkter och dessa andelar tillämpas på det aritmetiska medelvärdet på företagets bruttoförädlingsvärde (GVA) under de senaste tre avslutade räkenskapsåren:

a)

0,5 % av GVA för företag som uppnår en energiintensitet på minst 20 %.

| b) | 4 % av GVA för företag som har en energiintensitet på mindre än 20 %. |
| --- | --- |

b)

4 % av GVA för företag som har en energiintensitet på mindre än 20 %.

| (23) | Under alla omständigheter får nedsättningen av den extra nätavgiften till följd av taken inte leda till ett belopp som är mindre än 0,03 cent/kWh för el över 1 GWh. |
| --- | --- |

(23)

Under alla omständigheter får nedsättningen av den extra nätavgiften till följd av taken inte leda till ett belopp som är mindre än 0,03 cent/kWh för el över 1 GWh.

| (24) | Enligt den ändrade KWKG 2016 ska 2017 års nivå på hela den extra nätavgiften vara 0,438 cent/kWh (artikel 37 i den ändrade KWKG 2016). |
| --- | --- |

(24)

Enligt den ändrade KWKG 2016 ska 2017 års nivå på hela den extra nätavgiften vara 0,438 cent/kWh (artikel 37 i den ändrade KWKG 2016).

2.2.3   Anpassningsplanen

Anpassningsplanen

| (25) | Enligt de tyska myndigheterna ska följande extra nätavgift gälla för perioden 2011–2016: | Full avgift
  (i cent/kWh) | Slutkonsumenter i kat. B | Slutkonsumenter i kat. C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (i cent/kWh) | % av full avgift | (i cent/kWh) | % av full avgift |
| 2011 | 0,03 | 0,03 | 100 | 0,025 | 83 |
| 2012 | 0,002 | 0,05 | 2 500 | 0,025 | 1 250 |
| 2013 | 0,126 | 0,06 | 48 | 0,025 | 20 |
| 2014 | 0,178 | 0,055 | 31 | 0,025 | 14 |
| 2015 | 0,254 | 0,051 | 20 | 0,025 | 10 |
| 2016 | 0,445 | 0,04 | 9 | 0,03 | 7 |

(25)

Enligt de tyska myndigheterna ska följande extra nätavgift gälla för perioden 2011–2016:

Full avgift

(i cent/kWh)

Slutkonsumenter i kat. B

Slutkonsumenter i kat. C

(i cent/kWh)

% av full avgift

(i cent/kWh)

% av full avgift

2011

0,03

0,03

100

0,025

83

2012

0,002

0,05

2 500

0,025

1 250

2013

0,126

0,06

48

0,025

20

2014

0,178

0,055

31

0,025

14

2015

0,254

0,051

20

0,025

10

2016

0,445

0,04

9

0,03

7

| (26) | De tyska myndigheterna förklarade att den extra nätavgiften fastställdes med utgångspunkt i de beräknade finansieringsbehoven för stödet och med en mekanism för korrigeringar i de fall beräkningarna hade legat för högt (eller för lågt). Den extra nätavgiften hade ibland blivit mycket låg för slutkonsumenter i kategori A, antingen på grund av att det beräknade stödet var lågt under ett visst år eller till följd av korrigeringar för föregående år, då den extra nätavgiften hade varit för hög. Så var t.ex. fallet 2012, då den extra nätavgiften var låg på grund av en korrigering till följd av att den extra nätavgiften hade varit för hög 2009 jämfört med de faktiska beloppen. Den extra nätavgiften för slutkonsumenter i kategori C var däremot fast och motsvarade därför en större andel av den normala extra nätavgiften under 2012. |
| --- | --- |

(26)

De tyska myndigheterna förklarade att den extra nätavgiften fastställdes med utgångspunkt i de beräknade finansieringsbehoven för stödet och med en mekanism för korrigeringar i de fall beräkningarna hade legat för högt (eller för lågt). Den extra nätavgiften hade ibland blivit mycket låg för slutkonsumenter i kategori A, antingen på grund av att det beräknade stödet var lågt under ett visst år eller till följd av korrigeringar för föregående år, då den extra nätavgiften hade varit för hög. Så var t.ex. fallet 2012, då den extra nätavgiften var låg på grund av en korrigering till följd av att den extra nätavgiften hade varit för hög 2009 jämfört med de faktiska beloppen. Den extra nätavgiften för slutkonsumenter i kategori C var däremot fast och motsvarade därför en större andel av den normala extra nätavgiften under 2012.

| (27) | De tyska myndigheterna lade fram en anpassningsplan för slutkonsumenter i kategori B och C. Syftet med planen är att gradvis höja den extra nätavgift som betalas av slutkonsumenter i kategori B och C till 100 % i fråga om icke-energiintensiva användare och till 15 % av hela den extra nätavgiften för energiintensiva användare fram till 2019. |
| --- | --- |

(27)

De tyska myndigheterna lade fram en anpassningsplan för slutkonsumenter i kategori B och C. Syftet med planen är att gradvis höja den extra nätavgift som betalas av slutkonsumenter i kategori B och C till 100 % i fråga om icke-energiintensiva användare och till 15 % av hela den extra nätavgiften för energiintensiva användare fram till 2019.

| (28) | Anpassningsplanen inleds 2011. Eftersom den extra nätavgift som slutanvändare i kategori B och C betalade sammanlagt motsvarade mer än 100 % av den normala extra nätavgiften under 2011 och 2012, ska anpassningsplanen börja tillämpas på icke-energiintensiva användare först 2013. Sammanlagt betalade konsumenter i kategori B i själva verket mer för 2013–2016 än vad som krävs enligt anpassningsplanen (21 % i stället för upp till 12,5 %), vilket innebär att deras avgifter i praktiken inte behöver anpassas förrän från och med 2017. Anpassningen för konsumenter i kategori C kommer att göras från och med 2016 eftersom de sammanlagt betalade mer för perioden 2013–2015 än vad som krävs enligt anpassningsplanen (13 % i stället för upp till 12,5 %). |
| --- | --- |

(28)

Anpassningsplanen inleds 2011. Eftersom den extra nätavgift som slutanvändare i kategori B och C betalade sammanlagt motsvarade mer än 100 % av den normala extra nätavgiften under 2011 och 2012, ska anpassningsplanen börja tillämpas på icke-energiintensiva användare först 2013. Sammanlagt betalade konsumenter i kategori B i själva verket mer för 2013–2016 än vad som krävs enligt anpassningsplanen (21 % i stället för upp till 12,5 %), vilket innebär att deras avgifter i praktiken inte behöver anpassas förrän från och med 2017. Anpassningen för konsumenter i kategori C kommer att göras från och med 2016 eftersom de sammanlagt betalade mer för perioden 2013–2015 än vad som krävs enligt anpassningsplanen (13 % i stället för upp till 12,5 %).

| (29) | När det gäller energiintensiva användare betalade de sammanlagt 15 % av den extra nätavgiften för perioden 2011–2016. I praktiken kommer anpassningsplanen att tillämpas på dem från och med 2017. |
| --- | --- |

(29)

När det gäller energiintensiva användare betalade de sammanlagt 15 % av den extra nätavgiften för perioden 2011–2016. I praktiken kommer anpassningsplanen att tillämpas på dem från och med 2017.

| (30) | För åren 2017 och 2018 baseras anpassningsplanen på regeln att den extra nätavgiften ska vara dubbelt så stor som förra årets extra nätavgift. Det innebär att den extra nätavgiften kommer att vara 0,060 cent/kWh eller 0,080 cent/kWh 2017, beroende på om slutkonsumenterna tillhör kategori B eller C. År 2018 kommer den att vara 0,120 cent/kWh eller 0,160 cent/kWh, beroende på om slutkonsumenterna tillhör kategori B eller C. År 2019 kommer de att betala 100 % av den extra nätavgiften. För energiintensiva användare kommer den extra nätavgiften dock att ha ett tak på 15 % av hela den extra nätavgiften. |
| --- | --- |

(30)

För åren 2017 och 2018 baseras anpassningsplanen på regeln att den extra nätavgiften ska vara dubbelt så stor som förra årets extra nätavgift. Det innebär att den extra nätavgiften kommer att vara 0,060 cent/kWh eller 0,080 cent/kWh 2017, beroende på om slutkonsumenterna tillhör kategori B eller C. År 2018 kommer den att vara 0,120 cent/kWh eller 0,160 cent/kWh, beroende på om slutkonsumenterna tillhör kategori B eller C. År 2019 kommer de att betala 100 % av den extra nätavgiften. För energiintensiva användare kommer den extra nätavgiften dock att ha ett tak på 15 % av hela den extra nätavgiften.

| (31) | Anpassningsplanen ska följa följande bana:








  (%) |
| --- | --- |
| | Slutkonsumenter i kat. B (icke-energiintensiva) | Slutkonsumenter i kat. C (icke-energiintensiva) | Energiintensiv användare |
| 2011 | 7 | 7 | 7 |
| 2012 | 8,1 | 8,1 | 8,1 |
| 2013 | 9,2 | 9,2 | 9,2 |
| 2014 | 10,3 | 10,3 | 10,3 |
| 2015 | 11,4 | 11,4 | 11,4 |
| 2016 | 12,5 | 12,5 (0,056 cent/kWh) | 12,5 |
| 2017 | 18,3 (0,08 cent/kWh) | 13,7 (0,06 cent/kWh) | 13,7 (0,06 cent/kWh) för slutkonsument i f.d. kategori C och 15 % för slutkonsument i f.d. kategori B. |
| 2018 | 36,5 (0,16 cent/kWh) | 27,4 (0,12 cent/kWh) | 15 |
| 2019 | 100 | 100 | 15 |

(31)

Anpassningsplanen ska följa följande bana:

(%)

Slutkonsumenter i kat. B (icke-energiintensiva)

Slutkonsumenter i kat. C (icke-energiintensiva)

Energiintensiv användare

2011

7

7

7

2012

8,1

8,1

8,1

2013

9,2

9,2

9,2

2014

10,3

10,3

10,3

2015

11,4

11,4

11,4

2016

12,5

12,5 (0,056 cent/kWh)

12,5

2017

18,3 (0,08 cent/kWh)

13,7 (0,06 cent/kWh)

13,7 (0,06 cent/kWh) för slutkonsument i f.d. kategori C och 15 % för slutkonsument i f.d. kategori B.

2018

36,5 (0,16 cent/kWh)

27,4 (0,12 cent/kWh)

15

2019

100

100

15

| (32) | Om den extra nätavgift som har betalats tidigare var lägre än den nivå som har fastställts i anpassningsplanen kommer stödmottagarna att få betala mellanskillnaden. |
| --- | --- |

(32)

Om den extra nätavgift som har betalats tidigare var lägre än den nivå som har fastställts i anpassningsplanen kommer stödmottagarna att få betala mellanskillnaden.

| (33) | Detta är fallet för icke-energiintensiva användare i kategori C. För 2016 kommer de att uppmanas att betala ytterligare 0,026 cent/kWh, eftersom de betalade 0,03 cent/kWh trots att de borde ha betalat 0,056 cent/kWh enligt anpassningsplanen (se punkt 36 i den ändrade KWKG 2016). Detta belopp kommer att ingå i sluträkningen för 2016. Företaget kommer emellertid inte att behöva betala de ytterligare 0,026 cent/kWh om det sammanlagda värdet på nedsättningarna för perioden 2014–2016 inte överskrider 160 000 euro. Tyskland angav att detta tröskelvärde säkerställer att nedsättningarna inte uppfyller samtliga kriterier för statligt stöd i den mening som avses i den förordning som antogs i enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 994/98 (15) (stöd av mindre betydelse). |
| --- | --- |

(33)

Detta är fallet för icke-energiintensiva användare i kategori C. För 2016 kommer de att uppmanas att betala ytterligare 0,026 cent/kWh, eftersom de betalade 0,03 cent/kWh trots att de borde ha betalat 0,056 cent/kWh enligt anpassningsplanen (se punkt 36 i den ändrade KWKG 2016). Detta belopp kommer att ingå i sluträkningen för 2016. Företaget kommer emellertid inte att behöva betala de ytterligare 0,026 cent/kWh om det sammanlagda värdet på nedsättningarna för perioden 2014–2016 inte överskrider 160 000 euro. Tyskland angav att detta tröskelvärde säkerställer att nedsättningarna inte uppfyller samtliga kriterier för statligt stöd i den mening som avses i den förordning som antogs i enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 994/98 (15) (stöd av mindre betydelse).

15

| (34) | Anpassningsplanen har införts från och med 2016 genom lagen av den 22 december 2016 (artikel 36 i den ändrade KWKG 2016). |
| --- | --- |

(34)

Anpassningsplanen har införts från och med 2016 genom lagen av den 22 december 2016 (artikel 36 i den ändrade KWKG 2016).

2.3   Närmare beskrivning av inrättandet och indrivningen av den extra nätavgiften

Närmare beskrivning av inrättandet och indrivningen av den extra nätavgiften

| (35) | För att se till att varje nätoperatör kompenseras för merkostnaderna till följd av operatörens kompensationsskyldighet införs genom KWKG 2016 ett system där bördan av inköps- och kompensationsskyldigheterna fördelas jämnt mellan de systemansvariga för överföringssystemen i förhållande till andelen slutkonsumenter som är anslutna till deras nät eller de distributionsnät som är kopplade till deras överföringsnät, och sedan också kompenseras i sin helhet för dem via den extra nätavgiften som står i proportion till förbrukningen i deras respektive nät (artiklarna 26–28 den anmälda KWKG 2016 och artikel 29 i den ändrade KWKG 2016). Systemet kan sammanfattas på följande sätt:






  a) | Nätoperatörer tar ut den extra nätavgiften från de slutkonsumenter som är anslutna till deras nät. |
| --- | --- | --- |

(35)

För att se till att varje nätoperatör kompenseras för merkostnaderna till följd av operatörens kompensationsskyldighet införs genom KWKG 2016 ett system där bördan av inköps- och kompensationsskyldigheterna fördelas jämnt mellan de systemansvariga för överföringssystemen i förhållande till andelen slutkonsumenter som är anslutna till deras nät eller de distributionsnät som är kopplade till deras överföringsnät, och sedan också kompenseras i sin helhet för dem via den extra nätavgiften som står i proportion till förbrukningen i deras respektive nät (artiklarna 26–28 den anmälda KWKG 2016 och artikel 29 i den ändrade KWKG 2016). Systemet kan sammanfattas på följande sätt:

a)

Nätoperatörer tar ut den extra nätavgiften från de slutkonsumenter som är anslutna till deras nät.

| b) | Alla distributionsnätsoperatörer kan begära full ersättning för merkostnaderna (till följd av deras skyldighet att betala premier till de kraftvärmeanläggningar som är anslutna till deras nät, se skäl 65 i beslutet om att inleda förfarandet) från sina respektive systemansvariga för överföringsnäten. Bördan överförs därmed till de systemansvariga för överföringsnäten. |
| --- | --- |

b)

Alla distributionsnätsoperatörer kan begära full ersättning för merkostnaderna (till följd av deras skyldighet att betala premier till de kraftvärmeanläggningar som är anslutna till deras nät, se skäl 65 i beslutet om att inleda förfarandet) från sina respektive systemansvariga för överföringsnäten. Bördan överförs därmed till de systemansvariga för överföringsnäten.

| c) | De systemansvariga för överföringsnäten jämnar ut den finansiella bördan mellan sig så att var och en får samma börda i förhållande till förbrukningen hos de slutkonsumenter som (direkt eller indirekt) är anslutna till deras nät. Därefter |
| --- | --- |

c)

De systemansvariga för överföringsnäten jämnar ut den finansiella bördan mellan sig så att var och en får samma börda i förhållande till förbrukningen hos de slutkonsumenter som (direkt eller indirekt) är anslutna till deras nät. Därefter

| d) | får de systemansvariga för överföringsnäten ersättning från distributionsnätsoperatörerna, så att varje nätoperatör bär samma börda i förhållande till förbrukningen hos de slutkonsumenter som är anslutna till deras respektive distributionsnät och i förhållande till den uttagna extra nätavgiften. Rent konkret betyder detta att distributionsnätsoperatörerna överför de pengar som har samlats in genom den extra nätavgiften till sina respektive systemansvariga för överföringsnäten (eftersom de också redan har överfört hela den finansiella bördan till dem i steg b) (16). |
| --- | --- |

d)

får de systemansvariga för överföringsnäten ersättning från distributionsnätsoperatörerna, så att varje nätoperatör bär samma börda i förhållande till förbrukningen hos de slutkonsumenter som är anslutna till deras respektive distributionsnät och i förhållande till den uttagna extra nätavgiften. Rent konkret betyder detta att distributionsnätsoperatörerna överför de pengar som har samlats in genom den extra nätavgiften till sina respektive systemansvariga för överföringsnäten (eftersom de också redan har överfört hela den finansiella bördan till dem i steg b) (16).

16

| (36) | Detta system bibehålls i den ändrade KWKG 2016. Det beskrivs dock mycket mer ingående och tydligt i den ändrade KWKG 2016. Metoden för att ta ut den extra nätavgiften från stödmottagarna har ändrats: efter de ändringar som infördes genom lagen av den 22 december 2016 tas den sänkta extra nätavgift som ska betalas av energiintensiva användare ut direkt av de systemansvariga för överföringssystemen (artikel 27.2 i den ändrade KWKG 2016). |
| --- | --- |

(36)

Detta system bibehålls i den ändrade KWKG 2016. Det beskrivs dock mycket mer ingående och tydligt i den ändrade KWKG 2016. Metoden för att ta ut den extra nätavgiften från stödmottagarna har ändrats: efter de ändringar som infördes genom lagen av den 22 december 2016 tas den sänkta extra nätavgift som ska betalas av energiintensiva användare ut direkt av de systemansvariga för överföringssystemen (artikel 27.2 i den ändrade KWKG 2016).

| (37) | Den metod som systemansvariga för överföringssystem ska använda för att beräkna den extra nätavgiften fastställs i den anmälda KWKG 2016, vilket beskrivs i beslutet om att inleda förfarandet (skäl 79). Nivån på den extra nätavgiften beror på det beräknade stödbeloppet och den beräknade leveransen av el till de slutkonsumenter som är anslutna till det allmänna nätet och de slutna distributionsnäten. Samtidigt ska hänsyn tas till korrigeringar för föregående år och till nedsättningar för vissa kategorier av slutkunder. I lagen fastställs också en årlig budgetgräns för systemet och därmed även för den totala extra nätavgiften (artikel 29 i den anmälda KWKG 2016). |
| --- | --- |

(37)

Den metod som systemansvariga för överföringssystem ska använda för att beräkna den extra nätavgiften fastställs i den anmälda KWKG 2016, vilket beskrivs i beslutet om att inleda förfarandet (skäl 79). Nivån på den extra nätavgiften beror på det beräknade stödbeloppet och den beräknade leveransen av el till de slutkonsumenter som är anslutna till det allmänna nätet och de slutna distributionsnäten. Samtidigt ska hänsyn tas till korrigeringar för föregående år och till nedsättningar för vissa kategorier av slutkunder. I lagen fastställs också en årlig budgetgräns för systemet och därmed även för den totala extra nätavgiften (artikel 29 i den anmälda KWKG 2016).

| (38) | Denna metod bibehålls i den ändrade KWKG 2016 (artikel 26a i den ändrade KWKG 2016). För 2017 avviker den ändrade KWKG 2016 dock från metoden. I stället fastställs nivån för den normala extra nätavgiften direkt i lagen (till 0,438 cent/kWh, se artikel 37.1 i den ändrade KWKG 2016). |
| --- | --- |

(38)

Denna metod bibehålls i den ändrade KWKG 2016 (artikel 26a i den ändrade KWKG 2016). För 2017 avviker den ändrade KWKG 2016 dock från metoden. I stället fastställs nivån för den normala extra nätavgiften direkt i lagen (till 0,438 cent/kWh, se artikel 37.1 i den ändrade KWKG 2016).

2.4   Varaktighet

Varaktighet

| (39) | De tyska myndigheterna åtog sig att göra en ny anmälan av nedsättningarna av den extra nätavgiften senast tio år efter det att kommissionens slutliga beslut hade antagits. |
| --- | --- |

(39)

De tyska myndigheterna åtog sig att göra en ny anmälan av nedsättningarna av den extra nätavgiften senast tio år efter det att kommissionens slutliga beslut hade antagits.

2.5   Stödmottagare

Stödmottagare

| (40) | Före de ändringar som infördes genom lagen av den 22 december 2016 fanns det två kategorier av stödmottagare för nedsättningarna. |
| --- | --- |

(40)

Före de ändringar som infördes genom lagen av den 22 december 2016 fanns det två kategorier av stödmottagare för nedsättningarna.

| (41) | I den första kategorin var stödmottagarna så kallade slutkonsumenter i kategori B, dvs. slutkonsumenter med en årlig förbrukning på mer än 1 GWh (se skäl 15). De tyska myndigheterna meddelade att de inte har exakta uppgifter om vilka sektorer som stödmottagare i kategori B skulle vara verksamma inom, men angav att företag i tillverkningssektorer i allmänhet hade en förbrukning på mer än 1 GWh, med undantag för 17 sektorer där den genomsnittliga förbrukningen är mindre än 1 GWh/år. Dessa sektorer anges i tabell 23 i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(41)

I den första kategorin var stödmottagarna så kallade slutkonsumenter i kategori B, dvs. slutkonsumenter med en årlig förbrukning på mer än 1 GWh (se skäl 15). De tyska myndigheterna meddelade att de inte har exakta uppgifter om vilka sektorer som stödmottagare i kategori B skulle vara verksamma inom, men angav att företag i tillverkningssektorer i allmänhet hade en förbrukning på mer än 1 GWh, med undantag för 17 sektorer där den genomsnittliga förbrukningen är mindre än 1 GWh/år. Dessa sektorer anges i tabell 23 i beslutet om att inleda förfarandet.

| (42) | De upplysningar som lämnades under det preliminära granskningsförfarandet visade att företag som är verksamma i tjänstesektorer i allmänhet förbrukar mindre än 1 GWh, med undantag för några få sektorer, som sjukhusvård och hotell (se tabellerna 6 och 7 i beslutet om att inleda förfarandet och skäl 127 i beslutet om att inleda förfarandet). |
| --- | --- |

(42)

De upplysningar som lämnades under det preliminära granskningsförfarandet visade att företag som är verksamma i tjänstesektorer i allmänhet förbrukar mindre än 1 GWh, med undantag för några få sektorer, som sjukhusvård och hotell (se tabellerna 6 och 7 i beslutet om att inleda förfarandet och skäl 127 i beslutet om att inleda förfarandet).

| (43) | Före de ändringar som införs genom lagen av den 22 december 2016 utgjordes stödmottagarna för nedsättningarna i den andra kategorin av s.k. slutkonsumenter i kategori C, dvs. slutkonsumenter som var verksamma i tillverkningssektorn och förbrukade mer än 1 GWh och vars elkostnader motsvarar mer än 4 % av omsättningen. |
| --- | --- |

(43)

Före de ändringar som införs genom lagen av den 22 december 2016 utgjordes stödmottagarna för nedsättningarna i den andra kategorin av s.k. slutkonsumenter i kategori C, dvs. slutkonsumenter som var verksamma i tillverkningssektorn och förbrukade mer än 1 GWh och vars elkostnader motsvarar mer än 4 % av omsättningen.

| (44) | De tyska myndigheterna lämnade inga detaljerade upplysningar om de sektorer eller typer av företag som skulle uppfylla de villkoren, men angav att majoriteten av dem skulle klassificeras som energiintensiva användare enligt ”Besondere Ausgleichregelung” i EEG (nedan kallad BesAR). |
| --- | --- |

(44)

De tyska myndigheterna lämnade inga detaljerade upplysningar om de sektorer eller typer av företag som skulle uppfylla de villkoren, men angav att majoriteten av dem skulle klassificeras som energiintensiva användare enligt ”Besondere Ausgleichregelung” i EEG (nedan kallad BesAR).

BesAR

| (45) | Efter de ändringar som infördes genom lagen av den 22 december 2016 kommer stödmottagarna för nedsättningarna vara energiintensiva användare som uppfyller de villkor som beskrivs i skäl 20, dvs. energiintensiva användare i den mening som avses i BesAR. I detta sammanhang angav de tyska myndigheterna under det preliminära granskningsförfarandet att företag som får stöd i form av sänkta EEG-tillägg och som ingår i BesAR i huvudsak var verksamma i de sektorer som anges i tabell 3.

  Tabell 3


  Översikt över sektorerna i BesAR








  Ekonomisk aktivitet [WZ 2008] | Antal leveranspunkter | Förmånlig prissättning på el [GWh] |
| --- | --- | --- | --- |
| 0800 Utvinning av malmer och mineral utom energimineral | 171 | 516 |
| 1000 Livsmedelsframställning | 414 | 3 754 |
| 1100 Tillverkning av dryckesvaror | 38 | 364 |
| 1300 Textilvarutillverkning | 63 | 687 |
| 1600 Tillverkning av trä och varor av trä och kork, utom möbler osv. | 142 | 3 038 |
| 1700 Massa-, pappers- och pappersvarutillverkning | 118 | 11 843 |
| 1800 Tillverkning av papper och pappersvaror osv. | 28 | 353 |
| 1900 Tillverkning av stenkolsprodukter och raffinerade petroleumprodukter | 15 | [...] (*1) |
| 2000 Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter | 283 | 28 421 |
| 2200 Tillverkning av gummi- och plastvaror | 351 | 3 984 |
| 2300 Glas- och glasvarutillverkning, keramik osv. | 285 | 7 550 |
| 2400 Stål- och metallframställning | 280 | 24 351 |
| 2500 Tillverkning av metallvaror utom maskiner och apparater | 205 | 1 453 |
| 2600 Tillverkning av datorer osv. | 21 | 337 |
| 2700 Tillverkning av elektrisk utrustning | 26 | 799 |
| 2800 Maskiner | 21 | 474 |
| 2900 Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar | 30 | 320 |
| 3100 Tillverkning av möbler | 5 | [...] (*1) |
| 3800 Avfallshantering osv. | 90 | 544 |
| 4900 Landtransport, transport i rörsystem | 130 | 12 443 |
| Stöd till andra sektorer | 61 | 1 624 |
| Totalt | 2 777 | 105 935 |
| Källa: BAFA, maj 2016. |

(45)

Efter de ändringar som infördes genom lagen av den 22 december 2016 kommer stödmottagarna för nedsättningarna vara energiintensiva användare som uppfyller de villkor som beskrivs i skäl 20, dvs. energiintensiva användare i den mening som avses i BesAR. I detta sammanhang angav de tyska myndigheterna under det preliminära granskningsförfarandet att företag som får stöd i form av sänkta EEG-tillägg och som ingår i BesAR i huvudsak var verksamma i de sektorer som anges i tabell 3.

Tabell 3

Tabell 3

Översikt över sektorerna i BesAR

Översikt över sektorerna i BesAR

Ekonomisk aktivitet [WZ 2008]

Antal leveranspunkter

Förmånlig prissättning på el [GWh]

0800 Utvinning av malmer och mineral utom energimineral

171

516

1000 Livsmedelsframställning

414

3 754

1100 Tillverkning av dryckesvaror

38

364

1300 Textilvarutillverkning

63

687

1600 Tillverkning av trä och varor av trä och kork, utom möbler osv.

142

3 038

1700 Massa-, pappers- och pappersvarutillverkning

118

11 843

1800 Tillverkning av papper och pappersvaror osv.

28

353

1900 Tillverkning av stenkolsprodukter och raffinerade petroleumprodukter

15

[...] (*1)

*1

2000 Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter

283

28 421

2200 Tillverkning av gummi- och plastvaror

351

3 984

2300 Glas- och glasvarutillverkning, keramik osv.

285

7 550

2400 Stål- och metallframställning

280

24 351

2500 Tillverkning av metallvaror utom maskiner och apparater

205

1 453

2600 Tillverkning av datorer osv.

21

337

2700 Tillverkning av elektrisk utrustning

26

799

2800 Maskiner

21

474

2900 Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar

30

320

3100 Tillverkning av möbler

5

[...] (*1)

*1

3800 Avfallshantering osv.

90

544

4900 Landtransport, transport i rörsystem

130

12 443

Stöd till andra sektorer

61

1 624

Totalt

2 777

105 935

Källa: BAFA, maj 2016.

Källa:

| (46) | De tyska myndigheterna angav också att enligt det nya systemet för nedsättningar skulle antalet stödmottagare bli ungefär 2 000 tillverkningsföretag med en beräknad sammanlagd årlig elförbrukning på cirka 100 TWh. |
| --- | --- |

(46)

De tyska myndigheterna angav också att enligt det nya systemet för nedsättningar skulle antalet stödmottagare bli ungefär 2 000 tillverkningsföretag med en beräknad sammanlagd årlig elförbrukning på cirka 100 TWh.

2.6   Målet med sänkta extra nätavgifter

Målet med sänkta extra nätavgifter

| (47) | De tyska myndigheterna har förklarat att de anser att nedsättningarna är nödvändiga för att bibehålla stödet till kraftvärme, eftersom stödet enbart är möjligt om avgifterna inte hotar konkurrenskraften hos de berörda företagen. De tyska myndigheterna är rädda för att den extra nätavgiften i sin helhet på medellång sikt skulle kunna leda till en betydande minskning i investeringarna och en försvagning av värdekedjorna i Tyskland. Utan nedsättningarna skulle stödet till kraftvärme och de åtföljande målen om energieffektivitet och sänkta koldioxidutsläpp inte accepteras längre. |
| --- | --- |

(47)

De tyska myndigheterna har förklarat att de anser att nedsättningarna är nödvändiga för att bibehålla stödet till kraftvärme, eftersom stödet enbart är möjligt om avgifterna inte hotar konkurrenskraften hos de berörda företagen. De tyska myndigheterna är rädda för att den extra nätavgiften i sin helhet på medellång sikt skulle kunna leda till en betydande minskning i investeringarna och en försvagning av värdekedjorna i Tyskland. Utan nedsättningarna skulle stödet till kraftvärme och de åtföljande målen om energieffektivitet och sänkta koldioxidutsläpp inte accepteras längre.

| (48) | Slutligen betonade de tyska myndigheterna att bördan med den extra nätavgiften läggs till den börda som redan följer av EEG-tillägget. som också är avsett att tillhandahålla tillräckliga finansiella resurser för att finansiera stöd till förnybar energi, som – precis som stödet till kraftvärme – syftar till att fasa ut fossila bränslen i den tyska elproduktionen. |
| --- | --- |

(48)

Slutligen betonade de tyska myndigheterna att bördan med den extra nätavgiften läggs till den börda som redan följer av EEG-tillägget. som också är avsett att tillhandahålla tillräckliga finansiella resurser för att finansiera stöd till förnybar energi, som – precis som stödet till kraftvärme – syftar till att fasa ut fossila bränslen i den tyska elproduktionen.

2.7   Skäl till att inleda förfarandet

Skäl till att inleda förfarandet

| (49) | I sitt beslut om att inleda förfarandet erkände kommissionen likheterna mellan stödet till kraftvärme och stöd till förnybar energi och likheterna mellan de extra nätavgifterna för kraftvärme och tilläggen för förnybar energi. Kommissionen höll med om att det kan finnas skäl att finansiera stödet till kraftvärme genom extra nätavgifter för el och att det kan behövas nedsättningar för vissa slutkonsumenter för att säkerställa en regelbunden men också hållbar finansieringskälla för stödet och därmed hålla fast vid de högt ställda klimatmålen för kraftvärmestödet. Kommissionen tvivlade dock på att stödåtgärderna var proportionerliga och nödvändiga och ansåg att konkurrensen riskerade att snedvridas. |
| --- | --- |

(49)

I sitt beslut om att inleda förfarandet erkände kommissionen likheterna mellan stödet till kraftvärme och stöd till förnybar energi och likheterna mellan de extra nätavgifterna för kraftvärme och tilläggen för förnybar energi. Kommissionen höll med om att det kan finnas skäl att finansiera stödet till kraftvärme genom extra nätavgifter för el och att det kan behövas nedsättningar för vissa slutkonsumenter för att säkerställa en regelbunden men också hållbar finansieringskälla för stödet och därmed hålla fast vid de högt ställda klimatmålen för kraftvärmestödet. Kommissionen tvivlade dock på att stödåtgärderna var proportionerliga och nödvändiga och ansåg att konkurrensen riskerade att snedvridas.

| (50) | Dessutom angav kommissionen att den skulle använda de kriterier för stödberättigande och proportionalitet som anges i skälen 185–192 i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi 2014–2020 (17) som vägledning och konstaterade att de nedsättningar som Tyskland beviljade inte var begränsade till samma kategori av användare. Framför allt verkade nedsättningarna inte vara begränsade till företag som skulle vara energiintensiva och som hade internationell konkurrens (och därmed inte kunde föra över sina kostnader till kunderna). |
| --- | --- |

(50)

Dessutom angav kommissionen att den skulle använda de kriterier för stödberättigande och proportionalitet som anges i skälen 185–192 i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi 2014–2020 (17) som vägledning och konstaterade att de nedsättningar som Tyskland beviljade inte var begränsade till samma kategori av användare. Framför allt verkade nedsättningarna inte vara begränsade till företag som skulle vara energiintensiva och som hade internationell konkurrens (och därmed inte kunde föra över sina kostnader till kunderna).

17

| (51) | Kommissionen inledde därför det formella granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen inledde därför det formella granskningsförfarandet.

3.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER VAD GÄLLER NEDSÄTTNINGARNA AV DEN EXTRA NÄTAVGIFTEN

SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER VAD GÄLLER NEDSÄTTNINGARNA AV DEN EXTRA NÄTAVGIFTEN

3.1   Synpunkter från BV Glas

Synpunkter från BV Glas

| (52) | Kommissionen tog emot synpunkter från BV Glas, som är en branschorganisation för den tyska glasindustrin. BV Glas anger att glasindustrin direkt sysselsätter 53 000 personer i Tyskland, har en omsättning på 9,2 miljarder euro (2015), att sektorn är kraftigt exponerad för handel och att de flesta glastillverkande företag klassificeras som slutkonsumenter i kategori C. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen tog emot synpunkter från BV Glas, som är en branschorganisation för den tyska glasindustrin. BV Glas anger att glasindustrin direkt sysselsätter 53 000 personer i Tyskland, har en omsättning på 9,2 miljarder euro (2015), att sektorn är kraftigt exponerad för handel och att de flesta glastillverkande företag klassificeras som slutkonsumenter i kategori C.

| (53) | BV Glas hävdar att åtgärden inte är statligt stöd eftersom den inte innehåller finansiella flöden från den statliga budgeten. De lämnar inga närmare uppgifter till stöd för denna åsikt utan nöjer sig med att konstatera att den extra nätavgiften liknar EEG-tillägget, som den inte heller anser ska betraktas som statliga medel. BV Glas hänvisar till de synpunkter som den lämnade till kommissionen i samband med förfarande SA.33995 (2013/C) (18). De anser också att åtgärden inte innebär någon fördel, inte är selektiv och inte påverkar handeln och konkurrensen, men lämnar inga ytterligare förklaringar. |
| --- | --- |

(53)

BV Glas hävdar att åtgärden inte är statligt stöd eftersom den inte innehåller finansiella flöden från den statliga budgeten. De lämnar inga närmare uppgifter till stöd för denna åsikt utan nöjer sig med att konstatera att den extra nätavgiften liknar EEG-tillägget, som den inte heller anser ska betraktas som statliga medel. BV Glas hänvisar till de synpunkter som den lämnade till kommissionen i samband med förfarande SA.33995 (2013/C) (18). De anser också att åtgärden inte innebär någon fördel, inte är selektiv och inte påverkar handeln och konkurrensen, men lämnar inga ytterligare förklaringar.

18

| (54) | Vidare anser BV Glas att de nedsättningar som beviljas slutkonsumenter i kategorierna B och C är förenliga med den inre marknaden eftersom de är nödvändiga för att säkerställa energiomställningen –Energiewende – i Tyskland och tillhörande mål för klimatskyddet. Utan nedsättningarna skulle det mål för klimatförändringen som stödåtgärderna syftar till och som finansieras genom den extra nätavgiften vara hotat: utan nedsättningar är den extra nätavgiften ohållbar för de berörda sektorerna. Det skulle leda till så många förlorade arbetstillfällen att stödordningen för kraftvärme (och de högt ställda klimatmålen) skulle behöva överges. Dessutom skulle industrin sannolikt flytta till länder med mindre långtgående klimatpolitik. Åtgärden är proportionerlig eftersom de berörda stödmottagarna fortfarande betalar en viss andel av den extra nätavgiften. |
| --- | --- |

(54)

Vidare anser BV Glas att de nedsättningar som beviljas slutkonsumenter i kategorierna B och C är förenliga med den inre marknaden eftersom de är nödvändiga för att säkerställa energiomställningen –Energiewende – i Tyskland och tillhörande mål för klimatskyddet. Utan nedsättningarna skulle det mål för klimatförändringen som stödåtgärderna syftar till och som finansieras genom den extra nätavgiften vara hotat: utan nedsättningar är den extra nätavgiften ohållbar för de berörda sektorerna. Det skulle leda till så många förlorade arbetstillfällen att stödordningen för kraftvärme (och de högt ställda klimatmålen) skulle behöva överges. Dessutom skulle industrin sannolikt flytta till länder med mindre långtgående klimatpolitik. Åtgärden är proportionerlig eftersom de berörda stödmottagarna fortfarande betalar en viss andel av den extra nätavgiften.

Energiewende

| (55) | När det gäller glasindustrin skulle de avskaffade extra nätavgifterna innebära att nätavgiften blev 17 gånger högre, vilket skulle läggas till energiskatten, EEG-tillägget och de höjda nätavgifter som följer av en ökad andel förnybar energi i produktionsmixen. Här betonar BV Glas att investeringarna i den tyska glasindustrin minskar, vilket beror på de höga tilläggsavgifterna på energi. BV Glas nämner även de värdekedjor som är kopplade till glasindustrin och som också skulle försvinna om glasindustrin flyttade. |
| --- | --- |

(55)

När det gäller glasindustrin skulle de avskaffade extra nätavgifterna innebära att nätavgiften blev 17 gånger högre, vilket skulle läggas till energiskatten, EEG-tillägget och de höjda nätavgifter som följer av en ökad andel förnybar energi i produktionsmixen. Här betonar BV Glas att investeringarna i den tyska glasindustrin minskar, vilket beror på de höga tilläggsavgifterna på energi. BV Glas nämner även de värdekedjor som är kopplade till glasindustrin och som också skulle försvinna om glasindustrin flyttade.

| (56) | Dessutom anser BV Glas att det faktum att nedsättningarna i kategori C begränsas till att gälla konsumenter som är verksamma i tillverkningssektorn inte är diskriminerande utan stämmer överens med systemets logik, eftersom tillverkningssektorn i motsats till tjänsteleverantörer normalt måste anpassa sig till priser, möter intensiv internationell konkurrens och inte kan överföra kostnaderna på sina kunder. BV Glas hävdar även att tjänstesektorn generellt sett har lägre koldioxidutsläpp och att en flytt av tjänsteverksamheter inte skulle innebära risk för koldioxidläckage. De skulle dessutom i allmänhet flytta till en annan medlemsstat och inte utanför EU. |
| --- | --- |

(56)

Dessutom anser BV Glas att det faktum att nedsättningarna i kategori C begränsas till att gälla konsumenter som är verksamma i tillverkningssektorn inte är diskriminerande utan stämmer överens med systemets logik, eftersom tillverkningssektorn i motsats till tjänsteleverantörer normalt måste anpassa sig till priser, möter intensiv internationell konkurrens och inte kan överföra kostnaderna på sina kunder. BV Glas hävdar även att tjänstesektorn generellt sett har lägre koldioxidutsläpp och att en flytt av tjänsteverksamheter inte skulle innebära risk för koldioxidläckage. De skulle dessutom i allmänhet flytta till en annan medlemsstat och inte utanför EU.

| (57) | BV Glas förklarar också att glasindustrin redan har uppnått en hög grad av energieffektivitet och att ökade avgifter inte skulle stimulera till ytterligare minskningar. Vidare menar BV Glas att energiintensiva användare ständigt motiveras att höja energieffektiviteten, med tanke på den stora andel av de totala produktionskostnaderna som energipriserna motsvarar (ofta mellan 20 % och 50 %). De betonar också att den tyska glasindustrin har förbättrat sin energieffektivitet kontinuerligt under årens gång och att den tyska glasindustrin deltar i flera initiativ för att förbättra energieffektiviteten. De deltar också i ett avtal (via BDI) som innebär att industrin har åtagit sig att förbättra energieffektiviteten med 1,35 % per år. |
| --- | --- |

(57)

BV Glas förklarar också att glasindustrin redan har uppnått en hög grad av energieffektivitet och att ökade avgifter inte skulle stimulera till ytterligare minskningar. Vidare menar BV Glas att energiintensiva användare ständigt motiveras att höja energieffektiviteten, med tanke på den stora andel av de totala produktionskostnaderna som energipriserna motsvarar (ofta mellan 20 % och 50 %). De betonar också att den tyska glasindustrin har förbättrat sin energieffektivitet kontinuerligt under årens gång och att den tyska glasindustrin deltar i flera initiativ för att förbättra energieffektiviteten. De deltar också i ett avtal (via BDI) som innebär att industrin har åtagit sig att förbättra energieffektiviteten med 1,35 % per år.

| (58) | Slutligen anser BV Glas att berättigade förväntningar innebär att det inte bör göras några återkrav i det här fallet, eftersom kommissionen 2002 beslutade att en tidigare version av KWKG inte omfattade stöd. |
| --- | --- |

(58)

Slutligen anser BV Glas att berättigade förväntningar innebär att det inte bör göras några återkrav i det här fallet, eftersom kommissionen 2002 beslutade att en tidigare version av KWKG inte omfattade stöd.

3.2   Trimet

Trimet

| (59) | Kommissionen fick också en kort skrivelse från Trimet, som anser att nedsättningarna är nödvändiga eftersom den extra nätavgiften i sin helhet skulle motsvara ett belopp på cirka [...] euro (*2) och därmed skulle äta upp en stor del av gruppens resultat. Trimet angav att de var för en begränsning av nedsättningarna till energiintensiva användare som är berättigade till sänkta EEG-tillägg enligt BesAR. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionen fick också en kort skrivelse från Trimet, som anser att nedsättningarna är nödvändiga eftersom den extra nätavgiften i sin helhet skulle motsvara ett belopp på cirka [...] euro (*2) och därmed skulle äta upp en stor del av gruppens resultat. Trimet angav att de var för en begränsning av nedsättningarna till energiintensiva användare som är berättigade till sänkta EEG-tillägg enligt BesAR.

*2

4.   KOMMENTARER FRÅN DE TYSKA MYNDIGHETERNA EFTER BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET MED AVSEENDE PÅ DEN NEDSATTA EXTRA NÄTAVGIFTEN

KOMMENTARER FRÅN DE TYSKA MYNDIGHETERNA EFTER BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET MED AVSEENDE PÅ DEN NEDSATTA EXTRA NÄTAVGIFTEN

| (60) | De tyska myndigheterna anser att det inte var motiverat att inleda det formella granskningsförfarandet eftersom de hade visat under det preliminära granskningsförfarandet att nedsättningarna är nödvändiga och proportionerliga. De lämnar inte några ytterligare belägg för detta utan påpekar att nedsättningssystemet ändrades och att nedsättningarna nu enbart beviljas energiintensiva användare som möter internationell konkurrens. |
| --- | --- |

(60)

De tyska myndigheterna anser att det inte var motiverat att inleda det formella granskningsförfarandet eftersom de hade visat under det preliminära granskningsförfarandet att nedsättningarna är nödvändiga och proportionerliga. De lämnar inte några ytterligare belägg för detta utan påpekar att nedsättningssystemet ändrades och att nedsättningarna nu enbart beviljas energiintensiva användare som möter internationell konkurrens.

| (61) | De tyska myndigheterna betonar att det nya nedsättningssystem som infördes genom lagen av den 22 december 2016 helt och hållet baseras på de kriterier för stödberättigande och proportionalitet som används för att bevilja nedsättningar av EEG-tillägget enligt BesAR, som kommissionen godkände i ärende nr SA.38632 (2014/N) Tyskland – EEG 2014 – reform av lagen om förnybar energi. |
| --- | --- |

(61)

De tyska myndigheterna betonar att det nya nedsättningssystem som infördes genom lagen av den 22 december 2016 helt och hållet baseras på de kriterier för stödberättigande och proportionalitet som används för att bevilja nedsättningar av EEG-tillägget enligt BesAR, som kommissionen godkände i ärende nr SA.38632 (2014/N) Tyskland – EEG 2014 – reform av lagen om förnybar energi.

| (62) | De tyska myndigheterna förklarade också att målet för den extra nätavgiften är att bidra till det gemensamma målet med energieffektivitet och miljöskydd. De medger att i teorin skulle nedsättningar av elpriserna i allmänhet kunna minska incitamentet för att spara el, men att så inte är fallet här, eftersom elpriset i sig är ett tillräckligt incitament för att energiintensiva användare ska vilja bli mer energieffektiva. Även en nedsatt extra nätavgift leder till ökade elkostnader för dessa företag och stärker därmed deras incitament för att bli mer energieffektiva. |
| --- | --- |

(62)

De tyska myndigheterna förklarade också att målet för den extra nätavgiften är att bidra till det gemensamma målet med energieffektivitet och miljöskydd. De medger att i teorin skulle nedsättningar av elpriserna i allmänhet kunna minska incitamentet för att spara el, men att så inte är fallet här, eftersom elpriset i sig är ett tillräckligt incitament för att energiintensiva användare ska vilja bli mer energieffektiva. Även en nedsatt extra nätavgift leder till ökade elkostnader för dessa företag och stärker därmed deras incitament för att bli mer energieffektiva.

| (63) | De tyska myndigheterna ger ett exempel med ett företag med en sammanlagd årlig förbrukning på 10 GWh och som kan spara 1 GWh. De potentiella besparingarna skulle uppgå till 112 000 euro om hela den extra nätavgiften skulle betalas. Med en nedsatt extra nätavgift skulle besparingarna ändå uppgå till 109 000 euro (19). De tyska myndigheterna betonar att exemplet visar att elbesparingar lönar sig även med en nedsatt extra nätavgift. Dessutom använder stödmottagarna i allmänhet ett certifierat system för energiförvaltning. Med ökande medvetenhet kommer sannolikheten för att företag ska identifiera och genomföra energieffektivitetsåtgärder därför att kunna öka. Till följd av överensstämmelsen mellan systemen för nedsättning av den extra nätavgiften och EEG-tillägget skulle incitamenten för energieffektivitet dessutom förstärkas ytterligare av EEG-tillägget. |
| --- | --- |

(63)

De tyska myndigheterna ger ett exempel med ett företag med en sammanlagd årlig förbrukning på 10 GWh och som kan spara 1 GWh. De potentiella besparingarna skulle uppgå till 112 000 euro om hela den extra nätavgiften skulle betalas. Med en nedsatt extra nätavgift skulle besparingarna ändå uppgå till 109 000 euro (19). De tyska myndigheterna betonar att exemplet visar att elbesparingar lönar sig även med en nedsatt extra nätavgift. Dessutom använder stödmottagarna i allmänhet ett certifierat system för energiförvaltning. Med ökande medvetenhet kommer sannolikheten för att företag ska identifiera och genomföra energieffektivitetsåtgärder därför att kunna öka. Till följd av överensstämmelsen mellan systemen för nedsättning av den extra nätavgiften och EEG-tillägget skulle incitamenten för energieffektivitet dessutom förstärkas ytterligare av EEG-tillägget.

19

Image 1

| (64) | De tyska myndigheterna betonar att det nya nedsättningssystem som infördes genom lagen av den 22 december 2016 är inriktat på energiintensiva användare som möter internationell konkurrens, dvs. de som hotas av konkurs eller utflyttning om de skulle tvingas bära den extra nätavgiften i sin helhet, men att dessa företag ändå kommer att fortsätta att bidra till finansieringen av stödet (i princip 15 % av den extra nätavgiften, förutsatt att den extra nätavgiften inte når en viss andel av bruttoförädlingsvärdet). |
| --- | --- |

(64)

De tyska myndigheterna betonar att det nya nedsättningssystem som infördes genom lagen av den 22 december 2016 är inriktat på energiintensiva användare som möter internationell konkurrens, dvs. de som hotas av konkurs eller utflyttning om de skulle tvingas bära den extra nätavgiften i sin helhet, men att dessa företag ändå kommer att fortsätta att bidra till finansieringen av stödet (i princip 15 % av den extra nätavgiften, förutsatt att den extra nätavgiften inte når en viss andel av bruttoförädlingsvärdet).

| (65) | De tyska myndigheterna konstaterar att nedsättningarna har en begränsad effekt eftersom den extra nätavgiften inte är så hög i relativa tal. Under alla omständigheter skulle de negativa effekterna uppvägas av de positiva. |
| --- | --- |

(65)

De tyska myndigheterna konstaterar att nedsättningarna har en begränsad effekt eftersom den extra nätavgiften inte är så hög i relativa tal. Under alla omständigheter skulle de negativa effekterna uppvägas av de positiva.

| (66) | Baserat på de tillgängliga uppgifterna om företag som är berättigade till ett nedsatt EEG-tillägg har de tyska myndigheterna också gjort en simulering där den extra nätavgiften i sin helhet skulle uppgå till 0,255 cent/kWh om inga nedsättningar skulle tillämpas (kallad ”nominell” extra nätavgift i tabellen nedan). Denna extra nätavgift skulle ändå motsvara mellan 1 och 9 % av bruttoförädlingsvärdet för ett urval av cirka 100 företag som är berättigade till nedsatta EEG-avgifter och som har en förbrukning på mer än 1 GWh. Tyskland lämnade siffror under det formella granskningsförfarandet som visar att för de första 20 företag som är berättigade enligt BesAR (i termer av förbrukning) skulle den nominella extra nätavgiften motsvara mellan 0,8 % och 6 % (baserat på 2015 års siffror) av företagens bruttoförädlingsvärde och den extra nätavgiften i sin helhet (på 0,445 cent/kWh) skulle motsvara mellan 1 % och 11 % av bruttoförädlingsvärdet. |
| --- | --- |

(66)

Baserat på de tillgängliga uppgifterna om företag som är berättigade till ett nedsatt EEG-tillägg har de tyska myndigheterna också gjort en simulering där den extra nätavgiften i sin helhet skulle uppgå till 0,255 cent/kWh om inga nedsättningar skulle tillämpas (kallad ”nominell” extra nätavgift i tabellen nedan). Denna extra nätavgift skulle ändå motsvara mellan 1 och 9 % av bruttoförädlingsvärdet för ett urval av cirka 100 företag som är berättigade till nedsatta EEG-avgifter och som har en förbrukning på mer än 1 GWh. Tyskland lämnade siffror under det formella granskningsförfarandet som visar att för de första 20 företag som är berättigade enligt BesAR (i termer av förbrukning) skulle den nominella extra nätavgiften motsvara mellan 0,8 % och 6 % (baserat på 2015 års siffror) av företagens bruttoförädlingsvärde och den extra nätavgiften i sin helhet (på 0,445 cent/kWh) skulle motsvara mellan 1 % och 11 % av bruttoförädlingsvärdet.

| (67) | De lämnade också in följande simulering för att illustrera hur en extra nätavgift i sin helhet skulle kunna påverka företag:

  Tabell 4


  Simulering av effekterna av en extra nätavgift utan nedsättningar | Nominell extra nätavgift | Nätavgift enligt lagstiftningen om kraftvärme 2016 | Slutkonsument | Förbrukning (GWh) | Börda med/utan förmånligt pris (GWh) | Börda enligt lagen om kraftvärme, KWKG 2016 (euro) | Bördans ökning per faktor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kat B | 0,255 | 0,04 | Industri 1 | 10 | 0,0255 | 8 050 | 3,17 |
| | | | Industri 2 | 100 | 0,255 | 44 050 | 5,79 |
| Kat C | 0,255 | 0,03 | Industri 3 | 1 000 | 2,55 | 304 150 | 8,38 |

(67)

De lämnade också in följande simulering för att illustrera hur en extra nätavgift i sin helhet skulle kunna påverka företag:

Tabell 4

Tabell 4

Simulering av effekterna av en extra nätavgift utan nedsättningar

Simulering av effekterna av en extra nätavgift utan nedsättningar

Nominell extra nätavgift

Nätavgift enligt lagstiftningen om kraftvärme 2016

Slutkonsument

Förbrukning (GWh)

Börda med/utan förmånligt pris (GWh)

Börda enligt lagen om kraftvärme, KWKG 2016 (euro)

Bördans ökning per faktor

Kat B

0,255

0,04

Industri 1

10

0,0255

8 050

3,17

Industri 2

100

0,255

44 050

5,79

Kat C

0,255

0,03

Industri 3

1 000

2,55

304 150

8,38

| (68) | Slutligen betonade Tyskland att bördan från den extra nätavgiften tillkommer utöver den börda som redan åläggs genom EEG-tillägget. |
| --- | --- |

(68)

Slutligen betonade Tyskland att bördan från den extra nätavgiften tillkommer utöver den börda som redan åläggs genom EEG-tillägget.

5.   DETALJERAD BESKRIVNING AV DEN ANMÄLDA STÖDORDNING SOM OMFATTAS AV ETT PRELIMINÄRT GRANSKNINGSFÖRFARANDE (SA.47887)

DETALJERAD BESKRIVNING AV DEN ANMÄLDA STÖDORDNING SOM OMFATTAS AV ETT PRELIMINÄRT GRANSKNINGSFÖRFARANDE (SA.47887)

| (69) | Det stöd till nya kraftvärmeanläggningar med en installerad kapacitet på mellan 1 och 50 MWel som de tyska myndigheterna anmälde som SA.42393 (2015/N) och som godkändes genom beslutet om att inleda förfarandet ska beviljas från och med vintern 2017/2018 till operatörer som väljs ut genom anbudsförfaranden (se skäl 91 i beslutet om att inleda förfarandet). Villkoret för att delta i sådana förfaranden var att all el som produceras i kraftvärmeanläggningen matas in i det allmänna nätet. Om den el som produceras i kraftvärmeanläggningen förbrukas direkt av kraftvärmeanläggningens ägare eller matas in i ett slutet distributionsnät utan att först matas in i det allmänna nätet, ska den berörda anläggningen inte vara berättigad att delta i anbudsförfarandet. De tyska myndigheterna hade angett att utan den uteslutningen skulle man inte ha kunnat garantera rättvisa villkor i anbudsförfarandet. De förklarade att eftersom egenförbrukad el från kraftvärmeanläggningar är berättigad till ett nedsatt EEG-tillägg skulle kraftvärmeanläggningar som används för egenförbrukning ha fått en systematisk fördel framför kraftvärmeanläggningar som matar in el i nätet (se skäl 94 i beslutet om att inleda förfarandet). |
| --- | --- |

(69)

Det stöd till nya kraftvärmeanläggningar med en installerad kapacitet på mellan 1 och 50 MWel som de tyska myndigheterna anmälde som SA.42393 (2015/N) och som godkändes genom beslutet om att inleda förfarandet ska beviljas från och med vintern 2017/2018 till operatörer som väljs ut genom anbudsförfaranden (se skäl 91 i beslutet om att inleda förfarandet). Villkoret för att delta i sådana förfaranden var att all el som produceras i kraftvärmeanläggningen matas in i det allmänna nätet. Om den el som produceras i kraftvärmeanläggningen förbrukas direkt av kraftvärmeanläggningens ägare eller matas in i ett slutet distributionsnät utan att först matas in i det allmänna nätet, ska den berörda anläggningen inte vara berättigad att delta i anbudsförfarandet. De tyska myndigheterna hade angett att utan den uteslutningen skulle man inte ha kunnat garantera rättvisa villkor i anbudsförfarandet. De förklarade att eftersom egenförbrukad el från kraftvärmeanläggningar är berättigad till ett nedsatt EEG-tillägg skulle kraftvärmeanläggningar som används för egenförbrukning ha fått en systematisk fördel framför kraftvärmeanläggningar som matar in el i nätet (se skäl 94 i beslutet om att inleda förfarandet).

| (70) | Den 29 mars 2017 meddelade de tyska myndigheterna kommissionen att de övervägde att utnyttja den befogenhet som fastställs i artikel 33a.2 b bb i den ändrade KWKG 2016 och att tillåta kraftvärmeanläggningar vars el matas in i ett slutet distributionsnät i stället för att matas in i det allmänna nätet att delta i anbudsförfaranden. Kraftvärmeanläggningar som används för egenförbrukning skulle dock även fortsättningsvis vara uteslutna från att delta i anbudsförfarandena och omfattas inte av den anmälda ändringen. |
| --- | --- |

(70)

Den 29 mars 2017 meddelade de tyska myndigheterna kommissionen att de övervägde att utnyttja den befogenhet som fastställs i artikel 33a.2 b bb i den ändrade KWKG 2016 och att tillåta kraftvärmeanläggningar vars el matas in i ett slutet distributionsnät i stället för att matas in i det allmänna nätet att delta i anbudsförfaranden. Kraftvärmeanläggningar som används för egenförbrukning skulle dock även fortsättningsvis vara uteslutna från att delta i anbudsförfarandena och omfattas inte av den anmälda ändringen.

| (71) | När det gäller kraftvärmeanläggningar som används i slutna distributionsnät förklarade de tyska myndigheterna att uteslutningen ursprungligen hade baserats på följande antaganden: När produktionen och förbrukningen sker i samma slutna nät kan nätavgifterna vara lägre än vid en konstellation där all förbrukning produceras av kraftvärmeanläggningar utanför det slutna distributionsnätet. Detta kan – under vissa omständigheter – tillåta operatören av kraftvärmeanläggningen i det slutna distributionsnätet att få ett bättre pris för den el som produceras jämfört med en operatör som matar in el i det allmänna nätet. I ett anbudsförfarande där operatörer konkurrerar om en fast premie som kommer att betalas utöver marknadspriset skulle operatörer av kraftvärmeanläggningar som ska användas i slutna distributionsnät ha kunnat få en konkurrensfördel och om den konkurrensfördelen hade varit systematisk och betydande skulle detta ha tillåtit operatörerna att lägga strategiska bud som var högre än deras kostnader, vilket skulle ha lett till överkompensation. De tyska myndigheterna tillade att denna effekt också skulle kunna förekomma utanför slutna distributionsnät, men att det bara skulle kunna uppstå en fördel för operatören av en kraftvärmeanläggning om endast ett fåtal slutkonsumenter är anslutna till samma nät. I ett allmänt nät leder effekten därför i allmänhet inte till en snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(71)

När det gäller kraftvärmeanläggningar som används i slutna distributionsnät förklarade de tyska myndigheterna att uteslutningen ursprungligen hade baserats på följande antaganden: När produktionen och förbrukningen sker i samma slutna nät kan nätavgifterna vara lägre än vid en konstellation där all förbrukning produceras av kraftvärmeanläggningar utanför det slutna distributionsnätet. Detta kan – under vissa omständigheter – tillåta operatören av kraftvärmeanläggningen i det slutna distributionsnätet att få ett bättre pris för den el som produceras jämfört med en operatör som matar in el i det allmänna nätet. I ett anbudsförfarande där operatörer konkurrerar om en fast premie som kommer att betalas utöver marknadspriset skulle operatörer av kraftvärmeanläggningar som ska användas i slutna distributionsnät ha kunnat få en konkurrensfördel och om den konkurrensfördelen hade varit systematisk och betydande skulle detta ha tillåtit operatörerna att lägga strategiska bud som var högre än deras kostnader, vilket skulle ha lett till överkompensation. De tyska myndigheterna tillade att denna effekt också skulle kunna förekomma utanför slutna distributionsnät, men att det bara skulle kunna uppstå en fördel för operatören av en kraftvärmeanläggning om endast ett fåtal slutkonsumenter är anslutna till samma nät. I ett allmänt nät leder effekten därför i allmänhet inte till en snedvridning av konkurrensen.

| (72) | Efter att ha gjort en mer ingående undersökning av frågan har de tyska myndigheterna emellertid konstaterat att slutna distributionsnät finns i olika konstellationer och att nätverksavgifter i allmänhet inte sparas in, eller att besparingarna är förhållandevis små och de risker för strategisk budgivning som nämns i skäl 71 är mycket lägre än vad man hade antagit. Denna slutsats baseras på ett antal observationer som de tyska myndigheterna har kunnat göra under tiden. |
| --- | --- |

(72)

Efter att ha gjort en mer ingående undersökning av frågan har de tyska myndigheterna emellertid konstaterat att slutna distributionsnät finns i olika konstellationer och att nätverksavgifter i allmänhet inte sparas in, eller att besparingarna är förhållandevis små och de risker för strategisk budgivning som nämns i skäl 71 är mycket lägre än vad man hade antagit. Denna slutsats baseras på ett antal observationer som de tyska myndigheterna har kunnat göra under tiden.

| (73) | För att det ska förekomma en strategisk budgivning skulle kraftvärmeanläggningen för det första behöva få ett mycket bättre pris för den el som produceras, vilket innebär att det krävs en betydande besparing i nätavgifter. För att få en mätbar effekt skulle en stor andel av produktionen behöva säljas till lokal förbrukning. Annars skulle det inte finnas någon potential för att få bättre priser. |
| --- | --- |

(73)

För att det ska förekomma en strategisk budgivning skulle kraftvärmeanläggningen för det första behöva få ett mycket bättre pris för den el som produceras, vilket innebär att det krävs en betydande besparing i nätavgifter. För att få en mätbar effekt skulle en stor andel av produktionen behöva säljas till lokal förbrukning. Annars skulle det inte finnas någon potential för att få bättre priser.

| (74) | För det andra är det alla slutkonsumenter i det slutna distributionsnätet som är stödmottagare för de lägre nätavgifterna, oavsett om de ingår ett avtal om energiförsörjning med operatören av kraftvärmeanläggningen eller ej. Operatören av kraftvärmeanläggningen skulle alltså behöva ingå avtal med alla eller åtminstone de flesta av slutkonsumenterna. Om många slutkonsumenter är anslutna till det slutna distributionsnätet skulle detta sannolikt leda till snålskjutsbeteenden. Slutkonsumenterna skulle inte vara villiga att betala högre priser till operatören av kraftvärmeanläggningen, eftersom nätavgifterna ändå skulle bli lägre. Eftersom kraftvärmeanläggningar är långsiktiga tillgångar skulle operatören dessutom behöva se till att den har långsiktiga avtal med majoriteten av de slutkonsumenter som är anslutna till det slutna distributionsnätet, vilket även detta minskar möjligheten att få (mycket) högre priser från slutkonsumenterna. |
| --- | --- |

(74)

För det andra är det alla slutkonsumenter i det slutna distributionsnätet som är stödmottagare för de lägre nätavgifterna, oavsett om de ingår ett avtal om energiförsörjning med operatören av kraftvärmeanläggningen eller ej. Operatören av kraftvärmeanläggningen skulle alltså behöva ingå avtal med alla eller åtminstone de flesta av slutkonsumenterna. Om många slutkonsumenter är anslutna till det slutna distributionsnätet skulle detta sannolikt leda till snålskjutsbeteenden. Slutkonsumenterna skulle inte vara villiga att betala högre priser till operatören av kraftvärmeanläggningen, eftersom nätavgifterna ändå skulle bli lägre. Eftersom kraftvärmeanläggningar är långsiktiga tillgångar skulle operatören dessutom behöva se till att den har långsiktiga avtal med majoriteten av de slutkonsumenter som är anslutna till det slutna distributionsnätet, vilket även detta minskar möjligheten att få (mycket) högre priser från slutkonsumenterna.

| (75) | För det tredje är slutkonsumenter i slutna distributionsnät ofta industriella användare som har rätt till nedsatta nätavgifter på grund av olika undantag enligt artikel 19 i förordningen om elnätsavgifter (Stromnetzentgeltverordnung). Eftersom nedsättningarna baseras på en stabil eller specifik förbrukningsprofil hos de berörda slutkonsumenterna och inte på att nätet är ett slutet distributionsnät finns det ingen eller endast en liten marginal för betydande nedsättningar av nätavgifterna som kan användas för att förhandla fram högre priser. |
| --- | --- |

(75)

För det tredje är slutkonsumenter i slutna distributionsnät ofta industriella användare som har rätt till nedsatta nätavgifter på grund av olika undantag enligt artikel 19 i förordningen om elnätsavgifter (Stromnetzentgeltverordnung). Eftersom nedsättningarna baseras på en stabil eller specifik förbrukningsprofil hos de berörda slutkonsumenterna och inte på att nätet är ett slutet distributionsnät finns det ingen eller endast en liten marginal för betydande nedsättningar av nätavgifterna som kan användas för att förhandla fram högre priser.

Stromnetzentgeltverordnung

| (76) | Därför konstaterade de tyska myndigheterna att den tänkta konkurrensfördelen inte med nödvändighet var betydande och inte heller skulle vara systembaserad, vilket betydde att risken för strategisk budgivning också skulle bli mycket lägre än vad man hade varit rädd för till en början (om det fanns en sådan risk över huvud taget). Därför överväger de tyska myndigheterna att tillåta kraftvärmeanläggningar som producerar el som matas in i ett slutet distributionsnät att delta i anbudsförfarandena utan några ytterligare ändringar i förfarandenas utformning. Om ytterligare undersökningar under det pågående lagstiftningsförfarandet visar att det fortfarande sker en snedvridning av konkurrensen och att det behövs särskilda åtgärder i utformningen av anbudsförfarandena, åtog sig de tyska myndigheterna att anmäla dessa effekter och eventuella motåtgärder till kommissionen. Under alla omständigheter åtog de tyska myndigheterna sig att ta med kraftvärmeanläggningar som producerar el som matas in i slutna distributionsnät i sin utvärdering av stödordningen för kraftvärme. |
| --- | --- |

(76)

Därför konstaterade de tyska myndigheterna att den tänkta konkurrensfördelen inte med nödvändighet var betydande och inte heller skulle vara systembaserad, vilket betydde att risken för strategisk budgivning också skulle bli mycket lägre än vad man hade varit rädd för till en början (om det fanns en sådan risk över huvud taget). Därför överväger de tyska myndigheterna att tillåta kraftvärmeanläggningar som producerar el som matas in i ett slutet distributionsnät att delta i anbudsförfarandena utan några ytterligare ändringar i förfarandenas utformning. Om ytterligare undersökningar under det pågående lagstiftningsförfarandet visar att det fortfarande sker en snedvridning av konkurrensen och att det behövs särskilda åtgärder i utformningen av anbudsförfarandena, åtog sig de tyska myndigheterna att anmäla dessa effekter och eventuella motåtgärder till kommissionen. Under alla omständigheter åtog de tyska myndigheterna sig att ta med kraftvärmeanläggningar som producerar el som matas in i slutna distributionsnät i sin utvärdering av stödordningen för kraftvärme.

| (77) | De tyska myndigheterna bekräftade att de berörda kraftvärmeanläggningarna är de som beskrivs i skälen 23 och 63 i beslutet om att inleda förfarandet och för vilka de tyska myndigheterna hade lämnat följande beräkningar av totala utjämnade kostnader för att producera energi.

  Tabell 5


  Beräkningar av totala utjämnade kostnader för att producera energi för projekt som genomförs av uppdragstagare utanför BesAR, som är större än 100 kWel, över 15 år (2016–2030) upp till 10 MW och över 20 år (2016–2035) över 10 MW, diskonteringsränta 30 % per år – i cent/kWh (2013 års värden)












  Sektor inom vilken uppdragstagarens klient bedriver verksamhet | tillverkning av fordonskomponenter | biltillverkare | biltillverkare | biltillverkare | biltillverkare | biltillverkare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anläggningstyp | BHKW 5 | BHKW 5 | DT 1 | GT 1 | BHKW 6 | GUD 1 |
| Elektrisk kapacitet | 2 000 kW | 2 000 kW | 5 000 kW | 10 000 kW | 10 000 kW | 20 000 kW |
| Fullasttimmar | 4 500 tim./år | 8 000 tim./år | 5 500 tim./år | 5 500 tim./år | 5 500 tim./år | 5 000 tim./år |
| Egenförbrukningsandel | 50 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 80 % |
| Totala utjämnade kostnader för att producera energi | 10,42 | 7,22 | 12,13 | 8,42 | 8,49 | 11,56 |
| Genomsnittligt marknadspris | 6,77 | 6,25 | 6,25 | 6,25 | 6,25 | 5,87 |
| Skillnad mellan totala utjämnade kostnader för att producera energi och marknadspris | 3,65 | 0,97 | 5,88 | 2,17 | 2,24 | 5,7 |

(77)

De tyska myndigheterna bekräftade att de berörda kraftvärmeanläggningarna är de som beskrivs i skälen 23 och 63 i beslutet om att inleda förfarandet och för vilka de tyska myndigheterna hade lämnat följande beräkningar av totala utjämnade kostnader för att producera energi.

Tabell 5

Tabell 5

Beräkningar av totala utjämnade kostnader för att producera energi för projekt som genomförs av uppdragstagare utanför BesAR, som är större än 100 kWel, över 15 år (2016–2030) upp till 10 MW och över 20 år (2016–2035) över 10 MW, diskonteringsränta 30 % per år – i cent/kWh (2013 års värden)

Beräkningar av totala utjämnade kostnader för att producera energi för projekt som genomförs av uppdragstagare utanför BesAR, som är större än 100 kWel, över 15 år (2016–2030) upp till 10 MW och över 20 år (2016–2035) över 10 MW, diskonteringsränta 30 % per år – i cent/kWh (2013 års värden)

Sektor inom vilken uppdragstagarens klient bedriver verksamhet

tillverkning av fordonskomponenter

biltillverkare

biltillverkare

biltillverkare

biltillverkare

biltillverkare

Anläggningstyp

BHKW 5

BHKW 5

DT 1

GT 1

BHKW 6

GUD 1

Elektrisk kapacitet

2 000 kW

2 000 kW

5 000 kW

10 000 kW

10 000 kW

20 000 kW

Fullasttimmar

4 500 tim./år

8 000 tim./år

5 500 tim./år

5 500 tim./år

5 500 tim./år

5 000 tim./år

Egenförbrukningsandel

50 %

100 %

100 %

100 %

100 %

80 %

Totala utjämnade kostnader för att producera energi

10,42

7,22

12,13

8,42

8,49

11,56

Genomsnittligt marknadspris

6,77

6,25

6,25

6,25

6,25

5,87

Skillnad mellan totala utjämnade kostnader för att producera energi och marknadspris

3,65

0,97

5,88

2,17

2,24

5,7

| (78) | Precis som de övriga kraftvärmeanläggningar som kan delta i anbudsförfarandena måste kraftvärmeanläggningarna vara högeffektiva för att få delta. |
| --- | --- |

(78)

Precis som de övriga kraftvärmeanläggningar som kan delta i anbudsförfarandena måste kraftvärmeanläggningarna vara högeffektiva för att få delta.

| (79) | Stödet till de kraftvärmeanläggningar som väljs ut i anbudsförfarandet kommer att beviljas som en premie utöver marknadspriset under 30 000 driftstimmar med fullast. Ingen premie betalas ut när dagskursens (dagen innan) värde på timavtal är noll eller negativt för Tyskland (artikel 7.8 i den anmälda KWKG 2016, artikel 7.7 i den ändrade KWKG 2016). Den el som produceras under denna period beaktas inte vid beräkningen av det antal fullasttimmar under vilket stöd kan beviljas. Operatören av kraftvärmeanläggningen är också ansvarig för balanseringen. |
| --- | --- |

(79)

Stödet till de kraftvärmeanläggningar som väljs ut i anbudsförfarandet kommer att beviljas som en premie utöver marknadspriset under 30 000 driftstimmar med fullast. Ingen premie betalas ut när dagskursens (dagen innan) värde på timavtal är noll eller negativt för Tyskland (artikel 7.8 i den anmälda KWKG 2016, artikel 7.7 i den ändrade KWKG 2016). Den el som produceras under denna period beaktas inte vid beräkningen av det antal fullasttimmar under vilket stöd kan beviljas. Operatören av kraftvärmeanläggningen är också ansvarig för balanseringen.

6.   BEDÖMNING AV NEDSÄTTNINGARNA AV DEN EXTRA NÄTAVGIFTEN

BEDÖMNING AV NEDSÄTTNINGARNA AV DEN EXTRA NÄTAVGIFTEN

6.1   Förekomst av statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget

Förekomst av statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget

| (80) | I artikel 107.1 i fördraget fastställs följande: ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.” |
| --- | --- |

(80)

I artikel 107.1 i fördraget fastställs följande: ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.”

| (81) | För att avgöra om en åtgärd är statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget ska kommissionen bedöma om åtgärden






  a) | medför en fördel för vissa företag eller vissa sektorer (selektiv fördel), |
| --- | --- | --- |

(81)

För att avgöra om en åtgärd är statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget ska kommissionen bedöma om åtgärden

a)

medför en fördel för vissa företag eller vissa sektorer (selektiv fördel),

| b) | kan hänföras till staten och omfattar statliga medel, |
| --- | --- |

b)

kan hänföras till staten och omfattar statliga medel,

| c) | snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen, |
| --- | --- |

c)

snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen,

| d) | troligen påverkar handeln mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

d)

troligen påverkar handeln mellan medlemsstater.

6.1.1   Selektiv fördel

Selektiv fördel

| (82) | Som domstolen påpekar i sin dom av den 21 december 2016 i de förenade målen kommissionen mot World Duty Free och kommissionen mot Banco Santander och Santusa (20), måste man för att fastställa om den aktuella åtgärden är selektiv undersöka huruvida åtgärden innebär att det görs skillnad mellan aktörer som med hänsyn till det berörda generella skattesystemets målsättning i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation, och att denna skillnad inte kan motiveras av systemets beskaffenhet och systematik. |
| --- | --- |

(82)

Som domstolen påpekar i sin dom av den 21 december 2016 i de förenade målen kommissionen mot World Duty Free och kommissionen mot Banco Santander och Santusa (20), måste man för att fastställa om den aktuella åtgärden är selektiv undersöka huruvida åtgärden innebär att det görs skillnad mellan aktörer som med hänsyn till det berörda generella skattesystemets målsättning i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation, och att denna skillnad inte kan motiveras av systemets beskaffenhet och systematik.

20

| (83) | I sitt beslut om att inleda förfarandet hade kommissionen i princip konstaterat att den extra nätavgiften ska betalas för varje kWh som levereras till slutkonsumenter i det allmänna nätet eller det slutna distributionsnätet som drivs av respektive nätoperatör. Den extra nätavgiften är en enhetlig avgift per kWh. Som beskrivs i avsnitten 2.2.1 och 2.3 är systemet för att fastställa den extra nätavgiften i princip oförändrat enligt den ändrade KWKG 2016 och baseras fortfarande på principen om en enhetlig extra nätavgift. Den normala extra nätavgiften uppgick till 0,445 cent/kWh 2016 och uppgår till 0,438 cent/kWh 2017. |
| --- | --- |

(83)

I sitt beslut om att inleda förfarandet hade kommissionen i princip konstaterat att den extra nätavgiften ska betalas för varje kWh som levereras till slutkonsumenter i det allmänna nätet eller det slutna distributionsnätet som drivs av respektive nätoperatör. Den extra nätavgiften är en enhetlig avgift per kWh. Som beskrivs i avsnitten 2.2.1 och 2.3 är systemet för att fastställa den extra nätavgiften i princip oförändrat enligt den ändrade KWKG 2016 och baseras fortfarande på principen om en enhetlig extra nätavgift. Den normala extra nätavgiften uppgick till 0,445 cent/kWh 2016 och uppgår till 0,438 cent/kWh 2017.

| (84) | Genom att den extra nätavgiften begränsas till 0,04 cent/kWh respektive 0,03 cent/kWh innebär den anmälda KWKG 2016 alltså en nedsättning av den extra nätavgiften för de företag som klassificeras som slutkonsumenter i kategori B eller C, vilket befriar dem från en börda som de normalt sett skulle ha behövt bära. Genom att den extra nätavgiften begränsas till 0,056 cent/kWh 2016, 0,06 respektive 0,08 cent/kWh 2017 och 0,12 cent/kWh respektive 0,16 cent/kWh 2018 innebär den ändrade KWKG 2016 dessutom att den finansiella bördan minskar för företag som klassificeras som slutkonsumenter i kategori B eller C, vilket befriar dem från en börda som de normalt sett skulle ha behövt bära. Genom att den extra nätavgiften begränsas till 15 % av den fulla extra nätavgiften (och till 0,5 % eller 4 % av deras bruttoförädlingsvärde) för energiintensiva användare som uppfyller de villkor som anges i skäl 20 innebär den ändrade KWKG 2016 att den finansiella bördan minskar för företag som klassificeras som slutkonsumenter i kategori B eller C, vilket befriar dem från en börda som de normalt sett skulle ha behövt bära. En sådan nedsättning innebär en fördel (21). |
| --- | --- |

(84)

Genom att den extra nätavgiften begränsas till 0,04 cent/kWh respektive 0,03 cent/kWh innebär den anmälda KWKG 2016 alltså en nedsättning av den extra nätavgiften för de företag som klassificeras som slutkonsumenter i kategori B eller C, vilket befriar dem från en börda som de normalt sett skulle ha behövt bära. Genom att den extra nätavgiften begränsas till 0,056 cent/kWh 2016, 0,06 respektive 0,08 cent/kWh 2017 och 0,12 cent/kWh respektive 0,16 cent/kWh 2018 innebär den ändrade KWKG 2016 dessutom att den finansiella bördan minskar för företag som klassificeras som slutkonsumenter i kategori B eller C, vilket befriar dem från en börda som de normalt sett skulle ha behövt bära. Genom att den extra nätavgiften begränsas till 15 % av den fulla extra nätavgiften (och till 0,5 % eller 4 % av deras bruttoförädlingsvärde) för energiintensiva användare som uppfyller de villkor som anges i skäl 20 innebär den ändrade KWKG 2016 att den finansiella bördan minskar för företag som klassificeras som slutkonsumenter i kategori B eller C, vilket befriar dem från en börda som de normalt sett skulle ha behövt bära. En sådan nedsättning innebär en fördel (21).

21

| (85) | Fördelen är också selektiv. När det gäller kategori C är nedsättningen begränsad till att gälla enbart tillverkningssektorn. Inom denna sektor beviljas nedsättningen dessutom endast till företag som har en årlig förbrukning på mer än 1 GWh och elkostnader som motsvarar mer än 4 % av deras omsättning (vilket utesluter ytterligare tillverkningssektorer eftersom de normalt inte når sådana värden, se skäl 127 i beslutet om att inleda förfarandet). Samma konstaterande gäller för de nedsättningar som beviljas energiintensiva användare som uppfyller de villkor som anges i skäl 20. Nedsättningarna är selektiva eftersom de beviljas företag som endast är verksamma inom specifika sektorer och inom dessa sektorer beviljas nedsättningarna enbart företag som uppnår en förbrukning på 1 GWh vid en viss förbrukningspunkt och när de når ett visst tröskelvärde för energiintensiteten. |
| --- | --- |

(85)

Fördelen är också selektiv. När det gäller kategori C är nedsättningen begränsad till att gälla enbart tillverkningssektorn. Inom denna sektor beviljas nedsättningen dessutom endast till företag som har en årlig förbrukning på mer än 1 GWh och elkostnader som motsvarar mer än 4 % av deras omsättning (vilket utesluter ytterligare tillverkningssektorer eftersom de normalt inte når sådana värden, se skäl 127 i beslutet om att inleda förfarandet). Samma konstaterande gäller för de nedsättningar som beviljas energiintensiva användare som uppfyller de villkor som anges i skäl 20. Nedsättningarna är selektiva eftersom de beviljas företag som endast är verksamma inom specifika sektorer och inom dessa sektorer beviljas nedsättningarna enbart företag som uppnår en förbrukning på 1 GWh vid en viss förbrukningspunkt och när de når ett visst tröskelvärde för energiintensiteten.

| (86) | När det gäller kategori B är fördelen begränsad till företag som uppnår en årlig förbrukning på 1 GWh. Vidare konstaterar kommissionen att kategori B visserligen förefaller vara öppen för alla sektorer men att tröskelvärdet på 1 GWh i praktiken utesluter flera sektorer och företag som aldrig brukar uppnå den förbrukningströskeln. |
| --- | --- |

(86)

När det gäller kategori B är fördelen begränsad till företag som uppnår en årlig förbrukning på 1 GWh. Vidare konstaterar kommissionen att kategori B visserligen förefaller vara öppen för alla sektorer men att tröskelvärdet på 1 GWh i praktiken utesluter flera sektorer och företag som aldrig brukar uppnå den förbrukningströskeln.

| (87) | Mot bakgrund av målet med den extra nätavgiften (bidra till stödet till kraftvärme) befinner sig slutkonsumenter i kategorierna B eller C och energiintensiva användare i en jämförbar rättslig och faktisk situation. Framför allt förbrukar dessa slutkonsumenter el som matas in i det allmänna nätet eller det slutna distributionsnätet som slutkonsumenter i kategori A. De främjas också i likhet med slutkonsumenterna i kategori A av de lägre koldioxidutsläppen till följd av det stöd till mycket energieffektiva kraftvärmeanläggningar som finansieras med den extra nätavgiften. |
| --- | --- |

(87)

Mot bakgrund av målet med den extra nätavgiften (bidra till stödet till kraftvärme) befinner sig slutkonsumenter i kategorierna B eller C och energiintensiva användare i en jämförbar rättslig och faktisk situation. Framför allt förbrukar dessa slutkonsumenter el som matas in i det allmänna nätet eller det slutna distributionsnätet som slutkonsumenter i kategori A. De främjas också i likhet med slutkonsumenterna i kategori A av de lägre koldioxidutsläppen till följd av det stöd till mycket energieffektiva kraftvärmeanläggningar som finansieras med den extra nätavgiften.

| (88) | De tyska myndigheterna har inte inkommit med några synpunkter om åtgärdens selektivitet. |
| --- | --- |

(88)

De tyska myndigheterna har inte inkommit med några synpunkter om åtgärdens selektivitet.

| (89) | BV Glas verkar hävda att begränsningen av nedsättningarna till att gälla tillverkningssektorn stämmer överens med logiken för systemet, eftersom företag som är verksamma i tillverkningssektorerna i allmänhet måste anpassa sig till priser och inte kan föra över sina merkostnader på kunderna, medan tjänstesektorn i allmänhet för över de extra nätavgifterna på sina kunder. |
| --- | --- |

(89)

BV Glas verkar hävda att begränsningen av nedsättningarna till att gälla tillverkningssektorn stämmer överens med logiken för systemet, eftersom företag som är verksamma i tillverkningssektorerna i allmänhet måste anpassa sig till priser och inte kan föra över sina merkostnader på kunderna, medan tjänstesektorn i allmänhet för över de extra nätavgifterna på sina kunder.

| (90) | För det första konstaterar kommissionen att när den har fastställt att en viss åtgärd leder till skillnader mellan företag som, med hänsyn till målet för den berörda åtgärden, befinner sig i en jämförbar faktisk och rättslig situation, ankommer det på den medlemsstat som har infört bestämmelser som medför att företag behandlas olika i fråga om skatter och avgifter att visa att dessa bestämmelser verkligen motiveras av det aktuella systemets art och systematik (22). De tyska myndigheterna har inte hävdat att nedsättningarna ligger i den extra nätavgiftens art och systematik. De har framför allt inte hävdat att den extra nätavgiften bygger på principen om att den extra nätavgiften enbart ska tas ut av företag om dessa kan föra över merkostnaderna på sina kunder. Villkoren för stödberättigande stöder inte heller det – icke styrkta – antagandet att det normala avgiftssystemet för den extra nätavgiften baseras på principen att den extra nätavgiften enbart ska tas ut av företag som kan föra över merkostnaderna på sina kunder. |
| --- | --- |

(90)

För det första konstaterar kommissionen att när den har fastställt att en viss åtgärd leder till skillnader mellan företag som, med hänsyn till målet för den berörda åtgärden, befinner sig i en jämförbar faktisk och rättslig situation, ankommer det på den medlemsstat som har infört bestämmelser som medför att företag behandlas olika i fråga om skatter och avgifter att visa att dessa bestämmelser verkligen motiveras av det aktuella systemets art och systematik (22). De tyska myndigheterna har inte hävdat att nedsättningarna ligger i den extra nätavgiftens art och systematik. De har framför allt inte hävdat att den extra nätavgiften bygger på principen om att den extra nätavgiften enbart ska tas ut av företag om dessa kan föra över merkostnaderna på sina kunder. Villkoren för stödberättigande stöder inte heller det – icke styrkta – antagandet att det normala avgiftssystemet för den extra nätavgiften baseras på principen att den extra nätavgiften enbart ska tas ut av företag som kan föra över merkostnaderna på sina kunder.

22

| (91) | För det första behöver företagen inte bevisa att de inte kan föra över sina merkostnader på sina kunder för att vara berättigade till nedsättningar enligt den anmälda KWKG 2016. För det andra har det inte lagts fram några uppgifter som visar att alla sektorer och företag som omfattas av nedsättningar i kategori B och C faktiskt inte kan föra över sina merkostnader på kunderna och att de som är uteslutna från nedsättningar kan föra över alla sina merkostnader. För det tredje står BV Glas argument om att det är normalt att nedsättningarna begränsas till företag som är verksamma i tillverkningssektorn i strid med de nedsättningar som beviljas slutkonsumenter i kategori B: de kan vara verksamma inom tjänstesektorn och behöver inte vara energiintensiva. När det gäller den ändrade KWKG 2016 hävdade de tyska myndigheterna inte att den extra nätavgiften baserades på slutkonsumenternas förmåga att föra över kostnader. Oförmågan att föra över kostnader är inte heller något formellt villkor för att vara berättigad till nedsättningar. |
| --- | --- |

(91)

För det första behöver företagen inte bevisa att de inte kan föra över sina merkostnader på sina kunder för att vara berättigade till nedsättningar enligt den anmälda KWKG 2016. För det andra har det inte lagts fram några uppgifter som visar att alla sektorer och företag som omfattas av nedsättningar i kategori B och C faktiskt inte kan föra över sina merkostnader på kunderna och att de som är uteslutna från nedsättningar kan föra över alla sina merkostnader. För det tredje står BV Glas argument om att det är normalt att nedsättningarna begränsas till företag som är verksamma i tillverkningssektorn i strid med de nedsättningar som beviljas slutkonsumenter i kategori B: de kan vara verksamma inom tjänstesektorn och behöver inte vara energiintensiva. När det gäller den ändrade KWKG 2016 hävdade de tyska myndigheterna inte att den extra nätavgiften baserades på slutkonsumenternas förmåga att föra över kostnader. Oförmågan att föra över kostnader är inte heller något formellt villkor för att vara berättigad till nedsättningar.

| (92) | Därför konstaterar kommissionen att nedsättningarna inte kan anses följa logiken i systemet med extra nätavgifter och vidhåller sin slutsats att de nedsättningar som omfattas av granskningen är en selektiv fördel för de stödmottagare som beviljas nedsättningarna. |
| --- | --- |

(92)

Därför konstaterar kommissionen att nedsättningarna inte kan anses följa logiken i systemet med extra nätavgifter och vidhåller sin slutsats att de nedsättningar som omfattas av granskningen är en selektiv fördel för de stödmottagare som beviljas nedsättningarna.

| (93) | De tyska myndigheterna har också lagt till artikel 27b i den ändrade KWKG 2016, där det föreskrivs att el som lagras ska omfattas av den extra nätavgiften när den tas ut från lagringsanläggningen, inte när den matas in i lagringsanläggningen. Kommissionen anser att den bestämmelsen tillhör den extra nätavgiftens art och systematik (och därför inte är en selektiv fördel): syftet är att undvika dubbelbeskattning, en princip som i allmänhet tillämpas i system med skatter eller avgifter. Den bestämmelsen stämmer överens med principen om att den extra nätavgiften ska betalas när el tas ut ur nätet och förbrukas. Tyskland har förklarat att den el som lagras i lagringsanläggningen emellertid ännu inte har förbrukats. Därför anser kommissionen att det undantag som föreskrivs i artikel 27b i den ändrade KWKG 2016 inte är selektivt. |
| --- | --- |

(93)

De tyska myndigheterna har också lagt till artikel 27b i den ändrade KWKG 2016, där det föreskrivs att el som lagras ska omfattas av den extra nätavgiften när den tas ut från lagringsanläggningen, inte när den matas in i lagringsanläggningen. Kommissionen anser att den bestämmelsen tillhör den extra nätavgiftens art och systematik (och därför inte är en selektiv fördel): syftet är att undvika dubbelbeskattning, en princip som i allmänhet tillämpas i system med skatter eller avgifter. Den bestämmelsen stämmer överens med principen om att den extra nätavgiften ska betalas när el tas ut ur nätet och förbrukas. Tyskland har förklarat att den el som lagras i lagringsanläggningen emellertid ännu inte har förbrukats. Därför anser kommissionen att det undantag som föreskrivs i artikel 27b i den ändrade KWKG 2016 inte är selektivt.

6.1.2   Statliga medel och statens ansvar

Statliga medel och statens ansvar

| (94) | I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att nedsättningarna kunde hänföras till staten, eftersom alla nedsättningar beviljades enligt lag (KWKG 2016) och alltså kunde hänföras till staten. Dessutom konstaterade kommissionen att BAFA (dvs. det federala kontoret för ekonomiska frågor och exportkontroll, en högre federal myndighet underställd det federala ministeriet för ekonomiska frågor och energi) har ansvaret för att kontrollera att enbart stödberättigade operatörer får stödet. |
| --- | --- |

(94)

I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att nedsättningarna kunde hänföras till staten, eftersom alla nedsättningar beviljades enligt lag (KWKG 2016) och alltså kunde hänföras till staten. Dessutom konstaterade kommissionen att BAFA (dvs. det federala kontoret för ekonomiska frågor och exportkontroll, en högre federal myndighet underställd det federala ministeriet för ekonomiska frågor och energi) har ansvaret för att kontrollera att enbart stödberättigade operatörer får stödet.

| (95) | Kommissionen konstaterade också i sitt beslut om att inleda förfarandet att nedsättningarna finansierades med statliga medel. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen konstaterade också i sitt beslut om att inleda förfarandet att nedsättningarna finansierades med statliga medel.

| (96) | I detta avseende noterade kommissionen för det första att för att finansiera stödet till kraftvärme hade Tyskland infört en särskild extra nätavgift (se artikel 26 i den anmälda KWKG 2016 och artikel 26 i den ändrade KWKG 2016 om att inrätta den extra nätavgiften och ge nätoperatörer rätt att ta ut den extra nätavgiften från slutkonsumenter) och fastställt dess syfte (dvs. att finansiera den statliga politiken på energiområdet: stöd till kraftvärme och investeringsstöd till lagring och till nät för fjärrvärme/fjärrkyla) och metoden för att fastställa beloppet, som för vissa kategorier av slutkonsumenter fastställs direkt av staten (slutkonsumenter i kategori B och kategori C och energiintensiva användare). Underskott och överskott i den uttagna extra nätavgiften (jämfört med det stöd som behövs) korrigeras dessutom under det efterföljande året, vilket säkerställer att nätoperatörer får fullständig kompensation för merkostnaderna till följd av deras skyldighet att betala stödet, men också innebär att de inte kan använda intäkterna från den extra nätavgiften till något annat än att finansiera stödet till kraftvärmebaserad el, lagring för värme och kyla samt fjärrvärme/fjärrkyla. Av den anledningen konstaterade kommissionen att precis som i det ärende som gav upphov till domstolens dom av den 19 december 2013, Association Vent de Colère (23), hade staten inom ramen för KWKG 2016 skapat ett system där nätoperatörernas kostnader som uppkommit i samband med stödet till produktion av elenergi från kraftvärmeverk och lagerlokaler och nät för fjärrvärme och fjärrkyla får full kompensation av den extra nätavgift som debiteras slutkonsumenterna av elen. Denna omständighet innebär att detta fall skiljer sig från det som gav upphov till målet av den 13 mars 2001, PreussenElektra (24), eftersom elleverantörerna i det senare fallet var tvungna att finansiera merkostnader med egna medel. Dessutom utgör det stöd till kraftvärmeanläggningar som beviljats stöd till producenter av elenergi från kraftvärmeverk och de investeringsstöd som beviljas operatörer av nät för fjärrvärme och fjärrkyla och för lageranläggningar inte priser eller avgifter för varor eller tjänster. Stödet till kraftvärme betalas i själva verket av nätoperatörer till operatörer av kraftvärmeanläggningar trots att elen inte säljs till nätoperatörer utan till tredje parter. I vissa fall förbrukas elen till och med av operatören av kraftvärmeanläggningen själv. När det gäller näten för fjärrvärme/fjärrkyla och lagringsanläggningar ligger äganderätten dessutom kvar hos den operatör som ansöker om bidraget och utbetalningen av bidraget ger inte elnätsoperatörerna någon rätt vad gäller de berörda näten för fjärrvärme/fjärrkyla och lagringsanläggningar (se skälen 33–45 i beslutet om att inleda förfarandet om stödet till nät för fjärrvärme/fjärrkyla och lagringsanläggningar). |
| --- | --- |

(96)

I detta avseende noterade kommissionen för det första att för att finansiera stödet till kraftvärme hade Tyskland infört en särskild extra nätavgift (se artikel 26 i den anmälda KWKG 2016 och artikel 26 i den ändrade KWKG 2016 om att inrätta den extra nätavgiften och ge nätoperatörer rätt att ta ut den extra nätavgiften från slutkonsumenter) och fastställt dess syfte (dvs. att finansiera den statliga politiken på energiområdet: stöd till kraftvärme och investeringsstöd till lagring och till nät för fjärrvärme/fjärrkyla) och metoden för att fastställa beloppet, som för vissa kategorier av slutkonsumenter fastställs direkt av staten (slutkonsumenter i kategori B och kategori C och energiintensiva användare). Underskott och överskott i den uttagna extra nätavgiften (jämfört med det stöd som behövs) korrigeras dessutom under det efterföljande året, vilket säkerställer att nätoperatörer får fullständig kompensation för merkostnaderna till följd av deras skyldighet att betala stödet, men också innebär att de inte kan använda intäkterna från den extra nätavgiften till något annat än att finansiera stödet till kraftvärmebaserad el, lagring för värme och kyla samt fjärrvärme/fjärrkyla. Av den anledningen konstaterade kommissionen att precis som i det ärende som gav upphov till domstolens dom av den 19 december 2013, Association Vent de Colère (23), hade staten inom ramen för KWKG 2016 skapat ett system där nätoperatörernas kostnader som uppkommit i samband med stödet till produktion av elenergi från kraftvärmeverk och lagerlokaler och nät för fjärrvärme och fjärrkyla får full kompensation av den extra nätavgift som debiteras slutkonsumenterna av elen. Denna omständighet innebär att detta fall skiljer sig från det som gav upphov till målet av den 13 mars 2001, PreussenElektra (24), eftersom elleverantörerna i det senare fallet var tvungna att finansiera merkostnader med egna medel. Dessutom utgör det stöd till kraftvärmeanläggningar som beviljats stöd till producenter av elenergi från kraftvärmeverk och de investeringsstöd som beviljas operatörer av nät för fjärrvärme och fjärrkyla och för lageranläggningar inte priser eller avgifter för varor eller tjänster. Stödet till kraftvärme betalas i själva verket av nätoperatörer till operatörer av kraftvärmeanläggningar trots att elen inte säljs till nätoperatörer utan till tredje parter. I vissa fall förbrukas elen till och med av operatören av kraftvärmeanläggningen själv. När det gäller näten för fjärrvärme/fjärrkyla och lagringsanläggningar ligger äganderätten dessutom kvar hos den operatör som ansöker om bidraget och utbetalningen av bidraget ger inte elnätsoperatörerna någon rätt vad gäller de berörda näten för fjärrvärme/fjärrkyla och lagringsanläggningar (se skälen 33–45 i beslutet om att inleda förfarandet om stödet till nät för fjärrvärme/fjärrkyla och lagringsanläggningar).

23

24

| (97) | Vidare konstaterade kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet att de systemansvariga för överföringssystemen spelar en särskild roll i systemet. De har fått ansvaret för att beräkna den extra nätavgiften baserat på den metod som anges i KWKG 2016 och förvalta de finansiella flödena för den extra nätavgiften. Den finansiella bördan till följd av stödet till nät för fjärrvärme och värmesystem från kraftvärmeanläggningar överförs helt och hållet till dem. De måste se till att den finansiella bördan fördelas jämnt mellan de systemansvariga för överföringssystemen (i förhållande till antalet slutkonsumenter i kategori A, B och C som är anslutna till deras nät) och de får ta över den extra nätavgiften från de systemansvariga för överföringssystemen för att kompensera dem för den finansiella bördan till följd av stödet. De måste också underrätta BAFA om budgeten överskrids. I det avseende har de likheter med situationen för Samenwerkende Elektriciteits-Produktiebedrijven NV i det ärende som gav upphov till domstolens dom av den 17 juli 2008 i målet Essent Network Noord (25) och med situationen för systemansvariga för överföringssystem i tribunalens dom av den 10 maj 2016 i målet Tyskland mot kommissionen (EEG 2012) (26). |
| --- | --- |

(97)

Vidare konstaterade kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet att de systemansvariga för överföringssystemen spelar en särskild roll i systemet. De har fått ansvaret för att beräkna den extra nätavgiften baserat på den metod som anges i KWKG 2016 och förvalta de finansiella flödena för den extra nätavgiften. Den finansiella bördan till följd av stödet till nät för fjärrvärme och värmesystem från kraftvärmeanläggningar överförs helt och hållet till dem. De måste se till att den finansiella bördan fördelas jämnt mellan de systemansvariga för överföringssystemen (i förhållande till antalet slutkonsumenter i kategori A, B och C som är anslutna till deras nät) och de får ta över den extra nätavgiften från de systemansvariga för överföringssystemen för att kompensera dem för den finansiella bördan till följd av stödet. De måste också underrätta BAFA om budgeten överskrids. I det avseende har de likheter med situationen för Samenwerkende Elektriciteits-Produktiebedrijven NV i det ärende som gav upphov till domstolens dom av den 17 juli 2008 i målet Essent Network Noord (25) och med situationen för systemansvariga för överföringssystem i tribunalens dom av den 10 maj 2016 i målet Tyskland mot kommissionen (EEG 2012) (26).

25

26

| (98) | I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen också att följande förhållanden bekräftade att den extra nätavgiften kontrolleras av staten: den extra nätavgiften ska sättas in på ett separat konto så att tillsynsmyndigheten kan kontrollera att det inte förekommer någon korssubvention mellan nätoperatörernas olika verksamheter. Dessutom krävs det enligt lagen att faktureringen mellan de systemansvariga för överföringssystemen ska kontrolleras av en revisor eller godkänd revisor. Slutligen fastställs också den totala budgeten för åtgärden och det totala beloppet för den extra nätavgiften i lagen. När det finns risk för att budgeten överskrids måste de systemansvariga för överföringssystemen förvarna BAFA som sedan beräknar nya, men nedsatta stöd, för att se till att budgeten inte överskrids. Detta är ytterligare en bekräftelse på att den extra nätavgiften är en resurs under statlig kontroll. |
| --- | --- |

(98)

I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen också att följande förhållanden bekräftade att den extra nätavgiften kontrolleras av staten: den extra nätavgiften ska sättas in på ett separat konto så att tillsynsmyndigheten kan kontrollera att det inte förekommer någon korssubvention mellan nätoperatörernas olika verksamheter. Dessutom krävs det enligt lagen att faktureringen mellan de systemansvariga för överföringssystemen ska kontrolleras av en revisor eller godkänd revisor. Slutligen fastställs också den totala budgeten för åtgärden och det totala beloppet för den extra nätavgiften i lagen. När det finns risk för att budgeten överskrids måste de systemansvariga för överföringssystemen förvarna BAFA som sedan beräknar nya, men nedsatta stöd, för att se till att budgeten inte överskrids. Detta är ytterligare en bekräftelse på att den extra nätavgiften är en resurs under statlig kontroll.

| (99) | De tyska myndigheterna har inte inkommit med några synpunkter om denna punkt. BV Glas har hävdat att åtgärden inte är statligt stöd eftersom den inte belastar statsbudgeten. Kommissionen konstaterar dock att enligt fast rättspraxis måste resurser inte gå via statsbudgeten för att betraktas som statliga medel. Det räcker att de ligger kvar under offentlig kontroll (27). Enbart förmåner som ges direkt eller indirekt med hjälp av statliga medel ska anses som stöd i den mening som avses i artikel 107.1 fördraget. Skillnaden mellan stöd som ges av staten eller med hjälp av statliga medel syftar till att i begreppet stöd inte endast inbegripa stöd som ges direkt av staten utan också stöd som ges av offentliga eller privata organ, som utsetts eller inrättats av staten (28). |
| --- | --- |

(99)

De tyska myndigheterna har inte inkommit med några synpunkter om denna punkt. BV Glas har hävdat att åtgärden inte är statligt stöd eftersom den inte belastar statsbudgeten. Kommissionen konstaterar dock att enligt fast rättspraxis måste resurser inte gå via statsbudgeten för att betraktas som statliga medel. Det räcker att de ligger kvar under offentlig kontroll (27). Enbart förmåner som ges direkt eller indirekt med hjälp av statliga medel ska anses som stöd i den mening som avses i artikel 107.1 fördraget. Skillnaden mellan stöd som ges av staten eller med hjälp av statliga medel syftar till att i begreppet stöd inte endast inbegripa stöd som ges direkt av staten utan också stöd som ges av offentliga eller privata organ, som utsetts eller inrättats av staten (28).

27

28

| (100) | Därför vidhåller kommissionen sin slutsats att den extra nätavgiften är statliga medel och att nedsättningen av den extra nätavgiften därmed också finansieras med statliga medel. Dessa nedsättningar finansieras med statliga medel i form av stöd till kraftvärme. Alla nedsättningar av den extra nätavgiften har fastställts i lag och omfattat statlig kontroll i samma utsträckning som den extra nätavgiften i sin helhet (se ovan). Därför måste även nedsättningen av den extra nätavgiften anses vara finansierad med statliga medel (29). |
| --- | --- |

(100)

Därför vidhåller kommissionen sin slutsats att den extra nätavgiften är statliga medel och att nedsättningen av den extra nätavgiften därmed också finansieras med statliga medel. Dessa nedsättningar finansieras med statliga medel i form av stöd till kraftvärme. Alla nedsättningar av den extra nätavgiften har fastställts i lag och omfattat statlig kontroll i samma utsträckning som den extra nätavgiften i sin helhet (se ovan). Därför måste även nedsättningen av den extra nätavgiften anses vara finansierad med statliga medel (29).

29

6.1.3   Inverkan på handeln och konkurrensen

Inverkan på handeln och konkurrensen

| (101) | När det gäller nedsättningar av de extra nätavgifterna kan dessa snedvrida konkurrensen mellan företag inom samma sektor, eftersom inte alla företag är stödberättigade (beroende på deras förbrukning av och/eller elkostnadernas storlek jämfört med omsättningen och/eller beroende på elkostnadernas storlek jämfört med bruttoförädlingsvärdet) och påverkar sannolikt också handeln mellan medlemsstaterna och konkurrensen med företag i andra medlemsstater. De företag som beviljas nedsättningar är vanligtvis verksamma i vissa tillverkningssektorer där elkostnaderna motsvarar en större andel av produktionskostnaderna (metallindustrin, papperssektorn, den kemiska sektorn, glastillverkningsindustrin, raffinaderier, träindustrin, livsmedels- och fodersektorn, se skäl 127 i beslutet om att inleda förfarandet och även tabell 3). Företag som är verksamma inom sektorer som den kemiska sektorn, pappersindustrin, biltillverkning och bildelar konkurrerar med företag i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(101)

När det gäller nedsättningar av de extra nätavgifterna kan dessa snedvrida konkurrensen mellan företag inom samma sektor, eftersom inte alla företag är stödberättigade (beroende på deras förbrukning av och/eller elkostnadernas storlek jämfört med omsättningen och/eller beroende på elkostnadernas storlek jämfört med bruttoförädlingsvärdet) och påverkar sannolikt också handeln mellan medlemsstaterna och konkurrensen med företag i andra medlemsstater. De företag som beviljas nedsättningar är vanligtvis verksamma i vissa tillverkningssektorer där elkostnaderna motsvarar en större andel av produktionskostnaderna (metallindustrin, papperssektorn, den kemiska sektorn, glastillverkningsindustrin, raffinaderier, träindustrin, livsmedels- och fodersektorn, se skäl 127 i beslutet om att inleda förfarandet och även tabell 3). Företag som är verksamma inom sektorer som den kemiska sektorn, pappersindustrin, biltillverkning och bildelar konkurrerar med företag i andra medlemsstater.

| (102) | BV Glas hävdade att konkurrensen inte påverkades, men förklarade inte varför. BV Glas verkar mena att konkurrensen inte skulle påverkas eftersom åtgärden syftar till att minska en konkurrensnackdel jämfört med företag i andra medlemsstater. Eftersom extra nätavgifter även finns i andra medlemsstater (t.ex. i Frankrike (30)), har det argumentet inte stöd av sakförhållandena. Dessutom är det etablerad rättspraxis att en åtgärd som syftar till att harmonisera konkurrensvillkor mellan medlemsstater genom unilaterala åtgärder inte hindrar att en sådan åtgärd betraktas som statligt stöd (31). |
| --- | --- |

(102)

BV Glas hävdade att konkurrensen inte påverkades, men förklarade inte varför. BV Glas verkar mena att konkurrensen inte skulle påverkas eftersom åtgärden syftar till att minska en konkurrensnackdel jämfört med företag i andra medlemsstater. Eftersom extra nätavgifter även finns i andra medlemsstater (t.ex. i Frankrike (30)), har det argumentet inte stöd av sakförhållandena. Dessutom är det etablerad rättspraxis att en åtgärd som syftar till att harmonisera konkurrensvillkor mellan medlemsstater genom unilaterala åtgärder inte hindrar att en sådan åtgärd betraktas som statligt stöd (31).

30

31

6.1.4   Slutsats om förekomst av statligt stöd

Slutsats om förekomst av statligt stöd

| (103) | Därför konstaterar kommissionen att de nedsättningar av den extra nätavgiften som beviljas slutkonsumenter i kategorierna B och C och till de energiintensiva användare som anges i KWKG 2016 innehåller statligt stöd i den mening som avses i artikel 107 i fördraget. |
| --- | --- |

(103)

Därför konstaterar kommissionen att de nedsättningar av den extra nätavgiften som beviljas slutkonsumenter i kategorierna B och C och till de energiintensiva användare som anges i KWKG 2016 innehåller statligt stöd i den mening som avses i artikel 107 i fördraget.

6.2   Befintligt stöd eller nytt stöd och stödets lagenlighet

Befintligt stöd eller nytt stöd och stödets lagenlighet

| (104) | BV Glas har betonat att KWKG 2016 är mycket lik KWKG 2002 och därför är befintligt stöd. |
| --- | --- |

(104)

BV Glas har betonat att KWKG 2016 är mycket lik KWKG 2002 och därför är befintligt stöd.

| (105) | Kommissionen konstaterar dock att det visserligen finns många likheter mellan KWKG 2002 och KWKG 2016, men att dessa inte kan leda till slutsatsen att stödordningen med nedsättningar av den extra nätavgiften enligt KWKG 2016 kan betraktas som befintligt stöd. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen konstaterar dock att det visserligen finns många likheter mellan KWKG 2002 och KWKG 2016, men att dessa inte kan leda till slutsatsen att stödordningen med nedsättningar av den extra nätavgiften enligt KWKG 2016 kan betraktas som befintligt stöd.

| (106) | Det är sant att kommissionen har konstaterat att lagen av den 12 maj 2000 om skydd av elproduktion på grundval av kraftvärme (”nedan kallad KWKG 2000”), som är en av föregångarna till KWKG 2016, inte omfattade statligt stöd (32). Precis som kommissionen påpekade i sitt beslut om att inleda förfarandet (skäl 288) hade emellertid KWKG 2000 redan upphävts och ersatts av KWKG 2002, som i sin tur ersattes av KWKG 2016. |
| --- | --- |

(106)

Det är sant att kommissionen har konstaterat att lagen av den 12 maj 2000 om skydd av elproduktion på grundval av kraftvärme (”nedan kallad KWKG 2000”), som är en av föregångarna till KWKG 2016, inte omfattade statligt stöd (32). Precis som kommissionen påpekade i sitt beslut om att inleda förfarandet (skäl 288) hade emellertid KWKG 2000 redan upphävts och ersatts av KWKG 2002, som i sin tur ersattes av KWKG 2016.

KWKG 2000

32

| (107) | Därför kan stödåtgärden inte betraktas som befintligt stöd, framför allt eftersom det finns flera väsentliga skillnader mellan KWKG 2000 och KWKG 2016 och faktiskt även redan mellan KWKG 2000 och KWKG 2002. |
| --- | --- |

(107)

Därför kan stödåtgärden inte betraktas som befintligt stöd, framför allt eftersom det finns flera väsentliga skillnader mellan KWKG 2000 och KWKG 2016 och faktiskt även redan mellan KWKG 2000 och KWKG 2002.

| (108) | Den första skillnaden är att de nedsättningar av den extra nätavgiften som det formella granskningsförfarandet avser inte fanns i KWKG 2000 och att kommissionen inte granskade dem i sitt beslut av den 22 maj 2002 om statligt stöd NN 68/2000 – Tyskland – Lag om skydd av elproduktion i kombikraftverk av den 12 maj 2000 (33). |
| --- | --- |

(108)

Den första skillnaden är att de nedsättningar av den extra nätavgiften som det formella granskningsförfarandet avser inte fanns i KWKG 2000 och att kommissionen inte granskade dem i sitt beslut av den 22 maj 2002 om statligt stöd NN 68/2000 – Tyskland – Lag om skydd av elproduktion i kombikraftverk av den 12 maj 2000 (33).

33

| (109) | I KWKG 2000 infördes dessutom endast en inköpsskyldighet tillsammans med det pris som skulle betalas för varan. Bördan fördelades mellan nätoperatörer. Det fastställdes dock inte någon extra nätavgift för att finansiera stödet och som anges i föregående skäl fanns det inga nedsatta extra nätavgifter för vissa kategorier slutkonsumenter. |
| --- | --- |

(109)

I KWKG 2000 infördes dessutom endast en inköpsskyldighet tillsammans med det pris som skulle betalas för varan. Bördan fördelades mellan nätoperatörer. Det fastställdes dock inte någon extra nätavgift för att finansiera stödet och som anges i föregående skäl fanns det inga nedsatta extra nätavgifter för vissa kategorier slutkonsumenter.

| (110) | KWKG 2016 skiljer sig från KWKG 2000 i följande avseenden: För det första har inköpsskyldigheten ersatts med skyldigheten att betala en premie för el som i de flesta fall inte köps av nätoperatören. För det andra föreskrivs även stöd till egenförbrukad el i KWKG 2016, dvs. stöd som inte ens tillförs de nät som drivs av nätoperatörer. För det tredje föreskrivs stöd till värmelagring och nät för fjärrvärme i KWKG 2016, dvs. infrastruktur som inte är relaterad till elnätet. För det fjärde garanterar lagen att nätoperatörerna kompenseras fullt ut för sina merkostnader via den extra nätavgift som införs genom lagen och de systemansvariga för överföringssystemen centraliserar de finansiella flödena som är kopplade till premiebetalningarna och den extra nätavgiften. Den extra nätavgiften är en enhetlig avgift som tas ut per kWh i alla nät. För det femte fastställs en högsta budget i lagen och denna begränsar också ökningen av den extra nätavgiften. För det sjätte föreskrivs i KWKG 2016 ett tak för den extra nätavgiften för slutkonsumenter i kategori B och kategori C. Slutligen går det enbart att få stöd för kraftvärmeanläggningar, nät för fjärrvärme osv. efter tillstånd från BAFA. En sådan bekräftelse av stödberättigandet fanns inte inom ramen för KWKG 2000. |
| --- | --- |

(110)

KWKG 2016 skiljer sig från KWKG 2000 i följande avseenden: För det första har inköpsskyldigheten ersatts med skyldigheten att betala en premie för el som i de flesta fall inte köps av nätoperatören. För det andra föreskrivs även stöd till egenförbrukad el i KWKG 2016, dvs. stöd som inte ens tillförs de nät som drivs av nätoperatörer. För det tredje föreskrivs stöd till värmelagring och nät för fjärrvärme i KWKG 2016, dvs. infrastruktur som inte är relaterad till elnätet. För det fjärde garanterar lagen att nätoperatörerna kompenseras fullt ut för sina merkostnader via den extra nätavgift som införs genom lagen och de systemansvariga för överföringssystemen centraliserar de finansiella flödena som är kopplade till premiebetalningarna och den extra nätavgiften. Den extra nätavgiften är en enhetlig avgift som tas ut per kWh i alla nät. För det femte fastställs en högsta budget i lagen och denna begränsar också ökningen av den extra nätavgiften. För det sjätte föreskrivs i KWKG 2016 ett tak för den extra nätavgiften för slutkonsumenter i kategori B och kategori C. Slutligen går det enbart att få stöd för kraftvärmeanläggningar, nät för fjärrvärme osv. efter tillstånd från BAFA. En sådan bekräftelse av stödberättigandet fanns inte inom ramen för KWKG 2000.

| (111) | Redan i KWKG 2002 infördes flera viktiga förändringar jämfört med KWKG 2000: skyldighet att betala en premie utöver marknadspriset (i stället för en ren skyldighet att köpa el till ett visst pris), lagstadgad garanti för att nätoperatörer ska kompenseras för merkostnader till följd av skyldigheten att betala premien, inrättande av den enhetliga extra nätavgiften, central roll för systemansvariga för överföringssystem i centraliseringen av de finansiella flödena i samband med stödbetalningar och den extra nätavgiften samt införande av tak för den extra nätavgiften för två kategorier av slutkonsumenter (kategori B och kategori C). Även skyldigheten att få tillstånd från BAFA för att få tillgång till stöd infördes 2002. År 2009 ändrades KWKG 2002 för att även ge stöd till egenförbrukning och nät för fjärrvärme. År 2012 ändrades KWKG 2002 för att även ta med stöd till lagringsanläggningar för värme och kyla och även för nät för fjärrkyla. Budgetbegränsningen infördes genom KWKG 2016. |
| --- | --- |

(111)

Redan i KWKG 2002 infördes flera viktiga förändringar jämfört med KWKG 2000: skyldighet att betala en premie utöver marknadspriset (i stället för en ren skyldighet att köpa el till ett visst pris), lagstadgad garanti för att nätoperatörer ska kompenseras för merkostnader till följd av skyldigheten att betala premien, inrättande av den enhetliga extra nätavgiften, central roll för systemansvariga för överföringssystem i centraliseringen av de finansiella flödena i samband med stödbetalningar och den extra nätavgiften samt införande av tak för den extra nätavgiften för två kategorier av slutkonsumenter (kategori B och kategori C). Även skyldigheten att få tillstånd från BAFA för att få tillgång till stöd infördes 2002. År 2009 ändrades KWKG 2002 för att även ge stöd till egenförbrukning och nät för fjärrvärme. År 2012 ändrades KWKG 2002 för att även ta med stöd till lagringsanläggningar för värme och kyla och även för nät för fjärrkyla. Budgetbegränsningen infördes genom KWKG 2016.

| (112) | Därför konstaterar kommissionen att KWKG 2016 har flera drag gemensamma med KWKG 2002, men att den inte kan betraktas som befintligt stöd eftersom beslutet i ärende NN 68/2000 (34) inte gällde KWKG 2002 utan KWKG 2000 och KWKG 2016 innehåller flera viktiga förändringar jämfört med KWKG 2000. |
| --- | --- |

(112)

Därför konstaterar kommissionen att KWKG 2016 har flera drag gemensamma med KWKG 2002, men att den inte kan betraktas som befintligt stöd eftersom beslutet i ärende NN 68/2000 (34) inte gällde KWKG 2002 utan KWKG 2000 och KWKG 2016 innehåller flera viktiga förändringar jämfört med KWKG 2000.

34

| (113) | Likheterna mellan KWKG 2002 och KWKG 2016 (skyldighet att betala en premie i tillägg till marknadspriset, lagstadgad garanti för att nätoperatörer ska kompenseras för merkostnader till följd av skyldigheten att betala premien, inrättande av en enhetlig extra nätavgift samt inrättande av nedsättning av den extra nätavgiften för vissa slutkonsumenter, central roll för systemansvariga för överföringssystem i centraliseringen av de finansiella flödena i samband med stödbetalningar och den extra nätavgiften, tillstånd från BAFA för att få tillgång till stöd) och skillnaderna jämfört med KWKG 2000 ledde faktiskt till slutsatsen att även de nedsättningar av den extra nätavgiften som beviljats enligt KWKG 2002 var statligt stöd. Kommissionen erkänner att enligt artikel 1 a iv jämfört med artikel 17 i förordning (EU) 2015/1589 är det enbart de nedsättningar av den extra nätavgiften som beviljades tio år före den 24 oktober 2016 som är befintligt stöd. |
| --- | --- |

(113)

Likheterna mellan KWKG 2002 och KWKG 2016 (skyldighet att betala en premie i tillägg till marknadspriset, lagstadgad garanti för att nätoperatörer ska kompenseras för merkostnader till följd av skyldigheten att betala premien, inrättande av en enhetlig extra nätavgift samt inrättande av nedsättning av den extra nätavgiften för vissa slutkonsumenter, central roll för systemansvariga för överföringssystem i centraliseringen av de finansiella flödena i samband med stödbetalningar och den extra nätavgiften, tillstånd från BAFA för att få tillgång till stöd) och skillnaderna jämfört med KWKG 2000 ledde faktiskt till slutsatsen att även de nedsättningar av den extra nätavgiften som beviljats enligt KWKG 2002 var statligt stöd. Kommissionen erkänner att enligt artikel 1 a iv jämfört med artikel 17 i förordning (EU) 2015/1589 är det enbart de nedsättningar av den extra nätavgiften som beviljades tio år före den 24 oktober 2016 som är befintligt stöd.

| (114) | Dessutom lämnade Tyskland in anpassningsplanen med början från och med 2011 och erkände därmed uttryckligen att nedsättningarna av den extra nätavgiften från och med 2011 verkligen var nytt statligt stöd jämfört med KWKG 2002. |
| --- | --- |

(114)

Dessutom lämnade Tyskland in anpassningsplanen med början från och med 2011 och erkände därmed uttryckligen att nedsättningarna av den extra nätavgiften från och med 2011 verkligen var nytt statligt stöd jämfört med KWKG 2002.

6.3   Förenlighet med den inre marknaden

Förenlighet med den inre marknaden

| (115) | I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att det statliga stöd till högeffektiva kraftvärmeanläggningar, lagringsanläggningar och energieffektiva nät för fjärrvärme/fjärrkyla som beviljades enligt KWKG 2016 var förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(115)

I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att det statliga stöd till högeffektiva kraftvärmeanläggningar, lagringsanläggningar och energieffektiva nät för fjärrvärme/fjärrkyla som beviljades enligt KWKG 2016 var förenligt med den inre marknaden.

| (116) | Däremot uttryckte kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet tvivel på att de nedsatta extra nätavgifterna för slutkonsumenter i kategori B och kategori C kunde betraktas som förenliga med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(116)

Däremot uttryckte kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet tvivel på att de nedsatta extra nätavgifterna för slutkonsumenter i kategori B och kategori C kunde betraktas som förenliga med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

| (117) | Följande bedömning av förenligheten omfattar enbart de nedsättningar som har beviljats slutkonsumenter i kategori B och kategori C sedan 2007 och energiintensiva användare enligt beskrivningen i skäl 20. Detta beslut omfattar inte nedsättningar av den extra nätavgiften som har beviljats järnvägsföretag, eftersom de nedsättningarna har godkänts enligt beslut SA.43666 (35). |
| --- | --- |

(117)

Följande bedömning av förenligheten omfattar enbart de nedsättningar som har beviljats slutkonsumenter i kategori B och kategori C sedan 2007 och energiintensiva användare enligt beskrivningen i skäl 20. Detta beslut omfattar inte nedsättningar av den extra nätavgiften som har beviljats järnvägsföretag, eftersom de nedsättningarna har godkänts enligt beslut SA.43666 (35).

35

| (118) | Taket för den extra nätavgiften innebär att slutanvändare i kategori B och kategori C samt energiintensiva användare befrias från en del av den extra nätavgift som de normalt sett skulle ha behövt bära i sin dagliga verksamhet som en del av sina elkostnader, vilket innebär att de berörda företagens driftskostnader sänks. |
| --- | --- |

(118)

Taket för den extra nätavgiften innebär att slutanvändare i kategori B och kategori C samt energiintensiva användare befrias från en del av den extra nätavgift som de normalt sett skulle ha behövt bära i sin dagliga verksamhet som en del av sina elkostnader, vilket innebär att de berörda företagens driftskostnader sänks.

| (119) | Genom artikel 107.1 i fördraget införs den allmänna principen att statligt stöd är förbjudet inom unionen. I artikel 107.2 och 107.3 i fördraget fastställs undantag från den principen. |
| --- | --- |

(119)

Genom artikel 107.1 i fördraget införs den allmänna principen att statligt stöd är förbjudet inom unionen. I artikel 107.2 och 107.3 i fördraget fastställs undantag från den principen.

| (120) | Som kommissionen konstaterade i sitt beslut om att inleda förfarandet omfattas nedsättningarna inte av riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi (nedan kallade riktlinjerna). För det första är den extra nätavgiften inte en miljöskatt i den mening som avses i avsnitt 3.7.1 i riktlinjerna. Den extra nätavgiften har ett särskilt mål, nämligen att finansiera ett stöd till kraftvärmeanläggningar. Till skillnad från miljöskatter har den extra nätavgiften inte en beteendestyrande effekt (se punkterna 167 och 181 i riktlinjerna). Den syftar inte till att förändra beteendet hos de som betalar den extra nätavgiften i sig. Därmed kan bedömningen av nedsättningarna av avgiften enligt avsnitt 3.7.1 uteslutas. Den extra nätavgiften har många likheter med tilläggsavgifter för förnybar energi som är avsedda att finansiera stöd till förnybar el, eftersom den indirekt bidrar till målet att minska koldioxidutsläppen från elproduktionen genom att finansiera stöd till kraftvärme. Avsnitt 3.7.2 i riktlinjerna är dock enbart tillämpligt på tilläggsavgifter som är avsedda att finansiera stöd till energi från förnybara källor och omfattar alltså inte finansiering av energieffektivitetsåtgärder, som högeffektiv kraftvärme. Inga andra riktlinjer från kommissionen kan tillämpas på den anmälda åtgärden. |
| --- | --- |

(120)

Som kommissionen konstaterade i sitt beslut om att inleda förfarandet omfattas nedsättningarna inte av riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi (nedan kallade riktlinjerna). För det första är den extra nätavgiften inte en miljöskatt i den mening som avses i avsnitt 3.7.1 i riktlinjerna. Den extra nätavgiften har ett särskilt mål, nämligen att finansiera ett stöd till kraftvärmeanläggningar. Till skillnad från miljöskatter har den extra nätavgiften inte en beteendestyrande effekt (se punkterna 167 och 181 i riktlinjerna). Den syftar inte till att förändra beteendet hos de som betalar den extra nätavgiften i sig. Därmed kan bedömningen av nedsättningarna av avgiften enligt avsnitt 3.7.1 uteslutas. Den extra nätavgiften har många likheter med tilläggsavgifter för förnybar energi som är avsedda att finansiera stöd till förnybar el, eftersom den indirekt bidrar till målet att minska koldioxidutsläppen från elproduktionen genom att finansiera stöd till kraftvärme. Avsnitt 3.7.2 i riktlinjerna är dock enbart tillämpligt på tilläggsavgifter som är avsedda att finansiera stöd till energi från förnybara källor och omfattar alltså inte finansiering av energieffektivitetsåtgärder, som högeffektiv kraftvärme. Inga andra riktlinjer från kommissionen kan tillämpas på den anmälda åtgärden.

riktlinjerna

| (121) | Kommissionen kan dock förklara en stödåtgärd förenlig direkt enligt artikel 107.3 c i fördraget om det är nödvändigt och proportionerligt och om de positiva effekterna för det gemensamma målet är större än de negativa effekterna på konkurrens och handel. Dessa villkor kan anses vara uppfyllda om följande frågor kan besvaras med ett ja:






  a) | Har den planerade stödåtgärden ett väldefinierat mål av gemensamt intresse (36)? |
| --- | --- | --- |

(121)

Kommissionen kan dock förklara en stödåtgärd förenlig direkt enligt artikel 107.3 c i fördraget om det är nödvändigt och proportionerligt och om de positiva effekterna för det gemensamma målet är större än de negativa effekterna på konkurrens och handel. Dessa villkor kan anses vara uppfyllda om följande frågor kan besvaras med ett ja:

a)

Har den planerade stödåtgärden ett väldefinierat mål av gemensamt intresse (36)?

36

| b) | Är den riktad mot en situation där stöd kan åstadkomma en väsentlig förbättring som marknaden ensam inte kan uppnå (t.ex. för att stödet avhjälper ett marknadsmisslyckande)? |
| --- | --- |

b)

Är den riktad mot en situation där stöd kan åstadkomma en väsentlig förbättring som marknaden ensam inte kan uppnå (t.ex. för att stödet avhjälper ett marknadsmisslyckande)?

| c) | Är stödåtgärden väl utformad för att åstadkomma målet av gemensamt intresse (stödets nödvändighet) (37)? Framför allt gäller följande:






  — | Är stödåtgärden ett lämpligt och nödvändigt instrument, eller finns det andra instrument som är lämpligare? |
| --- | --- | --- |

c)

Är stödåtgärden väl utformad för att åstadkomma målet av gemensamt intresse (stödets nödvändighet) (37)? Framför allt gäller följande:

37

—

Är stödåtgärden ett lämpligt och nödvändigt instrument, eller finns det andra instrument som är lämpligare?

| — | Finns det en stimulanseffekt, dvs. förändrar stödet företagens beteende? |
| --- | --- |

—

Finns det en stimulanseffekt, dvs. förändrar stödet företagens beteende?

| — | Är stödåtgärden proportionerlig, dvs. kan samma förändring i beteende uppnås med mindre stöd? |
| --- | --- |

—

Är stödåtgärden proportionerlig, dvs. kan samma förändring i beteende uppnås med mindre stöd?

| d) | Är snedvridningen av konkurrensen och effekten på handeln begränsad, så att den sammantagna effekten blir positiv? |
| --- | --- |

d)

Är snedvridningen av konkurrensen och effekten på handeln begränsad, så att den sammantagna effekten blir positiv?

6.3.1   Mål av allmänt intresse

Mål av allmänt intresse

| (122) | I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att den extra nätavgiften ska användas för att finansiera stöd till högeffektiv kraftvärmeproduktion och därför indirekt bidrar till målen för det stödet, dvs. att minska elproduktionens miljöpåverkan genom att höja energieffektiviteten i elproduktionen och minska koldioxidutsläppen i elsektorn. Kommissionen fann att detta motsvarar ett mål av allmänt intresse. |
| --- | --- |

(122)

I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att den extra nätavgiften ska användas för att finansiera stöd till högeffektiv kraftvärmeproduktion och därför indirekt bidrar till målen för det stödet, dvs. att minska elproduktionens miljöpåverkan genom att höja energieffektiviteten i elproduktionen och minska koldioxidutsläppen i elsektorn. Kommissionen fann att detta motsvarar ett mål av allmänt intresse.

| (123) | Kommissionen konstaterade också att nedsättningar av den extra nätavgiften i syfte att finansiera stöd till kraftvärmeproduktion också indirekt kan bidra till målet för de stödåtgärder som finansieras av de extra nätavgifterna (dvs. ökad energieffektivitet i energiproduktionen och sänkta koldioxidutsläpp i samband med elförbrukning) eftersom de kan bidra till att säkerställa en tillräcklig finansieringsbas för stödåtgärderna i sig, ungefär på samma sätt som nedsättningar i finansieringen av stöd till förnybar el bidrar till att säkerställa en tillräcklig finansieringsbas för stöd till förnybar el (se avsnitt 3.7.2 i riktlinjerna, särskilt punkt 182). Om nedsättningarna är nödvändiga för att säkerställa finansieringen av stödåtgärderna skulle de alltså även indirekt bidra till målen för de stödåtgärder som granskas i avsnitten 3.3.1–3.3.5 i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen konstaterade också att nedsättningar av den extra nätavgiften i syfte att finansiera stöd till kraftvärmeproduktion också indirekt kan bidra till målet för de stödåtgärder som finansieras av de extra nätavgifterna (dvs. ökad energieffektivitet i energiproduktionen och sänkta koldioxidutsläpp i samband med elförbrukning) eftersom de kan bidra till att säkerställa en tillräcklig finansieringsbas för stödåtgärderna i sig, ungefär på samma sätt som nedsättningar i finansieringen av stöd till förnybar el bidrar till att säkerställa en tillräcklig finansieringsbas för stöd till förnybar el (se avsnitt 3.7.2 i riktlinjerna, särskilt punkt 182). Om nedsättningarna är nödvändiga för att säkerställa finansieringen av stödåtgärderna skulle de alltså även indirekt bidra till målen för de stödåtgärder som granskas i avsnitten 3.3.1–3.3.5 i beslutet om att inleda förfarandet.

| (124) | Kommissionen påpekade också att EU inte har infört obligatoriska mål per medlemsstat för produktion av el från högeffektiva kraftvärmeanläggningar, i motsats till vad som är fallet för förnybar energi. Finansieringsbehoven för stöd till kraftvärmeanläggningar är alltså i allmänhet mindre än finansieringsbehoven för stöd till förnybar energi, vilket innebär att det inte är lika nödvändigt att finansiera stödåtgärderna via en avgift på elförbrukningen. I Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (38) införs dock ett överordnat mål på 20 % för energieffektivitet och där fastställs vägledande nationella effektivitetsmål, som högeffektiva kraftvärmeanläggningar, energieffektiva nät för fjärrvärme och lagringssystem kan ge ett viktigt bidrag till. Dessutom är medlemsstaterna skyldiga att bedöma vilken potential de har för att genomföra energieffektivitetsåtgärder, inklusive i fråga om kraftvärmeanläggningar samt fjärrvärme och lagringsanläggningar och att utnyttja den identifierade potentialen. Det betyder att finansieringsbehoven för stödåtgärder för energieffektivitet också kan komma att bli betydande och därmed öka medlemsstaternas behov av att finansiera åtgärderna med hjälp av avgifter på energiförbrukningen. Målet att öka energieffektiviteten med 27 % fram till 2030, som Europeiska rådet antog den 23 oktober 2014 (39), kommer dessutom att fortsätta att leda EU och dess medlemsstater mot ytterligare minskningar av koldioxidutsläppen och ytterligare energibesparingar. |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen påpekade också att EU inte har infört obligatoriska mål per medlemsstat för produktion av el från högeffektiva kraftvärmeanläggningar, i motsats till vad som är fallet för förnybar energi. Finansieringsbehoven för stöd till kraftvärmeanläggningar är alltså i allmänhet mindre än finansieringsbehoven för stöd till förnybar energi, vilket innebär att det inte är lika nödvändigt att finansiera stödåtgärderna via en avgift på elförbrukningen. I Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (38) införs dock ett överordnat mål på 20 % för energieffektivitet och där fastställs vägledande nationella effektivitetsmål, som högeffektiva kraftvärmeanläggningar, energieffektiva nät för fjärrvärme och lagringssystem kan ge ett viktigt bidrag till. Dessutom är medlemsstaterna skyldiga att bedöma vilken potential de har för att genomföra energieffektivitetsåtgärder, inklusive i fråga om kraftvärmeanläggningar samt fjärrvärme och lagringsanläggningar och att utnyttja den identifierade potentialen. Det betyder att finansieringsbehoven för stödåtgärder för energieffektivitet också kan komma att bli betydande och därmed öka medlemsstaternas behov av att finansiera åtgärderna med hjälp av avgifter på energiförbrukningen. Målet att öka energieffektiviteten med 27 % fram till 2030, som Europeiska rådet antog den 23 oktober 2014 (39), kommer dessutom att fortsätta att leda EU och dess medlemsstater mot ytterligare minskningar av koldioxidutsläppen och ytterligare energibesparingar.

38

39

| (125) | För att undvika att slutkonsumenter av el som påverkas extra mycket av finansieringskostnaderna för att främja högeffektiv kraftvärme (och tillhörande främjande av energieffektiva nät för fjärrvärme och värmelagringsanläggningar i anslutning till kraftvärmeanläggningarna) ska ställas inför stora konkurrensnackdelar, kan Tyskland behöva bevilja nedsättningar till viss del, framför allt eftersom den extra nätavgiften läggs till EEG-tillägget för att finansiera en uppsättning stödåtgärder inom elsektorn för att minska koldioxidutsläppen och bekämpa klimatförändringen. Om alltför många företag som påverkas särskilt mycket av EEG-tillägget eller den extra nätavgiften går i konkurs eller flyttar sin verksamhet kan detta urholka finansieringsbasen: i stället för att betala en nedsatt extra nätavgift skulle de berörda företagen inte bidra alls till finansieringen, vilket skulle innebära en ännu större ekonomisk ansträngning för de andra slutkonsumenter som ska finansiera stödet till kraftvärmeanläggningar, vilket skulle minska acceptansen för den extra nätavgiften och därmed undergräva stödet till kraftvärme i sig. |
| --- | --- |

(125)

För att undvika att slutkonsumenter av el som påverkas extra mycket av finansieringskostnaderna för att främja högeffektiv kraftvärme (och tillhörande främjande av energieffektiva nät för fjärrvärme och värmelagringsanläggningar i anslutning till kraftvärmeanläggningarna) ska ställas inför stora konkurrensnackdelar, kan Tyskland behöva bevilja nedsättningar till viss del, framför allt eftersom den extra nätavgiften läggs till EEG-tillägget för att finansiera en uppsättning stödåtgärder inom elsektorn för att minska koldioxidutsläppen och bekämpa klimatförändringen. Om alltför många företag som påverkas särskilt mycket av EEG-tillägget eller den extra nätavgiften går i konkurs eller flyttar sin verksamhet kan detta urholka finansieringsbasen: i stället för att betala en nedsatt extra nätavgift skulle de berörda företagen inte bidra alls till finansieringen, vilket skulle innebära en ännu större ekonomisk ansträngning för de andra slutkonsumenter som ska finansiera stödet till kraftvärmeanläggningar, vilket skulle minska acceptansen för den extra nätavgiften och därmed undergräva stödet till kraftvärme i sig.

| (126) | I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att den extra nätavgiften inte var avsedd att skapa incitament för att minska energiförbrukningen utan enbart syftade till att finansiera energieffektivitetsåtgärder, men att storleken på nedsättningarna inte borde locka företagen att bli mindre energieffektiva, eftersom detta skulle strida mot målet för de energieffektivitetsåtgärder som stödet skulle gå till. |
| --- | --- |

(126)

I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att den extra nätavgiften inte var avsedd att skapa incitament för att minska energiförbrukningen utan enbart syftade till att finansiera energieffektivitetsåtgärder, men att storleken på nedsättningarna inte borde locka företagen att bli mindre energieffektiva, eftersom detta skulle strida mot målet för de energieffektivitetsåtgärder som stödet skulle gå till.

| (127) | När det gäller risken för att minska incitamentet för energieffektivitet har de tyska myndigheterna angett att nedsättningarna inte eliminerar de energiintensiva användarnas incitament för att vara energieffektiva, eftersom den extra nätavgiften endast motsvarar en liten andel av elkostnaderna. Elpriset i sig skapar incitament för att öka energieffektiviteten (se skäl 62 och följande), med tanke på energikostnadernas stora andel i förhållande till de totala produktionskostnaderna. BV Glas hävdade också att energiintensiva användare ständigt motiveras att höja energieffektiviteten, med tanke på den stora andel av de totala produktionskostnaderna som energipriserna motsvarar (ofta mellan 20 och 50 %). |
| --- | --- |

(127)

När det gäller risken för att minska incitamentet för energieffektivitet har de tyska myndigheterna angett att nedsättningarna inte eliminerar de energiintensiva användarnas incitament för att vara energieffektiva, eftersom den extra nätavgiften endast motsvarar en liten andel av elkostnaderna. Elpriset i sig skapar incitament för att öka energieffektiviteten (se skäl 62 och följande), med tanke på energikostnadernas stora andel i förhållande till de totala produktionskostnaderna. BV Glas hävdade också att energiintensiva användare ständigt motiveras att höja energieffektiviteten, med tanke på den stora andel av de totala produktionskostnaderna som energipriserna motsvarar (ofta mellan 20 och 50 %).

| (128) | Kommissionen håller med om att elpriset i sig kan innebära ett incitament för energiintensiva företag som möter internationell handel att höja sin energieffektivitet, eftersom energi utgör en stor andel av produktionskostnaderna för dessa företag. Detta incitament kommer att vara viktigare för företag som ställs inför internationell handel av en viss omfattning, eftersom konkurrenstrycket kommer att motivera dem att vara effektiva. Eftersom även dessa företag kommer att behöva betala minst 15 % av den extra nätavgiften kommer detta minimibidrag i själva verket att stärka incitamenten för energiintensiva företag som möts av internationell konkurrens att investera i energieffektivitetsåtgärder. Det lämnades dock inga belägg som visade att nedsättningarna inte skulle eliminera incitamenten för företag som inte är energiintensiva. De tyska myndigheterna har emellertid begränsat nedsättningarna till energiintensiva användare som står inför en viss internationell konkurrens från och med den 1 januari 2017 och större delen av stödmottagarna under 2016 kunde betraktas som energiintensiva användare. För att komma i fråga för nedsättningarna har det dessutom införts krav på deltagande i ett energi- eller miljöförvaltningssystem. Slutligen har de tyska myndigheterna bibehållit ett eget bidrag på 15 % av den extra nätavgiften, vilket kommer att granskas närmare i det följande. Därför konstaterar kommissionen att de ändrade nedsättningarna inte kommer att minska energiintensiva användares incitament för att öka sin energieffektivitet. För perioden 2011–2018 lämnade de tyska myndigheterna in en anpassningsplan för icke-energiintensiva användare som kommer att öka incitamenten för energieffektivitet hos icke-energiintensiva användare. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen håller med om att elpriset i sig kan innebära ett incitament för energiintensiva företag som möter internationell handel att höja sin energieffektivitet, eftersom energi utgör en stor andel av produktionskostnaderna för dessa företag. Detta incitament kommer att vara viktigare för företag som ställs inför internationell handel av en viss omfattning, eftersom konkurrenstrycket kommer att motivera dem att vara effektiva. Eftersom även dessa företag kommer att behöva betala minst 15 % av den extra nätavgiften kommer detta minimibidrag i själva verket att stärka incitamenten för energiintensiva företag som möts av internationell konkurrens att investera i energieffektivitetsåtgärder. Det lämnades dock inga belägg som visade att nedsättningarna inte skulle eliminera incitamenten för företag som inte är energiintensiva. De tyska myndigheterna har emellertid begränsat nedsättningarna till energiintensiva användare som står inför en viss internationell konkurrens från och med den 1 januari 2017 och större delen av stödmottagarna under 2016 kunde betraktas som energiintensiva användare. För att komma i fråga för nedsättningarna har det dessutom införts krav på deltagande i ett energi- eller miljöförvaltningssystem. Slutligen har de tyska myndigheterna bibehållit ett eget bidrag på 15 % av den extra nätavgiften, vilket kommer att granskas närmare i det följande. Därför konstaterar kommissionen att de ändrade nedsättningarna inte kommer att minska energiintensiva användares incitament för att öka sin energieffektivitet. För perioden 2011–2018 lämnade de tyska myndigheterna in en anpassningsplan för icke-energiintensiva användare som kommer att öka incitamenten för energieffektivitet hos icke-energiintensiva användare.

| (129) | Därför konstaterar kommissionen att den sänkta extra nätavgiften bidrar till ett mål av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

(129)

Därför konstaterar kommissionen att den sänkta extra nätavgiften bidrar till ett mål av gemensamt intresse.

6.3.2   Behov av statligt ingripande, stödets lämplighet och stimulanseffekt

Behov av statligt ingripande, stödets lämplighet och stimulanseffekt

| (130) | I avsnitten 3.3.1.2, 3.3.2.2, 3.3.4.2 och 3.3.5.2 i beslutet om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att marknaden ensam inte skulle kunna främja högeffektiva kraftvärmeanläggningar, energieffektiva nät för fjärrvärme/fjärrkyla och lagringsanläggningar för värme/kyla och att stödåtgärderna (och finansieringen av dem) var nödvändiga för att stimulera till investeringar i och/eller drift av sådana anläggningar. |
| --- | --- |

(130)

I avsnitten 3.3.1.2, 3.3.2.2, 3.3.4.2 och 3.3.5.2 i beslutet om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att marknaden ensam inte skulle kunna främja högeffektiva kraftvärmeanläggningar, energieffektiva nät för fjärrvärme/fjärrkyla och lagringsanläggningar för värme/kyla och att stödåtgärderna (och finansieringen av dem) var nödvändiga för att stimulera till investeringar i och/eller drift av sådana anläggningar.

| (131) | Alla de stödåtgärder som granskas under avsnitten 3.3.1–3.3.5 i beslutet om att inleda förfarandet syftar till att öka energieffektiviteten i energiproduktionen och att minska elproduktionens koldioxidavtryck och därmed minska förbrukningen. Syftet är att bekämpa klimatförändringen. |
| --- | --- |

(131)

Alla de stödåtgärder som granskas under avsnitten 3.3.1–3.3.5 i beslutet om att inleda förfarandet syftar till att öka energieffektiviteten i energiproduktionen och att minska elproduktionens koldioxidavtryck och därmed minska förbrukningen. Syftet är att bekämpa klimatförändringen.

| (132) | Den extra nätavgiften är inte den enda tänkbara finansieringsmetoden, men den är lämplig för att finansiera stödåtgärder för elproduktion vid högeffektiva kraftvärmeverk, energieffektiva nät för fjärrvärme och lagringsanläggningar för värme på grundval av en extra avgift för el som förbrukas av slutkonsumenter som är anslutna till nätet och tas ut från det nätet, på grund av den täta kopplingen mellan de åtgärder som får stöd och den el som tas ut ur nätet. En sådan extra nätavgift ger också ett förhållandevis stabilt finansieringsflöde och försämrar inte budgetdisciplinen. Därför används sådana finansieringssystem ofta för att finansiera stöd till produktion av förnybar el. Som anges i skäl 125 innebär det att finansieringsbehoven för stödåtgärder för energieffektivitet skulle kunna bli betydande och öka medlemsstaternas behov av att kunna finansiera åtgärderna med hjälp av extra nätavgifter för el. |
| --- | --- |

(132)

Den extra nätavgiften är inte den enda tänkbara finansieringsmetoden, men den är lämplig för att finansiera stödåtgärder för elproduktion vid högeffektiva kraftvärmeverk, energieffektiva nät för fjärrvärme och lagringsanläggningar för värme på grundval av en extra avgift för el som förbrukas av slutkonsumenter som är anslutna till nätet och tas ut från det nätet, på grund av den täta kopplingen mellan de åtgärder som får stöd och den el som tas ut ur nätet. En sådan extra nätavgift ger också ett förhållandevis stabilt finansieringsflöde och försämrar inte budgetdisciplinen. Därför används sådana finansieringssystem ofta för att finansiera stöd till produktion av förnybar el. Som anges i skäl 125 innebär det att finansieringsbehoven för stödåtgärder för energieffektivitet skulle kunna bli betydande och öka medlemsstaternas behov av att kunna finansiera åtgärderna med hjälp av extra nätavgifter för el.

| (133) | Därför anser kommissionen att en nedsatt extra nätavgift skulle kunna betraktas som nödvändig för att uppnå målen för energieffektivitet och miljöskydd i de åtgärder som granskas i avsnitten 3.3.1–3.3.5 i beslutet om att inleda förfarandet, om finansieringen av de åtgärderna och målet för åtgärderna skulle hotas utan nedsättningarna av den extra nätavgiften. |
| --- | --- |

(133)

Därför anser kommissionen att en nedsatt extra nätavgift skulle kunna betraktas som nödvändig för att uppnå målen för energieffektivitet och miljöskydd i de åtgärder som granskas i avsnitten 3.3.1–3.3.5 i beslutet om att inleda förfarandet, om finansieringen av de åtgärderna och målet för åtgärderna skulle hotas utan nedsättningarna av den extra nätavgiften.

| (134) | Detta skulle vara fallet om betalningen av hela den extra nätavgiften skulle medföra att alltför många företag eller sektorer flyttade eller gick i konkurs. Det skulle i sin tur avsevärt minska acceptansen för den extra nätavgiften och leda till färre konsumenter som betalar den extra nätavgiften, vilket riskerar att äventyra stödåtgärderna i sig. |
| --- | --- |

(134)

Detta skulle vara fallet om betalningen av hela den extra nätavgiften skulle medföra att alltför många företag eller sektorer flyttade eller gick i konkurs. Det skulle i sin tur avsevärt minska acceptansen för den extra nätavgiften och leda till färre konsumenter som betalar den extra nätavgiften, vilket riskerar att äventyra stödåtgärderna i sig.

| (135) | I beslutet om att inleda förfarandet (skäl 274) angav kommissionen att kriterierna i punkterna 185, 186 och 187 i riktlinjerna kunde användas som vägledning för att avgöra vilka sektorer som riskerade att flytta ut eller drabbas av konkurser om de extra energiavgifter som tas ut för att finansiera stöd till kraftvärme blir alltför höga. Detta verkar framför allt vara lämpligt eftersom de åtgärder som finansieras med den extra nätavgiften bidrar till samma miljömål som de åtgärder som finansieras av de tillägg för förnybar energi som omfattas av avsnitt 3.7.2 i riktlinjerna (bekämpa klimatförändringen genom att minska koldioxidutsläppen från elproduktion) och eftersom den extra nätavgiften i Tyskland tas ut utöver tilläggen för förnybar energi (EEG-tillägget i Tyskland) och är strukturerad på liknande sätt. Eftersom den extra nätavgiften tas ut i förhållande till mängden el som tas ut från nätet kommer den framför allt att påverka företag för vilka elkostnaderna motsvarar en stor andel av bruttoförädlingsvärdet och som inte enkelt kan föra över sina kostnader till slutkonsumenterna utan att förlora stora marknadsandelar, med tanke på den omfattande internationella handeln i den sektor som de är verksamma inom. Det är sådana företag som kriterierna i punkterna 185, 186 och 187 i riktlinjerna syftar till att identifiera. |
| --- | --- |

(135)

I beslutet om att inleda förfarandet (skäl 274) angav kommissionen att kriterierna i punkterna 185, 186 och 187 i riktlinjerna kunde användas som vägledning för att avgöra vilka sektorer som riskerade att flytta ut eller drabbas av konkurser om de extra energiavgifter som tas ut för att finansiera stöd till kraftvärme blir alltför höga. Detta verkar framför allt vara lämpligt eftersom de åtgärder som finansieras med den extra nätavgiften bidrar till samma miljömål som de åtgärder som finansieras av de tillägg för förnybar energi som omfattas av avsnitt 3.7.2 i riktlinjerna (bekämpa klimatförändringen genom att minska koldioxidutsläppen från elproduktion) och eftersom den extra nätavgiften i Tyskland tas ut utöver tilläggen för förnybar energi (EEG-tillägget i Tyskland) och är strukturerad på liknande sätt. Eftersom den extra nätavgiften tas ut i förhållande till mängden el som tas ut från nätet kommer den framför allt att påverka företag för vilka elkostnaderna motsvarar en stor andel av bruttoförädlingsvärdet och som inte enkelt kan föra över sina kostnader till slutkonsumenterna utan att förlora stora marknadsandelar, med tanke på den omfattande internationella handeln i den sektor som de är verksamma inom. Det är sådana företag som kriterierna i punkterna 185, 186 och 187 i riktlinjerna syftar till att identifiera.

| (136) | Under det preliminära granskningsförfarandet förklarade de tyska myndigheterna att de nedsatta extra nätavgifterna behövdes för att säkerställa de berörda företagens (energianvändarnas) konkurrenskraft och att de i slutänden skulle behövas för att trygga finansieringen av stödåtgärderna. De tyska myndigheterna hade emellertid inte lämnat tillräckligt med upplysningar för att visa att de nedsatta extra nätavgifterna var nödvändiga för alla typer av företag eller sektorer som ingick i kategorierna C och B av slutkonsumenter för att trygga finansieringen av stödåtgärder enligt den anmälda KWKG 2016. De hade enbart lämnat upplysningar om energiintensiva användare som var exponerade för internationell konkurrens och berättigade till nedsättning av tilläggen för förnybar energi, men medgav att inte alla slutkonsumenter i kategorierna B och C var sådana företag. |
| --- | --- |

(136)

Under det preliminära granskningsförfarandet förklarade de tyska myndigheterna att de nedsatta extra nätavgifterna behövdes för att säkerställa de berörda företagens (energianvändarnas) konkurrenskraft och att de i slutänden skulle behövas för att trygga finansieringen av stödåtgärderna. De tyska myndigheterna hade emellertid inte lämnat tillräckligt med upplysningar för att visa att de nedsatta extra nätavgifterna var nödvändiga för alla typer av företag eller sektorer som ingick i kategorierna C och B av slutkonsumenter för att trygga finansieringen av stödåtgärder enligt den anmälda KWKG 2016. De hade enbart lämnat upplysningar om energiintensiva användare som var exponerade för internationell konkurrens och berättigade till nedsättning av tilläggen för förnybar energi, men medgav att inte alla slutkonsumenter i kategorierna B och C var sådana företag.

| (137) | I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att den hade godtagit att det var mycket sannolikt att vissa sektorer med hög energiintensitet och stor exponering för internationell handel skulle påverkas starkt av det fulla EEG-tillägget och att detta hot mot deras konkurrenskraft och lönsamhet skulle vara tillräckligt väsentligt för att äventyra stödet till förnybar energi (40). Förutsatt att stödmottagarna skulle motsvara företag som är berättigade till stöd enligt EEG skulle den fulla extra nätavgiften motsvara mellan 1 % och 9 % av bruttoförädlingsvärdet för ett betydande antal av dessa företag. Det skulle verkligen innebära en stor börda, framför allt eftersom den skulle läggas till den börda som redan införts genom EEG-tillägget, ett tillägg som finansierar åtgärder med samma miljömål som de åtgärder som finansieras genom den extra nätavgiften. |
| --- | --- |

(137)

I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att den hade godtagit att det var mycket sannolikt att vissa sektorer med hög energiintensitet och stor exponering för internationell handel skulle påverkas starkt av det fulla EEG-tillägget och att detta hot mot deras konkurrenskraft och lönsamhet skulle vara tillräckligt väsentligt för att äventyra stödet till förnybar energi (40). Förutsatt att stödmottagarna skulle motsvara företag som är berättigade till stöd enligt EEG skulle den fulla extra nätavgiften motsvara mellan 1 % och 9 % av bruttoförädlingsvärdet för ett betydande antal av dessa företag. Det skulle verkligen innebära en stor börda, framför allt eftersom den skulle läggas till den börda som redan införts genom EEG-tillägget, ett tillägg som finansierar åtgärder med samma miljömål som de åtgärder som finansieras genom den extra nätavgiften.

40

| (138) | Under det formella granskningsförfarandet lämnade de tyska myndigheterna inte in några kompletterande upplysningar som tillät kommissionen att kontrollera vilken andel av stödmottagarna som faktiskt skulle motsvara företag som är berättigade till nedsatta EEG-tillägg eller nedsättningar enligt avsnitt 3.7.2 i riktlinjerna. De lämnade inte heller upplysningar som visade att nedsättningarna var nödvändiga även för företag som varken är energiintensiva eller har internationell konkurrens. Inte heller lämnade de in upplysningar som tydde på att det skulle vara nödvändigt med nedsättningar även för icke-energiintensiva användare, även om BV Glas hävdar att alla nedsättningar är nödvändiga. De uppgifter som BV Glas har lämnat in avser enbart energiintensiva användare. Från och med den 1 januari 2017 kommer nedsättningarna dock att vara begränsade till energiintensiva användare som är godkända för nedsättningar av tillägget för förnybar energi (dvs. till energiintensiva användare som riskerar att flytta eller gå i konkurs). Icke-energiintensiva användare i kategori B och C kommer inte längre att vara berättigade till nedsättningarna. För icke-energiintensiva användare lämnade de tyska myndigheterna in en anpassningsplan som innebär att nedsättningarna kommer att fasas ut helt fram till 2019. Dessutom har de nedsättningar som har beviljats icke-energiintensiva användare från och med 2011 anpassats enligt en plan som har lämnats in till kommissionen (se även avsnitt 6.4 om anpassningsplanen). |
| --- | --- |

(138)

Under det formella granskningsförfarandet lämnade de tyska myndigheterna inte in några kompletterande upplysningar som tillät kommissionen att kontrollera vilken andel av stödmottagarna som faktiskt skulle motsvara företag som är berättigade till nedsatta EEG-tillägg eller nedsättningar enligt avsnitt 3.7.2 i riktlinjerna. De lämnade inte heller upplysningar som visade att nedsättningarna var nödvändiga även för företag som varken är energiintensiva eller har internationell konkurrens. Inte heller lämnade de in upplysningar som tydde på att det skulle vara nödvändigt med nedsättningar även för icke-energiintensiva användare, även om BV Glas hävdar att alla nedsättningar är nödvändiga. De uppgifter som BV Glas har lämnat in avser enbart energiintensiva användare. Från och med den 1 januari 2017 kommer nedsättningarna dock att vara begränsade till energiintensiva användare som är godkända för nedsättningar av tillägget för förnybar energi (dvs. till energiintensiva användare som riskerar att flytta eller gå i konkurs). Icke-energiintensiva användare i kategori B och C kommer inte längre att vara berättigade till nedsättningarna. För icke-energiintensiva användare lämnade de tyska myndigheterna in en anpassningsplan som innebär att nedsättningarna kommer att fasas ut helt fram till 2019. Dessutom har de nedsättningar som har beviljats icke-energiintensiva användare från och med 2011 anpassats enligt en plan som har lämnats in till kommissionen (se även avsnitt 6.4 om anpassningsplanen).

| (139) | På grundval av detta, och framför allt de ändringar och den anpassningsplan som de tyska myndigheterna har lagt fram och som innebär att nedsättningarna begränsas till energiintensiva användare som är exponerade för internationella handel, konstaterar kommissionen att nedsättningarna är lämpliga och nödvändiga för att garantera uthålligheten i finansieringen av stöd till kraftvärme och har en stimulanseffekt. |
| --- | --- |

(139)

På grundval av detta, och framför allt de ändringar och den anpassningsplan som de tyska myndigheterna har lagt fram och som innebär att nedsättningarna begränsas till energiintensiva användare som är exponerade för internationella handel, konstaterar kommissionen att nedsättningarna är lämpliga och nödvändiga för att garantera uthålligheten i finansieringen av stöd till kraftvärme och har en stimulanseffekt.

6.3.3   Proportionalitetsprincipen

Proportionalitetsprincipen

| (140) | I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att nedsättningarna inte kan motsvara fullständiga undantag eller vara så omfattande att de äventyrar syftet med stödåtgärden genom att de leder till en alltför tung börda för de andra slutkonsumenterna (skäl 269 i beslutet om att inleda förfarandet). Alltför stora nedsättningar ökar också den snedvridning av konkurrensen som de leder till. Detta är anledningen till att företag som är berättigade till nedsättningar i samband med finansiering av stöd till förnybar energi i enlighet med riktlinjerna bör betala ett minsta bidrag som i princip motsvarar 15 % av den normala avgiften (se punkt 188 i riktlinjerna). Det är möjligt att göra ytterligare nedsättningar om avgiften motsvarar mer än en viss andel av företagets bruttoförädlingsvärde (punkt 189 i riktlinjerna). |
| --- | --- |

(140)

I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att nedsättningarna inte kan motsvara fullständiga undantag eller vara så omfattande att de äventyrar syftet med stödåtgärden genom att de leder till en alltför tung börda för de andra slutkonsumenterna (skäl 269 i beslutet om att inleda förfarandet). Alltför stora nedsättningar ökar också den snedvridning av konkurrensen som de leder till. Detta är anledningen till att företag som är berättigade till nedsättningar i samband med finansiering av stöd till förnybar energi i enlighet med riktlinjerna bör betala ett minsta bidrag som i princip motsvarar 15 % av den normala avgiften (se punkt 188 i riktlinjerna). Det är möjligt att göra ytterligare nedsättningar om avgiften motsvarar mer än en viss andel av företagets bruttoförädlingsvärde (punkt 189 i riktlinjerna).

| (141) | I beslutet om att inleda förfarandet (skäl 282) angav kommissionen att den skulle använda punkterna 188 och 189 i riktlinjerna som vägledning för sin bedömning av huruvida nedsättningarna var proportionerliga. Detta verkar framför allt vara lämpligt eftersom de åtgärder som finansieras med den extra nätavgiften bidrar till samma miljömål som de åtgärder som finansieras av de tillägg för förnybar energi som omfattas av avsnitt 3.7.2 i riktlinjerna (bekämpa klimatförändringen genom att minska koldioxidutsläppen från elproduktion) och eftersom nedsättningarna syftar till att säkerställa uthålligheten i finansieringen av stödåtgärderna genom att begränsa bördan för företag eller sådana som är särskilt starkt påverkade av tillägg för energi men ändå kräver ett tillräckligt stort eget bidrag från dem. |
| --- | --- |

(141)

I beslutet om att inleda förfarandet (skäl 282) angav kommissionen att den skulle använda punkterna 188 och 189 i riktlinjerna som vägledning för sin bedömning av huruvida nedsättningarna var proportionerliga. Detta verkar framför allt vara lämpligt eftersom de åtgärder som finansieras med den extra nätavgiften bidrar till samma miljömål som de åtgärder som finansieras av de tillägg för förnybar energi som omfattas av avsnitt 3.7.2 i riktlinjerna (bekämpa klimatförändringen genom att minska koldioxidutsläppen från elproduktion) och eftersom nedsättningarna syftar till att säkerställa uthålligheten i finansieringen av stödåtgärderna genom att begränsa bördan för företag eller sådana som är särskilt starkt påverkade av tillägg för energi men ändå kräver ett tillräckligt stort eget bidrag från dem.

| (142) | Kommissionen konstaterade i beslutet om att inleda förfarandet (skäl 283) att de tyska myndigheterna under det preliminära granskningsförfarandet inte hade visat att taken på 0,04 och 0,03 cent/kWh var begränsade till vad som var absolut nödvändigt. De tyska myndigheterna visade inte att mindre omfattande nedsättningar inte skulle ha varit acceptabla. De betonade den kumulativa effekten tillsammans med EEG-tillägget, men lämnade inga konkreta upplysningar om stödmottagarna för nedsättningarna som innehöll någon jämförelse mellan förhållandet mellan den nedsatta extra nätavgiften och bruttoförädlingsvärdet och förhållandet mellan något högre extra nätavgifter (t.ex. 15 %) och bruttoförädlingsvärdet eller med förhållandet mellan den nedsatta extra nätavgiften tillsammans med det nedsatta EEG-tillägget och bruttoförädlingsvärdet. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen konstaterade i beslutet om att inleda förfarandet (skäl 283) att de tyska myndigheterna under det preliminära granskningsförfarandet inte hade visat att taken på 0,04 och 0,03 cent/kWh var begränsade till vad som var absolut nödvändigt. De tyska myndigheterna visade inte att mindre omfattande nedsättningar inte skulle ha varit acceptabla. De betonade den kumulativa effekten tillsammans med EEG-tillägget, men lämnade inga konkreta upplysningar om stödmottagarna för nedsättningarna som innehöll någon jämförelse mellan förhållandet mellan den nedsatta extra nätavgiften och bruttoförädlingsvärdet och förhållandet mellan något högre extra nätavgifter (t.ex. 15 %) och bruttoförädlingsvärdet eller med förhållandet mellan den nedsatta extra nätavgiften tillsammans med det nedsatta EEG-tillägget och bruttoförädlingsvärdet.

| (143) | De tyska myndigheterna lämnade inga ytterligare upplysningar under det formella granskningsförfarandet. BV Glas hävdade att nedsättningarna var begränsade till vad som var absolut nödvändigt men lämnade ingen förklaring till varför så var fallet. |
| --- | --- |

(143)

De tyska myndigheterna lämnade inga ytterligare upplysningar under det formella granskningsförfarandet. BV Glas hävdade att nedsättningarna var begränsade till vad som var absolut nödvändigt men lämnade ingen förklaring till varför så var fallet.

| (144) | Tyskland ändrade dock KWKG 2016, vilket ledde till att nedsättningarna från och med den 1 januari 2017 är begränsade till energiintensiva användare som är berättigade till nedsättningar av tillägget för förnybar energi och att den extra nätavgiften kommer att vara minst 15 % av avgiften (se skäl 21). Inga energiintensiva användare kommer längre att vara berättigade till nedsättningarna. De tyska myndigheterna lämnade också in en anpassningsplan för tidigare slutkonsumenter i kategorierna B och C som innebär att nedsättningarna kommer att fasas ut helt fram till 2019 för slutkonsumenter i kategori B och C som inte är energiintensiva användare och att de nedsättningar som tidigare har beviljats icke-energiintensiva användare justerades med början 2011. De tyska myndigheterna lämnade också in en anpassningsplan för tidigare slutkonsumenter i kategori B och C som är energiintensiva användare, med början 2011. |
| --- | --- |

(144)

Tyskland ändrade dock KWKG 2016, vilket ledde till att nedsättningarna från och med den 1 januari 2017 är begränsade till energiintensiva användare som är berättigade till nedsättningar av tillägget för förnybar energi och att den extra nätavgiften kommer att vara minst 15 % av avgiften (se skäl 21). Inga energiintensiva användare kommer längre att vara berättigade till nedsättningarna. De tyska myndigheterna lämnade också in en anpassningsplan för tidigare slutkonsumenter i kategorierna B och C som innebär att nedsättningarna kommer att fasas ut helt fram till 2019 för slutkonsumenter i kategori B och C som inte är energiintensiva användare och att de nedsättningar som tidigare har beviljats icke-energiintensiva användare justerades med början 2011. De tyska myndigheterna lämnade också in en anpassningsplan för tidigare slutkonsumenter i kategori B och C som är energiintensiva användare, med början 2011.

| (145) | Därför konstaterar kommissionen att nedsättningarna av den extra nätavgiften står i proportion till det eftersträvade målet, framför allt till följd av de ändringar av nedsättningarnas storlek som har införts från och med den 1 januari 2017 och den anpassningsplan som de tyska myndigheterna har lämnat in. |
| --- | --- |

(145)

Därför konstaterar kommissionen att nedsättningarna av den extra nätavgiften står i proportion till det eftersträvade målet, framför allt till följd av de ändringar av nedsättningarnas storlek som har införts från och med den 1 januari 2017 och den anpassningsplan som de tyska myndigheterna har lämnat in.

6.3.4   Snedvridning av konkurrensen

Snedvridning av konkurrensen

| (146) | I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att den under det preliminära granskningsförfarandet inte hade fått in tillräckligt med underlag för att kunna bedöma den sammantagna effekten av den potentiella snedvridningen av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna. Eftersom det ännu inte hade visats att stödet var nödvändigt, lämpligt, gav stimulanseffekt och var proportionerligt, betvivlade kommissionen dessutom att stödåtgärden garanterade att snedvridningen av konkurrensen till följd av att vissa företag fick vissa av sina driftskostnader sänkta var begränsad och att det övergripande resultatet av åtgärden skulle bli positivt. |
| --- | --- |

(146)

I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att den under det preliminära granskningsförfarandet inte hade fått in tillräckligt med underlag för att kunna bedöma den sammantagna effekten av den potentiella snedvridningen av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna. Eftersom det ännu inte hade visats att stödet var nödvändigt, lämpligt, gav stimulanseffekt och var proportionerligt, betvivlade kommissionen dessutom att stödåtgärden garanterade att snedvridningen av konkurrensen till följd av att vissa företag fick vissa av sina driftskostnader sänkta var begränsad och att det övergripande resultatet av åtgärden skulle bli positivt.

| (147) | De tyska myndigheterna betonade i sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet (skäl 287) att snedvridningen var begränsad med tanke på de positiva effekterna av de åtgärder som finansierades med den extra nätavgiften, och eftersom nedsättningarna i och med de ändringar som antogs den 22 december 2016 kommer att vara begränsade till vad som är absolut nödvändigt för att säkerställa hållbarheten i den extra nätavgiften. |
| --- | --- |

(147)

De tyska myndigheterna betonade i sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet (skäl 287) att snedvridningen var begränsad med tanke på de positiva effekterna av de åtgärder som finansierades med den extra nätavgiften, och eftersom nedsättningarna i och med de ändringar som antogs den 22 december 2016 kommer att vara begränsade till vad som är absolut nödvändigt för att säkerställa hållbarheten i den extra nätavgiften.

| (148) | När det gäller de positiva effekterna konstaterade kommissionen i sitt beslut om att inleda förfarandet att de åtgärder som finansierades med den extra nätavgiften syftade till att åstadkomma kraftigt minskade koldioxidutsläpp och också var viktiga för att förbättra integrationen av kraftvärmeproducerad el i elmarknaden. Dessa positiva effekter sammanfattas i skälen 9 och 10. |
| --- | --- |

(148)

När det gäller de positiva effekterna konstaterade kommissionen i sitt beslut om att inleda förfarandet att de åtgärder som finansierades med den extra nätavgiften syftade till att åstadkomma kraftigt minskade koldioxidutsläpp och också var viktiga för att förbättra integrationen av kraftvärmeproducerad el i elmarknaden. Dessa positiva effekter sammanfattas i skälen 9 och 10.

| (149) | Vidare konstaterar kommissionen att det har satts ett övergripande mål på 20 % för energieffektivitet i direktiv 2012/27/EU och att medlemsstaterna enligt det direktivet är skyldiga att bedöma sina möjligheter att vidta energieffektivitetsåtgärder, däribland kraftvärmeanläggningar, fjärrvärme och lagringsmöjligheter och att ta vara på de möjligheterna. Dessutom kommer målet att öka energieffektiviteten med 27 % fram till 2030, som Europeiska rådet antog den 23 oktober 2014 (41), att fortsätta att leda EU och dess medlemsstater mot ytterligare minskningar av koldioxidutsläppen och ytterligare energibesparingar. Därför finns det behov av att finansiera stödåtgärder för energieffektivitet och de kan också komma att bli mer omfattande i framtiden, eftersom målet på 20 % ännu inte har uppnåtts och åtgärderna kommer att behöva förbättras ytterligare om målet för 2030 ska nås. Därför är det viktigt att säkerställa tillgången till och hållbarheten i de finansiella resurserna för kraftvärmeanläggningar, fjärrvärme och lagringsmöjligheter för att bereda väg för ökad energieffektivitet i energiproduktionen och minska koldioxidutsläppen ytterligare. Kommissionen konstaterade dessutom i sitt beslut om att inleda förfarandet att det fortfarande förekom marknadsmisslyckanden inom detta område och att det fortfarande behövdes stödåtgärder för att öka energieffektiviteten. |
| --- | --- |

(149)

Vidare konstaterar kommissionen att det har satts ett övergripande mål på 20 % för energieffektivitet i direktiv 2012/27/EU och att medlemsstaterna enligt det direktivet är skyldiga att bedöma sina möjligheter att vidta energieffektivitetsåtgärder, däribland kraftvärmeanläggningar, fjärrvärme och lagringsmöjligheter och att ta vara på de möjligheterna. Dessutom kommer målet att öka energieffektiviteten med 27 % fram till 2030, som Europeiska rådet antog den 23 oktober 2014 (41), att fortsätta att leda EU och dess medlemsstater mot ytterligare minskningar av koldioxidutsläppen och ytterligare energibesparingar. Därför finns det behov av att finansiera stödåtgärder för energieffektivitet och de kan också komma att bli mer omfattande i framtiden, eftersom målet på 20 % ännu inte har uppnåtts och åtgärderna kommer att behöva förbättras ytterligare om målet för 2030 ska nås. Därför är det viktigt att säkerställa tillgången till och hållbarheten i de finansiella resurserna för kraftvärmeanläggningar, fjärrvärme och lagringsmöjligheter för att bereda väg för ökad energieffektivitet i energiproduktionen och minska koldioxidutsläppen ytterligare. Kommissionen konstaterade dessutom i sitt beslut om att inleda förfarandet att det fortfarande förekom marknadsmisslyckanden inom detta område och att det fortfarande behövdes stödåtgärder för att öka energieffektiviteten.

41

| (150) | Vidare konstaterar kommissionen att i och med de ändringar som genomfördes den 22 december 2016 begränsar Tyskland möjligheten att få nedsättningar till att gälla företag som är berättigade till nedsättningar enligt BesAR, dvs. till företag och sektorer som löper störst risk för utflyttningar och konkurser om hela den extra nätavgiften skulle betalas, vilket skulle utgöra det största hotet mot avgiftens hållbarhet. Stödmottagarna måste dessutom fortsätta att bidra med sin andel till finansieringen av energieffektivitetsåtgärderna och nedsättningarna undergräver inte stödmottagarnas incitament för att upprätthålla sin energieffektivitet. |
| --- | --- |

(150)

Vidare konstaterar kommissionen att i och med de ändringar som genomfördes den 22 december 2016 begränsar Tyskland möjligheten att få nedsättningar till att gälla företag som är berättigade till nedsättningar enligt BesAR, dvs. till företag och sektorer som löper störst risk för utflyttningar och konkurser om hela den extra nätavgiften skulle betalas, vilket skulle utgöra det största hotet mot avgiftens hållbarhet. Stödmottagarna måste dessutom fortsätta att bidra med sin andel till finansieringen av energieffektivitetsåtgärderna och nedsättningarna undergräver inte stödmottagarnas incitament för att upprätthålla sin energieffektivitet.

| (151) | Slutligen konstaterar kommissionen att nedsättningarna beviljas alla företag som är verksamma inom samma sektor när de befinner sig i samma situation när det gäller energiintensiteten. |
| --- | --- |

(151)

Slutligen konstaterar kommissionen att nedsättningarna beviljas alla företag som är verksamma inom samma sektor när de befinner sig i samma situation när det gäller energiintensiteten.

| (152) | Därför konstaterar kommissionen att den övergripande effekten av stödåtgärden är positiv, eftersom dess positiva effekter är större än den eventuella snedvridningen av konkurrensen. |
| --- | --- |

(152)

Därför konstaterar kommissionen att den övergripande effekten av stödåtgärden är positiv, eftersom dess positiva effekter är större än den eventuella snedvridningen av konkurrensen.

6.4   Anpassningsplan

Anpassningsplan

| (153) | Nedsättningarna av den extra nätavgiften infördes 2002 genom KWKG 2002. De tyska myndigheterna har angett att kommissionen 2002 konstaterade att den då tillämpliga KWKG 2000 inte innehöll statligt stöd och inte meddelade Tyskland att KWKG 2002 måste anmälas (42). De hävdade att eftersom kommissionen inte gjorde invändningar mot KWKG 2002 och konstaterade att KWKG 2000 inte innehöll stöd fanns det berättigade skäl att anta att nedsättningarna av den extra nätavgiften inte var stöd, åtminstone fram till 2014 då kommissionen antog riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi och klargjorde att stödordningar för förnybar energi eller kraftvärme som finansierades genom extra avgifter skulle klassificeras som stöd. Även BV Glas hävdar att kommissionens beslut av den 22 maj 2002 om statligt stöd NN 68/2000 – Tyskland – Lag om skydd av elproduktion i kombikraftverk av den 12 maj 2000 (nedan kallat 2002 års kommissionsbeslut) skapade berättigade förväntningar på att KWKG 2002 och därefter KWKG 2016 inte innehöll stöd. |
| --- | --- |

(153)

Nedsättningarna av den extra nätavgiften infördes 2002 genom KWKG 2002. De tyska myndigheterna har angett att kommissionen 2002 konstaterade att den då tillämpliga KWKG 2000 inte innehöll statligt stöd och inte meddelade Tyskland att KWKG 2002 måste anmälas (42). De hävdade att eftersom kommissionen inte gjorde invändningar mot KWKG 2002 och konstaterade att KWKG 2000 inte innehöll stöd fanns det berättigade skäl att anta att nedsättningarna av den extra nätavgiften inte var stöd, åtminstone fram till 2014 då kommissionen antog riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi och klargjorde att stödordningar för förnybar energi eller kraftvärme som finansierades genom extra avgifter skulle klassificeras som stöd. Även BV Glas hävdar att kommissionens beslut av den 22 maj 2002 om statligt stöd NN 68/2000 – Tyskland – Lag om skydd av elproduktion i kombikraftverk av den 12 maj 2000 (nedan kallat 2002 års kommissionsbeslut) skapade berättigade förväntningar på att KWKG 2002 och därefter KWKG 2016 inte innehöll stöd.

42

2002 års kommissionsbeslut

| (154) | Tyskland lämnade ändå in en anpassningsplan till kommissionen. Planen skulle gälla från och med 2011 och innebar en gradvis anpassning av slutkonsumenterna i kategori B och kategori C till de krav på stödberättigande och proportionalitet som införts genom lagen av den 22 december 2016 och införlivats i den ändrade KWKG 2016 (dvs. nedsättningarna begränsades till energiintensiva användare som uppfyller de villkor som anges i skäl 20 och nedsättningarna begränsades till 85 % av den extra nätavgiften eller till 4 % eller 0,5 % av bruttoförädlingsvärdet, beroende på företagets energiintensitet). |
| --- | --- |

(154)

Tyskland lämnade ändå in en anpassningsplan till kommissionen. Planen skulle gälla från och med 2011 och innebar en gradvis anpassning av slutkonsumenterna i kategori B och kategori C till de krav på stödberättigande och proportionalitet som införts genom lagen av den 22 december 2016 och införlivats i den ändrade KWKG 2016 (dvs. nedsättningarna begränsades till energiintensiva användare som uppfyller de villkor som anges i skäl 20 och nedsättningarna begränsades till 85 % av den extra nätavgiften eller till 4 % eller 0,5 % av bruttoförädlingsvärdet, beroende på företagets energiintensitet).

| (155) | Genom planen anpassas betalningarna av extra nätavgifter från alla tidigare slutkonsumenter i kategori B och C som är energiintensiva användare till motsvarande nivåer fram till 2018. Samtidigt som kommissionen baserar sin bedömning av denna anpassningsplan uteslutande på artikel 107.3 c visar en jämförelse med de bedömningskriterier som anges i riktlinjerna i fråga om justeringar av de nedsättningar av extra avgifter för förnybar energi som tillämpades före den 1 juli 2014 att den gradvisa anpassning av den extra nätavgiften som anges i den inlämnade planen skulle göra det möjligt att anse att de tidigare betalningarna av den extra nätavgiften var förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(155)

Genom planen anpassas betalningarna av extra nätavgifter från alla tidigare slutkonsumenter i kategori B och C som är energiintensiva användare till motsvarande nivåer fram till 2018. Samtidigt som kommissionen baserar sin bedömning av denna anpassningsplan uteslutande på artikel 107.3 c visar en jämförelse med de bedömningskriterier som anges i riktlinjerna i fråga om justeringar av de nedsättningar av extra avgifter för förnybar energi som tillämpades före den 1 juli 2014 att den gradvisa anpassning av den extra nätavgiften som anges i den inlämnade planen skulle göra det möjligt att anse att de tidigare betalningarna av den extra nätavgiften var förenliga med den inre marknaden.

| (156) | I planen föreskrivs en gradvis ökning av den extra nätavgiften för slutkonsumenterna i kategori B och C från och med 2011 och framåt, så att de 2019 ska betala hela den extra nätavgiften (100 %). Denna bana är striktare än den övergångsbestämmelse för nedsättningar av finansieringen av åtgärder för förnybar energi som anges i riktlinjerna. För energiintensiva användare ska det enligt planen göras en justering till 15 % redan 2018, alltså tidigare än vad kommissionen kräver i fråga om anpassningen av nedsättningar i finansieringen av åtgärder för förnybar energi (se punkt 193 i riktlinjerna). Därför anser kommissionen att genomförandet av den anpassningsplan som har lämnats in skulle innebära att nedsättningarna av de tidigare extra nätavgifterna blir förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(156)

I planen föreskrivs en gradvis ökning av den extra nätavgiften för slutkonsumenterna i kategori B och C från och med 2011 och framåt, så att de 2019 ska betala hela den extra nätavgiften (100 %). Denna bana är striktare än den övergångsbestämmelse för nedsättningar av finansieringen av åtgärder för förnybar energi som anges i riktlinjerna. För energiintensiva användare ska det enligt planen göras en justering till 15 % redan 2018, alltså tidigare än vad kommissionen kräver i fråga om anpassningen av nedsättningar i finansieringen av åtgärder för förnybar energi (se punkt 193 i riktlinjerna). Därför anser kommissionen att genomförandet av den anpassningsplan som har lämnats in skulle innebära att nedsättningarna av de tidigare extra nätavgifterna blir förenliga med den inre marknaden.

| (157) | Eftersom de extra nätavgifter som har betalats av slutanvändare i kategori B och C sammanlagt motsvarade mer än 100 % av hela den extra nätavgift som slutkonsumenter i kategori A betalade under 2011 och 2012, ska anpassningsplanen börja tillämpas på icke-energiintensiva användare först 2013. Sammanlagt betalade konsumenter i kategori B i själva verket mer för 2013–2016 än vad som krävs enligt anpassningsplanen (21 % i stället för upp till 12,5 %), vilket innebär att deras avgifter i praktiken inte behöver anpassas förrän från och med 2017. Anpassningen för konsumenter i kategori C kommer att göras från och med 2016 eftersom de sammanlagt betalade mer för perioden 2013–2015 än vad som krävs enligt anpassningsplanen (13 % i stället för upp till 12,5 %). |
| --- | --- |

(157)

Eftersom de extra nätavgifter som har betalats av slutanvändare i kategori B och C sammanlagt motsvarade mer än 100 % av hela den extra nätavgift som slutkonsumenter i kategori A betalade under 2011 och 2012, ska anpassningsplanen börja tillämpas på icke-energiintensiva användare först 2013. Sammanlagt betalade konsumenter i kategori B i själva verket mer för 2013–2016 än vad som krävs enligt anpassningsplanen (21 % i stället för upp till 12,5 %), vilket innebär att deras avgifter i praktiken inte behöver anpassas förrän från och med 2017. Anpassningen för konsumenter i kategori C kommer att göras från och med 2016 eftersom de sammanlagt betalade mer för perioden 2013–2015 än vad som krävs enligt anpassningsplanen (13 % i stället för upp till 12,5 %).

| (158) | När det gäller energiintensiva användare betalade de sammanlagt 15 % av den extra nätavgiften för perioden 2011–2016. I praktiken kommer anpassningsplanen att tillämpas på dem från och med 2017. |
| --- | --- |

(158)

När det gäller energiintensiva användare betalade de sammanlagt 15 % av den extra nätavgiften för perioden 2011–2016. I praktiken kommer anpassningsplanen att tillämpas på dem från och med 2017.

| (159) | Med hänsyn till de faktiska belopp för den extra nätavgiften som stödmottagarna har betalat under de föregående åren kommer genomförandet av anpassningsplanen alltså inte kräva någon höjning av den extra nätavgiften för tidigare år, utom för 2016 för slutkonsumenter i kategori C som inte är energiintensiva användare. Denna ökning av den extra nätavgiften har emellertid redan införts i lagen av den 22 december 2016 och den höjda extra nätavgiften för denna kategori slutkonsumenter har räknats in i sluträkningen för 2016. Enligt artikel 36 i den ändrade KWKG 2016 ska ytterligare en extra nätavgift på 0,026 cent/kWh i själva verket betalas, förutsatt att nedsättningarna för perioden 2014–2016 inte är mindre än 160 000 euro (dvs. 20 % lägre än tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse). |
| --- | --- |

(159)

Med hänsyn till de faktiska belopp för den extra nätavgiften som stödmottagarna har betalat under de föregående åren kommer genomförandet av anpassningsplanen alltså inte kräva någon höjning av den extra nätavgiften för tidigare år, utom för 2016 för slutkonsumenter i kategori C som inte är energiintensiva användare. Denna ökning av den extra nätavgiften har emellertid redan införts i lagen av den 22 december 2016 och den höjda extra nätavgiften för denna kategori slutkonsumenter har räknats in i sluträkningen för 2016. Enligt artikel 36 i den ändrade KWKG 2016 ska ytterligare en extra nätavgift på 0,026 cent/kWh i själva verket betalas, förutsatt att nedsättningarna för perioden 2014–2016 inte är mindre än 160 000 euro (dvs. 20 % lägre än tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse).

| (160) | Kommissionen anser också att startpunkten för anpassningsplanen 2011 är berättigad. I juni 2010 beslutade Europeiska rådet om ett energieffektivitetsmål på 20 % som skulle uppnås senast 2020. Under 2010 och 2011 antog EU flera handlingsplaner och meddelanden (43) där vikten av energieffektivitet och intensifierade ansträngningar betonades, bl.a. i fråga om energiproduktion och även genom att öka energieffektivitet genom ordningar. Detta tillsammans med Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU, föranledde medlemsstaterna att intensifiera sina stödåtgärder och nätavgifterna, däribland den extra nätavgiften, började höjas till följd av detta. |
| --- | --- |

(160)

Kommissionen anser också att startpunkten för anpassningsplanen 2011 är berättigad. I juni 2010 beslutade Europeiska rådet om ett energieffektivitetsmål på 20 % som skulle uppnås senast 2020. Under 2010 och 2011 antog EU flera handlingsplaner och meddelanden (43) där vikten av energieffektivitet och intensifierade ansträngningar betonades, bl.a. i fråga om energiproduktion och även genom att öka energieffektivitet genom ordningar. Detta tillsammans med Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU, föranledde medlemsstaterna att intensifiera sina stödåtgärder och nätavgifterna, däribland den extra nätavgiften, började höjas till följd av detta.

43

| (161) | När det gäller de berättigade förväntningar som 2002 års kommissionsbeslut skulle kunna ge upphov till konstaterar kommissionen att beslutet 2002 inte gällde nedsättningar av en extra nätavgift och att det är oklart hur beslutet därmed skulle kunna leda till berättigade förväntningar om att det inte förekom stöd. Även om man antar att det hade kunnat finnas berättigade förväntningar till följd av 2002 års kommissionsbeslut och läget i rättspraxis (PreussenElektra-målet (44)) skulle de berättigade förväntningarna dessutom ha upphört senast 2011 eftersom flera förändringar av rättspraxis och ärendepraxis skulle ha fått en försiktig och medveten ekonomisk aktör att inse att det inte längre gick att förutsätta att nedsättningar av den extra nätavgiften inte var stöd. |
| --- | --- |

(161)

När det gäller de berättigade förväntningar som 2002 års kommissionsbeslut skulle kunna ge upphov till konstaterar kommissionen att beslutet 2002 inte gällde nedsättningar av en extra nätavgift och att det är oklart hur beslutet därmed skulle kunna leda till berättigade förväntningar om att det inte förekom stöd. Även om man antar att det hade kunnat finnas berättigade förväntningar till följd av 2002 års kommissionsbeslut och läget i rättspraxis (PreussenElektra-målet (44)) skulle de berättigade förväntningarna dessutom ha upphört senast 2011 eftersom flera förändringar av rättspraxis och ärendepraxis skulle ha fått en försiktig och medveten ekonomisk aktör att inse att det inte längre gick att förutsätta att nedsättningar av den extra nätavgiften inte var stöd.

44

| (162) | Domstolen har vid upprepade tillfällen slagit fast att rätten att åberopa principen om skydd för berättigade förväntningar omfattar varje rättssökande hos vilken en gemenskapsinstitution har väckt grundade förhoppningar genom att ge tydliga försäkringar till nämnda personer. När en försiktig och medveten ekonomisk aktör kan förutse att en gemenskapsåtgärd kommer att vidtas som kan påverka hans intressen, kan han emellertid inte åberopa denna princip när denna åtgärd har vidtagits (45). |
| --- | --- |

(162)

Domstolen har vid upprepade tillfällen slagit fast att rätten att åberopa principen om skydd för berättigade förväntningar omfattar varje rättssökande hos vilken en gemenskapsinstitution har väckt grundade förhoppningar genom att ge tydliga försäkringar till nämnda personer. När en försiktig och medveten ekonomisk aktör kan förutse att en gemenskapsåtgärd kommer att vidtas som kan påverka hans intressen, kan han emellertid inte åberopa denna princip när denna åtgärd har vidtagits (45).

45

| (163) | Under tiden hade domstolen dessutom i sin dom i Essent-målet den 17 juli 2008 (46) förtydligat gränserna för PreussenElektra-domen (47) och konstaterat att en extra nätavgift som införs av staten och förvaltas av en enhet som utses av staten också är statligt stöd, även om pengarna inte passerar via någon fond eller något konto som förvaltas direkt av staten. Den 22 juli 2009 inledde kommissionen dessutom ett formellt granskningsförfarande av ett tak som hade införts genom en österrikisk lag och som undantog företag i energiintensiva industrier från skyldigheten att köpa grön el om utgifterna för grön el motsvarade mer än 0,5 % av deras respektive produktionsvärde (48). Den 8 mars 2011 bekräftade kommissionen sin ståndpunkt i ett slutligt beslut om att det österrikiska taket för energiintensiva användare enligt lagen om grön elektricitet var statligt stöd (49). |
| --- | --- |

(163)

Under tiden hade domstolen dessutom i sin dom i Essent-målet den 17 juli 2008 (46) förtydligat gränserna för PreussenElektra-domen (47) och konstaterat att en extra nätavgift som införs av staten och förvaltas av en enhet som utses av staten också är statligt stöd, även om pengarna inte passerar via någon fond eller något konto som förvaltas direkt av staten. Den 22 juli 2009 inledde kommissionen dessutom ett formellt granskningsförfarande av ett tak som hade införts genom en österrikisk lag och som undantog företag i energiintensiva industrier från skyldigheten att köpa grön el om utgifterna för grön el motsvarade mer än 0,5 % av deras respektive produktionsvärde (48). Den 8 mars 2011 bekräftade kommissionen sin ståndpunkt i ett slutligt beslut om att det österrikiska taket för energiintensiva användare enligt lagen om grön elektricitet var statligt stöd (49).

46

47

48

49

| (164) | Kommissionen konstaterar också att anpassningsplanen i praktiken leder till en anpassning för slutkonsumenter i kategori C som inte är energiintensiva användare 2016. Under 2016 skulle en försiktig och medveten ekonomisk aktör ha insett att det innan man antog att nedsättningarna inte var stöd vore förnuftigt att invänta kommissionens ståndpunkt, särskilt eftersom det var känt att KWKG 2016 hade anmälts till kommissionen för godkännande. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionen konstaterar också att anpassningsplanen i praktiken leder till en anpassning för slutkonsumenter i kategori C som inte är energiintensiva användare 2016. Under 2016 skulle en försiktig och medveten ekonomisk aktör ha insett att det innan man antog att nedsättningarna inte var stöd vore förnuftigt att invänta kommissionens ståndpunkt, särskilt eftersom det var känt att KWKG 2016 hade anmälts till kommissionen för godkännande.

| (165) | Slutligen konstaterar kommissionen att anpassningsplanen undviker alltför stora eller alltför snabba finansiella störningar för enskilda företag och även i den bemärkelsen bidrar till hållbarheten i finansieringen av stödet till kraftvärme enligt beskrivningen i skäl 124 och följande. |
| --- | --- |

(165)

Slutligen konstaterar kommissionen att anpassningsplanen undviker alltför stora eller alltför snabba finansiella störningar för enskilda företag och även i den bemärkelsen bidrar till hållbarheten i finansieringen av stödet till kraftvärme enligt beskrivningen i skäl 124 och följande.

| (166) | När det gäller de nedsättningar av de extra nätavgifter som tillämpats före startdagen för anpassningsplanen anser kommissionen med hänsyn till utvecklingsläget för högeffektiv kraftvärme (perioden innan EU:s energieffektivitetsmål på 20 % infördes) att beloppen för de nedsättningar som beviljats enligt KWKG 2002 efter november 2006 inte kan anses uppfylla samtliga kriterier i artikel 107.1 i EUF-fördraget och därmed omfattas av förordningen i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 994/98 som var tillämplig vid den tidpunkten (stöd av mindre betydelse) eller att de nedsättningar som beviljades från december 2008 till december 2010 skulle omfattas av den tillfälliga gemenskapsramen för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (50). |
| --- | --- |

(166)

När det gäller de nedsättningar av de extra nätavgifter som tillämpats före startdagen för anpassningsplanen anser kommissionen med hänsyn till utvecklingsläget för högeffektiv kraftvärme (perioden innan EU:s energieffektivitetsmål på 20 % infördes) att beloppen för de nedsättningar som beviljats enligt KWKG 2002 efter november 2006 inte kan anses uppfylla samtliga kriterier i artikel 107.1 i EUF-fördraget och därmed omfattas av förordningen i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 994/98 som var tillämplig vid den tidpunkten (stöd av mindre betydelse) eller att de nedsättningar som beviljades från december 2008 till december 2010 skulle omfattas av den tillfälliga gemenskapsramen för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (50).

50

6.5   Slutsats

Slutsats

| (167) | Kommissionen konstaterar att Tyskland olagligen har genomfört nedsättningar av extra nätavgifter för vissa slutkonsumenter i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Kommissionen konstaterar emellertid att dessa nedsättningar i sin ändrade utformning enligt lagen av den 22 december 2016 och kompletterade med anpassningsplanen är förenliga med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen konstaterar att Tyskland olagligen har genomfört nedsättningar av extra nätavgifter för vissa slutkonsumenter i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Kommissionen konstaterar emellertid att dessa nedsättningar i sin ändrade utformning enligt lagen av den 22 december 2016 och kompletterade med anpassningsplanen är förenliga med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget.

7.   PRELIMINÄR GRANSKNING AV DEN AVSEDDA UTÖKNINGEN AV STÖDET TILL KRAFTVÄRMEANLÄGGNINGAR BASERAT PÅ KWKG 2016 I SIN ÄNDRADE LYDELSE ENLIGT LAGEN AV DEN 22 DECEMBER 2017

PRELIMINÄR GRANSKNING AV DEN AVSEDDA UTÖKNINGEN AV STÖDET TILL KRAFTVÄRMEANLÄGGNINGAR BASERAT PÅ KWKG 2016 I SIN ÄNDRADE LYDELSE ENLIGT LAGEN AV DEN 22 DECEMBER 2017

| (168) | Som beskrivs i skäl 7 anmälde de tyska myndigheterna en ändring av stödordningen för kraftvärmeanläggningar, som kommissionen godkände den 24 oktober 2016. Ändringen innebär en förändring av villkoren för att kraftvärmeanläggningar ska få delta i de anbudsförfaranden som ska anordnas under vintern 2017/2018 för att välja ut kraftvärmeprojekt som ska få stöd. Till följd av den ändringen kommer kraftvärmeanläggningar som matar in el i slutna distributionsnät också att vara berättigade att delta i anbuden (nedan kallad ändringen). Kraftvärme som används för egen förbrukning skulle dock även fortsättningsvis vara uteslutna från stöd och omfattas inte av den anmälda ändringen. I följande avsnitt återges den preliminära granskningen av den ändringen i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) 2015/1589. |
| --- | --- |

(168)

Som beskrivs i skäl 7 anmälde de tyska myndigheterna en ändring av stödordningen för kraftvärmeanläggningar, som kommissionen godkände den 24 oktober 2016. Ändringen innebär en förändring av villkoren för att kraftvärmeanläggningar ska få delta i de anbudsförfaranden som ska anordnas under vintern 2017/2018 för att välja ut kraftvärmeprojekt som ska få stöd. Till följd av den ändringen kommer kraftvärmeanläggningar som matar in el i slutna distributionsnät också att vara berättigade att delta i anbuden (nedan kallad ändringen). Kraftvärme som används för egen förbrukning skulle dock även fortsättningsvis vara uteslutna från stöd och omfattas inte av den anmälda ändringen. I följande avsnitt återges den preliminära granskningen av den ändringen i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) 2015/1589.

ändringen

7.1   Förekomst av stöd

Förekomst av stöd

| (169) | Till följd av den ändring som beskrivs i avsnitt 5 skulle ytterligare en kategori av kraftvärmeoperatörer vara berättigade att delta i anbudsförfaranden för att få en fast premie i tillägg till marknadspriset på el. Ändringen skulle alltså utöka kretsen av stödmottagare för den godkända stödordningen. Detta påverkar inte kommissionens bedömning av förekomsten av stöd i skälen 123, 128–137, 139 och 144 a i beslutet om att inleda förfarandet. Ändringen utgör alltså också en stödordning. |
| --- | --- |

(169)

Till följd av den ändring som beskrivs i avsnitt 5 skulle ytterligare en kategori av kraftvärmeoperatörer vara berättigade att delta i anbudsförfaranden för att få en fast premie i tillägg till marknadspriset på el. Ändringen skulle alltså utöka kretsen av stödmottagare för den godkända stödordningen. Detta påverkar inte kommissionens bedömning av förekomsten av stöd i skälen 123, 128–137, 139 och 144 a i beslutet om att inleda förfarandet. Ändringen utgör alltså också en stödordning.

| (170) | Framför allt ger ändringen de berörda kraftvärmeanläggningarna tillträde till de anbudsförfaranden som anordnas för kraftvärmeanläggningar som matar in el i allmänna nät. De kraftvärmeanläggningar som väljs ut i anbudsförfarandet kommer att erhålla en premie i tillägg till marknadspriset. Detta ger dem en fördel framför andra elproducenter som enbart får marknadspriset för den el som de producerar. Fördelen är selektiv, eftersom enbart operatörer av kraftvärmeanläggningar och endast vissa typer av kraftvärmeoperatörer kan delta i anbudsförfarandet. Stödet finansieras med den extra nätavgift som beskrivs i avsnitten 2.2 och 2.3 och finansieras alltså med statliga medel av de skäl som beskrivs i avsnitt 6.1.2. Det är också troligt att fördelen påverkar handeln mellan medlemsstaterna och konkurrensen. Operatörer av kraftvärmeanläggningar som matar in el i slutna distributionsnät konkurrerar med elleverantörer som matar in el i allmänna nät. Eftersom el som matas in i allmänna nät handlas mellan medlemsstater och det finns konkurrens mellan medlemsstaterna är det sannolikt att den ändring som utökar möjligheten för kraftvärmeanläggningar som matar in el i slutna distributionsnät också påverkar handeln och konkurrensen mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

(170)

Framför allt ger ändringen de berörda kraftvärmeanläggningarna tillträde till de anbudsförfaranden som anordnas för kraftvärmeanläggningar som matar in el i allmänna nät. De kraftvärmeanläggningar som väljs ut i anbudsförfarandet kommer att erhålla en premie i tillägg till marknadspriset. Detta ger dem en fördel framför andra elproducenter som enbart får marknadspriset för den el som de producerar. Fördelen är selektiv, eftersom enbart operatörer av kraftvärmeanläggningar och endast vissa typer av kraftvärmeoperatörer kan delta i anbudsförfarandet. Stödet finansieras med den extra nätavgift som beskrivs i avsnitten 2.2 och 2.3 och finansieras alltså med statliga medel av de skäl som beskrivs i avsnitt 6.1.2. Det är också troligt att fördelen påverkar handeln mellan medlemsstaterna och konkurrensen. Operatörer av kraftvärmeanläggningar som matar in el i slutna distributionsnät konkurrerar med elleverantörer som matar in el i allmänna nät. Eftersom el som matas in i allmänna nät handlas mellan medlemsstater och det finns konkurrens mellan medlemsstaterna är det sannolikt att den ändring som utökar möjligheten för kraftvärmeanläggningar som matar in el i slutna distributionsnät också påverkar handeln och konkurrensen mellan medlemsstater.

7.2   Laglighet

Laglighet

| (171) | Eftersom tillägget av en ny kategori kraftvärmeanläggningar som får delta i anbudsförfarandet ännu inte har antagits har Tyskland uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 108.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(171)

Eftersom tillägget av en ny kategori kraftvärmeanläggningar som får delta i anbudsförfarandet ännu inte har antagits har Tyskland uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 108.3 i fördraget.

7.3   Förenlighet

Förenlighet

7.3.1   Bidrag till ett mål av gemensamt intresse

Bidrag till ett mål av gemensamt intresse

| (172) | Målet för stödet är fortfarande det som beskrivs i skäl 148 i beslutet om att inleda förfarandet: det syftar till att öka miljöskyddet genom att främja el från mycket energieffektiv kraftvärme. Kommissionen konstaterar i detta avseende att de kraftvärmeanläggningar som skulle bli berättigade att delta i anbudsförfarandena skulle fortsätta att omfattas av kravet på hög effektivitet i linje med punkt 139 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(172)

Målet för stödet är fortfarande det som beskrivs i skäl 148 i beslutet om att inleda förfarandet: det syftar till att öka miljöskyddet genom att främja el från mycket energieffektiv kraftvärme. Kommissionen konstaterar i detta avseende att de kraftvärmeanläggningar som skulle bli berättigade att delta i anbudsförfarandena skulle fortsätta att omfattas av kravet på hög effektivitet i linje med punkt 139 i riktlinjerna.

| (173) | Därför konstaterar kommissionen att ändringen bidrar till ett mål av allmänt intresse på samma sätt som den ursprungliga ordningen (se avsnitt 3.3.1.1 i beslutet om att inleda förfarandet). |
| --- | --- |

(173)

Därför konstaterar kommissionen att ändringen bidrar till ett mål av allmänt intresse på samma sätt som den ursprungliga ordningen (se avsnitt 3.3.1.1 i beslutet om att inleda förfarandet).

7.3.2   Behov av statligt ingripande och stimulanseffekt

Behov av statligt ingripande och stimulanseffekt

| (174) | Kraftvärmeanläggningar som matar in i el i ett privat nät motsvarar den typ av kraftvärmeanläggningar som i beslutet om att inleda förfarandet betecknas som Kontraktor (se skäl 23 i beslutet om att inleda förfarandet) och för vilka de tyska myndigheterna har lämnat in beräkningar av utjämnade kostnader för att producera energi och jämförelser med prognoser för marknadspriser (se tabell 5). |
| --- | --- |

(174)

Kraftvärmeanläggningar som matar in i el i ett privat nät motsvarar den typ av kraftvärmeanläggningar som i beslutet om att inleda förfarandet betecknas som Kontraktor (se skäl 23 i beslutet om att inleda förfarandet) och för vilka de tyska myndigheterna har lämnat in beräkningar av utjämnade kostnader för att producera energi och jämförelser med prognoser för marknadspriser (se tabell 5).

Kontraktor

| (175) | Medlemsstaterna måste visa att ett statligt stöd är nödvändigt för att ta itu med ett marknadsmisslyckande som annars inte skulle gå att lösa (se punkt 37 i riktlinjerna). När det gäller kraftvärme förutsätter kommissionen att energieffektivitetsåtgärderna är inriktade på negativa externaliteter genom att skapa enskilda incitament för att uppnå miljömål för energieffektivitet och för minskade koldioxidutsläpp (se punkterna 35 och 142 i riktlinjerna). |
| --- | --- |

(175)

Medlemsstaterna måste visa att ett statligt stöd är nödvändigt för att ta itu med ett marknadsmisslyckande som annars inte skulle gå att lösa (se punkt 37 i riktlinjerna). När det gäller kraftvärme förutsätter kommissionen att energieffektivitetsåtgärderna är inriktade på negativa externaliteter genom att skapa enskilda incitament för att uppnå miljömål för energieffektivitet och för minskade koldioxidutsläpp (se punkterna 35 och 142 i riktlinjerna).

| (176) | Enligt punkt 49 i riktlinjerna måste medlemsstaten visa att stödet stimulerar stödmottagarna att ändra sitt beteende i linje med det mål av allmänt intresse som stödet syftar till. |
| --- | --- |

(176)

Enligt punkt 49 i riktlinjerna måste medlemsstaten visa att stödet stimulerar stödmottagarna att ändra sitt beteende i linje med det mål av allmänt intresse som stödet syftar till.

| (177) | De beräkningar som har lämnats in av de tyska myndigheterna (se tabell 5) visar att produktionskostnaderna för el från högeffektiv fjärrvärme (utjämnade kostnader för att producera energi) är högre än elmarknadspriserna och att denna verksamhet sannolikt inte skulle vara ekonomiskt lönsam utan stöd. |
| --- | --- |

(177)

De beräkningar som har lämnats in av de tyska myndigheterna (se tabell 5) visar att produktionskostnaderna för el från högeffektiv fjärrvärme (utjämnade kostnader för att producera energi) är högre än elmarknadspriserna och att denna verksamhet sannolikt inte skulle vara ekonomiskt lönsam utan stöd.

| (178) | Kraftvärmeanläggningar som omfattas av ändringen kommer enbart att få stöd om de väljs ut i ett konkurrensutsatt anbudsförfarande, varför kravet på form i punkt 51 i riktlinjerna inte behöver vara uppfyllt (se punkt 52 i riktlinjerna). |
| --- | --- |

(178)

Kraftvärmeanläggningar som omfattas av ändringen kommer enbart att få stöd om de väljs ut i ett konkurrensutsatt anbudsförfarande, varför kravet på form i punkt 51 i riktlinjerna inte behöver vara uppfyllt (se punkt 52 i riktlinjerna).

| (179) | Därför konstaterar kommissionen att de tyska myndigheterna har visat att stödet till kraftvärmeanläggningar som matar in el i privata nät är nödvändigt och att stödordningen kommer att få en stimulanseffekt. |
| --- | --- |

(179)

Därför konstaterar kommissionen att de tyska myndigheterna har visat att stödet till kraftvärmeanläggningar som matar in el i privata nät är nödvändigt och att stödordningen kommer att få en stimulanseffekt.

7.3.3   Stödets lämplighet, proportionalitet och förhindrande av otillbörlig snedvridning av konkurrensen

Stödets lämplighet, proportionalitet och förhindrande av otillbörlig snedvridning av konkurrensen

| (180) | I linje med punkt 145 i riktlinjerna får statligt stöd betraktas som ett lämpligt instrument för att finansiera energieffektivitetsåtgärder, oberoende av i vilken form det beviljas. Premier i tillägg till marknadspriset är lämpliga stödinstrument för att kompensera kraftvärmeverk för de högre kostnaderna för att producera el från mycket effektiv kraftvärme, eftersom de är inriktade på de merkostnader som inte täcks av marknadspriset. |
| --- | --- |

(180)

I linje med punkt 145 i riktlinjerna får statligt stöd betraktas som ett lämpligt instrument för att finansiera energieffektivitetsåtgärder, oberoende av i vilken form det beviljas. Premier i tillägg till marknadspriset är lämpliga stödinstrument för att kompensera kraftvärmeverk för de högre kostnaderna för att producera el från mycket effektiv kraftvärme, eftersom de är inriktade på de merkostnader som inte täcks av marknadspriset.

| (181) | Den anmälda ändringen skulle lägga till en ny kategori kraftvärmeoperatörer som kan delta i anbudsförfarandet för att få en premie i tillägg till marknadspriset. Den motsvarar driftsstöd för elproduktion i mycket energieffektiva kraftvärmeanläggningar. Därför är punkt 151 i riktlinjerna tillämplig för bedömningen av proportionaliteten. |
| --- | --- |

(181)

Den anmälda ändringen skulle lägga till en ny kategori kraftvärmeoperatörer som kan delta i anbudsförfarandet för att få en premie i tillägg till marknadspriset. Den motsvarar driftsstöd för elproduktion i mycket energieffektiva kraftvärmeanläggningar. Därför är punkt 151 i riktlinjerna tillämplig för bedömningen av proportionaliteten.

| (182) | För bedömningen av proportionaliteten hänvisas i punkt 151 i riktlinjerna till de villkor som gäller för driftsstöd för el från förnybara energikällor enligt avsnitt 3.3.2.1 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(182)

För bedömningen av proportionaliteten hänvisas i punkt 151 i riktlinjerna till de villkor som gäller för driftsstöd för el från förnybara energikällor enligt avsnitt 3.3.2.1 i riktlinjerna.

| (183) | De kraftvärmeanläggningar som omfattas av ändringen ingår i den kategori som definieras i punkt 151 a i riktlinjerna: den el som produceras kommer att säljas till allmänheten (om än till ett mer begränsat antal kunder än el som säljs till det allmänna nätet). |
| --- | --- |

(183)

De kraftvärmeanläggningar som omfattas av ändringen ingår i den kategori som definieras i punkt 151 a i riktlinjerna: den el som produceras kommer att säljas till allmänheten (om än till ett mer begränsat antal kunder än el som säljs till det allmänna nätet).

| (184) | För bedömningen av proportionaliteten hänvisas i punkt 151 i riktlinjerna till de villkor som gäller för driftsstöd för el från förnybara energikällor enligt avsnitt 3.3.2.1 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(184)

För bedömningen av proportionaliteten hänvisas i punkt 151 i riktlinjerna till de villkor som gäller för driftsstöd för el från förnybara energikällor enligt avsnitt 3.3.2.1 i riktlinjerna.

| (185) | Enligt punkt 124 i riktlinjerna måste stödet beviljas som en premie i tillägg till det marknadspris som producenterna tillämpar när de säljer sin el direkt på marknaden. Dessutom måste stödmottagarna omfattas av standardbalanseringsansvar om det saknas likvida intradagsmarknader. Slutligen måste ordningen garantera att producenterna saknar incitament att producera el till negativa priser, |
| --- | --- |

(185)

Enligt punkt 124 i riktlinjerna måste stödet beviljas som en premie i tillägg till det marknadspris som producenterna tillämpar när de säljer sin el direkt på marknaden. Dessutom måste stödmottagarna omfattas av standardbalanseringsansvar om det saknas likvida intradagsmarknader. Slutligen måste ordningen garantera att producenterna saknar incitament att producera el till negativa priser,

| (186) | Stödordningen är förenlig med punkt 124 a i riktlinjerna eftersom det stöd som betalas ut till utvalda företag kommer att betalas som en premie utöver marknadspriset och operatören av kraftvärmeanläggningen måste sälja elen på marknaden (se skäl 79). Operatören omfattas också av normalt balanseringsansvar (se skäl 79). Slutligen leder ordningen inte till några incitament för att producera vid perioder med negativa priser. Stödet betalas ut som en fast premie och till ett begränsat antal fullasttimmar. Detta ökar incitamenten för att sälja elen vid perioder av högre efterfrågan eftersom det kommer att ge största möjliga intäkter och minskar incitamenten för att producera vid perioder med negativa priser. Dessutom upphäver Tyskland stödet vid perioder med negativa priser (se skäl 79). |
| --- | --- |

(186)

Stödordningen är förenlig med punkt 124 a i riktlinjerna eftersom det stöd som betalas ut till utvalda företag kommer att betalas som en premie utöver marknadspriset och operatören av kraftvärmeanläggningen måste sälja elen på marknaden (se skäl 79). Operatören omfattas också av normalt balanseringsansvar (se skäl 79). Slutligen leder ordningen inte till några incitament för att producera vid perioder med negativa priser. Stödet betalas ut som en fast premie och till ett begränsat antal fullasttimmar. Detta ökar incitamenten för att sälja elen vid perioder av högre efterfrågan eftersom det kommer att ge största möjliga intäkter och minskar incitamenten för att producera vid perioder med negativa priser. Dessutom upphäver Tyskland stödet vid perioder med negativa priser (se skäl 79).

| (187) | Enligt punkt 126 i riktlinjerna ska stöd beviljas genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande från och med den 1 januari 2017. |
| --- | --- |

(187)

Enligt punkt 126 i riktlinjerna ska stöd beviljas genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande från och med den 1 januari 2017.

| (188) | Ändringen uppfyller detta krav eftersom den består av ett tillägg av en kategori kraftvärmeoperatörer som är berättigade att delta i de anbudsförfaranden som kommer att anordnas från och med vintern 2017/2018. När det gäller frågan om strategisk budgivning konstaterar kommissionen att de tyska myndigheterna har gjort en undersökning av ekonomin hos kraftvärmeanläggningar som matar in el i privata nät och att den undersökningen visade att konkurrensfördelen var mycket mer begränsad än vad man till en början hade trott (om det ens fanns någon), varför risken för strategisk budgivning var tillräckligt låg för att det skulle gå att ta med den här typen av kraftvärmeanläggningar i samma anbudsförfarande. Dessutom angav de tyska myndigheterna att de kommer att ta med den här aspekten i utvärderingen av anbudsförfarandena och att om de upptäcker tecken på strategisk budgivning kommer de att ta itu med dem i samband med utformningen av anbudsförfarandena och anmäla ändringar i villkoren för stödberättigande och utformningen av anbudsförfaranden till kommissionen. |
| --- | --- |

(188)

Ändringen uppfyller detta krav eftersom den består av ett tillägg av en kategori kraftvärmeoperatörer som är berättigade att delta i de anbudsförfaranden som kommer att anordnas från och med vintern 2017/2018. När det gäller frågan om strategisk budgivning konstaterar kommissionen att de tyska myndigheterna har gjort en undersökning av ekonomin hos kraftvärmeanläggningar som matar in el i privata nät och att den undersökningen visade att konkurrensfördelen var mycket mer begränsad än vad man till en början hade trott (om det ens fanns någon), varför risken för strategisk budgivning var tillräckligt låg för att det skulle gå att ta med den här typen av kraftvärmeanläggningar i samma anbudsförfarande. Dessutom angav de tyska myndigheterna att de kommer att ta med den här aspekten i utvärderingen av anbudsförfarandena och att om de upptäcker tecken på strategisk budgivning kommer de att ta itu med dem i samband med utformningen av anbudsförfarandena och anmäla ändringar i villkoren för stödberättigande och utformningen av anbudsförfaranden till kommissionen.

7.3.4   Öppenhet

Öppenhet

| (189) | Ändringen påverkar inte de tyska myndigheternas åtagande om att tillämpa alla villkor som anges i avsnitt 3.2.7 i riktlinjerna. Åtgärderna är förenliga med bestämmelsen om öppenhet. |
| --- | --- |

(189)

Ändringen påverkar inte de tyska myndigheternas åtagande om att tillämpa alla villkor som anges i avsnitt 3.2.7 i riktlinjerna. Åtgärderna är förenliga med bestämmelsen om öppenhet.

7.3.5   Slutsats

Slutsats

| (190) | Av de skäl som beskrivs i avsnitten 7.3.1–7.3.4 konstaterar kommissionen att stödet till nya högeffektiva kraftvärmeanläggningar som används i slutna distributionsnät är förenligt med riktlinjerna, särskilt avsnitt 3.4, och därför är förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(190)

Av de skäl som beskrivs i avsnitten 7.3.1–7.3.4 konstaterar kommissionen att stödet till nya högeffektiva kraftvärmeanläggningar som används i slutna distributionsnät är förenligt med riktlinjerna, särskilt avsnitt 3.4, och därför är förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De nedsättningar av extra nätavgifter som Tyskland har infört i enlighet med KWKG 2016 i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget är förenliga med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget efter ändringarna av den 22 december 2016.

Artikel 2

Individuellt stöd som har beviljats på grundval av de stödordningar som avses i artikel 1 utgör inte stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om det, vid den tidpunkt det beviljades, uppfyllde villkoren i den förordning som har antagits i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 994/98, som var tillämplig vid den tidpunkt då stödet beviljades.

Artikel 3

Kommissionen godkänner den anpassningsplan för perioden 2011–2019 som Tyskland har anmält. Tyskland ska underrätta kommissionen om genomförandet av anpassningsplanen.

Artikel 4

Kommissionen gör inga invändningar mot den utökning av stödordningen som godkändes genom beslut C(2016) 6714 till att omfatta nya högeffektiva kraftvärmeanläggningar som används i slutna distributionsnät, som Tyskland planerar att genomföra på grundval av artikel 33a.2 b bb i KWKG 2016, ändrad genom lagen av den 22 december 2016, eftersom utökningen av stödordningen är förenlig med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i fördraget.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 23 maj 2017.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT C 406, 4.11.2016, s. 21.

1

(2)  Kommissionens beslut av den 24 oktober 2016 om statligt stöd SA.42393 (2016/C) (f.d. 2015/N) Tyskland – Reform av stödet till kraftvärme i Tyskland – Uppmaning enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att inkomma med synpunkter (EUT C 406, 4.11.2016, s. 21).

2

(3)  Rådets förordning (EU) 2015/1589 av den 13 juli 2015 om genomförandebestämmelser för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 248, 24.9.2015, s. 9).

3

(4)  Kraftvärmeanläggningar som drivs med kol och lignit är uteslutna från stöd enligt KWKG 2016.

4

(5)  Se fotnot 1.

5

(6)  Se https://www.netztransparenz.de/de/file/KWKG-Aufschlaege_2016_V01.pdf

6

(7)  Tyskland angav att de slutliga siffrorna inte skulle bli tillgängliga före det andra halvåret 2017.

7

(8)  Prognoserna finns tillgängliga på https://www.netztransparenz.de/Portals/1/Content/Kraft-W%C3%A4rme-Kopplungsgesetz/KWK-G-Aufschl%C3%A4ge-Prognosen/KWKG_Prognose_2016_nach_KWKG_2016_Internet.pdf

8

(9)  Den nominella extra nätavgiften är den extra nätavgift som skulle tillämpas på alla användare om slutkonsumenterna i kategorierna B och C inte omfattades av nedsättningar.

9

(10)  Om slutkonsumenter i kategorierna B och C inte omfattades av nedsättningar skulle den extra nätavgiften för slutkonsumenter i kategori A vara 0,19 eurocent/kWh lägre.

10

(11)  Om slutkonsumenter i kategorierna B och C inte omfattades av nedsättningar skulle den extra nätavgiften vara 0,215 eurocent/kWh högre för slutkonsumenter i kategori B (jämfört med den nominella extra nätavgiften).

11

(12)  Om slutkonsumenter i kategorierna B och C inte omfattades av nedsättningar skulle den extra nätavgiften vara 0,225 eurocent/kWh högre för slutkonsumenter i kategori C (jämfört med den nominella extra nätavgiften).

12

(13)  EEG 2014 finns tillgänglig på http://www.gesetze-im-internet.de/eeg_2014/. EEG 2014 offentliggjordes i den tyska offentliga tidningen den 24 juli 2014 (BGBl I 2014 nr 33, s. 1066).

13

(14)  Denna metod för att fastställa ett företags energiintensitet har godkänts av kommissionen i de statliga stödärendena SA.38632 och SA.44679 (se kommissionens beslut av den 23 juli 2014 om statligt stöd SA.38632 (2014/N) – Tyskland – EEG 2014 (EUT C 325, 2.10.2015, s. 4) och kommissionens beslut av den 20 december 2016 om statligt stöd SA.44679 (2016/N) – Tyskland – ändring av den metod som används för att definiera energiintensitet enligt EEG (EUT C 68, 3.3.2017, s. 10).

14

(15)  Rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av övergripande statligt stöd (EGT L 142, 14.5.1998, s. 1).

15

(16)  Det steget förklaras numera tydligare i artikel 28.3 i den ändrade KWKG.

16

(*1)  
  Affärshemlighet.

*1

Affärshemlighet.

(17)  
  EUT C 200, 28.6.2014, s. 1.

17

(18)  Statligt stödärende SA.33995 (2013/C) (f.d. 2013/NN) om stödordningen SA.33995 (2013/C) (f.d. 2013/NN) som Tyskland har genomfört till förmån för stöd för el från förnybara energikällor och energiintensiva användare (se kommissionens beslut (EU) 2015/1585 av den 25 november 2014 om stödordningen SA.33995 (2013/C) (f.d. 2013/NN) som Tyskland har genomfört till stöd för el från förnybara energikällor och energiintensiva användare [EUT L 250, 25.9.2015, s. 122]).

18

(*2)  
  Affärshemlighet.

*2

Affärshemlighet.

(19)  Antagande: Eltaxa efter nedsättning av EEG-tillägget med 11,2 cent/kWh.

19

(20)  Domstolens dom av den 21 december 2016 i förenade målen C-20/15 P och C-21/15 P, kommissionen mot World Duty Free, ECLI:EU:C:2016:981, punkt 60.

20

(21)  Tribunalens dom av den 11 december 2014 i mål T-251/11, Österrike mot kommissionen, ECLI:EU:T:2014:1060, punkt 112. Tribunalens dom av den 10 maj 2016 i mål T-47/15, Tyskland mot kommissionen, ECLI:EU:T:2016:281, punkt 55.

21

(22)  Domstolens dom av den 8 september 2011 i mål C-279/08 P, kommissionen mot Nederländerna, ECLI:EU:C:2011:551, punkt 32.

22

(23)  Domstolens dom av den 19 december 2013 i mål C-262/12, Vent De Colère m.fl., ECLI:EU:C:2013:851.

23

(24)  Domstolens dom av den 13 mars 2001 i mål C-379/98, PreussenElektra, ECLI:EU:C:2001:160.

24

(25)  Domstolens dom av den 17 juli 2008 i mål C-206/06, Essent Netwerk Noord m.fl., ECLI:EU:C:2008:413.

25

(26)  Tribunalens dom av den 10 maj 2016 i mål T-47/15, Tyskland mot kommissionen, ECLI:EU:T:2016:281.

26

(27)  Domstolens dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen, EU:C:2002:294, punkt 37 och tribunalens dom av den 10 maj 2016 i mål T-47/15, Tyskland mot kommissionen, ECLI:EU:T:2016:281, punkt 83.

27

(28)  Se domstolens dom av den 22 mars 1977 i mål C-78/76, Steinike & Weinlig, EU:C:1977:52, punkt 21. Domstolens dom av den 17 mars 1993 i förenade målen C-72/91 och C-73/91, Sloman Neptun v Bodo Ziesemer, EU:C:1993:97, punkt 19, och tribunalens dom av den 10 maj 2016 i mål T-47/15 Tyskland mot kommissionen, ECLI:EU:T:2016:281, punkt 81.

28

(29)  Se även tribunalens dom av den 10 maj 2016 i mål T-47/15, Tyskland mot kommissionen, ECLI:EU:T:2016:281, punkt 112 och tribunalens dom av den 11 december 2014 i mål T-251/11, Österrike mot kommissionen, ECLI:EU:T:2014:1060, punkt 76.

29

(30)  Kommissionens beslut av den 27 mars 2014 om statligt stöd SA.36511 (2014/C) (f.d. 2013/NN) – Frankrike – Stödmekanism för förnybar energi och begränsningar av CSPE (Contribution au service public de l'Électricité) – Uppmaning enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att inkomma med synpunkter (EUT C 348, 3.10.2014, s. 78).

30

(31)  Domstolens dom av den 1 februari 2017 i mål C-606/14 P, Portovesme mot kommissionen, ECLI:EU:C:2017:75, punkt 91.

31

(32)  Kommissionens beslut av den 22 maj 2002 om statligt stöd NN 68/2000 – Tyskland – Lag om skydd av elproduktion i kombikraftverk av den 12 maj 2000 (EUT C 164, 10.7.2002, s. 5).

32

(33)  Ibidem.

33

(34)  Ibidem.

34

(35)  Kommissionens beslut av den 22 augusti 2016 om statligt stöd SA.43666 (2015/N) – Tyskland – nedsättning av den extra nätavgiften enligt KWKG för järnvägar (EUT C 406, 4.11.2016, s. 1).

35

(36)  Tribunalens dom av den 14 januari 2009 i mål T-162/06, Kronoply mot kommissionen, ECLI:EU:T:2009:2, särskilt punkterna 65, 66, 74 och 75.

36

(37)  Tribunalens dom av den 7 juni 2001 i mål T-187/99, Agrana Zucker und Stärke mot kommissionen, ECLI:EU:T:2001:149, punkt 74, tribunalens dom av den 14 maj 2002 i mål T-126/99, Graphischer Maschinenbau mot kommissionen, ECLI:EU:T:2002:116, punkterna 41–43, domstolens dom av den 15 april 2008 i mål C-390/06, Nuova Agricast, ECLI:EU:C:2008:224, punkterna 68–69.

37

(38)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

38

(39)  Europeiska rådets slutsatser av den 23–24 oktober 2014.

39

(40)  Se kommissionens beslut av den 23 juli 2014 om statligt stöd SA.38632 (2014/N) – Tyskland – EEG 2014 (EUT C 325, 2.10.2015, s. 4).

40

(41)  Europeiska rådets slutsatser av den 23–24 oktober 2014.

41

(42)  Kommissionens beslut av den 22 maj 2002 om statligt stöd NN 68/2000 – Tyskland – Lag om skydd av elproduktion i kombikraftverk av den 12 maj 2000 (EUT C 164, 10.7.2002, s. 5).

42

(43)  Se Europeiska rådets slutsatser av den 17 juni 2010. I Europeiska rådets slutsatser av den 17 juni 2010 fastställdes energieffektivitetsmålet som ett av de övergripande målen i unionens nya strategi för sysselsättning och smart, hållbar tillväxt för alla. Inom ramen för denna process och i syfte att genomföra målet på nationell nivå, måste medlemsstaterna ange nationella mål i nära dialog med kommissionen och i sina nationella reformprogram ange hur de avser att uppnå dem. Se även Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: även Energi 2020 – En strategi för hållbar och trygg energiförsörjning på en konkurrensutsatt marknad (KOM(2010) 639 slutlig, 10.11.2010). Den sätter energieffektivitet i centrum för unionens strategi inför 2020 och beskriver behovet av en ny strategi för energieffektivitet som gör det möjligt för alla medlemsstater att frikoppla energianvändning från ekonomisk tillväxt. Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Se även Europeiska rådets slutsatser av den 4 februari 2011 där det konstateras att man hittills inte har kommit så långt som planerat vad gäller unionens energieffektivitetsmål och att det krävs beslutsamma åtgärder om vi ska kunna utnyttja den avsevärda potentialen för större energibesparingar i byggnader, transporter, produkter och processer. Se även meddelandet av den 8 mars 2011 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén: Handlingsplanen för energieffektivitet 2011. I meddelandet bekräftades att unionen är på väg att inte uppnå sitt energieffektivitetsmål. För att avhjälpa detta innehöll handlingsplanen för energieffektivitet 2011 en rad policyer och åtgärder för energieffektivitet som omfattade hela energikedjan, kraftvärmeproduktion och el. Där betonades att spillvärme skulle återvinnas och att högeffektiv kraftvärmeproduktion skulle användas när så var möjligt.

43

(44)  Domstolens dom av den 13 mars 2001 i mål C-379/98, PreussenElektra ECLI:EU:C:2001:160.

44

(45)  Domstolens dom av den 22 juni 2006 i förenade målen C-182/03 och C-217/03, Forum 187 mot kommissionen, ECLI:EU:C:2005:266, punkt 147.

45

(46)  Domstolens dom av den 17 juli 2008 i mål C-206/06, Essent Netwerk Noord m.fl., ECLI:EU:C:2008:413.

46

(47)  Domstolens dom av den 13 mars 2001 i mål C-379/98, PreussenElektra ECLI:EU:C:2001:160.

47

(48)  Kommissionens beslut av den 22 juli 2009 om statligt stöd SA.26036 (C 24/2009) – Österrike – Stöd till stora elförbrukare (EUT C 217, 11.9.2009, s. 12).

48

(49)  Kommissionens beslut 2011/528/EU av den 8 mars 2011 om det statliga stöd C 24/09 (f.d. N 446/08) – som Österrike planerar att genomföra till förmån för energiintensiva företag, lagen om grön elektricitet (EUT L 235, 10.9.2011, s. 42).

49

(50)  
  EUT C 83, 7.4.2009, s. 1.

50

---